# Euroopa Liidu L 157/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 157 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik20. juuni 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 157

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik20. juuni 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1182, 14. juuni 2023, milles käsitletakse erinorme seoses Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimitega ning millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1182, 14. juuni 2023, milles käsitletakse erinorme seoses Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimitega ning millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/1183, 19. juuni 2023, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis | 8 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1184, 10. veebruar 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 ja kehtestatakse üksikasjalikke norme sisaldav liidu metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks | 11 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1185, 10. veebruar 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001, kehtestades ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumlävendi ja määrates kindlaks metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest ja ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise hindamiseks | 20 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1186, 13. juuni 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Kullings kalvdans (KGT) | 34 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1187, 19. juuni 2023, mis käsitleb liidu toetust tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmseks kohaldamiseks ja tõhusaks rakendamiseks | 35 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1188, 19. juuni 2023, millega muudetakse otsust 2014/386/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid vastusena Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikule annekteerimisele | 46 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2023/1189, 19. juuni 2023, millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis | 47 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/1183, 19. juuni 2023, millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

8

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1184, 10. veebruar 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 ja kehtestatakse üksikasjalikke norme sisaldav liidu metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks

11

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1185, 10. veebruar 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001, kehtestades ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumlävendi ja määrates kindlaks metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest ja ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise hindamiseks

20

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1186, 13. juuni 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Kullings kalvdans (KGT)

34

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1187, 19. juuni 2023, mis käsitleb liidu toetust tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmseks kohaldamiseks ja tõhusaks rakendamiseks

35

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1188, 19. juuni 2023, millega muudetakse otsust 2014/386/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid vastusena Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikule annekteerimisele

46

*

Nõukogu rakendusotsus (ÜVJP) 2023/1189, 19. juuni 2023, millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1182,

14. juuni 2023,

milles käsitletakse erinorme seoses Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimitega ning millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega (EL) 2020/135 (3) ning see jõustus 1. veebruaril 2020. Väljaastumislepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldati vastavalt väljaastumislepingu artiklile 127 Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt liidu õigust, lõppes 31. detsembril 2020. |
| --- | --- |

(1)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping (edaspidi „väljaastumisleping“) sõlmiti liidu nimel nõukogu otsusega (EL) 2020/135 (3) ning see jõustus 1. veebruaril 2020. Väljaastumislepingu artiklis 126 osutatud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldati vastavalt väljaastumislepingu artiklile 127 Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt liidu õigust, lõppes 31. detsembril 2020.

| (2) | Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) on väljaastumislepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll (edaspidi „protokoll“) on väljaastumislepingu lahutamatu osa.

| (3) | Seoses Põhja-Iirimaaga kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätteid kõnealuses lisas ette nähtud tingimuste kohaselt. Nimetatud loetelu sisaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (5). Seetõttu peavad Põhja-Iirimaal turule lastavad ravimid vastama kõnealustele liidu õiguse sätetele. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Põhja-Iirimaaga kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätteid kõnealuses lisas ette nähtud tingimuste kohaselt. Nimetatud loetelu sisaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (5). Seetõttu peavad Põhja-Iirimaal turule lastavad ravimid vastama kõnealustele liidu õiguse sätetele.

| (4) | Direktiivis 2001/83/EÜ on sätestatud inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevad normid ja määruses (EÜ) nr 726/2004 on sätestatud liidu kord inimtervishoius kasutatavate ravimite müügilubade andmise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivis 2001/83/EÜ on sätestatud inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevad normid ja määruses (EÜ) nr 726/2004 on sätestatud liidu kord inimtervishoius kasutatavate ravimite müügilubade andmise kohta.

| (5) | Selleks et võtta arvesse Põhja-Iirimaa eriolukorda, on asjakohane võtta vastu erinormid inimtervishoius kasutatavate ravimite Põhja-Iirimaal turule laskmise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et võtta arvesse Põhja-Iirimaa eriolukorda, on asjakohane võtta vastu erinormid inimtervishoius kasutatavate ravimite Põhja-Iirimaal turule laskmise kohta.

| (6) | On asjakohane selgitada, et Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes peaks kohaldama protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätteid, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega on ette nähtud erinormid. Kui kohaldatakse käesoleva määruse erinorme ning kui kõnealuste käesoleva määruse erinormide ja protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätete vahel esineb vastuolusid, peaksid kõnealused käesoleva määruse erinormid olema ülimuslikud. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane selgitada, et Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes peaks kohaldama protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätteid, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega on ette nähtud erinormid. Kui kohaldatakse käesoleva määruse erinorme ning kui kõnealuste käesoleva määruse erinormide ja protokolli 2. lisas loetletud liidu õiguse sätete vahel esineb vastuolusid, peaksid kõnealused käesoleva määruse erinormid olema ülimuslikud.

| (7) | Lisaks on oluline tagada, et käesolevas määruses sätestatud erinormide kohaldamine ei suurenda rahvaterviseriski siseturul. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on oluline tagada, et käesolevas määruses sätestatud erinormide kohaldamine ei suurenda rahvaterviseriski siseturul.

| (8) | Erinormid peaksid sisaldama keeldu kanda direktiivis 2001/83/EÜ osutatud turvaelemente Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimite välispakendile või välispakendi puudumisel esmapakendile ning keeldu lasta Põhja-Iirimaal turule uusi ja uuenduslikke ravimeid, millele on antud müügiluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 726/2004. Lisaks peaksid erinormid sisaldama Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimite teatavaid märgistamisnõudeid. Sellest tulenevalt ei peaks Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes kohaldama komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2016/161 (6). |
| --- | --- |

(8)

Erinormid peaksid sisaldama keeldu kanda direktiivis 2001/83/EÜ osutatud turvaelemente Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimite välispakendile või välispakendi puudumisel esmapakendile ning keeldu lasta Põhja-Iirimaal turule uusi ja uuenduslikke ravimeid, millele on antud müügiluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 726/2004. Lisaks peaksid erinormid sisaldama Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimite teatavaid märgistamisnõudeid. Sellest tulenevalt ei peaks Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes kohaldama komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2016/161 (6).

| (9) | Ühendkuningriigi pädevatel asutustel peaks olema võimalik lubada Põhja-Iirimaal turule lasta uusi ja uuenduslikke ravimeid tingimusel, et teatavad tingimused on täidetud, eelkõige, et müügiluba on antud kooskõlas Ühendkuningriigi õigusega ja ravimid lastakse Põhja-Iirimaal turule Ühendkuningriigi pädevate asutuste antud müügiloa tingimuste kohaselt, et sellised ravimid vastavad teatavatele märgistamisnõuetele ning et Ühendkuningriik on esitanud komisjonile kirjalikud tagatised. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriigi pädevatel asutustel peaks olema võimalik lubada Põhja-Iirimaal turule lasta uusi ja uuenduslikke ravimeid tingimusel, et teatavad tingimused on täidetud, eelkõige, et müügiluba on antud kooskõlas Ühendkuningriigi õigusega ja ravimid lastakse Põhja-Iirimaal turule Ühendkuningriigi pädevate asutuste antud müügiloa tingimuste kohaselt, et sellised ravimid vastavad teatavatele märgistamisnõuetele ning et Ühendkuningriik on esitanud komisjonile kirjalikud tagatised.

| (10) | Lisaks tuleks kehtestada liidu jaoks asjakohased kaitsemeetmed tagamaks, et erinormide kohaldamine ei suurenda rahvaterviseriske siseturul. Kaitsemeetmed peaksid sisaldama Ühendkuningriigi pädeva asutuse pidevat järelevalvet selliste inimtervishoius kasutatavate ravimite Põhja-Iirimaal turule laskmise üle, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erinorme, ning täielikku keeldu viia liikmesriiki või lasta seal turule ravimeid, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erinorme. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks tuleks kehtestada liidu jaoks asjakohased kaitsemeetmed tagamaks, et erinormide kohaldamine ei suurenda rahvaterviseriske siseturul. Kaitsemeetmed peaksid sisaldama Ühendkuningriigi pädeva asutuse pidevat järelevalvet selliste inimtervishoius kasutatavate ravimite Põhja-Iirimaal turule laskmise üle, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erinorme, ning täielikku keeldu viia liikmesriiki või lasta seal turule ravimeid, mille suhtes kohaldatakse käesolevas määruses sätestatud erinorme.

| (11) | Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte mõne käesolevas määruses sätestatud erinormi või kõigi selliste erinormide kohaldamise peatamise kohta, kui on tõendeid, et Ühendkuningriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et võidelda nende erinormide tõsiste või korduvate rikkumiste vastu. Sellisel juhul on asjakohane näha ette ametlik teavitamis- ja konsulteerimismehhanism koos täpselt kindlaksmääratud tähtaegadega, mille jooksul komisjon peaks tegutsema. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (7) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(11)

Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte mõne käesolevas määruses sätestatud erinormi või kõigi selliste erinormide kohaldamise peatamise kohta, kui on tõendeid, et Ühendkuningriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et võidelda nende erinormide tõsiste või korduvate rikkumiste vastu. Sellisel juhul on asjakohane näha ette ametlik teavitamis- ja konsulteerimismehhanism koos täpselt kindlaksmääratud tähtaegadega, mille jooksul komisjon peaks tegutsema. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (7) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (12) | Kui inimtervishoius kasutatavate ravimite Põhja-Iirimaal turule laskmise erinormide kohaldamine on peatatud, tuleks selliste ravimite suhtes hakata uuesti kohaldama protokolli 2. lisas loetletud asjakohaseid liidu õiguse sätteid. |
| --- | --- |

(12)

Kui inimtervishoius kasutatavate ravimite Põhja-Iirimaal turule laskmise erinormide kohaldamine on peatatud, tuleks selliste ravimite suhtes hakata uuesti kohaldama protokolli 2. lisas loetletud asjakohaseid liidu õiguse sätteid.

| (13) | Selleks et tagada tulemuslik ja kiire reageerimine rahvaterviseriski suurenemise korral, peaks käesolev määrus andma komisjonile võimaluse võtta vastu delegeeritud õigusakte kiirmenetluse korras. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada tulemuslik ja kiire reageerimine rahvaterviseriski suurenemise korral, peaks käesolev määrus andma komisjonile võimaluse võtta vastu delegeeritud õigusakte kiirmenetluse korras.

| (14) | Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(14)

Kuna käesoleva määruse eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (15) | On asjakohane näha ette üleminekuperiood käesolevas määruses sätestatud erinormide kohaldamiseks selliste inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes, mis on Põhja-Iirimaal juba turul. |
| --- | --- |

(15)

On asjakohane näha ette üleminekuperiood käesolevas määruses sätestatud erinormide kohaldamiseks selliste inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes, mis on Põhja-Iirimaal juba turul.

| (16) | Tulenevalt käesoleva määruse vastuvõtmisest tuleks direktiivi 2001/83/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(16)

Tulenevalt käesoleva määruse vastuvõtmisest tuleks direktiivi 2001/83/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

1.   Käesolevas määruses sätestatakse erinormid inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta, mis on ette nähtud Põhja-Iirimaal turule laskmiseks kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikliga 6.

2.   Käesolevas määruses sätestatakse ka õigusnormid käesolevas määruses sätestatud erinormide kohaldamise peatamise kohta.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud ravimite Põhja-Iirimaal turule laskmise suhtes kohaldatakse Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) 2. lisas loetletud liidu õiguse sätteid, välja arvatud juhul, kui käesoleva määrusega on ette nähtud erinormid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse määruse (EÜ) nr 726/2004 artiklis 2 sätestatud mõisteid, sealhulgas direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1 sätestatud mõisteid.

Artikkel 3

Erinormid artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite kohta

1.   Põhja-Iirimaa eest vastutavad Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad lubada käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimeid muudest Ühendkuningriigi osadest Põhja-Iirimaale importida sellistel hulgimüügiluba omavatel hulgimüüjatel, kellel ei ole asjakohast tootmisluba, tingimusel, et täidetud on direktiivi 2001/83/EÜ artikli 40 lõike 1a esimese lõigu punktides a–d sätestatud tingimused.

2.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite välispakendile või välispakendi puudumisel esmapakendile ei tohi kanda direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente.

3.   Kui käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimil on direktiivi 2001/83/EÜ artikli 54 punktis o osutatud turvaelemendid, tuleb kõnealused elemendid täielikult eemaldada või katta.

4.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimi puhul tagab direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 48 osutatud pädev isik, et kõnealuse direktiivi artikli 54 punktis o osutatud turvaelemente ei ole ravimi pakendile kantud.

5.   Hulgimüügiloa hoidjad ei ole kohustatud:

| a) | kontrollima käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimeid kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 80 esimese lõigu punktiga ca; |
| --- | --- |

a)

kontrollima käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimeid kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 80 esimese lõigu punktiga ca;

| b) | pidama arvestust seoses direktiivi 2001/83/EÜ artikli 80 esimese lõigu punkti e viimases taandes osutatud teabega. |
| --- | --- |

b)

pidama arvestust seoses direktiivi 2001/83/EÜ artikli 80 esimese lõigu punkti e viimases taandes osutatud teabega.

6.   Kõigi käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite tarnete puhul isikule, kes on volitatud tarnima ravimeid üldsusele või kellel on sellekohane õigus, nagu on osutatud direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 82, ei nõuta volitatud hulgimüüjalt Ühendkuningriigi puhul seoses Põhja-Iirimaaga vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 82 esimese lõigu viimasele taandele sellise dokumendi lisamist, mis võimaldab kindlaks teha ravimi partii numbri.

Artikkel 4

Erinormid käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite kohta, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud kategooriatesse

1.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimit, mis kuulub määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud kategooriatesse ja millele on antud müügiluba kooskõlas nimetatud määruse artikliga 10, ei tohi Põhja-Iirimaal turule lasta.

2.   Olenemata käesoleva artikli esimesest lõigust, võib käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimi, mis kuulub määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 3 lõigetes 1 ja 2 osutatud kategooriatesse, Põhja-Iirimaal turule lasta tingimusel, et täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | Ühendkuningriigi pädevad asutused on andnud loa ravimi turule laskmiseks vastavalt Ühendkuningriigi õigusele ja nende poolt antud loa tingimustele; |
| --- | --- |

a)

Ühendkuningriigi pädevad asutused on andnud loa ravimi turule laskmiseks vastavalt Ühendkuningriigi õigusele ja nende poolt antud loa tingimustele;

| b) | asjaomane ravim on märgistatud vastavalt käesoleva määruse artiklile 5; |
| --- | --- |

b)

asjaomane ravim on märgistatud vastavalt käesoleva määruse artiklile 5;

| c) | Ühendkuningriik esitab komisjonile kirjalikud tagatised vastavalt käesoleva määruse artiklile 8. |
| --- | --- |

c)

Ühendkuningriik esitab komisjonile kirjalikud tagatised vastavalt käesoleva määruse artiklile 8.

Artikkel 5

Erinormid artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite märgistamise kohta

Artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimitel peab olema individuaalne märgis, mis vastab järgmistele nõuetele:

| a) | see kinnitatakse ravimi pakendile hästi nähtavasse kohta nii, et see on selgesti loetav ja kustutamatu; seda ei tohi mingil viisil peita, varjata, kahjustada või katkestada muude teksti- või kujunduselementidega või muu segava materjaliga; |
| --- | --- |

a)

see kinnitatakse ravimi pakendile hästi nähtavasse kohta nii, et see on selgesti loetav ja kustutamatu; seda ei tohi mingil viisil peita, varjata, kahjustada või katkestada muude teksti- või kujunduselementidega või muu segava materjaliga;

| b) | see peab sisaldama sõnu: „UK only“. |
| --- | --- |

b)

see peab sisaldama sõnu: „UK only“.

Artikkel 6

Järelevalve artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite üle

Ühendkuningriigi pädev asutus teeb pidevat järelevalvet artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite Põhja-Iirimaal turule laskmise üle ning artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud erinormide tulemusliku täitmise üle.

Artikkel 7

Artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite liikmesriiki viimise või seal turule laskmise keeld

1.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimeid ei tohi Põhja-Iirimaalt liikmesriiki viia ega liikmesriigis turule lasta.

2.   Liikmesriigid kohaldavad käesolevas määruses sätestatud erinormide rikkumise korral mõjusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.

Artikkel 8

Ühendkuningriigi komisjonile esitatud kirjalikud tagatised

Ühendkuningriik esitab komisjonile kirjalikud tagatised selle kohta, et artikli 1 lõikes 1 osutatud ravimite turule laskmine ei suurenda rahvaterviseriski siseturul ja et selliseid ravimeid ei viida liikmesriiki, sealhulgas tagatised selle kohta, et:

| a) | ettevõtjad täidavad artiklis 5 sätestatud märgistamisnõudeid; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjad täidavad artiklis 5 sätestatud märgistamisnõudeid;

| b) | artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud erinormide suhtes on kehtestatud mõjus järelevalve, täitmise tagamine ja kontroll ning nimetatud tegevused toimuvad muu hulgas inspekteerimiste ja auditite kaudu. |
| --- | --- |

b)

artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud erinormide suhtes on kehtestatud mõjus järelevalve, täitmise tagamine ja kontroll ning nimetatud tegevused toimuvad muu hulgas inspekteerimiste ja auditite kaudu.

Artikkel 9

Artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud erinormide kohaldamise peatamine

1.   Komisjon teeb pidevat järelevalvet selle üle, kuidas Ühendkuningriik kohaldab artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud erinorme.

2.   Kui on tõendeid, et Ühendkuningriik ei võta asjakohaseid meetmeid artiklites 3, 4 ja 5 sätestatud erinormide tõsiste või korduvate rikkumiste korral, teavitab komisjon sellest Ühendkuningriiki kirjalikult.

Komisjon alustab kolme kuu jooksul pärast esimeses lõigus osutatud kirjaliku teate esitamise kuupäeva Ühendkuningriigiga konsultatsioone kõnealuse kirjaliku teate aluseks olnud olukorra parandamiseks. Põhjendatud juhtudel võib komisjon seda tähtaega pikendada veel kolme kuu võrra.

3.   Kui käesoleva artikli lõike 2 esimeses lõigus osutatud kirjaliku teate aluseks olnud olukorda ei ole käesoleva artikli lõike 2 teises lõigus osutatud tähtaja jooksul parandatud, on komisjonil õigus võtta artiklite 10 ja 11 kohaselt vastu delegeeritud õigusakt, et täiendada käesolevat määrust täpsustades, milliste käsoleva artikli lõikes 1 osutatud erinormide kohaldamine tuleb ajutiselt või alaliselt peatada.

4.   Kui delegeeritud õigusakt on kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3 vastu võetud, lõpetatakse kõnealuse delegeeritud õigusakti jõustumisele järgneva kuu esimesel päeval artiklite 3, 4 ja 5 erinormide, mis on täpsustatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis, kohaldamine.

5.   Kui olukord, mis oli aluseks delegeeritud õigusakti vastuvõtmisele kooskõlas käesoleva artikli lõikega 3, on parandatud, võtab komisjon kooskõlas artiklitega 10 ja 11 vastu delegeeritud õigusakti, et täiendada käesolevat määrust, täpsustades, milliseid artiklite 3, 4 ja 5 peatatud erinorme tuleb uuesti kohaldama hakata.

6.   Kui delegeeritud õigusakt on kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5 vastu võetud, hakatakse artiklite 3, 4 ja 5 erinorme, mis on täpsustatud kõnealuses delegeeritud õigusaktis, uuesti kohaldama kõnealuse delegeeritud õigusakti jõustumisele järgneva kuu esimesel päeval.

Artikkel 10

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates artiklis 14 osutatud kohaldamiskuupäevast. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 11

Kiirmenetlus

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

2.   Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada artikli 10 lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.

Artikkel 12

Kaitsemeetmete nõudeid käsitlevad üleminekusätted

Ravimeid, mis on Põhja-Iirimaal seaduslikult turule lastud enne artiklis 14 osutatud kohaldamiskuupäeva ning mida ei ole pärast seda kuupäeva ümber pakendatud või ümber märgistatud, võib Põhja-Iirimaa turul jätkuvalt kättesaadavaks teha kuni nende kõlblikkusaja lõpuni, ilma et nad peaksid vastama artiklites 3, 4 või 5 sätestatud erinormidele.

Artikkel 13

Direktiivi 2001/83/EÜ muutmine

Direktiivi 2001/83/EÜ artikkel 5a jäetakse välja alates käesoleva määruse artiklis 14 osutatud kohaldamiskuupäevast.

Artikkel 14

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2025, tingimusel, et Ühendkuningriik on esitanud artiklis 8 osutatud kirjalikud tagatised ning et komisjon on enne kõnealust kuupäeva avaldanud käesoleva artikli viiendas lõikes osutatud teate.

Juhul kui kõnealused kirjalikud tagatised esitatakse enne 1. jaanuari 2025 või pärast seda kuupäeva, kohaldatakse käesolevat määrust alates selle kuu esimesest päevast, mis järgneb kuule, mil Ühendkuningriik kõnealused kirjalikud tagatised esitab.

Ühe kuu jooksul pärast kõnealuste kirjalike tagatiste saamist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande koos oma hinnanguga kõnealuste kirjalike tagatiste kohta.

Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas teatise, milles on märgitud käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 14. juuni 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ROSWALL

---

(1)  
  27. aprilli 2023. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 9. mai 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. mai 2023. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 30. jaanuari 2020. aasta otsus (EL) 2020/135 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta (ELT L 29, 31.1.2020, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse liidu kord inimtervishoius kasutatavate ravimite müügilubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/161, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega inimtervishoius kasutatavate ravimite välispakendil olevate turvaelementide kohta (ELT L 32, 9.2.2016, lk 1).

6

(7)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

7

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/8

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1183,

19. juuni 2023,

millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuli 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1183/2005, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. juulil 2005 vastu määruse (EÜ) nr 1183/2005.

| (2) | Üldkohtu poolt kohtuasjades T-93/22 (2) ja T-94/22 (3) ja tehtud otsustele tuginedes tuleks määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisas esitatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelust välja jätta kaks kannet. |
| --- | --- |

(2)

Üldkohtu poolt kohtuasjades T-93/22 (2) ja T-94/22 (3) ja tehtud otsustele tuginedes tuleks määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisas esitatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelust välja jätta kaks kannet.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1183/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1183/2005 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 19. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BUSCH

---

(1)  
  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

1

(2)  Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsus, Emmanuel Ramazani Shadary vs. Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasi T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

2

vs.

(3)  Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsus, Kalev Mutondo vs. Euroopa Liidu Nõukogu,kohtuasi T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

3

vs.

---

LISA

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 Ia lisa A osas („Isikud“) esitatud loetelust jäetakse välja järgmised kanded:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

Emmanuel Ramazani SHADARY;

| 9. | Kalev MUTONDO.“ |
| --- | --- |

9.

Kalev MUTONDO.“

---

| 20.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/11

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1184,

10. veebruar 2023,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 ja kehtestatakse üksikasjalikke norme sisaldav liidu metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 3 seitsmendat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused on olulised selleks, et suurendada taastuvenergia osakaalu sektorites, mis on eeldatavasti veel kaua gaasilistest ja vedelkütustest sõltuvad, näiteks merendus ja lennundus. On vaja kehtestada üksikasjalikke norme sisaldav liidu metoodika, mille alusel määrata kindlaks, millal võib muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatavat elektrit lugeda täiel määral taastuvelektriks. Võttes arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 üldisi keskkonnaeesmärke, on selleks vaja kehtestada objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad selged eeskirjad. Põhimõtteliselt loetakse sellised muust kui bioloogilise päritoluga toorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused, mida toodetakse elektrist, taastuvaks ainult juhul, kui elekter on taastuv. Sellist taastuvelektrit võib tarnida kas käitisest, millel on otseühendus muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootva käitisega (üldjuhul elektrolüüsiseade), või võib seda võtta otse elektrivõrgust. |
| --- | --- |

(1)

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused on olulised selleks, et suurendada taastuvenergia osakaalu sektorites, mis on eeldatavasti veel kaua gaasilistest ja vedelkütustest sõltuvad, näiteks merendus ja lennundus. On vaja kehtestada üksikasjalikke norme sisaldav liidu metoodika, mille alusel määrata kindlaks, millal võib muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatavat elektrit lugeda täiel määral taastuvelektriks. Võttes arvesse direktiivi (EL) 2018/2001 üldisi keskkonnaeesmärke, on selleks vaja kehtestada objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad selged eeskirjad. Põhimõtteliselt loetakse sellised muust kui bioloogilise päritoluga toorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused, mida toodetakse elektrist, taastuvaks ainult juhul, kui elekter on taastuv. Sellist taastuvelektrit võib tarnida kas käitisest, millel on otseühendus muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootva käitisega (üldjuhul elektrolüüsiseade), või võib seda võtta otse elektrivõrgust.

| (2) | Peaaegu kõigi muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste energiasisaldus tuleneb taastuvallikatest elektrolüüsi teel toodetud vesinikust. Fossiilkütustel põhinevast elektrist toodetud vesinik on oluliselt heitemahukam kui tavapärastes protsessides maagaasist toodetud vesinik. Seepärast on oluline tagada, et muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks vajalik elektrienergia tuleks taastuvelektrist. Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse muutus liidu vajadus minna kiiresti üle puhtale energiale ja vähendada sõltuvust fossiilkütuste impordist veelgi selgemaks ja tugevamaks. Komisjon esitas RepowerEU teatises (2) strateegia, kuidas saada Venemaa fossiilkütustest sõltumatuks oluliselt enne aastakümne lõppu. Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused mängivad selles püüdluses olulist rolli ning vähendavad samas sõltuvust fossiilkütuste impordist üldiselt. Seepärast on kehtestatavad kriteeriumid olulised ka selleks, et vältida olukorda, kus muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud transpordikütuste jaoks kasutatava vesiniku tootmiseks mõeldud elektrinõudlus tooks kaasa suurema fossiilkütuste impordi Venemaalt, et vajalikku elektrit toota. |
| --- | --- |

(2)

Peaaegu kõigi muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste energiasisaldus tuleneb taastuvallikatest elektrolüüsi teel toodetud vesinikust. Fossiilkütustel põhinevast elektrist toodetud vesinik on oluliselt heitemahukam kui tavapärastes protsessides maagaasist toodetud vesinik. Seepärast on oluline tagada, et muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks vajalik elektrienergia tuleks taastuvelektrist. Pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse muutus liidu vajadus minna kiiresti üle puhtale energiale ja vähendada sõltuvust fossiilkütuste impordist veelgi selgemaks ja tugevamaks. Komisjon esitas RepowerEU teatises (2) strateegia, kuidas saada Venemaa fossiilkütustest sõltumatuks oluliselt enne aastakümne lõppu. Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused mängivad selles püüdluses olulist rolli ning vähendavad samas sõltuvust fossiilkütuste impordist üldiselt. Seepärast on kehtestatavad kriteeriumid olulised ka selleks, et vältida olukorda, kus muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud transpordikütuste jaoks kasutatava vesiniku tootmiseks mõeldud elektrinõudlus tooks kaasa suurema fossiilkütuste impordi Venemaalt, et vajalikku elektrit toota.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud eeskirju tuleks kohaldada olenemata sellest, kas muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse liidu territooriumil või sellest väljaspool. Pakkumisvöönd ja tasakaaluarveldusperiood on liidus, kuid mitte kõigis teistes riikides kasutatavad mõisted, ja nendele viitamisel oleks asjakohane lubada kolmandate riikide kütusetootjatel kasutada samaväärseid mõisteid, tingimusel et säilitatakse käesoleva määruse eesmärk ja sätet rakendatakse asjaomases kolmandas riigis kasutusel oleva kõige sarnasema mõiste alusel. Pakkumisvööndite puhul võib selliseks mõisteks olla sarnased turueeskirjad (st sarnaste turueeskirjadega piirkond), elektrivõrgu füüsilised omadused, eelkõige võrkudevaheliste ühenduste tase, või viimase abinõuna riik. |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud eeskirju tuleks kohaldada olenemata sellest, kas muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse liidu territooriumil või sellest väljaspool. Pakkumisvöönd ja tasakaaluarveldusperiood on liidus, kuid mitte kõigis teistes riikides kasutatavad mõisted, ja nendele viitamisel oleks asjakohane lubada kolmandate riikide kütusetootjatel kasutada samaväärseid mõisteid, tingimusel et säilitatakse käesoleva määruse eesmärk ja sätet rakendatakse asjaomases kolmandas riigis kasutusel oleva kõige sarnasema mõiste alusel. Pakkumisvööndite puhul võib selliseks mõisteks olla sarnased turueeskirjad (st sarnaste turueeskirjadega piirkond), elektrivõrgu füüsilised omadused, eelkõige võrkudevaheliste ühenduste tase, või viimase abinõuna riik.

| (4) | Vesinikutööstuse, selle väärtusahela ja turu uudse olemuse tõttu esineb taastuvelektrit tootvate käitiste ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvate käitiste kavandamise ja ehitamise puhul sageli märkimisväärseid viivitusi loamenetlustes nagu ka muid ootamatuid takistusi, olgugi et kavandatu kohaselt peaksid mõlemad käitised alustama tegevust samaaegselt. Kui on vaja määrata kindlaks, kas taastuvelektrit tootev käitis alustas tegevust pärast muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvat käitist või sellega samal ajal, tuleks praktilise teostatavuse huvides kaaluda vahepealseks ajavahemikuks ette näha kuni 36 kuud. Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks vajaminevat taastuvelektrit tarnitakse otseühenduse kaudu sellisest taastuvelektrit tootvast käitisest, mis ei ole võrku ühendatud, tõendab see, et elekter on toodetud asjaomases käitises. Kui aga taastuvelektrit tootev käitis ja vesinikku tootev käitis on lisaks omavahelisele otseühendusele ühendatud ka elektrivõrku, tuleks esitada tõendid selle kohta, et vesiniku tootmiseks kasutatud elekter on tarnitud otseühenduse kaudu. Käitis, mis tarnib vesiniku tootmiseks elektrit otseühenduse kaudu, peaks tarnima alati taastuvelektrit. Kui käitis tarnib mittetaastuvat elektrit, ei tohiks saadud vesinikku lugeda taastuvallikatest toodetud vesinikuks. |
| --- | --- |

(4)

Vesinikutööstuse, selle väärtusahela ja turu uudse olemuse tõttu esineb taastuvelektrit tootvate käitiste ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvate käitiste kavandamise ja ehitamise puhul sageli märkimisväärseid viivitusi loamenetlustes nagu ka muid ootamatuid takistusi, olgugi et kavandatu kohaselt peaksid mõlemad käitised alustama tegevust samaaegselt. Kui on vaja määrata kindlaks, kas taastuvelektrit tootev käitis alustas tegevust pärast muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvat käitist või sellega samal ajal, tuleks praktilise teostatavuse huvides kaaluda vahepealseks ajavahemikuks ette näha kuni 36 kuud. Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks vajaminevat taastuvelektrit tarnitakse otseühenduse kaudu sellisest taastuvelektrit tootvast käitisest, mis ei ole võrku ühendatud, tõendab see, et elekter on toodetud asjaomases käitises. Kui aga taastuvelektrit tootev käitis ja vesinikku tootev käitis on lisaks omavahelisele otseühendusele ühendatud ka elektrivõrku, tuleks esitada tõendid selle kohta, et vesiniku tootmiseks kasutatud elekter on tarnitud otseühenduse kaudu. Käitis, mis tarnib vesiniku tootmiseks elektrit otseühenduse kaudu, peaks tarnima alati taastuvelektrit. Kui käitis tarnib mittetaastuvat elektrit, ei tohiks saadud vesinikku lugeda taastuvallikatest toodetud vesinikuks.

| (5) | Pakkumisvööndites, kus taastuvelekter moodustab elektrist juba valdava osa, tuleks võrguelektrit lugeda täiel määral taastuvelektriks, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmise täiskoormustundide arv on piiratud taastuvelektri osakaaluga pakkumispiirkonnas; seda osakaalu ületavat tootmist peetakse taastumatuks. Taastuvelektrit tootvaid käitisi ei ole vaja edaspidi rohkem lisada, kuna põhjendatult võib eeldada, et kui vesinikku toodetakse taastuvallikatest pakkumisvööndis, kus taastuvenergia osakaal ületab 90 %, on võimalik täita direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõikes 2 sätestatud 70 % kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumi, ja see võib põhjustada probleeme elektrisüsteemi toimimises. |
| --- | --- |

(5)

Pakkumisvööndites, kus taastuvelekter moodustab elektrist juba valdava osa, tuleks võrguelektrit lugeda täiel määral taastuvelektriks, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmise täiskoormustundide arv on piiratud taastuvelektri osakaaluga pakkumispiirkonnas; seda osakaalu ületavat tootmist peetakse taastumatuks. Taastuvelektrit tootvaid käitisi ei ole vaja edaspidi rohkem lisada, kuna põhjendatult võib eeldada, et kui vesinikku toodetakse taastuvallikatest pakkumisvööndis, kus taastuvenergia osakaal ületab 90 %, on võimalik täita direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõikes 2 sätestatud 70 % kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumi, ja see võib põhjustada probleeme elektrisüsteemi toimimises.

| (6) | Samamoodi ei ole pakkumisvööndites, kus elektrienergia heitemahukus on alla 18 gCO2eq/MJ, vaja lisada täiendavaid taastuvelektrit tootvaid käitisi, et saavutada taastuvallikatest toodetud vesiniku abil heite vähenemine 70 %. Sellistel juhtudel on asjakohane lugeda elektrivõrgust võetud elektrit täiel määral taastuvelektriks, tingimusel et elektrienergia taastuvaid omadusi tõendatakse taastuvenergia ostulepingutega ning kohaldatakse ajalise ja geograafilise seose kriteeriume. Kui neid tingimusi ja kriteeriume ei täideta, ei saaks taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatavat elektrit lugeda täiel määral taastuvelektriks. |
| --- | --- |

(6)

Samamoodi ei ole pakkumisvööndites, kus elektrienergia heitemahukus on alla 18 gCO2eq/MJ, vaja lisada täiendavaid taastuvelektrit tootvaid käitisi, et saavutada taastuvallikatest toodetud vesiniku abil heite vähenemine 70 %. Sellistel juhtudel on asjakohane lugeda elektrivõrgust võetud elektrit täiel määral taastuvelektriks, tingimusel et elektrienergia taastuvaid omadusi tõendatakse taastuvenergia ostulepingutega ning kohaldatakse ajalise ja geograafilise seose kriteeriume. Kui neid tingimusi ja kriteeriume ei täideta, ei saaks taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatavat elektrit lugeda täiel määral taastuvelektriks.

| (7) | Ühtlasi on asjakohane lugeda võrguelektrit täiel määral taastuvelektriks ajal, mil muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmine toetab taastuvelektri tootmise integreerimist elektrisüsteemi ja vähendab taastuvelektri tootmise ümberjaotamise vajadust. |
| --- | --- |

(7)

Ühtlasi on asjakohane lugeda võrguelektrit täiel määral taastuvelektriks ajal, mil muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmine toetab taastuvelektri tootmise integreerimist elektrisüsteemi ja vähendab taastuvelektri tootmise ümberjaotamise vajadust.

| (8) | Kõigil muudel juhtudel peaks taastuvelektrist toodetud vesiniku tootmine stimuleerima uue taastuvelektri tootmisvõimsuse kasutuselevõttu ning toimuma ajal ja kohtades, kus taastuvelektrit on võimalik saada (ajaline ja geograafiline seos), et ära hoida stiimuleid toota rohkem fossiilkütustepõhist elektrit. Kuna taastuvelektrit tootvate käitiste kavandamisel ja ehitamisel esineb loamenetluste puhul sageli märkimisväärseid viivitusi, on asjakohane lugeda taastuvelektrit tootvat käitist uueks käitiseks juhul, kui see alustab tegevust mitte varem kui 36 kuud enne muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvat käitist. |
| --- | --- |

(8)

Kõigil muudel juhtudel peaks taastuvelektrist toodetud vesiniku tootmine stimuleerima uue taastuvelektri tootmisvõimsuse kasutuselevõttu ning toimuma ajal ja kohtades, kus taastuvelektrit on võimalik saada (ajaline ja geograafiline seos), et ära hoida stiimuleid toota rohkem fossiilkütustepõhist elektrit. Kuna taastuvelektrit tootvate käitiste kavandamisel ja ehitamisel esineb loamenetluste puhul sageli märkimisväärseid viivitusi, on asjakohane lugeda taastuvelektrit tootvat käitist uueks käitiseks juhul, kui see alustab tegevust mitte varem kui 36 kuud enne muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvat käitist.

| (9) | Sobiv vahend, millega stimuleerida taastuvelektri uue tootmisvõimsuse kasutuselevõttu, on elektriostulepingud, arvestades et uuele taastuvelektri tootmisvõimsusele ei ole rahalist toetust ette nähtud, kuna taastuvelektrist toodetud vesinikku juba toetatakse, sest seda saab arvesse võtta kütusetarnijate kohustuse täitmisel, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 25. Teise võimalusena võiksid kütusetootjad toota taastuvelektri koguse, mida on vaja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks, kasutades taastuvelektri tootmisvõimsust, mida nad ise omavad. Elektriostulepingu tühistamine ei tohiks vähendada võimalust, et taastuvelektrit tootvat käitist loetakse endiselt uueks käitiseks, kui ta on hõlmatud uue elektriostulepinguga. Peale selle võib taastuvelektrist toodetud vesinikku tootva käitise mis tahes laiendust, mis suurendab käitise tootmisvõimsust, lugeda tegevust alustanuna algse käitisega samal ajal. Sel juhul jääks ära võimalik vajadus sõlmida elektriostulepingud eri käitistega iga kord, kui tootmist laiendatakse, ning see vähendaks halduskoormust. Tagasimakstavat rahalist toetust või rahalist toetust taastuvenergia tootmisrajatise maa või võrguühenduste jaoks ei tohiks lugeda tegevus- või investeerimisabiks. |
| --- | --- |

(9)

Sobiv vahend, millega stimuleerida taastuvelektri uue tootmisvõimsuse kasutuselevõttu, on elektriostulepingud, arvestades et uuele taastuvelektri tootmisvõimsusele ei ole rahalist toetust ette nähtud, kuna taastuvelektrist toodetud vesinikku juba toetatakse, sest seda saab arvesse võtta kütusetarnijate kohustuse täitmisel, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 25. Teise võimalusena võiksid kütusetootjad toota taastuvelektri koguse, mida on vaja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks, kasutades taastuvelektri tootmisvõimsust, mida nad ise omavad. Elektriostulepingu tühistamine ei tohiks vähendada võimalust, et taastuvelektrit tootvat käitist loetakse endiselt uueks käitiseks, kui ta on hõlmatud uue elektriostulepinguga. Peale selle võib taastuvelektrist toodetud vesinikku tootva käitise mis tahes laiendust, mis suurendab käitise tootmisvõimsust, lugeda tegevust alustanuna algse käitisega samal ajal. Sel juhul jääks ära võimalik vajadus sõlmida elektriostulepingud eri käitistega iga kord, kui tootmist laiendatakse, ning see vähendaks halduskoormust. Tagasimakstavat rahalist toetust või rahalist toetust taastuvenergia tootmisrajatise maa või võrguühenduste jaoks ei tohiks lugeda tegevus- või investeerimisabiks.

| (10) | Kuna ühelt poolt on osa taastuvaid energiaallikaid, sealhulgas tuuleenergia ja päikeseenergia ebastabiilsed ning teiselt poolt võib esineda elektrivõrgu ülekoormust, ei pruugi taastuvallikatest toodetud elekter olla pidevalt kättesaadav, et taastuvelektrist vesinikku toota. Seepärast on asjakohane kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et taastuvelektrist toodetakse vesinikku ajal ja kohas, kus taastuvelektrit on võimalik saada. |
| --- | --- |

(10)

Kuna ühelt poolt on osa taastuvaid energiaallikaid, sealhulgas tuuleenergia ja päikeseenergia ebastabiilsed ning teiselt poolt võib esineda elektrivõrgu ülekoormust, ei pruugi taastuvallikatest toodetud elekter olla pidevalt kättesaadav, et taastuvelektrist vesinikku toota. Seepärast on asjakohane kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et taastuvelektrist toodetakse vesinikku ajal ja kohas, kus taastuvelektrit on võimalik saada.

| (11) | Selleks et näidata, et taastuvelektrist toodetakse vesinikku siis, kui taastuvelektrit on võimalik saada, peaksid vesinikutootjad näitama, et taastuvelektrist toodetakse vesinikku taastuvelektri tootmisega samas kalendrikuus, et elektrolüüsiseade kasutab salvestatud taastuvelektrit, või et elektrolüüsiseade kasutab elektrit ajal, mil elektrihinnad on nii madalad, et fossiilkütusel põhinev elektritootmine ei ole majanduslikult elujõuline, ning seetõttu hoogustab lisanõudlus taastuvelektri tootmist ega põhjusta fossiilkütustest elektri tootmise suurenemist. Sünkroniseerimise kriteerium tuleks muuta rangemaks siis, kui muutuvad kättesaadavaks turud, taristud ja tehnoloogiad, mis võimaldavad vesiniku tootmist kiiresti kohandada ning elektri- ja vesinikutootmist sünkroniseerida. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et näidata, et taastuvelektrist toodetakse vesinikku siis, kui taastuvelektrit on võimalik saada, peaksid vesinikutootjad näitama, et taastuvelektrist toodetakse vesinikku taastuvelektri tootmisega samas kalendrikuus, et elektrolüüsiseade kasutab salvestatud taastuvelektrit, või et elektrolüüsiseade kasutab elektrit ajal, mil elektrihinnad on nii madalad, et fossiilkütusel põhinev elektritootmine ei ole majanduslikult elujõuline, ning seetõttu hoogustab lisanõudlus taastuvelektri tootmist ega põhjusta fossiilkütustest elektri tootmise suurenemist. Sünkroniseerimise kriteerium tuleks muuta rangemaks siis, kui muutuvad kättesaadavaks turud, taristud ja tehnoloogiad, mis võimaldavad vesiniku tootmist kiiresti kohandada ning elektri- ja vesinikutootmist sünkroniseerida.

| (12) | Pakkumisvööndid on kavandatud nii, et piirkonnas ei tekiks elektrivõrgu ülekoormust. Selleks et taastuvenergiast vesinikku tootva elektrolüüsiseadme ja taastuvelektrit tootva käitise vahel ei esineks elektrivõrgu ülekoormust, on asjakohane nõuda, et mõlemad käitised asuks samas pakkumisvööndis. Kui need asuvad omavahel ühendatud pakkumisvööndites, peaks elektrihind selles pakkumisvööndis, kus taastuvelektrit tootev käitis asub, olema kõrgem kui pakkumisvööndis, kus toodetakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, või sellega võrdne, nii et see aitaks vähendada elektrivõrgu ülekoormust; või peaks elektriostulepingu alusel taastuvelektrit tootev käitis asuma avamere pakkumisvööndis, mis on ühendatud selle pakkumisvööndiga, kus elektrolüüsiseade asub. |
| --- | --- |

(12)

Pakkumisvööndid on kavandatud nii, et piirkonnas ei tekiks elektrivõrgu ülekoormust. Selleks et taastuvenergiast vesinikku tootva elektrolüüsiseadme ja taastuvelektrit tootva käitise vahel ei esineks elektrivõrgu ülekoormust, on asjakohane nõuda, et mõlemad käitised asuks samas pakkumisvööndis. Kui need asuvad omavahel ühendatud pakkumisvööndites, peaks elektrihind selles pakkumisvööndis, kus taastuvelektrit tootev käitis asub, olema kõrgem kui pakkumisvööndis, kus toodetakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, või sellega võrdne, nii et see aitaks vähendada elektrivõrgu ülekoormust; või peaks elektriostulepingu alusel taastuvelektrit tootev käitis asuma avamere pakkumisvööndis, mis on ühendatud selle pakkumisvööndiga, kus elektrolüüsiseade asub.

| (13) | Et võtta arvesse oma pakkumisvööndite riiklikke eripärasid ning toetada elektri- ja vesinikuvõrkude integreeritud kavandamist, peaks liikmesriikidel olema lubatud kehtestada täiendavaid kriteeriume elektrolüüsiseadmete asukoha kohta pakkumispiirkondades. |
| --- | --- |

(13)

Et võtta arvesse oma pakkumisvööndite riiklikke eripärasid ning toetada elektri- ja vesinikuvõrkude integreeritud kavandamist, peaks liikmesriikidel olema lubatud kehtestada täiendavaid kriteeriume elektrolüüsiseadmete asukoha kohta pakkumispiirkondades.

| (14) | Kütusetootjad võiksid kombineerida eri võimalusi muu kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatava elektri arvestamiseks, tingimusel et iga sisendelektriühiku kohta kasutatakse ainult ühte võimalust. Selleks et kontrollida, kas eeskirju on nõuetekohaselt järgitud, on seega asjakohane nõuda, et kütusetarnijad dokumenteeriksid põhjalikult, milliseid võimalusi nad muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatava taastuvelektri hankimisel kasutasid. Eeskirjade rakendamisel ja sertifitseerimisel kolmandates riikides peaks oluline kaal olema vabatahtlikel kavadel ja riiklikel kavadel, kuna liikmesriigid peavad aktsepteerima tunnustatud vabatahtlike kavade raames saadud tõendeid. |
| --- | --- |

(14)

Kütusetootjad võiksid kombineerida eri võimalusi muu kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatava elektri arvestamiseks, tingimusel et iga sisendelektriühiku kohta kasutatakse ainult ühte võimalust. Selleks et kontrollida, kas eeskirju on nõuetekohaselt järgitud, on seega asjakohane nõuda, et kütusetarnijad dokumenteeriksid põhjalikult, milliseid võimalusi nad muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatava taastuvelektri hankimisel kasutasid. Eeskirjade rakendamisel ja sertifitseerimisel kolmandates riikides peaks oluline kaal olema vabatahtlikel kavadel ja riiklikel kavadel, kuna liikmesriigid peavad aktsepteerima tunnustatud vabatahtlike kavade raames saadud tõendeid.

| (15) | Direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 7 ja 19 on sätestatud piisavad tagatised, et taastuvallikatest vesiniku tootmiseks kasutatava elektri taastuvaid omadusi deklareeritaks ainult üks kord ja ainult ühes lõpptarbimissektoris. Kõnealuse direktiivi artikliga 7 on tagatud, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu arvutamisel summaarses energia lõpptarbimises ei võeta muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid arvesse, sest nende tootmiseks kasutatud taastuvelektrit on juba arvesse võetud. Kõnealuse direktiivi artikli 19 eesmärk on ära hoida seda, et nii taastuvelektri tootja kui ka muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootja võiksid mõlemad saada päritolutagatised; selleks tagatakse, et taastuvelektri tootjale väljastatud päritolutagatised tühistatakse. |
| --- | --- |

(15)

Direktiivi (EL) 2018/2001 artiklites 7 ja 19 on sätestatud piisavad tagatised, et taastuvallikatest vesiniku tootmiseks kasutatava elektri taastuvaid omadusi deklareeritaks ainult üks kord ja ainult ühes lõpptarbimissektoris. Kõnealuse direktiivi artikliga 7 on tagatud, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaalu arvutamisel summaarses energia lõpptarbimises ei võeta muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid arvesse, sest nende tootmiseks kasutatud taastuvelektrit on juba arvesse võetud. Kõnealuse direktiivi artikli 19 eesmärk on ära hoida seda, et nii taastuvelektri tootja kui ka muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootja võiksid mõlemad saada päritolutagatised; selleks tagatakse, et taastuvelektri tootjale väljastatud päritolutagatised tühistatakse.

| (16) | Lühiajalises perspektiivis takistavad ajalise seose rakendamist tehnoloogilised tõkked tunnipõhise sobitamise mõõtmiseks, keerulised nõuded elektrolüüsiseadmete projekteerimisel ning sellise vesinikutaristu puudumine, mis võimaldaks säilitada ja transportida taastuvallikatest toodetud vesinikku lõppkasutajatele, kes vajavad vesinikutarnet pidevalt. Selleks et muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmine järsult kasvaks, peaksid ajalise korrelatsiooni kriteeriumid olema algetapis paindlikumad, nii et turuosalistel oleks aega vajalikud tehnoloogilised lahendused kasutusele võtta. |
| --- | --- |

(16)

Lühiajalises perspektiivis takistavad ajalise seose rakendamist tehnoloogilised tõkked tunnipõhise sobitamise mõõtmiseks, keerulised nõuded elektrolüüsiseadmete projekteerimisel ning sellise vesinikutaristu puudumine, mis võimaldaks säilitada ja transportida taastuvallikatest toodetud vesinikku lõppkasutajatele, kes vajavad vesinikutarnet pidevalt. Selleks et muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmine järsult kasvaks, peaksid ajalise korrelatsiooni kriteeriumid olema algetapis paindlikumad, nii et turuosalistel oleks aega vajalikud tehnoloogilised lahendused kasutusele võtta.

| (17) | Arvestades taastuvelektrit tootvate käitiste kavandamiseks ja ehitamiseks kuluvat aega ning seda, et taastuvelektrit tootvaid uusi ja toetust mittesaavaid käitisi ei ole, tuleks käesoleva määruse artikli 5 punktides a ja b sätestatud nõudeid kohaldada alles hilisemas etapis. |
| --- | --- |

(17)

Arvestades taastuvelektrit tootvate käitiste kavandamiseks ja ehitamiseks kuluvat aega ning seda, et taastuvelektrit tootvaid uusi ja toetust mittesaavaid käitisi ei ole, tuleks käesoleva määruse artikli 5 punktides a ja b sätestatud nõudeid kohaldada alles hilisemas etapis.

| (18) | Tänu Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisele peaks elektri tootmisel sõltuvus fossiilkütustest aja jooksul vähenema ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal suurenema. Komisjon peaks tähelepanelikult jälgima seda arengut ning hindama käesolevas määruses sätestatud nõuete, eelkõige ajalise seose nõude järkjärgulise tugevdamise mõju tootmiskuludele, kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja energiasüsteemile, ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. juuliks 2028 aruande, |
| --- | --- |

(18)

Tänu Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamisele peaks elektri tootmisel sõltuvus fossiilkütustest aja jooksul vähenema ning taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal suurenema. Komisjon peaks tähelepanelikult jälgima seda arengut ning hindama käesolevas määruses sätestatud nõuete, eelkõige ajalise seose nõude järkjärgulise tugevdamise mõju tootmiskuludele, kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja energiasüsteemile, ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. juuliks 2028 aruande,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad, mille alusel määrata kindlaks, millal võib muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatavat elektrit lugeda täiel määral taastuvelektriks. Neid eeskirju kohaldatakse juhtudel, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused toodetakse elektrolüüsi teel või kasutades analoogseid vähem levinud tootmisviise.

Eeskirju tuleks kohaldada olenemata sellest, kas muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse liidu territooriumil või väljaspool seda.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „pakkumisvöönd“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (3) artikli 2 punktis 65 määratletud pakkumisvöönd liikmesriikide puhul või samaväärne mõiste kolmandate riikide puhul; |
| --- | --- |

1)

„pakkumisvöönd“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (3) artikli 2 punktis 65 määratletud pakkumisvöönd liikmesriikide puhul või samaväärne mõiste kolmandate riikide puhul;

3

| 2) | „otseliin“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2019/944 (4) artikli 2 punktis 41 määratletud otseliin; |
| --- | --- |

2)

„otseliin“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2019/944 (4) artikli 2 punktis 41 määratletud otseliin;

4

| 3) | „taastuvelektrit tootev käitis“ – üksiküksused või üksuste rühmad, mis toodavad elektrit ühes või mitmes kohas samadest või erinevatest taastuvatest energiaallikatest, mis on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 1; välja arvatud biomassist elektrit tootvad üksused ja energiasalvestusseadmed; |
| --- | --- |

3)

„taastuvelektrit tootev käitis“ – üksiküksused või üksuste rühmad, mis toodavad elektrit ühes või mitmes kohas samadest või erinevatest taastuvatest energiaallikatest, mis on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 1; välja arvatud biomassist elektrit tootvad üksused ja energiasalvestusseadmed;

| 4) | „kütusetootja“ – ettevõtja, kes toodab muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid; |
| --- | --- |

4)

„kütusetootja“ – ettevõtja, kes toodab muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid;

| 5) | „tegevuse alustamine“ – muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või taastuvelektri tootmise alustamine esimest korda või pärast direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 10 määratletud ajakohastamist, milleks on vaja investeeringuid, mis ületavad 30 % investeeringust, mida oleks vaja samaväärse uue käitise ehitamiseks; |
| --- | --- |

5)

„tegevuse alustamine“ – muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või taastuvelektri tootmise alustamine esimest korda või pärast direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 10 määratletud ajakohastamist, milleks on vaja investeeringuid, mis ületavad 30 % investeeringust, mida oleks vaja samaväärse uue käitise ehitamiseks;

| 6) | „nutiarvestisüsteem“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 23 määratletud nutiarvestisüsteem; |
| --- | --- |

6)

„nutiarvestisüsteem“ – direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 23 määratletud nutiarvestisüsteem;

| 7) | „tasakaaluarveldusperiood“ – määruse (EL) 2019/943 artikli 2 punktis 15 määratletud tasakaaluarveldusperiood liidus või samaväärne mõiste kolmandate riikide puhul. |
| --- | --- |

7)

„tasakaaluarveldusperiood“ – määruse (EL) 2019/943 artikli 2 punktis 15 määratletud tasakaaluarveldusperiood liidus või samaväärne mõiste kolmandate riikide puhul.

Artikkel 3

Eeskirjad, milles käsitletakse sellise elektri, mis on saadud otseühenduse kaudu taastuvelektrit tootva käitisega, arvestamist täiel määral taastuvelektrina

Selleks et tõendada vastavust direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 3 viiendas lõigus sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt elektrienergiat, mis on saadud otseühenduse kaudu taastuvelektrit tootva käitisega, võib täiel määral arvesse võtta kui taastuvelektrit, peab transpordikütuste tootja tõendama järgmist:

| a) | taastuvelektrit tootev käitis on otseliini kaudu ühendatud käitisega, mis toodab muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, või taastuvelektri tootmine ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud transpordikütuse tootmine toimub samas käitises; |
| --- | --- |

a)

taastuvelektrit tootev käitis on otseliini kaudu ühendatud käitisega, mis toodab muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, või taastuvelektri tootmine ja muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud transpordikütuse tootmine toimub samas käitises;

| b) | taastuvelektrit tootvad käitised alustasid tegevust mitte varem kui 36 kuud enne muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvat käitist; kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvale olemasolevale käitisele lisatakse täiendav tootmisvõimsus, loetakse lisatud võimsust olemasoleva käitise osaks, tingimusel et võimsus lisatakse samas kohas ja lisamine toimub hiljemalt 36 kuud pärast algse käitise tegevuse alustamist; |
| --- | --- |

b)

taastuvelektrit tootvad käitised alustasid tegevust mitte varem kui 36 kuud enne muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvat käitist; kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvale olemasolevale käitisele lisatakse täiendav tootmisvõimsus, loetakse lisatud võimsust olemasoleva käitise osaks, tingimusel et võimsus lisatakse samas kohas ja lisamine toimub hiljemalt 36 kuud pärast algse käitise tegevuse alustamist;

| c) | elektrit tootev käitis ei ole elektrivõrku ühendatud, või elektrit tootev käitis on elektrivõrku ühendatud, kuid nutiarvestisüsteem, mis mõõdab kõiki elektrivõrgust tulevaid elektrivooge, näitab et muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedela ja gaasilise transpordikütuse tootmiseks ei ole elektrivõrgust elektrit võetud. |
| --- | --- |

c)

elektrit tootev käitis ei ole elektrivõrku ühendatud, või elektrit tootev käitis on elektrivõrku ühendatud, kuid nutiarvestisüsteem, mis mõõdab kõiki elektrivõrgust tulevaid elektrivooge, näitab et muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedela ja gaasilise transpordikütuse tootmiseks ei ole elektrivõrgust elektrit võetud.

Kui kütusetootja kasutab ka võrguelektrit, võib ta arvestada seda täiel määral kui taastuvelektrit, kui see vastab artiklis 4 sätestatud eeskirjadele.

Artikkel 4

Üldeeskirjad selle kohta, millal võrguelektrit arvestatakse täiel määral kui taastuvelektrit

1.   Kütusetootjad võivad arvestada võrguelektrit täiel määral kui taastuvelektrit, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootev käitis asub pakkumisvööndis, kus taastuvelektri keskmine osakaal eelmisel kalendriaastal ületas 90 % ning muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmine ei ületa maksimaalset tundide arvu, mis on kehtestatud seoses taastuvelektri osakaaluga pakkumisvööndis.

Tundide maksimumarvu arvutamiseks korrutatakse tundide koguarv igal kalendriaastal taastuvelektri osakaaluga pakkumisvööndis, kus muud kui bioloogilist päritolu taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse. Taastuvelektri keskmise osakaalu kindlaksmääramiseks jagatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia selline summaarne lõpptarbimine pakkumisvööndis, mis on arvutatud analoogia põhjal direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 7 lõikes 2 sätestatud eeskirjadega, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2008 (5) B lisas määratletud kõikidest energiaallikatest toodetud elektrienergia kogutoodanguga, välja arvatud eelnevalt ülespoole pumbatud veest, pluss import miinus elektri eksport pakkumisvööndisse. Kui taastuvelektri keskmine osakaal kalendriaastal ületab 90 %, loetakse seda järgmisel viiel kalendriaastaks jätkuvalt suuremaks kui 90 %.

2.   Kui lõikes 1 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võivad kütusetootjad lugeda elektrivõrgust saadud elektrit täiel määral taastuvelektriks, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootev käitis asub pakkumispiirkonnas, kus elektri heitemahukus on alla 18 gCO2eq/MJ, tingimusel et täidetud on järgmised kriteeriumid:

| a) | kütusetootjad on sõlminud otse või vahendajate kaudu ettevõtjatega, kes toodavad taastuvelektrit ühes või mitmes taastuvelektrit tootvas käitises, ühe või mitu taastuvelektri ostulepingut koguses, mis on vähemalt võrdne elektrikogusega, mille puhul deklareeritakse, et see on täiel määral taastuvelekter ja deklareeritud elektrikogus on nendes käitistes tegelikult toodetud; |
| --- | --- |

a)

kütusetootjad on sõlminud otse või vahendajate kaudu ettevõtjatega, kes toodavad taastuvelektrit ühes või mitmes taastuvelektrit tootvas käitises, ühe või mitu taastuvelektri ostulepingut koguses, mis on vähemalt võrdne elektrikogusega, mille puhul deklareeritakse, et see on täiel määral taastuvelekter ja deklareeritud elektrikogus on nendes käitistes tegelikult toodetud;

| b) | artiklite 6 ja 7 kohased ajalise ja geograafilise seose tingimused on täidetud;
  elektrienergia heitemahukus määratakse kindlaks vastavalt võrguelektri keskmise CO2-mahukuse arvutamise meetodile, mille alusel määratakse kindlaks muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest ning ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõike 5 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis, tuginedes uusimatele kättesaadavatele andmetele.
  Kui elektrienergia heitemahukus kalendriaastal on madalam kui 18 gCO2eq/MJ, tuleb elektrienergia keskmist heitemahukust lugeda igal järgmisel viiel kalendriaastal jätkuvalt madalamaks kui 18 gCO2eq/MJ. |
| --- | --- |

b)

artiklite 6 ja 7 kohased ajalise ja geograafilise seose tingimused on täidetud;

elektrienergia heitemahukus määratakse kindlaks vastavalt võrguelektri keskmise CO2-mahukuse arvutamise meetodile, mille alusel määratakse kindlaks muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest ning ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõike 5 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktis, tuginedes uusimatele kättesaadavatele andmetele.

Kui elektrienergia heitemahukus kalendriaastal on madalam kui 18 gCO2eq/MJ, tuleb elektrienergia keskmist heitemahukust lugeda igal järgmisel viiel kalendriaastal jätkuvalt madalamaks kui 18 gCO2eq/MJ.

3.   Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedela ja gaasilise transpordikütuse tootmiseks elektrivõrgust võetud elektrit võib samuti arvestada täiel määral taastuvelektrina, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedela ja gaasilise transpordikütuse tootmiseks kasutatud elektrienergiat tarbitakse tasakaaluarveldusperioodil, mille jooksul kütusetootja suudab riikliku põhivõrguettevõtja esitatud tõendite põhjal tõendada, et:

| a) | taastuvaid energiaallikaid kasutavate tootmisseadmete koormust vähendati ümberjaotamisega vastavalt määruse (EL) 2019/943 artiklile 13; |
| --- | --- |

a)

taastuvaid energiaallikaid kasutavate tootmisseadmete koormust vähendati ümberjaotamisega vastavalt määruse (EL) 2019/943 artiklile 13;

| b) | muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks tarbitud elektrienergia vähendas vastava koguse võrra ümberjaotamise vajadust. |
| --- | --- |

b)

muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks tarbitud elektrienergia vähendas vastava koguse võrra ümberjaotamise vajadust.

4.   Kui lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimused ei ole täidetud, võivad kütusetootjad arvestada võrguelektrit täiel määral taastuvelektrina, kui see vastab täiendavuse, ajalise seose ja geograafilise seose tingimustele vastavalt artiklitele 5, 6 ja 7.

Artikkel 5

Täiendavus

Artikli 4 lõike 4 esimeses lõigus osutatud täiendavuse tingimus loetakse täidetuks, kui kütusetootjad toodavad oma käitises koguse taastuvelektrit, mis on vähemalt võrdne täiel määral taastuvelektriks peetava elektri kogusega, või on nad sõlminud otse või vahendajate kaudu ettevõtjatega, kes toodavad taastuvelektrit ühes või mitmes taastuvelektrit tootvas käitises, ühe või mitu taastuvelektri ostulepingut koguses, mis on vähemalt võrdne elektrikogusega, mille puhul deklareeritakse, et see on täiel määral taastuvelekter ja deklareeritud elektrikogus on nendes käitistes tegelikult toodetud, tingimusel et täidetud on järgmised kriteeriumid:

| a) | taastuvelektrit tootev käitis alustas tegevust mitte varem kui 36 kuud enne muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvat käitist;
  kui taastuvelektrit tootev käitis vastas kütusetootjaga sõlmitud taastuvelektri ostulepingu alusel käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud nõuetele, loetakse, et see käitis alustas tegevust samaaegselt käitisega, mis toodab muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid taastuvenergia uue ostulepingu alusel;
  kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvale olemasolevale käitisele lisatakse täiendav tootmisvõimsus, loetakse, et lisatud võimsus alustas tegevust algse käitisega samal ajal, tingimusel et võimsus lisatakse samas kohas ja lisamine toimub hiljemalt 36 kuud pärast seda, kui algne käitis tegevust alustas. |
| --- | --- |

a)

taastuvelektrit tootev käitis alustas tegevust mitte varem kui 36 kuud enne muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvat käitist;

kui taastuvelektrit tootev käitis vastas kütusetootjaga sõlmitud taastuvelektri ostulepingu alusel käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud nõuetele, loetakse, et see käitis alustas tegevust samaaegselt käitisega, mis toodab muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid taastuvenergia uue ostulepingu alusel;

kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid tootvale olemasolevale käitisele lisatakse täiendav tootmisvõimsus, loetakse, et lisatud võimsus alustas tegevust algse käitisega samal ajal, tingimusel et võimsus lisatakse samas kohas ja lisamine toimub hiljemalt 36 kuud pärast seda, kui algne käitis tegevust alustas.

| b) | Taastuvelektrit tootev käitis ei ole saanud toetust tegevus- või investeerimisabi vormis, välja arvatud toetus, mida käitised said enne nende ajakohastamist, samuti rahaline toetus maa või võrguühenduste jaoks, toetus, mis ei kujuta endast netotoetust, näiteks täielikult tagasimakstav toetus ja toetus taastuvelektrit tootvatele käitistele, mis on tarnijaks käitistele, mis toodavad muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, mida kasutatakse teadusuuringuteks, katsetamiseks ja tutvustamiseks. |
| --- | --- |

b)

Taastuvelektrit tootev käitis ei ole saanud toetust tegevus- või investeerimisabi vormis, välja arvatud toetus, mida käitised said enne nende ajakohastamist, samuti rahaline toetus maa või võrguühenduste jaoks, toetus, mis ei kujuta endast netotoetust, näiteks täielikult tagasimakstav toetus ja toetus taastuvelektrit tootvatele käitistele, mis on tarnijaks käitistele, mis toodavad muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, mida kasutatakse teadusuuringuteks, katsetamiseks ja tutvustamiseks.

Artikkel 6

Ajaline seos

Kuni 31. detsembrini 2029 loetakse artikli 4 lõigetes 2 ja 4 osutatud ajalise seose tingimus täidetuks, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse samas kalendrikuus kui taastuvelektrit, mida toodetakse taastuvelektri ostulepingu alusel, või taastuvelektrist, mida saadakse uuest energiasalvestist, mis asub elektrolüüsiseadme või taastuvelektrit tootva käitisega ühe ja sama võrguühenduspunkti taga ja millesse on energia salvestatud samas kalendrikuus, mil elektrit taastuvelektri ostulepingu alusel toodeti.

Alates 1. jaanuarist 2030 loetakse ajalise seose tingimus täidetuks, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse sama tunni jooksul kui taastuvelektrit, mida toodetakse taastuvelektri ostulepingu alusel, või taastuvelektrist, mida saadakse uuest energiasalvestist, mis asub elektrolüüsiseadme või taastuvelektrit tootva käitisega ühe ja sama võrguühenduspunkti taga ja millesse on energia salvestatud sama ühetunnise ajavahemiku jooksul, mil elektrit taastuvelektri ostulepingu alusel toodeti. Pärast komisjoni teavitamist võivad liikmesriigid alates 1. juulist 2027 kohaldada käesolevas lõikes sätestatud eeskirju oma territooriumil toodetud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedela ja gaasilise transpordikütuse suhtes.

Ajalise seose tingimus loetakse alati täidetuks, kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse ühe tunni jooksul, mil ühtse järgmise päeva turu mehhanismist tulenev elektri kliiringhind pakkumisvööndis, nagu on osutatud komisjoni määruse (EL) 2015/1222 (6) artikli 39 lõike 2 punktis a, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (7) nõuete täitmise eesmärgil madalam kui 20 eurot MWh kohta või sellega võrdne, või väiksem kui 0,36-kordne atmosfääri ühe tonni süsihappegaasi ekvivalentkoguse paiskamise kvoodi hind.

6

7

Artikkel 7

Geograafiline seos

1.   Artikli 4 lõigetes 2 ja 4 osutatud geograafilise seose tingimus loetakse täidetuks, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest elektrolüüsiseadme asukohaga seotud kriteeriumidest:

| a) | taastuvelektri ostulepingu alusel taastuvelektrit tootev käitis asub või asus tegevuse alustamise ajal samas pakkumisvööndis kui elektrolüüsiseade; |
| --- | --- |

a)

taastuvelektri ostulepingu alusel taastuvelektrit tootev käitis asub või asus tegevuse alustamise ajal samas pakkumisvööndis kui elektrolüüsiseade;

| b) | taastuvelektrit tootev käitis asub elektrolüüsiseadme asukoha pakkumisvööndiga ühendatud pakkumisvööndis, sh teises liikmesriigis, ning elektrihinnad asjaomasel ajavahemikul artiklis 6 osutatud järgmise päeva turul on elektrolüüsiseadme asukoha pakkumisvööndiga ühendatud pakkumisvööndis kõrgemad kui selles pakkumisvööndis, kus muud kui bioloogilist päritolu taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse, või sellega võrdsed; |
| --- | --- |

b)

taastuvelektrit tootev käitis asub elektrolüüsiseadme asukoha pakkumisvööndiga ühendatud pakkumisvööndis, sh teises liikmesriigis, ning elektrihinnad asjaomasel ajavahemikul artiklis 6 osutatud järgmise päeva turul on elektrolüüsiseadme asukoha pakkumisvööndiga ühendatud pakkumisvööndis kõrgemad kui selles pakkumisvööndis, kus muud kui bioloogilist päritolu taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse, või sellega võrdsed;

| c) | elektriostulepingu alusel taastuvelektrit tootev käitis asub avamere pakkumisvööndis, mis on ühendatud selle pakkumisvööndiga, kus elektrolüüsiseade asub. |
| --- | --- |

c)

elektriostulepingu alusel taastuvelektrit tootev käitis asub avamere pakkumisvööndis, mis on ühendatud selle pakkumisvööndiga, kus elektrolüüsiseade asub.

2.   Ilma et see piiraks määruse (EL) 2019/943 artiklite 14 ja 15 kohaldamist, võivad liikmesriigid kehtestada lisaks lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele täiendavaid kriteeriume elektrolüüsiseadmete ja taastuvelektrit tootva käitise asukoha kohta, et täiendava võimsuse lisamine oleks vastavuses vesiniku- ja elektrivõrgu riiklikule planeerimisele. Mis tahes täiendavad kriteeriumid ei tohi avaldada negatiivset mõju elektrienergia siseturu toimimisele.

Artikkel 8

Ühised normid

Kütusetootjad esitavad järgmise usaldusväärse teabe, millega tõendavad, et kõik artiklites 3–7 kehtestatud nõuded on täidetud, sealhulgas vajadusel teabe iga tunni kohta:

| a) | muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatud elektrienergia kogus, mille üksikasjad on järgmised:






  i) | võrguelektri kogus, mida ei arvestata täiel määral taastuvelektrina, ning taastuvelektri osakaal; |
| --- | --- | --- |

a)

muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatud elektrienergia kogus, mille üksikasjad on järgmised:

i)

võrguelektri kogus, mida ei arvestata täiel määral taastuvelektrina, ning taastuvelektri osakaal;

| ii) | elektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina, sest see on saadud otseühenduse kaudu taastuvelektrit tootva käitisega, nagu on sätestatud artiklis 3; |
| --- | --- |

ii)

elektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina, sest see on saadud otseühenduse kaudu taastuvelektrit tootva käitisega, nagu on sätestatud artiklis 3;

| iii) | võrguelektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina vastavalt artikli 4 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

iii)

võrguelektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina vastavalt artikli 4 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele;

| iv) | elektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

iv)

elektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina vastavalt artikli 4 lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele;

| v) | elektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina vastavalt artikli 4 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

v)

elektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina vastavalt artikli 4 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele;

| vi) | elektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina vastavalt artikli 4 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

vi)

elektri kogus, mida arvestatakse täiel määral taastuvelektrina vastavalt artikli 4 lõikes 4 sätestatud kriteeriumidele;

| b) | taastuvelektrit tootvates käitistes toodetud taastuvelektri kogus, olenemata sellest, kas käitistel on otseühendus elektrolüüsiseadmega ja kas taastuvelektrit kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks või muul otstarbel; |
| --- | --- |

b)

taastuvelektrit tootvates käitistes toodetud taastuvelektri kogus, olenemata sellest, kas käitistel on otseühendus elektrolüüsiseadmega ja kas taastuvelektrit kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks või muul otstarbel;

| c) | kütusetootja toodetud muust kui bioloogilise päritoluga toorainest valmistatud taastuvate ja taastumatute vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kogused. |
| --- | --- |

c)

kütusetootja toodetud muust kui bioloogilise päritoluga toorainest valmistatud taastuvate ja taastumatute vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kogused.

Artikkel 9

Vastavustunnistus

Olenemata sellest, kas muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid toodetakse liidu territooriumil või sellest väljaspool, võivad kütusetootjad vajaduse korral ja lähtuvalt artiklist 8 kasutada komisjoni poolt kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõikega 4 tunnustatud riiklikke kavu või rahvusvahelisi vabatahtlikke kavu, et tõendada vastavust käesoleva määruse artiklites 3–7 sätestatud kriteeriumidele.

Kui kütusetootja esitab tõendid või andmed, mis on saadud kooskõlas kavaga, mille kohta on tehtud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõike 4 kohane otsus, niivõrd kui selline otsus hõlmab kava vastavuse tõendamist kõnealuse direktiivi artikli 27 lõike 3 viiendale ja kuuendale lõigule, ei nõua liikmesriik muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tarnijatelt täiendavate tõendite esitamist käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele vastavuse kohta.

Artikkel 10

Aruandlus

Komisjon esitab 1. juuliks 2028 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesolevas määruses sätestatud nõuete mõju (sealhulgas ajalise seose mõju) tootmiskuludele, kasvuhoonegaaside heite vähendamisele ja energiasüsteemile.

Artikkel 11

Üleminekuetapp

Artikli 5 punkte a ja b ei kohaldata kuni 1. jaanuarini 2038 selliste käitiste suhtes, mis toodavad muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ja mis alustasid tegevust enne 1. jaanuari 2028. Seda erandit ei kohaldata võimsuse suhtes, mis lisatakse pärast 1. jaanuari 2028 muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. veebruar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  COM(2022) 108 final.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (ELT L 158, 14.6.2019, lk 54).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1099/2008 energiastatistika kohta (ELT L 304, 14.11.2008, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 24. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1222, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise suunised (ELT L 197, 25.7.2015, lk 24).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

7

---

| 20.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/20

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1185,

10. veebruar 2023,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001, kehtestades ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumlävendi ja määrates kindlaks metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest ja ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise hindamiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 2 ja artikli 28 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes arvesse vajadust oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet transpordisektoris ja iga kütuse puhul võimalust vähendada oluliselt kasvuhoonegaaside heidet muu hulgas süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise meetoditega ning võttes arvesse direktiivis (EL) 2018/2001 muudele kütustele kehtestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise nõudeid, tuleks igat liiki ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks kehtestada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumlävend 70 %. |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse vajadust oluliselt vähendada kasvuhoonegaaside heidet transpordisektoris ja iga kütuse puhul võimalust vähendada oluliselt kasvuhoonegaaside heidet muu hulgas süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise meetoditega ning võttes arvesse direktiivis (EL) 2018/2001 muudele kütustele kehtestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise nõudeid, tuleks igat liiki ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jaoks kehtestada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumlävend 70 %.

| (2) | Tuleb kehtestada objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad selged eeskirjad, mille alusel arvutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja nendega võrreldavate fossiilkütuste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Tuleb kehtestada objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad selged eeskirjad, mille alusel arvutada kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja nendega võrreldavate fossiilkütuste puhul.

| (3) | Kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestamise metoodika peaks võtma arvesse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisest tulenevat kogu olelusringi jooksul tekkivat heidet ning põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel. |
| --- | --- |

(3)

Kasvuhoonegaaside heitkoguste arvestamise metoodika peaks võtma arvesse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisest tulenevat kogu olelusringi jooksul tekkivat heidet ning põhinema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel.

| (4) | Arvestusühikuid ei tohiks määrata CO2 kogumisele, mida on juba arvesse võetud liidu õiguse muudes normides. Seetõttu ei tohiks seda liiki kogutud CO2 lugeda ärahoituks, kui tehakse kindlaks sisendite senisest kasutusest või käitumisest keskkonnas tulenevad heitkogused. |
| --- | --- |

(4)

Arvestusühikuid ei tohiks määrata CO2 kogumisele, mida on juba arvesse võetud liidu õiguse muudes normides. Seetõttu ei tohiks seda liiki kogutud CO2 lugeda ärahoituks, kui tehakse kindlaks sisendite senisest kasutusest või käitumisest keskkonnas tulenevad heitkogused.

| (5) | Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks kasutatava süsiniku päritolu ei ole sellistest kütustest tuleneva heitkoguste vähenemise kindlakstegemisel lühiajalises perspektiivis asjakohane, kuna praegu on olemas palju süsinikuallikaid ja süsinikku saab koguda, tehes samal ajal edusamme CO2-heite vähendamisel. 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas liikuvas majanduses peaksid kogutava CO2 allikad muutuma keskpikas ja pikas perspektiivis napiks ning piirduda tuleb üha enam CO2-heitega, mida on kõige raskem vähendada. Lisaks ei ole muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning mittekestlikest kütustest pärinevat süsinikku sisaldavate ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jätkuv kasutamine kooskõlas 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise trajektooriga, kuna see tähendaks mittekestlike kütuste jätkuvat kasutamist ja nendega seotud jätkuvat heidet. Seepärast ei tohiks mittekestlikest kütustest tulenevate heitkoguste kogumist käsitada heitkoguste pikaajalise ärahoidmisena, kui tehakse kindlaks muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasutamisest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine. Elektri tootmiseks kasutatavate mittekestlike kütuste põletamisel kogutud heitkoguseid tuleks käsitada ärahoitud heitkogustena kuni 2035. aastani, kuna enamikku neist tuleks selleks ajaks vähendada, samas kui mittekestlike kütuste muudest kasutusviisidest tulenevat heidet tuleks käsitada ärahoitud heitkogustena kuni 2040. aastani, kuna see heide jääb kauemaks ajaks. Need kuupäevad vaadatakse läbi, võttes arvesse kogu ELi hõlmava 2040. aasta kliimaeesmärgi rakendamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (2) hõlmatud sektorites. Komisjon esitab kogu liitu hõlmava 2040. aasta kliimaeesmärgi kohta ettepaneku hiljemalt kuue kuu jooksul pärast Pariisi kokkuleppe alusel tehtud esimest ülemaailmset kokkuvõtet kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (3). Direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud eesmärgi rakendamine aitab täiendavalt kindaks teha heitkoguste eeldatava nappuse igas sektoris. |
| --- | --- |

(5)

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks kasutatava süsiniku päritolu ei ole sellistest kütustest tuleneva heitkoguste vähenemise kindlakstegemisel lühiajalises perspektiivis asjakohane, kuna praegu on olemas palju süsinikuallikaid ja süsinikku saab koguda, tehes samal ajal edusamme CO2-heite vähendamisel. 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise suunas liikuvas majanduses peaksid kogutava CO2 allikad muutuma keskpikas ja pikas perspektiivis napiks ning piirduda tuleb üha enam CO2-heitega, mida on kõige raskem vähendada. Lisaks ei ole muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning mittekestlikest kütustest pärinevat süsinikku sisaldavate ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste jätkuv kasutamine kooskõlas 2050. aastaks kliimaneutraalsuse saavutamise trajektooriga, kuna see tähendaks mittekestlike kütuste jätkuvat kasutamist ja nendega seotud jätkuvat heidet. Seepärast ei tohiks mittekestlikest kütustest tulenevate heitkoguste kogumist käsitada heitkoguste pikaajalise ärahoidmisena, kui tehakse kindlaks muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasutamisest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine. Elektri tootmiseks kasutatavate mittekestlike kütuste põletamisel kogutud heitkoguseid tuleks käsitada ärahoitud heitkogustena kuni 2035. aastani, kuna enamikku neist tuleks selleks ajaks vähendada, samas kui mittekestlike kütuste muudest kasutusviisidest tulenevat heidet tuleks käsitada ärahoitud heitkogustena kuni 2040. aastani, kuna see heide jääb kauemaks ajaks. Need kuupäevad vaadatakse läbi, võttes arvesse kogu ELi hõlmava 2040. aasta kliimaeesmärgi rakendamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/87/EÜ (2) hõlmatud sektorites. Komisjon esitab kogu liitu hõlmava 2040. aasta kliimaeesmärgi kohta ettepaneku hiljemalt kuue kuu jooksul pärast Pariisi kokkuleppe alusel tehtud esimest ülemaailmset kokkuvõtet kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (3). Direktiivis 2003/87/EÜ sätestatud eesmärgi rakendamine aitab täiendavalt kindaks teha heitkoguste eeldatava nappuse igas sektoris.

| (6) | Direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest, nimelt tööstusprotsessidest või mittekestlike kütuste põletamisest tulenev heide tuleks ära hoida, isegi kui seda saaks koguda ja kasutada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks. Nende heitkoguste suhtes kohaldatakse CO2-heite maksustamist, et stimuleerida mittekestlike kütuste heitkoguste vähendamist. Seega, kui sellist heidet ei võeta CO2-heite tulemusliku hinnastamise kaudu arvesse eelnevates etappides, tuleb selliseid heitkoguseid arvesse võtta ja neid ei tohiks käsitada ärahoitud heitkogustena. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusaladest, nimelt tööstusprotsessidest või mittekestlike kütuste põletamisest tulenev heide tuleks ära hoida, isegi kui seda saaks koguda ja kasutada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks. Nende heitkoguste suhtes kohaldatakse CO2-heite maksustamist, et stimuleerida mittekestlike kütuste heitkoguste vähendamist. Seega, kui sellist heidet ei võeta CO2-heite tulemusliku hinnastamise kaudu arvesse eelnevates etappides, tuleb selliseid heitkoguseid arvesse võtta ja neid ei tohiks käsitada ärahoitud heitkogustena.

| (7) | Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ning ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid saab toota eri protsessides, mille tulemuseks võib olla eri liiki kütuste segu. Seepärast peaks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise hindamise metoodika abil olema võimalik tuletada tegelik heitkoguste vähenemine nende protsesside, sh selliste protsesside tulemusel, mille käigus toodetakse nii muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ja ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid. |
| --- | --- |

(7)

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ning ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid saab toota eri protsessides, mille tulemuseks võib olla eri liiki kütuste segu. Seepärast peaks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise hindamise metoodika abil olema võimalik tuletada tegelik heitkoguste vähenemine nende protsesside, sh selliste protsesside tulemusel, mille käigus toodetakse nii muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ja ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid.

| (8) | Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse kindlakstegemiseks on vaja arvutada selliste kütuste energiasisalduse osakaal protsessi väljundis. Selleks tuleks iga kütuseliigi osa kindlaks teha, jagades antud kütuseliigi asjakohase sisendenergia kogu protsessi asjakohase sisendenergiaga. Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmisel on vaja kindlaks teha, kas asjakohast elektrisisendit tuleks pidada täielikult taastuvaks. Asjakohast elektrisisendit tuleks käsitada täielikult taastuvana, kui direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 3 viienda ja kuuenda lõigu sätted on täidetud. Vastasel juhul tuleks taastuvenergia osakaalu kindlakstegemiseks kasutada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia keskmist osakaalu tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat. Ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmise puhul võib ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks vajaliku energiana käsitada üksnes taastumatut päritolu vedelaid või tahkeid jäätmevooge, mis ei sobi materjali taaskasutamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (4) artiklile 4, ning taastumatut päritolu jäätmetöötlusgaasi ja heitgaasi, mis on tekkinud tootmisprotsessi vältimatu ja tahtmatu tagajärjena tööstuskäitistes. |
| --- | --- |

(8)

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse kindlakstegemiseks on vaja arvutada selliste kütuste energiasisalduse osakaal protsessi väljundis. Selleks tuleks iga kütuseliigi osa kindlaks teha, jagades antud kütuseliigi asjakohase sisendenergia kogu protsessi asjakohase sisendenergiaga. Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmisel on vaja kindlaks teha, kas asjakohast elektrisisendit tuleks pidada täielikult taastuvaks. Asjakohast elektrisisendit tuleks käsitada täielikult taastuvana, kui direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 3 viienda ja kuuenda lõigu sätted on täidetud. Vastasel juhul tuleks taastuvenergia osakaalu kindlakstegemiseks kasutada taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia keskmist osakaalu tootjariigis, mõõdetuna kaks aastat enne asjaomast aastat. Ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmise puhul võib ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks vajaliku energiana käsitada üksnes taastumatut päritolu vedelaid või tahkeid jäätmevooge, mis ei sobi materjali taaskasutamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (4) artiklile 4, ning taastumatut päritolu jäätmetöötlusgaasi ja heitgaasi, mis on tekkinud tootmisprotsessi vältimatu ja tahtmatu tagajärjena tööstuskäitistes.

| (9) | Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste puhul tuleks võrreldava fossiilkütuse näitajaks kehtestada 94 gCO2eq/MJ kooskõlas direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste ja vedelate biokütuste jaoks sätestatud väärtusega. |
| --- | --- |

(9)

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste puhul tuleks võrreldava fossiilkütuse näitajaks kehtestada 94 gCO2eq/MJ kooskõlas direktiivis (EL) 2018/2001 biokütuste ja vedelate biokütuste jaoks sätestatud väärtusega.

| (10) | Ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste edendamise põhieesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet, tõhustades toetuskõlblike lähteainete kasutamist võrreldes seniste kasutusviisidega. Võttes arvesse, et lähteaineid, mida saab kasutada ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks, võib olla juba kasutatud energia tootmiseks, on asjakohane võtta kasvuhoonegaaside heite arvutamisel arvesse kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis tulenevad nende nõudlusega mõjutamatute sisendite senisest kasutusest mujale suunamisest. Sama peaks kehtima ka integreeritud protsessidest saadud, nõudlusega mõjutamatute selliste sisendite suhtes, mida kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste edendamise põhieesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heidet, tõhustades toetuskõlblike lähteainete kasutamist võrreldes seniste kasutusviisidega. Võttes arvesse, et lähteaineid, mida saab kasutada ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks, võib olla juba kasutatud energia tootmiseks, on asjakohane võtta kasvuhoonegaaside heite arvutamisel arvesse kasvuhoonegaaside heitkoguseid, mis tulenevad nende nõudlusega mõjutamatute sisendite senisest kasutusest mujale suunamisest. Sama peaks kehtima ka integreeritud protsessidest saadud, nõudlusega mõjutamatute selliste sisendite suhtes, mida kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks.

| (11) | Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatav elekter võetakse elektrivõrgust ja seda ei loeta täielikult taastuvelektriks, tuleks kohaldada liikmesriigis, kus kütust toodetakse, tarbitud elektrienergia keskmist CO2-mahukust, arvestades et see kirjeldab kõige paremini kogu protsessi kasvuhoonegaaside heitemahukust. Alternatiivina võib elektrile, mis on võetud elektrivõrgust ja mida kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisprotsessis ja mis ei kvalifitseeru direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 3 kohaselt täielikult taastuvaks, anda kasvuhoonegaaside heite väärtusi olenevalt muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ning ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid tootva käitise täiskoormuse tundide alusel. Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatav elekter loetakse täielikult taastuvelektriks vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 27 sätestatud eeskirjadele, on sellise elektritarne CO2-mahukus null, |
| --- | --- |

(11)

Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatav elekter võetakse elektrivõrgust ja seda ei loeta täielikult taastuvelektriks, tuleks kohaldada liikmesriigis, kus kütust toodetakse, tarbitud elektrienergia keskmist CO2-mahukust, arvestades et see kirjeldab kõige paremini kogu protsessi kasvuhoonegaaside heitemahukust. Alternatiivina võib elektrile, mis on võetud elektrivõrgust ja mida kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisprotsessis ja mis ei kvalifitseeru direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 3 kohaselt täielikult taastuvaks, anda kasvuhoonegaaside heite väärtusi olenevalt muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ning ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid tootva käitise täiskoormuse tundide alusel. Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmiseks kasutatav elekter loetakse täielikult taastuvelektriks vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 27 sätestatud eeskirjadele, on sellise elektritarne CO2-mahukus null,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasutamisest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumlävend ja määratakse kindlaks metoodika muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest ja ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamiseks.

Artikkel 2

Ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasutamisest tulenevad kasvuhoonegaaside heitkogused peavad vähenema vähemalt 70 %.

Artikkel 3

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest ja ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tulenev kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemine tehakse kindlaks vastavalt lisas esitatud metoodikale.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. veebruar 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

4

---

LISA

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest ning ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tuleneva kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise määramise metoodika

A.   METOODIKA

| 1. | Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisel ja kasutamisel tekkivad kasvuhoonegaaside heitkogused arvutatakse järgmiselt:
  E = e i + e p + e td + e u – e ccs

  kus:







  E | = | kütuse kasutamisest tulenev koguheide (gCO2eq/MJ kütus) |
| --- | --- | --- | --- |
| e i | = | e i elastic + e i rigid – e ex-use: sisendite tarnimisest tulenev heide (gCO2eq/MJ kütus) |
| e i elastic | = | nõudlusega mõjutatavatest sisenditest tulenev heide (gCO2eq/MJ kütus) |
| e i rigid | = | nõudlusega mõjutamatutest sisenditest tulenev heide (gCO2eq/MJ fuel) |
| e ex-use | = | sisendite senisest kasutusest või keskkonnas käitumisest tulenev heide (gCO2eq/MJ kütus) |
| e p | = | töötlemisel tekkiv heide (gCO2eq/MJ kütus) |
| e td | = | transpordist ja jaotamisest tulenev heide (gCO2eq/MJ kütus) |
| e u | = | kütuse lõppkasutuses põlemisel tekkiv heide (gCO2eq/MJ kütus) |
| e ccs | = | CO2 kogumisest ja säilitamisest tulenev heitkoguste vähenemine (gCO2eq/MJ kütus) |

1.

E = e i + e p + e td + e u – e ccs

kus:

E

=

kütuse kasutamisest tulenev koguheide (gCO2eq/MJ kütus)

e i

=

e i elastic + e i rigid – e ex-use: sisendite tarnimisest tulenev heide (gCO2eq/MJ kütus)

e i elastic

=

nõudlusega mõjutatavatest sisenditest tulenev heide (gCO2eq/MJ kütus)

e i rigid

=

nõudlusega mõjutamatutest sisenditest tulenev heide (gCO2eq/MJ fuel)

e ex-use

=

sisendite senisest kasutusest või keskkonnas käitumisest tulenev heide (gCO2eq/MJ kütus)

e p

=

töötlemisel tekkiv heide (gCO2eq/MJ kütus)

e td

=

transpordist ja jaotamisest tulenev heide (gCO2eq/MJ kütus)

e u

=

kütuse lõppkasutuses põlemisel tekkiv heide (gCO2eq/MJ kütus)

e ccs

=

CO2 kogumisest ja säilitamisest tulenev heitkoguste vähenemine (gCO2eq/MJ kütus)

Masinate ja seadmete tootmisel tekkinud heitkoguseid arvesse ei võeta.

Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste kasvuhoonegaaside heite mahukuse kindlakstegemiseks jagatakse valemi muutujatega seotud protsesside koguheide protsessi käigus saadud kütuse üldkogusega ning seda väljendatakse CO2 ekvivalendi grammides kütuse MJ kohta (gCO2eq/MJ kütus). Kui tegemist on muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste, ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste ja muude kütuste seguga, loetakse, et kõigil (kütuse)liikidel on sama heitemahukus.

Erandiks on koostöötlemine, kus muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelad ja gaasilised transpordikütused ning ringlussevõetud süsinikupõhised kütused asendavad protsessi tavapärast sisendit ainult osaliselt.

Sellises olukorras eristatakse sisendite kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutamisel nende energeetilise väärtuse alusel alljärgnevat proportsionaalselt:

| — | tavapärasel sisendil põhinevat protsessi osa ning |
| --- | --- |

—

tavapärasel sisendil põhinevat protsessi osa ning

| — | muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatel ja gaasilistel transpordikütustel ning ringlussevõetud süsinikupõhistel kütustel põhinevat protsessi osa, kui protsessi osad on muidu ühesugused. |
| --- | --- |

—

muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatel ja gaasilistel transpordikütustel ning ringlussevõetud süsinikupõhistel kütustel põhinevat protsessi osa, kui protsessi osad on muidu ühesugused.

Analoogselt eristatakse protsesse, milles muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ning ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid töödeldakse koos biomassiga.

Kasvuhoonegaaside heite mahukust võib arvutada kuni ühe kalendrikuu jooksul toodetud kütuste keskmisena, kuid seda võib arvutada ka lühemate ajavahemike kohta. Kui direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud metoodika kohaselt täielikult taastuvenergiaks liigitatavat elektrit kasutatakse kütuse või vahetoodete kütteväärtust suurendava sisendina, peab ajavahemik olema kooskõlas ajalise korrelatsiooni suhtes kohaldatavate nõuetega. Asjakohasel juhul võib üksikute ajavahemike kohta arvutatud kasvuhoonegaaside heite mahukuse väärtusi kasutada seejärel keskmise kasvuhoonegaaside heite mahukuse arvutamiseks kuni ühe kuu kohta, kui iga perioodi kohta arvutatud individuaalsed väärtused on kooskõlas 70 % vähenemise miinimumkünnisega.

| 2. | Muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelatest ja gaasilistest transpordikütustest või ringlussevõetud süsinikupõhistest kütustest tulenevat kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemist arvutatakse järgmiselt:
  Vähenemine = (E F – E)/E F

  kus:







  E | = | muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedela ja gaasilise transpordikütuse või ringlussevõetud süsinikupõhise kütuse kasutamisest tulenev koguheide |
| --- | --- | --- | --- |
| E F | = | võrreldava fossiilkütuse koguheide |

2.

Vähenemine = (E F – E)/E F

kus:

E

=

muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedela ja gaasilise transpordikütuse või ringlussevõetud süsinikupõhise kütuse kasutamisest tulenev koguheide

E F

=

võrreldava fossiilkütuse koguheide

Kõigi muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste puhul on võrreldava fossiilkütuse koguheide 94 gCO2eq/MJ.

| 3. | Kui protsessi väljund ei kvalifitseeru täielikult muust kui bioloogilise päritoluga taastuvaks vedelaks või gaasiliseks transpordikütuseks või ringlussevõetud süsinikupõhiseks kütuseks, määratakse nende osakaal kogutoodangus järgmiselt:






  a) | muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste osa tehakse kindlaks, jagades protsessi kaasatud asjakohase taastuvenergia koguprotsessi asjakohase sisendenergiaga; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste osa tehakse kindlaks, jagades protsessi kaasatud asjakohase taastuvenergia koguprotsessi asjakohase sisendenergiaga;

| b) | ringlussevõetud süsinikupõhise kütuse osa tehakse kindlaks, jagades protsessi jaoks ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmise allikaks kvalifitseeruva asjakohase energiasisendi kogu protsessi asjakohase energiasisendiga. |
| --- | --- |

b)

ringlussevõetud süsinikupõhise kütuse osa tehakse kindlaks, jagades protsessi jaoks ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmise allikaks kvalifitseeruva asjakohase energiasisendi kogu protsessi asjakohase energiasisendiga.

Sisendmaterjali asjakohane energia on kütuse molekulaarstruktuuri mineva sisendmaterjali alumine kütteväärtus (1).

Sisendelektri puhul, mida kasutatakse kütuse või vahesaaduste kütteväärtuse suurendamiseks, on asjakohane energia elektrienergia.

Tööstuslike heitgaaside puhul on see heitgaasi energia, mis põhineb selle alumisel kütteväärtusel. Kui soojust kasutatakse kütuse või vahesaaduse kütteväärtuse suurendamiseks, on asjakohane energia kütuse sünteesimiseks kasutatava soojuse kasulik energia. Kasulik soojus on kogu soojusenergia, mis on korrutatud Carnot’ ringprotsessi kasuteguriga, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osa punkti 1 alapunktis b. Muid sisendeid võetakse arvesse üksnes kütuse heitemahukuse määramisel.

| 4. | Sisendite tarnimisel tekkivate heitkoguste määramisel eristatakse nõudlusega mõjutatavaid ja mõjutamatuid sisendeid. Nõudlusega mõjutamatud sisendid on need, mille pakkumist ei saa lisanõudluse rahuldamiseks suurendada. Seega on kõik ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisel süsinikuallikaks kvalifitseeruvad sisendid nõudlusega mõjutamatud, nagu ka integreeritud protsessi (2) käigus fikseeritud suhtarvuga toodetud väljundid, mis moodustavad toodangu majanduslikust väärtusest alla 10 %. Kui väljund moodustab majanduslikust väärtusest vähemalt 10 %, käsitatakse seda nõudlusega mõjutatavana. Põhimõtteliselt on nõudlusega mõjutatavad sisendid need, mille pakkumist on võimalik lisanõudluse rahuldamiseks suurendada. Rafineerimistehaste naftasaadused kuuluvad sellesse kategooriasse, sest rafineerimistehased saavad oma toodete suhet muuta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 3 kohaselt täielikult taastuvenergiaks liigitatav elekter loetakse kasvuhoonegaaside heite vabaks. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Et omistada kasvuhoonegaaside heite väärtused võrgust võetud elektrile, mis ei kvalifitseeru direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 3 kohaselt täielikult taastuvenergiaks ning mida kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks, kohaldatakse igal kalendriaastal ühte kolmest järgmisest alternatiivsest meetodist:






  a) | kasvuhoonegaaside heite väärtused omistatakse vastavalt käesoleva lisa C osale. See ei piira riigiabi eeskirjade kohast hindamist; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

kasvuhoonegaaside heite väärtused omistatakse vastavalt käesoleva lisa C osale. See ei piira riigiabi eeskirjade kohast hindamist;

| b) | kasvuhoonegaaside heite väärtused omistatakse sõltuvalt muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ja ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid tootva käitise täiskoormuse tundide arvust. Kui täiskoormuse tundide arv on sama suur või väiksem kui tundide arv, mille jaoks taastuvelektrit tootvad käitised või tuumaelektrijaamad kehtestasid eelneval kalendriaastal, mille kohta on olemas usaldusväärsed andmed, kalleima elektrihinna, omistatakse võrguelektrile, mida kasutati muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisel, kasvuhoonegaaside heite väärtus 0 g CO2eq/MJ. Kui see täiskoormustundide arv ületatakse, määratakse võrguelektrile, mida kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisel, kasvuhoonegaaside heite väärtus 183 g CO2eq/MJ, või |
| --- | --- |

b)

kasvuhoonegaaside heite väärtused omistatakse sõltuvalt muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid ja ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid tootva käitise täiskoormuse tundide arvust. Kui täiskoormuse tundide arv on sama suur või väiksem kui tundide arv, mille jaoks taastuvelektrit tootvad käitised või tuumaelektrijaamad kehtestasid eelneval kalendriaastal, mille kohta on olemas usaldusväärsed andmed, kalleima elektrihinna, omistatakse võrguelektrile, mida kasutati muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisel, kasvuhoonegaaside heite väärtus 0 g CO2eq/MJ. Kui see täiskoormustundide arv ületatakse, määratakse võrguelektrile, mida kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ning ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmisel, kasvuhoonegaaside heite väärtus 183 g CO2eq/MJ, või

| c) | pakkumispiirkonnas võib kasutada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmise ajal elektrit kalleima hinnaga tootva üksuse kasvuhoonegaaside heite väärtust, kui riiklik põhivõrguettevõtja on selle teabe avalikult kättesaadavaks teinud. |
| --- | --- |

c)

pakkumispiirkonnas võib kasutada muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste tootmise ajal elektrit kalleima hinnaga tootva üksuse kasvuhoonegaaside heite väärtust, kui riiklik põhivõrguettevõtja on selle teabe avalikult kättesaadavaks teinud.

Kui kasutatakse punktis b sätestatud meetodit, kohaldatakse seda ka elektrienergia suhtes, mida kasutatakse muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks ning mis direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 27 lõike 3 kohaselt kvalifitseerub täielikult taastuvaks.

| 7. | Integreeritud protsessi käigus saadud nõudlusega mõjutatavate sisendite kasvuhoonegaaside heide tehakse kindlaks nende tegeliku tootmisprotsessi andmete põhjal. Need hõlmavad kõiki heitkoguseid, mis tulenevad sisendite tootmisest kogu tarneahelas (sh heitkogused, mis tulenevad sisendi tootmiseks vajaliku primaarenergia kaevandamisest, sisendi töötlemisest ja sisendi transportimisest). Arvesse ei võeta põlemisel tekkivaid heitkoguseid, mis tulenevad sisendkütuse süsinikusisaldusest (3).
  Ent nõudlusega mõjutatavate sisendite kasvuhoonegaaside heide, mis ei ole saadud integreeritud protsessist, määratakse käesoleva lisa B osas esitatud väärtuste põhjal. Kui sisendit ei ole loendisse lisatud, võib heitemahukuse teabe võtta JEC-WTW aruande viimasest versioonist, andmebaasist ECOINVENT, ametlikest allikatest, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste paneel, Rahvusvaheline Energiaagentuur või valitsus, muudest läbivaadatud allikatest, nagu E3 ja GEMIS andmebaas ning eelretsenseeritud väljaanded. |
| --- | --- |

7.

Ent nõudlusega mõjutatavate sisendite kasvuhoonegaaside heide, mis ei ole saadud integreeritud protsessist, määratakse käesoleva lisa B osas esitatud väärtuste põhjal. Kui sisendit ei ole loendisse lisatud, võib heitemahukuse teabe võtta JEC-WTW aruande viimasest versioonist, andmebaasist ECOINVENT, ametlikest allikatest, nagu valitsustevaheline kliimamuutuste paneel, Rahvusvaheline Energiaagentuur või valitsus, muudest läbivaadatud allikatest, nagu E3 ja GEMIS andmebaas ning eelretsenseeritud väljaanded.

| 8. | Iga sisendi tarnija (v.a need sisendid, millega seotud väärtused on võetud käesoleva lisa B osast) arvutab sisendi heitemahukuse (4) vastavalt käesolevas dokumendis esitatud korrale ning annab sellest väärtusest teada järgmise tootmisetapi tegijale või kütuse lõpptootjale. Sama kehtib ka tarneahelas eelmiste sisendite tarnijate suhtes. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Nõudlusega mõjutamatutest sisenditest tulenev heide hõlmab heidet, mis tuleneb selliste sisendite varasemast või alternatiivsest kasutusest kütusetootmisse suunamisest. Nende heitkoguste puhul võetakse arvesse tootmata jäänud elektrit, soojust või tooteid ning heidet, mis on tingitud sisendi lisatöötlemisest ja veost. Kehtivad järgmised reeglid:






  a) | nõudlusega mõjutamatute sisendite tarnimisega seotud heitkogused tehakse kindlaks, korrutades tootmata jäänud elektri, soojuse või muude toodete kogused vastava heitekoefitsiendiga. Tootmata jäänud elektri korral tuleb arvesse võtta selle riigi elektrivõrgu elektri tootmise heitekoefitsiente, kus kütusetootmisse suunamine toimus (need määratakse vastavalt punktides 5 või 6 sätestatud korrale). Mujale suunatud materjali puhul arvutatakse asendusmaterjalile omistatav heide nagu käesolevas metoodikas sisendmaterjalidel. Esimese 20 aasta jooksul pärast muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmise algust määratakse tootmata jäänud elektri, soojuse ja materjali kogus keskmise elektri- ja soojusenergia koguse põhjal, mis toodeti nõudlusega mõjutamatust sisendmaterjalist viimase kolme aasta jooksul enne muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmise algust. Pärast 20 aasta möödumist tootmise algusest tehakse tootmata jäänud elektri, soojuse või muude toodete kogus kindlaks asjakohastes parima võimaliku tehnika (PVT) järeldustes eeldatud energiatõhususe miinimumnõuete alusel. Kui PVT-järeldused protsessi ei hõlma, hinnatakse tootmata jäänud koguseid võrreldava protsessi alusel, kus kasutatakse uusimat tehnoloogiat; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

nõudlusega mõjutamatute sisendite tarnimisega seotud heitkogused tehakse kindlaks, korrutades tootmata jäänud elektri, soojuse või muude toodete kogused vastava heitekoefitsiendiga. Tootmata jäänud elektri korral tuleb arvesse võtta selle riigi elektrivõrgu elektri tootmise heitekoefitsiente, kus kütusetootmisse suunamine toimus (need määratakse vastavalt punktides 5 või 6 sätestatud korrale). Mujale suunatud materjali puhul arvutatakse asendusmaterjalile omistatav heide nagu käesolevas metoodikas sisendmaterjalidel. Esimese 20 aasta jooksul pärast muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmise algust määratakse tootmata jäänud elektri, soojuse ja materjali kogus keskmise elektri- ja soojusenergia koguse põhjal, mis toodeti nõudlusega mõjutamatust sisendmaterjalist viimase kolme aasta jooksul enne muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmise algust. Pärast 20 aasta möödumist tootmise algusest tehakse tootmata jäänud elektri, soojuse või muude toodete kogus kindlaks asjakohastes parima võimaliku tehnika (PVT) järeldustes eeldatud energiatõhususe miinimumnõuete alusel. Kui PVT-järeldused protsessi ei hõlma, hinnatakse tootmata jäänud koguseid võrreldava protsessi alusel, kus kasutatakse uusimat tehnoloogiat;

| b) | tööstusprotsesside vahesaadusteks olevate nõudlusega mõjutamatute sisendite puhul (nt koksiahjugaas, terasetehase kõrgahjugaas või naftatöötlemistehase küttegaas), kui kütusetootmisse suunamise mõju ei ole võimalik otseselt mõõta, tehakse sisendite kütusetootmisse suunamisest tulenev heide kindlaks selliste simulatsioonide põhjal, mis on tehtud tehase käitamise kohta enne ja pärast selle ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks sobivaks muutmist. Kui tehase muutmise tõttu mõne toote tootmine vähenes, hõlmavad nõudlusega mõjutamatule sisendile omistatavad heitkogused tootmata jäänud toodete asendamisega seotud heidet; |
| --- | --- |

b)

tööstusprotsesside vahesaadusteks olevate nõudlusega mõjutamatute sisendite puhul (nt koksiahjugaas, terasetehase kõrgahjugaas või naftatöötlemistehase küttegaas), kui kütusetootmisse suunamise mõju ei ole võimalik otseselt mõõta, tehakse sisendite kütusetootmisse suunamisest tulenev heide kindlaks selliste simulatsioonide põhjal, mis on tehtud tehase käitamise kohta enne ja pärast selle ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks sobivaks muutmist. Kui tehase muutmise tõttu mõne toote tootmine vähenes, hõlmavad nõudlusega mõjutamatule sisendile omistatavad heitkogused tootmata jäänud toodete asendamisega seotud heidet;

| c) | kui protsessis kasutatakse nõudlusega mõjutamatuid sisendeid, mis pärinevad uutest käitistest (nt uuest terasetehasest, mis kasutab oma kõrgahjugaasi ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste valmistamiseks), võetakse arvesse sisendi kõige ökonoomsemast alternatiivsest kasutusest mujale suunamise mõju. Seejärel arvutatakse heite mõju vastavalt asjakohastes PVT-järeldustes eeldatud energiatõhususe miinimumnõuetele. Kui PVT-järeldused konkreetset tööstusprotsessi ei hõlma, arvutatakse säästetud heide sellise võrreldava protsessi põhjal, kus kasutatakse uusimat tehnoloogiat. |
| --- | --- |

c)

kui protsessis kasutatakse nõudlusega mõjutamatuid sisendeid, mis pärinevad uutest käitistest (nt uuest terasetehasest, mis kasutab oma kõrgahjugaasi ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste valmistamiseks), võetakse arvesse sisendi kõige ökonoomsemast alternatiivsest kasutusest mujale suunamise mõju. Seejärel arvutatakse heite mõju vastavalt asjakohastes PVT-järeldustes eeldatud energiatõhususe miinimumnõuetele. Kui PVT-järeldused konkreetset tööstusprotsessi ei hõlma, arvutatakse säästetud heide sellise võrreldava protsessi põhjal, kus kasutatakse uusimat tehnoloogiat.

| 10. | Senisest kasutusest või keskkonnas käitumisest tulenev heide hõlmab kõiki sisendi senise kasutuse või keskkonnas käitumise puhul tekkivaid heitkoguseid, mida välditakse sisendi kasutamisel kütuse tootmiseks. Need heitkogused hõlmavad kütuse keemilises koostises sisalduva süsiniku CO2-ekvivalenti, mis muidu oleks CO2na atmosfääri paisatud. See hõlmab kogutud ja kütuses kasutatud CO2, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:






  a) | CO2 on kogutud direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusest ja seda on arvesse võetud kehtivas CO2-heite maksustamise süsteemis tarneahela eelnevates lülides ning see lisatakse kütuse keemilisse koostisesse enne 2036. aastat. Seda tähtaega pikendatakse 2041. aastani siis, kui CO2 ei tulene elektrienergia tootmiseks kasutatavate kütuste põlemisest või |
| --- | --- | --- |

10.

a)

CO2 on kogutud direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud tegevusest ja seda on arvesse võetud kehtivas CO2-heite maksustamise süsteemis tarneahela eelnevates lülides ning see lisatakse kütuse keemilisse koostisesse enne 2036. aastat. Seda tähtaega pikendatakse 2041. aastani siis, kui CO2 ei tulene elektrienergia tootmiseks kasutatavate kütuste põlemisest või

| b) | CO2 on kogutud õhust või |
| --- | --- |

b)

CO2 on kogutud õhust või

| c) | kogutud CO2 pärineb selliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmisest või põletamisest, mis vastavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, ning CO2 kogumisele ei ole antud CO2 kogumisest ja asendamisest tuleneva heite vähendamise ühikuid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas või |
| --- | --- |

c)

kogutud CO2 pärineb selliste biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütuste tootmisest või põletamisest, mis vastavad säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, ning CO2 kogumisele ei ole antud CO2 kogumisest ja asendamisest tuleneva heite vähendamise ühikuid, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 V ja VI lisas või

| d) | kogutud CO2 pärineb muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõikes 2 ja artikli 28 lõikes 5 ning käesolevas määruses sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavate ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste põlemisest või |
| --- | --- |

d)

kogutud CO2 pärineb muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõikes 2 ja artikli 28 lõikes 5 ning käesolevas määruses sätestatud kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele vastavate ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste põlemisest või

| e) | kogutud CO2 pärineb geoloogilisest CO2 allikast ja CO2 vabanes varem looduslikult |
| --- | --- |

e)

kogutud CO2 pärineb geoloogilisest CO2 allikast ja CO2 vabanes varem looduslikult

kogutud CO2, mis pärineb kütusest, mida põletatakse teadlikult CO2 tootmiseks, ja CO2, mille kogumisel on saanud CO2 arvestusühikuid muude õigusaktide sätete alusel, ei ole hõlmatud.

Sisenditele omistatud heite arvutamisel võetakse arvesse CO2 kogumisel kasutatavate sisenditega (nt elektri ja soojuse ning tarbitavate materjalidega) seotud heitkoguseid.

| 11. | Punkti 10 alapunktis a sätestatud kuupäevad vaadatakse läbi, võttes arvesse määruse (EL) 2021/1119 artikli 4 lõike 3 kohaselt kehtestatud kogu ELi hõlmava 2040. aasta kliimaeesmärgi rakendamist direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud sektorites. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Töötlemisel tekkiv heide hõlmab töötlemisest, jäätmekäitlusest ja leketest otseselt õhku eralduvaid saasteaineid. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kütuse põlemisel tekkiv heide tähendab kasutatava kütuse koguheidet põlemisel. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Heitearvutustes arvesse võetavad kasvuhoonegaasid ja nende süsinikdioksiidi ekvivalendid peavad olema samad, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osa punktis 4. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kui protsessi käigus tekib mitu kaassaadust (nt kütused või kemikaalid), samuti energia kaassaadused (nt käitisest eksporditud soojus, elekter või mehaaniline energia), jaotatakse kasvuhoonegaaside heitkogused nende kaassaaduste puhul järgmiselt:






  a) | jaotamine toimub kaassaadusi andva protsessi lõpus. Jaotatud heitkogused peavad hõlmama nii protsessi enda kui ka protsessi sisenditega seotud heidet; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

jaotamine toimub kaassaadusi andva protsessi lõpus. Jaotatud heitkogused peavad hõlmama nii protsessi enda kui ka protsessi sisenditega seotud heidet;

| b) | eraldatavad heitkogused on e i pluss kõik e p, e td ja e ccs fraktsioonid, mis tekivad kuni selle protsessi etapini (k.a), milles kaassaadused tekivad. Kui protsessi sisend ise on mõne muu protsessi kaassaadus, siis jaotakse heitkogused teise protsessi puhul kõigepealt, kui tehakse kindlaks sisendile omistatavad heitkogused; |
| --- | --- |

b)

eraldatavad heitkogused on e i pluss kõik e p, e td ja e ccs fraktsioonid, mis tekivad kuni selle protsessi etapini (k.a), milles kaassaadused tekivad. Kui protsessi sisend ise on mõne muu protsessi kaassaadus, siis jaotakse heitkogused teise protsessi puhul kõigepealt, kui tehakse kindlaks sisendile omistatavad heitkogused;

| c) | kui mõnes projekti piirides asuvas käitises töödeldakse ainult üht projekti kaassaadust, omistatakse selle käitise heitkogused täielikult sellele kaassaadusele; |
| --- | --- |

c)

kui mõnes projekti piirides asuvas käitises töödeldakse ainult üht projekti kaassaadust, omistatakse selle käitise heitkogused täielikult sellele kaassaadusele;

| d) | kui protsess võimaldab muuta tekkivate kaassaaduste suhet, toimub jaotamine füüsilise põhjusliku seose alusel, millest lähtuvalt tehakse kindlaks mõju protsessi heitkogustele, kui muudetakse vaid ühe kaassaaduse kogust, kui teiste väljundite kogused jäävad samaks; |
| --- | --- |

d)

kui protsess võimaldab muuta tekkivate kaassaaduste suhet, toimub jaotamine füüsilise põhjusliku seose alusel, millest lähtuvalt tehakse kindlaks mõju protsessi heitkogustele, kui muudetakse vaid ühe kaassaaduse kogust, kui teiste väljundite kogused jäävad samaks;

| e) | kui saaduste suhe on muutumatu ja kaassaadused on kõik kütused, elekter või soojus, jaotatakse heitkogused energiasisalduse alusel. Kui heitkoguste jaotamine hõlmab eksporditud soojust energiasisalduse alusel, võib arvesse võtta ainult soojuse kasulikku osa, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osas punktis 16; |
| --- | --- |

e)

kui saaduste suhe on muutumatu ja kaassaadused on kõik kütused, elekter või soojus, jaotatakse heitkogused energiasisalduse alusel. Kui heitkoguste jaotamine hõlmab eksporditud soojust energiasisalduse alusel, võib arvesse võtta ainult soojuse kasulikku osa, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osas punktis 16;

| f) | kui saaduste suhe on muutumatu ja mõni kaassaadus on materjal, millel puudub energiasisaldus, jaotatakse heitkogused kaassaaduste majandusliku väärtuse alusel. Arvesse võetav majanduslik väärtus on saaduste viimase kolme aasta keskmine tehasehind. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, hinnatakse väärtust kaubahindade põhjal, millest on lahutatud transpordi- ja ladustamiskulud (5). |
| --- | --- |

f)

kui saaduste suhe on muutumatu ja mõni kaassaadus on materjal, millel puudub energiasisaldus, jaotatakse heitkogused kaassaaduste majandusliku väärtuse alusel. Arvesse võetav majanduslik väärtus on saaduste viimase kolme aasta keskmine tehasehind. Kui sellised andmed ei ole kättesaadavad, hinnatakse väärtust kaubahindade põhjal, millest on lahutatud transpordi- ja ladustamiskulud (5).

| 16. | Transpordist ja jaotamisest tulenev heide hõlmab heidet, mis on tekkinud valmiskütuste ladustamisel ja jaotamisel. Sisendile e i omistatav heide hõlmab heidet, mis tuleneb selle transpordist ja säilitamisest. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kui muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste valmistamise protsess tekitab CO2-heidet, mis säilitatakse püsivalt (kooskõlas direktiiviga 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist), võib seda protsessi saaduste puhul arvesse võtta heitkoguste vähendamisena eccs
  all. Säilitamistoimingust (sh süsinikdioksiidi transportimisest) tulenevaid heitkoguseid tuleb samuti arvesse võtta e p
  all. |
| --- | --- |

17.

B.   NÕUDLUSEGA MÕJUTATAVATE SISENDITE KASVUHOONEGAASIDE HEITE MAHUKUSE STANDARDVÄÄRTUSED

Muude sisendite kui elektri kasvuhoonegaaside heite mahukus on esitatud järgmises tabelis:

| | Koguheide
  gCO2eq/MJ | Tarneahela eelnevates lülides tekkivad heitkogused
  gCO2eq/MJ | Põlemisel tekkivad heitkogused
  gCO2eq/MJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Maagaas | 66,0 | 9,7 | 56,2 |
| Diislikütus | 95,1 | 21,9 | 73,2 |
| Bensiin | 93,3 | 19,9 | 73,4 |
| Raske kütteõli | 94,2 | 13,6 | 80,6 |
| Metanool | 97,1 | 28,2 | 68,9 |
| Kivisüsi | 112,3 | 16,2 | 96,1 |
| Pruunsüsi | 116,7 | 1,7 | 115,0 |

Koguheide

gCO2eq/MJ

Tarneahela eelnevates lülides tekkivad heitkogused

gCO2eq/MJ

Põlemisel tekkivad heitkogused

gCO2eq/MJ

Maagaas

66,0

9,7

56,2

Diislikütus

95,1

21,9

73,2

Bensiin

93,3

19,9

73,4

Raske kütteõli

94,2

13,6

80,6

Metanool

97,1

28,2

68,9

Kivisüsi

112,3

16,2

96,1

Pruunsüsi

116,7

1,7

115,0

| | gCO2eq/kg |
| --- | --- |
| Ammoniaak | 2 351,3 |
| Kaltsiumkloriid (CaCl2) | 38,8 |
| Tsükloheksaan | 723,0 |
| Vesinikkloriidhape (HCl) | 1 061,1 |
| Määrdeained | 947,0 |
| Magneesiumsulfaat (MgSO4) | 191,8 |
| Lämmastik | 56,4 |
| Fosforhape (H3PO4) | 3 124,7 |
| Kaaliumhüdroksiid (KOH) | 419,1 |
| Puhas CaO protsesside jaoks | 1 193,2 |
| Naatriumkarbonaat (Na2CO3) | 1 245,1 |
| Naatriumkloriid (NaCl) | 13,3 |
| Naatriumhüdroksiid (NaOH) | 529,7 |
| Naatriummetoksiid (Na(CH3O)) | 2 425,5 |
| SO2 | 53,3 |
| Väävelhape (H2SO4) | 217,5 |
| Uurea | 1 846,6 |

gCO2eq/kg

Ammoniaak

2 351,3

Kaltsiumkloriid (CaCl2)

38,8

Tsükloheksaan

723,0

Vesinikkloriidhape (HCl)

1 061,1

Määrdeained

947,0

Magneesiumsulfaat (MgSO4)

191,8

Lämmastik

56,4

Fosforhape (H3PO4)

3 124,7

Kaaliumhüdroksiid (KOH)

419,1

Puhas CaO protsesside jaoks

1 193,2

Naatriumkarbonaat (Na2CO3)

1 245,1

Naatriumkloriid (NaCl)

13,3

Naatriumhüdroksiid (NaOH)

529,7

Naatriummetoksiid (Na(CH3O))

2 425,5

SO2

53,3

Väävelhape (H2SO4)

217,5

Uurea

1 846,6

C.   ELEKTRI KASVUHOONEGAASIDE HEITE MAHUKUS

Elektri kasvuhoonegaaside heitemahukus tehakse kindlaks riikide või pakkumispiirkondade tasandil. Elektri kasvuhoonegaaside heitemahukuse võib kindlaks teha ainult pakkumispiirkondade tasandil, kui nõutavad andmed on avalikult kättesaadavad. Elektri CO2-mahukuse (gCO2eq/kWh) arvutamisel võetakse arvesse kõiki elektrienergia tootmiseks võimalikke primaarenergia allikaid, elektrijaama tüüpi, muunduri kasutegurit ja jaama oma elektritarbimist.

Arvutamisel võetakse arvesse kogu CO2-ekvivalentheide, mis on seotud elektri tootmiseks kasutatavate kütuste põlemise ja tarnimisega. See oleneb elektritootmisrajatistes kasutatavate eri kütuste kogusest, kütuse põlemise heitekoefitsientidest ja kütuse tarneahela eelnevate lülide heitekoefitsientidest.

Muud kasvuhoonegaasid kui CO2 teisendatakse CO2eq-ks, korrutades nende koguse nende CO2-ga seotud 100-aastase globaalse soojendamise potentsiaaliga, nagu on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osa punktis 4. Biomasskütuste põlemisel tekkivaid CO2 heitkoguseid nende biogeense päritolu tõttu arvesse ei võeta, kuid arvesse võetakse CH4 ja N2O heidet.

Kütuste põlemisel tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste arvutamiseks kasutatakse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma standardseid energeetikasektori paikse põletamise heitekoefitsiente (IPCC 2006). Tarneahela eelnevates lülides tekkivad heitkogused hõlmavad heidet kõigist protsessidest ja etappidest, mis on vajalikud selleks, et kütus oleks elektritootmiseks valmis; need tulenevad elektrienergia tootmiseks kasutatava kütuse maapõuest ammutamisest, rafineerimisest ja transportimisest.

Lisaks võetakse arvesse kogu biomassi kasvatamisest, koristamisest, kogumisest, töötlemisest ja transpordist tulenevad tarneahela eelnevates lülides tekkivad heitkogused. Turvast ja fossiilset päritolu jäätmematerjale käsitatakse fossiilkütusena.

Kütused, mida kasutatakse kogu elektrienergia tootmiseks ainult elektrit tootvates jaamades, määratakse elektritootmise ja elektrienergiaks muundamise tõhususe alusel. Soojus- ja elektrienergia koostootmise puhul arvestatakse soojuse tootmiseks kasutatavate kütuste osa, tuginedes alternatiivsele soojustootmisele, mille keskmine üldkasutegur on 85 %, ning ülejäänu omistatakse elektritootmisele.

Tuumaelektrijaamade puhul eeldatakse, et tuumasoojuse muundamise efektiivsus on 33 %, või võetakse aluseks Eurostati või sarnase akrediteeritud allika esitatud andmed.

Ühtegi kütust ei seostata taastuvatest energiaallikatest (hüdro-, päikese-, tuule- ja geotermilisest energiast) toodetud elektriga. Elektritootmisrajatiste ehitamisel, sulgemisel ja jäätmekäitlusel tekkivaid heitkoguseid arvesse ei võeta. Seega loetakse taastuvelektri (tuule-, päikese-, hüdro- ja geotermilisest energiast) tootmisega seotud CO2-ekvivalentheide võrdseks nulliga.

Elektri kogutoodangu CO2-ekvivalentheide hõlmab tabelis 3 loetletud JEC WTW v5 (Prussi jt, 2020) tarneahela eelnevate lülide heitkoguseid ning riiklikke kasvuhoonegaaside inventuure käsitlevates valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli suunistes (IPCC 2006) esitatud paikse põletamise heitekoefitsiente, mis on loetletud tabelites 1 ja 2. Tarneahela eelnevate lülide heitkogused kütuse tarnimisest arvutatakse on JEC WTW v5 tarneahela eelnevate lülide heitekoefitsientide alusel (Prussi jt, 2020).

Elektri CO2-mahukus arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula

| kus: | e

  gross_prod | = | CO2-ekvivalentheide |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | tarneahela eelneva lüli CO2-ekvivalendi heitekoefitsiendid |
| | = | kütuste põlemisel tekkiva CO2-ekvivalendi heitekoefitsiendid |
| B

  i | = | kütusekulu elektri tootmisele |
| | = | elektri tootmiseks kasutatavad kütused |

kus:

e

  gross_prod

=

CO2-ekvivalentheide
  Formula

Formula

=

tarneahela eelneva lüli CO2-ekvivalendi heitekoefitsiendid
  Formula

Formula

=

kütuste põlemisel tekkiva CO2-ekvivalendi heitekoefitsiendid
  Formula

B

  i

=

kütusekulu elektri tootmisele
  Formula

Formula

=

elektri tootmiseks kasutatavad kütused

Elektri netotoodangu suurus määratakse elektrienergia kogutoodangu, elektrijaama enda elektritarbimise ja pumpjaama elektrikadude alusel.

Formula

| kus: | E

  net | = | elektri netotoodang |
| --- | --- | --- | --- |
| E

  gross | = | elektri kogutoodang |
| E

  own | = | jaama oma elektritarbimine |
| E

  pump | = | pumpamiseks vajalik elekter |

kus:

E

  net

=

elektri netotoodang
  Formula

E

  gross

=

elektri kogutoodang
  Formula

E

  own

=

jaama oma elektritarbimine
  Formula

E

  pump

=

pumpamiseks vajalik elekter
  Formula

Toodetud netoelektri CO2-mahukus on kasvuhoonegaaside koguheide, mis tekib elektrienergia netotootmisel või kasutamisel:

Formula

kus: CI elektritootmisest tulenev CO2-ekvivalentheide
  Formula

Andmed elektrienergia tootmise ja kütusekulu kohta

Andmed elektrienergia tootmise ja kütusekulu kohta saadakse Rahvusvahelise Energiaagentuuri andmetest ja statistikast energiabilansside ja eri kütuste abil toodetud elektrienergia kohta (nt IEA veebisaidilt, andmete ja statistika jaotisest („Energy Statistics Data Browser“) (6).

ELi liikmesriikide puhul on Eurostati andmed üksikasjalikumad ja võib hoopis neid kasutada. Kui kasvuhoonegaaside heitemahukus on kehtestatud pakkumispiirkondade tasandil, kasutatakse ametliku riikliku statistika andmeid, mis on sama detailsed kui IEA andmed. Kütusekulu andmed peavad sisaldama nii üksikasjalikku teavet kui riiklikust statistikast saab: tahked fossiilkütused, tööstuslikult toodetud gaasid, turvas ja turbatooted, põlevkivi ja õliliiv, nafta ja naftasaadused, maagaas, taastuvad energiaallikad ja biokütused, taastumatud jäätmed ja tuumaenergia. Taastuvad energiaallikad ja biokütused hõlmavad biokütuseid, taastuvaid olmejäätmeid, hüdro-, ookeani-, tuule-, päikese- ja geotermilist energiat ning soojuspumpasid.

Erialakirjandusest pärit sisendandmed

Tabel 1

Paikse põletamise vaikimisi heitekoefitsiendid [g/MJ kütuse alumisel kütteväärtusel]

| Kütus | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Tahked fossiilkütused | | | |
| Antratsiit | 98,3 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksisüsi | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Muu bituminoosne kivisüsi | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Subbituminoosne kivisüsi | 96,1 | 0,001 | 0,0015 |
| Pruunsüsi | 101 | 0,001 | 0,0015 |
| Söebrikettkütus | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksiahjukoks | 107 | 0,001 | 0,0015 |
| Gaasikoks | 107 | 0,001 | 0,0001 |
| Kivisöetõrv | 80,7 | 0,001 | 0,0015 |
| Pruunsöebriketid | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Tööstuslikult toodetud gaasid | | | |
| Gaasitehaste gaas | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Koksiahjugaas | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Kõrgahjugaas | 260 | 0,001 | 0,0001 |
| Muud kogutud gaasid | 182 | 0,001 | 0,0001 |
| Turvas ja turbatooted | 106 | 0,001 | 0,0015 |
| Põlevkivi ja õliliivad | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Nafta ja naftasaadused | | | |
| Toornafta | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Veeldatud maagaas | 64,2 | 0,003 | 0,0006 |
| Rafineerimistehaste lähteained | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Lisandid ja oksügenaadid | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Muud süsivesinikud | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Rafineerimistehase küttegaas | 57,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Etaan | 61,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Veeldatud naftagaasid | 63,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Mootoribensiin | 69,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Lennukibensiin | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Bensiini tüüpi reaktiivkütus | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Muu petrooleum | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Toorbensiin | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Gaasiõli ja diisliõli | 74,1 | 0,003 | 0,0006 |
| Kütteõli | 77,4 | 0,003 | 0,0006 |
| Lakibensiin ja tehniline piiritus | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Määrdeained | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Bituumen | 80,7 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftakoks | 97,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Parafiinid | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Muud naftasaadused | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Maagaas | 56,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Jäätmed | | | |
| Tööstusjäätmed (taastumatud) | 143 | 0,03 | 0,004 |
| Taastumatud olmejäätmed | 91,7 | 0,03 | 0,004 |
| Märkus: | väärtused tuleb korrutada direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osa punktis 4 sätestatud globaalse soojendamise potentsiaali teguritega. |

Kütus

CO2

CH4

N2O

Tahked fossiilkütused

Antratsiit

98,3

0,001

0,0015

Koksisüsi

94,6

0,001

0,0015

Muu bituminoosne kivisüsi

94,6

0,001

0,0015

Subbituminoosne kivisüsi

96,1

0,001

0,0015

Pruunsüsi

101

0,001

0,0015

Söebrikettkütus

97,5

0,001

0,0015

Koksiahjukoks

107

0,001

0,0015

Gaasikoks

107

0,001

0,0001

Kivisöetõrv

80,7

0,001

0,0015

Pruunsöebriketid

97,5

0,001

0,0015

Tööstuslikult toodetud gaasid

Gaasitehaste gaas

44,4

0,001

0,0001

Koksiahjugaas

44,4

0,001

0,0001

Kõrgahjugaas

260

0,001

0,0001

Muud kogutud gaasid

182

0,001

0,0001

Turvas ja turbatooted

106

0,001

0,0015

Põlevkivi ja õliliivad

73,3

0,003

0,0006

Nafta ja naftasaadused

Toornafta

73,3

0,003

0,0006

Veeldatud maagaas

64,2

0,003

0,0006

Rafineerimistehaste lähteained

73,3

0,003

0,0006

Lisandid ja oksügenaadid

73,3

0,003

0,0006

Muud süsivesinikud

73,3

0,003

0,0006

Rafineerimistehase küttegaas

57,6

0,001

0,0001

Etaan

61,6

0,001

0,0001

Veeldatud naftagaasid

63,1

0,001

0,0001

Mootoribensiin

69,3

0,003

0,0006

Lennukibensiin

70

0,003

0,0006

Bensiini tüüpi reaktiivkütus

70

0,003

0,0006

Petrooleumi tüüpi reaktiivkütus

71,5

0,003

0,0006

Muu petrooleum

71,5

0,003

0,0006

Toorbensiin

73,3

0,003

0,0006

Gaasiõli ja diisliõli

74,1

0,003

0,0006

Kütteõli

77,4

0,003

0,0006

Lakibensiin ja tehniline piiritus

73,3

0,003

0,0006

Määrdeained

73,3

0,003

0,0006

Bituumen

80,7

0,003

0,0006

Naftakoks

97,5

0,003

0,0006

Parafiinid

73,3

0,003

0,0006

Muud naftasaadused

73,3

0,003

0,0006

Maagaas

56,1

0,001

0,0001

Jäätmed

Tööstusjäätmed (taastumatud)

143

0,03

0,004

Taastumatud olmejäätmed

91,7

0,03

0,004

Märkus:

väärtused tuleb korrutada direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osa punktis 4 sätestatud globaalse soojendamise potentsiaali teguritega.

| Allikas: | IPCC, 2006. |
| --- | --- |

Allikas:

IPCC, 2006.

Tabel 2

Biomassist saadud kütuste paikse põletamise vaikimisi heitekoefitsiendid [g/MJ kütuse alumise kütteväärtuse juures]

| Kütus | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Tahked primaarsed biokütused | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Puusüsi | 0 | 0,2 | 0,004 |
| Biogaasid | 0 | 0,001 | 0,0001 |
| Taastuvad olmejäätmed | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Puhas biobensiin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Biobensiini segu | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Puhtad biodiislikütused | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Segatud biodiislikütused | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Puhas bio-reaktiivpetrooleum | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Segatud bio-reaktiivpetrooleum | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Muud vedelad biokütused | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Allikas: | IPCC, 2006. |

Kütus

CO2

CH4

N2O

Tahked primaarsed biokütused

0

0,03

0,004

Puusüsi

0

0,2

0,004

Biogaasid

0

0,001

0,0001

Taastuvad olmejäätmed

0

0,03

0,004

Puhas biobensiin

0

0,003

0,0006

Biobensiini segu

0

0,003

0,0006

Puhtad biodiislikütused

0

0,003

0,0006

Segatud biodiislikütused

0

0,003

0,0006

Puhas bio-reaktiivpetrooleum

0

0,003

0,0006

Segatud bio-reaktiivpetrooleum

0

0,003

0,0006

Muud vedelad biokütused

0

0,003

0,0006

Allikas:

IPCC, 2006.

Tabel 3

Kütuse tarneahela eelneva lüli heitekoefitsiendid [g CO2eq/MJ kütuse alumise kütteväärtuse juures]

| Kütus | Heitekoefitsient |
| --- | --- |
| Kivisüsi | 15,9 |
| Pruunsüsi | 1,7 |
| Turvas | 0 |
| Kivisöegaasid | 0 |
| Naftasaadused | 11,6 |
| Maagaas | 12,7 |
| Tahked biokütused | 0,7 |
| Vedelad biokütused | 46,8 |
| Tööstusjäätmeid | 0 |
| Olmejäätmed | 0 |
| Biogaasid | 13,7 |
| Tuumaenergia | 1,2 |
| Allikas: | JEC WTW v5. |

Kütus

Heitekoefitsient

Kivisüsi

15,9

Pruunsüsi

1,7

Turvas

0

Kivisöegaasid

0

Naftasaadused

11,6

Maagaas

12,7

Tahked biokütused

0,7

Vedelad biokütused

46,8

Tööstusjäätmeid

0

Olmejäätmed

0

Biogaasid

13,7

Tuumaenergia

1,2

Allikas:

JEC WTW v5.

Tabelis A on esitatud elektri kasvuhoonegaaside heitemahukuse väärtused Euroopa Liidus riigi tasandil. Kui elektri kasvuhoonegaaside heitemahukus määratakse riigi tasandil, kasutatakse neid väärtusi Euroopa Liidus hangitud elektrienergia puhul kuni uuemate andmete saamiseni elektrienergia heitemahukuse kindlakstegemiseks (7).

Tabel A

Elektrienergia heitemahukus Euroopa Liidus aastal 2020

| Riik | Toodetud elektrienergia heitemahukus (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- |
| Austria | 39,7 |
| Belgia | 56,7 |
| Bulgaaria | 119,2 |
| Küpros | 206,6 |
| Tšehhi | 132,5 |
| Saksamaa | 99,3 |
| Taani | 27,1 |
| Eesti | 139,8 |
| Kreeka | 125,2 |
| Hispaania | 54,1 |
| Soome | 22,9 |
| Prantsusmaa | 19,6 |
| Horvaatia | 55,4 |
| Ungari | 72,9 |
| Iirimaa | 89,4 |
| Itaalia | 92,3 |
| Läti | 39,4 |
| Leedu | 57,7 |
| Luksemburg | 52,0 |
| Malta | 133,9 |
| Madalmaad | 99,9 |
| Poola | 196,5 |
| Portugal | 61,6 |
| Rumeenia | 86,1 |
| Slovakkia | 45,6 |
| Sloveenia | 70,1 |
| Rootsi | 4,1 |
| Allikas: | Teadusuuringute Ühiskeskus 2022. |

Riik

Toodetud elektrienergia heitemahukus (g CO2eq/MJ)

Austria

39,7

Belgia

56,7

Bulgaaria

119,2

Küpros

206,6

Tšehhi

132,5

Saksamaa

99,3

Taani

27,1

Eesti

139,8

Kreeka

125,2

Hispaania

54,1

Soome

22,9

Prantsusmaa

19,6

Horvaatia

55,4

Ungari

72,9

Iirimaa

89,4

Itaalia

92,3

Läti

39,4

Leedu

57,7

Luksemburg

52,0

Malta

133,9

Madalmaad

99,9

Poola

196,5

Portugal

61,6

Rumeenia

86,1

Slovakkia

45,6

Sloveenia

70,1

Rootsi

4,1

Allikas:

Teadusuuringute Ühiskeskus 2022.

---

(1)  Vett sisaldavate materjalide puhul on alumine kütteväärtus sisendmaterjali kuivosa alumine kütteväärtus (st ei võeta arvesse vee aurustamiseks vajalikku energiat). Arvesse ei võeta muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelaid ja gaasilisi transpordikütuseid, mida kasutatakse vahesaadustena tavakütuste tootmiseks.

(2)  Integreeritud protsessid on need, mis toimuvad samas tööstuskompleksis, annavad sisendi spetsiaalse tarnetaristu kaudu või annavad kõigist muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedelate ja gaasiliste transpordikütuste või ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste tootmiseks vajalikest sisenditest üle poole.

(3)  Kui CO2-mahukus on võetud B osa tabelist, siis põlemisel tekkivaid heitkoguseid arvesse ei võeta. Seda seetõttu, et põlemisel tekkivad heitkogused arvestatakse töötlemisel või lõppkütuse põlemisel tekkivate heitkoguste hulka.

(4)  Kooskõlas punktiga 6 ei hõlma heitemahukus heitkoguseid, mis tulenevad tarnitud sisendi süsinikusisaldusest.

(5)  NB! Olulised on kaassaaduste suhtelised väärtused, nii et üldine inflatsioon ei ole probleem.

(6)  Näide: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202

(7)  Euroopa Komisjon teeb ajakohastatud andmed korrapäraselt kättesaadavaks.

---

| 20.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1186,

13. juuni 2023,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Kullings kalvdans“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Rootsi taotlus registreerida nimetus „Kullings kalvdans“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Rootsi taotlus registreerida nimetus „Kullings kalvdans“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks nimetus „Kullings kalvdans“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks nimetus „Kullings kalvdans“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Kullings kalvdans“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.4 „muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 55, 14.2.2023, lk 14.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

OTSUSED

| 20.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/35

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1187,

19. juuni 2023,

mis käsitleb liidu toetust tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmseks kohaldamiseks ja tõhusaks rakendamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia (edaspidi „strateegia“), milles on märgitud, et massihävitusrelvade leviku tõkestamine, desarmeerimine ja relvastuskontroll võivad anda olulise panuse ülemaailmsesse terrorismivastasesse võitlusesse, vähendades ohtu, et valitsusvälised osalejad saavad juurdepääsu massihävitusrelvadele, radioaktiivsetele materjalidele ja nende kandevahenditele. Strateegia III peatükis on loetletud massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmed, mida tuleb võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia (edaspidi „strateegia“), milles on märgitud, et massihävitusrelvade leviku tõkestamine, desarmeerimine ja relvastuskontroll võivad anda olulise panuse ülemaailmsesse terrorismivastasesse võitlusesse, vähendades ohtu, et valitsusvälised osalejad saavad juurdepääsu massihävitusrelvadele, radioaktiivsetele materjalidele ja nende kandevahenditele. Strateegia III peatükis on loetletud massihävitusrelvade leviku tõkestamise meetmed, mida tuleb võtta nii liidus kui ka kolmandates riikides.

| (2) | Liit rakendab kõnealust strateegiat aktiivselt ja viib ellu selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige töötades selle nimel, et ülemaailmselt kohaldada ja vajaduse korral tugevdada desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevaid peamisi lepinguid, kokkuleppeid ja kontrollikordi, ning eraldades rahalisi vahendeid, et toetada konkreetseid projekte, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) ja ÜRO terrorismivastase võitluse büroo (UNOCT). |
| --- | --- |

(2)

Liit rakendab kõnealust strateegiat aktiivselt ja viib ellu selle III peatükis loetletud meetmeid, eelkõige töötades selle nimel, et ülemaailmselt kohaldada ja vajaduse korral tugevdada desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevaid peamisi lepinguid, kokkuleppeid ja kontrollikordi, ning eraldades rahalisi vahendeid, et toetada konkreetseid projekte, mida juhivad mitmepoolsed institutsioonid, näiteks ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) ja ÜRO terrorismivastase võitluse büroo (UNOCT).

| (3) | ÜRO Peaassamblee võttis 13. aprillil 2005 vastu tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks 14. septembril 2005. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Peaassamblee võttis 13. aprillil 2005 vastu tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni, mis avati allkirjastamiseks 14. septembril 2005.

| (4) | ÜRO peasekretär märkis oma 24. mail 2018 esitatud desarmeerimiskavas „Securing our Common Future“ („Meie ühise tuleviku kindlustamine“), et tuumaoht on vastuvõetamatu ning et see suureneb. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO peasekretär märkis oma 24. mail 2018 esitatud desarmeerimiskavas „Securing our Common Future“ („Meie ühise tuleviku kindlustamine“), et tuumaoht on vastuvõetamatu ning et see suureneb.

| (5) | Nõukogu võttis 10. detsembril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1939 (1). |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 10. detsembril 2018 vastu otsuse (ÜVJP) 2018/1939 (1).

| (6) | Nõukogu võttis 7. juunil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/919, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/1939 ja pikendatakse selle rakendamist kuni 30. novembrini 2022 seoses COVID-19 pandeemiast tulenevate probleemide jätkumisega. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu võttis 7. juunil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/919, (2) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/1939 ja pikendatakse selle rakendamist kuni 30. novembrini 2022 seoses COVID-19 pandeemiast tulenevate probleemide jätkumisega.

| (7) | Nõukogu võttis 8. novembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/2185, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/1939 ja pikendatakse selle rakendamist veel kuni 30. juunini 2023, et võtta arvesse otsuse (ÜVJP) 2018/1939 kohase projektitegevuse rakendamise jätkuvat viivitust COVID-19 pandeemia mõju tõttu. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu võttis 8. novembril 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/2185, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/1939 ja pikendatakse selle rakendamist veel kuni 30. juunini 2023, et võtta arvesse otsuse (ÜVJP) 2018/1939 kohase projektitegevuse rakendamise jätkuvat viivitust COVID-19 pandeemia mõju tõttu.

| (8) | 2022. aasta julgeoleku ja kaitse strateegilises kompassis osutatakse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku püsivale ohule ning väljendatakse liidu eesmärki tugevdada konkreetseid meetmeid desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli eesmärkide toetamiseks. Selles nimetatakse ka riikideülest terrorismiohtu kui pidevat väljakutset ja liidu tahet tugevdada oma reageerimist terrorismi paremaks ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(8)

2022. aasta julgeoleku ja kaitse strateegilises kompassis osutatakse massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku püsivale ohule ning väljendatakse liidu eesmärki tugevdada konkreetseid meetmeid desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja relvastuskontrolli eesmärkide toetamiseks. Selles nimetatakse ka riikideülest terrorismiohtu kui pidevat väljakutset ja liidu tahet tugevdada oma reageerimist terrorismi paremaks ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks.

| (9) | Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks teha ülesandeks UNODC-le ja UNOCT terrorismivastase võitluse keskusele (UNCCT). |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsuse tehniline rakendamine tuleks teha ülesandeks UNODC-le ja UNOCT terrorismivastase võitluse keskusele (UNCCT).

| (10) | Käesolevat otsust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepinguga, mis käsitleb ÜRO hallatavatesse programmidesse või projektidesse antava liidu rahalise panuse haldamist, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat otsust tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Komisjoni ja ÜRO vahel sõlmitud finants- ja haldusraamistiku lepinguga, mis käsitleb ÜRO hallatavatesse programmidesse või projektidesse antava liidu rahalise panuse haldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia, ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia ning julgeoleku- ja kaitsevaldkonna strateegilise kompassi rakendamist silmas pidades jätkab liit tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) ülemaailmse kohaldamise ja tõhusa rakendamise toetamist operatiivmeetmega.

2.   Lõikes 1 osutatud meetme eesmärk on:

| a) | suurendada nende riikide arvu, kes algatavad konventsiooniosaliseks saamise protsessi, ning suurendada toetusesaajate, nagu riikide poliitikakujundajad ja otsustajad, ning rahvusvaheliste foorumite teadlikkust ja teadmisi konventsioonist; |
| --- | --- |

a)

suurendada nende riikide arvu, kes algatavad konventsiooniosaliseks saamise protsessi, ning suurendada toetusesaajate, nagu riikide poliitikakujundajad ja otsustajad, ning rahvusvaheliste foorumite teadlikkust ja teadmisi konventsioonist;

| b) | täiustada riiklikke õigusakte ning toetust saavate riikide kriminaalõiguse valdkonna ametnike ja muude asjaomaste riiklike sidusrühmade suutlikkust konventsiooni seisukohast olulisi juhtumeid uurida, nendes süüdistusi esitada ja neid kohtulikult menetleda; |
| --- | --- |

b)

täiustada riiklikke õigusakte ning toetust saavate riikide kriminaalõiguse valdkonna ametnike ja muude asjaomaste riiklike sidusrühmade suutlikkust konventsiooni seisukohast olulisi juhtumeid uurida, nendes süüdistusi esitada ja neid kohtulikult menetleda;

| c) | tõhustada poliitikat, tavasid ja menetlusi, et hoida ära ja avastada oht, et valitsusvälised osalejad, sealhulgas terroristid, omandavad, omavad ja/või kasutavad tuumamaterjali või muud radioaktiivset materjali, ja sellele ohule reageerida; |
| --- | --- |

c)

tõhustada poliitikat, tavasid ja menetlusi, et hoida ära ja avastada oht, et valitsusvälised osalejad, sealhulgas terroristid, omandavad, omavad ja/või kasutavad tuumamaterjali või muud radioaktiivset materjali, ja sellele ohule reageerida;

| d) | parandada teadmisi ja arusaamist radioloogilise ja tuumaterrorismi ohust ja muust kõnealuste materjalidega seotud kuritegevusest; |
| --- | --- |

d)

parandada teadmisi ja arusaamist radioloogilise ja tuumaterrorismi ohust ja muust kõnealuste materjalidega seotud kuritegevusest;

| e) | tõhustada riigisisest ja rahvusvahelist koostööd, sealhulgas teabevahetust osalisriikides ja osalisriikide vahel, et töötada välja ja võtta vastu tõhusaid ja praktilisi meetmeid konventsiooni tulemuslikuks rakendamiseks. |
| --- | --- |

e)

tõhustada riigisisest ja rahvusvahelist koostööd, sealhulgas teabevahetust osalisriikides ja osalisriikide vahel, et töötada välja ja võtta vastu tõhusaid ja praktilisi meetmeid konventsiooni tulemuslikuks rakendamiseks.

3.   Lõikes 1 osutatud meetme üksikasjalik kirjeldus on esitatud lisas.

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse rakendamise eest vastutab liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“).

2.   Artiklis 1 osutatud meedet rakendavad tehniliselt UNODC ja UNOCT.

3.   UNODC ja UNOCT täidavad seda ülesannet kõrge esindaja vastutusel. Selleks sõlmib kõrge esindaja UNODC ja UNOCT-ga vajalikud kokkulepped.

Artikkel 3

1.   Lähtesumma artiklis 1 osutatud liidu rahastatava meetme rakendamiseks on 4 000 000,82 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud lähtesummast, hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele reeglitele ja menetlustele.

3.   Järelevalvet lõikes 1 osutatud lähtesummast rahastatavate kulude nõuetekohase haldamise üle teeb komisjon. Selleks sõlmib komisjon UNODC ja UNOCT-ga rahalist toetust käsitlevad lepingud. Rahalist toetust käsitlevates lepingutes määratakse kindlaks, et UNODC ja UNOCT peavad tagama liidu rahalise toetuse nähtavuse vastavalt selle suurusele.

4.   Komisjon püüab sõlmida lõikes 3 osutatud lepingud võimalikult kiiresti pärast käesoleva otsuse jõustumist. Komisjon teavitab nõukogu kõigist selle protsessi käigus esile kerkivatest probleemidest ning teatab lepingute sõlmimise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kõrge esindaja annab UNODC ja UNOCT korrapäraste aruannete alusel nõukogule käesoleva otsuse rakendamisest aru. Kõnealused korrapärased aruanded on nõukogu poolt tehtava hindamise aluseks.

2.   Komisjon annab teavet artiklis 1 osutatud meetme rakendamise finantsaspektide kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 36 kuu möödumisel artikli 3 lõikes 3 osutatud lepingute sõlmimisese kuupäevast. Kui kuue kuu jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast ei ole nimetatud lepinguid sõlmitud, kaotab otsus kehtivuse.

Luxembourg, 19. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BUSCH

---

(1)  Nõukogu 10. detsembri 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/1939, mis käsitleb liidu toetust tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmseks kohaldamiseks ja tõhusaks rakendamiseks (ELT L 314, 11.12.2018, lk 41).

1

(2)  Nõukogu 7. juuni 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/919, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/1939, mis käsitleb liidu toetust tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmseks kohaldamiseks ja tõhusaks rakendamiseks (ELT L 201, 8.6.2021, lk 27).

2

(3)  Nõukogu 8. novembri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/2185, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/1939, mis käsitleb liidu toetust tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmseks kohaldamiseks ja tõhusaks rakendamiseks (ELT L 288, 9.11.2022, lk 80).

3

---

LISA

Tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja tõhusa rakendamise toetamine

Kokkuvõte

Taustteave

2005. aasta rahvusvaheline tuumaterrorismi tõkestamise konventsioon (ICSANT) on üks 19 rahvusvahelisest terrorismivastasest õigusaktist, mis on keskse tähtsusega rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamises. Alates 2023. aasta märtsist on ICSANTil 120 osalist, mis tähendab, et enam kui kolmandik maailmast ei ole veel konventsiooniga kaitstud. Et ICSANT saavutaks oma täieliku potentsiaali ning et vältida kurjategijate jaoks ohutuid paiku ja õiguslikke lünki, on põhieesmärgiks jätkuvalt selle ülemaailmne kohaldamine. Konventsiooniosaliseks saamine on aga ainult esimene vajalik samm ning ülimalt oluline on ka tõhus (õiguslik ja tehniline) rakendamine.

ICSANTiga ühinemiseks tuleb vastu võtta vajalikud riiklikud rakendusaktid, et tagada, et kõik konventsioonis sätestatud nõuded võetakse riiklikesse õigussüsteemidesse nõuetekohaselt üle. See annab tervikliku õigusliku kaitse tuuma- või muud radioaktiivset materjali hõlmavate kuritegude, sealhulgas terroriaktide eest ning mehhanismid sellise tegevuse ennetamiseks ja sellele reageerimiseks.

Esimene Euroopa Liidu ja ÜRO vaheline projekt, mis käsitleb tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja tõhusa rakendamise edendamist, sai alguse 2019. aastal ja viiakse lõpule 2023. aasta juunis. See kujutab endast olulist mitmepoolset julgeolekupartnerlust, mille eesmärk on tegeleda kestva ohuga, et valitsusvälised osalejad omandavad või kasutavad tuuma- või muid radioaktiivseid materjale terroristlikel või muudel kuritegelikel eesmärkidel. See on eriti tähtis ajal, mil poliitiline tähelepanu tuumajulgeoleku küsimusele on kogu maailmas suurenenud.

Projekti põhjendus

ICSANT on jätkuvalt väga oluline mitte ainult tuumamaterjali ja tuumaenergia programme omavate riikide, vaid ka kõigi teiste riikide jaoks, sest konventsioon hõlmab ka muid üldkasutatavaid radioaktiivseid materjale, mis on muu hulgas levinud meditsiinis, tööstuses ja põllumajanduses. Seetõttu on vaja jätkata konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja tõhusa rakendamise edendamist ja toetamist, näidates, millist kasu konventsiooniga ühinemine ning valitsusväliste osalejate tuuma- või muud radioaktiivset materjali hõlmava terroristliku ja muu kuritegevuse ennetamine ja keelamine kõigile riikidele toob. Sellega seoses teevad Euroopa Liit ja ÜRO taas koostööd uues projektis, mille raames käsitletakse tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelise konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja tõhusa rakendamise toetamist.

Projekti eesmärk

Projekti eesmärk on tagada ICSANTi ülemaailmset kohaldamist ja tõhusat rakendamist toetades, et neile, kes panevad toime või üritavad toime panna tuuma- või muud radioaktiivset materjali hõlmavaid terroriakte või muid kuritegusid, ei leiduks ohutut paika.

Projekti kestus

1. juuli 2023 – 30. juuni 2026 (36 kuud)

Projekti geograafiline ulatus

Ülemaailmne, piirkondlik, riiklik

Projekti lähenemisviis

Kõnealust projekti rakendavad ÜRO uimastite ja kuritegevuse büroo (UNODC) terrorismi tõkestamise osakond oma KBRT-terrorismi ennetamise programmi kaudu ning ÜRO terrorismivastase võitluse büroo (UNOCT) oma terrorismivastase võitluse keskuse (UNCCT) programmi kaudu, mis käsitleb massihävitusrelvade või keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaterrorismi ärahoidmist ja neile reageerimist, tehes tihedat koostööd asjaomaste kohapealsete büroode ning asjakohasel juhul rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonidega, sealhulgas Euroopa Liidu delegatsioonidega, Euroopa Liidu KBRT-ohu vähendamise tippkeskustega, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga (IAEA), ÜRO Regioonidevahelise Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituudiga (UNICRI), ÜRO desarmeerimisküsimuste bürooga (UNODA) ning resolutsiooni 1540 (2004) alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee eksperdirühmaga.

Projekt jagatakse kaheks osaks, mida rakendavad vastavalt UNODC ja UNOCT/UNCCT kooskõlas oma volituste ja eksperditeadmistega. Selle tulemusena viib mõningaid väljundeid ja tegevusi ellu UNODC, teisi aga UNOCT/UNCCT. Mõnel juhul on kaasatud mõlemad.

Projekt, mis on loodud nõukogu 10. detsembri 2018. aasta otsuse (ÜVJP) 2018/1939 alusel, põhineb projekti käigus ellu viidud tegevustel ja välja töötatud vahenditel.

See viiakse läbi kooskõlas asjakohaste ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega ja ÜRO ülemaailmse terrorismivastase võitluse strateegiaga, milles rõhutatakse kindlalt, et kõik terrorismivastase võitluse eesmärgil võetavad meetmed peavad olema kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustustega. Projekti integreeritakse olemasolevad rahvusvahelised inimõigustealased normid ja standardid (mis sisalduvad lepingutes, tavaõiguses ja muudes õigusaktides).

Projekti rakendatakse sootundlikul viisil, kusjuures soolist perspektiivi võetakse arvesse kogu projekti ulatuses. Projektiga edendatakse soolist perspektiivi ja sooline mõõde lõimitakse selle metoodikasse. Nais- ja meesametnikele tagatakse võimalikult suures ulatuses võrdsed võimalused osaleda kõikidel projekti üritustel, rõhutades naisametnike riiklikesse asutustesse kaasamise eeliseid. Kogu seminaridele eelnevatest ja järgnevatest küsitlustest ja testidest kogutud tagasiside segregeeritakse soo alusel selle tagamiseks, et projektiga on võimalik välja selgitada ja edasi anda naisametnike vaatenurk. Projektinäitajate raames kogutakse ja esitatakse sooliselt segregeeritud andmeid.

UNODC ja UNOCT koordineerivad asjakohasel juhul oma vastavate tegevuste rakendamist.

Kui tegevuste rakendamiseks otsitakse väliseksperte, püüavad UNODC ja UNOCT kaasata neid Euroopa Liidu liikmesriikidest.

Projekt hõlmab koostööd rahvusvahelise üldsuse ja riiklike ametiasutustega, sealhulgas parlamentide, justiitsministeeriumide ja muude asjaomaste sidusrühmadega, et edendada ICSANTi ülemaailmset kohaldamist, tuua rohkem nähtavale sellega ühinemise tähtsus ja suurendada suutlikkust selle tõhusaks rakendamiseks.

Projekti tulemused

Tulemus 1: suurem hulk riike, kes kaaluvad ICSANTiga ühinemist, algatavad ICSANTi osaliseks saamise protsessi või ühinevad ICSANTiga, ning kasusaajate (riikide poliitikakujundajad ja otsustajad, sealhulgas parlamendiliikmed) ja rahvusvaheliste foorumite suurem teadlikkus ja paremad teadmised ICSANTist. Vajaduse korral kasutatakse ära koostoimet muude asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktidega (tuumamaterjali ja tuumarajatiste füüsilise kaitse konventsioon (CPPNM), selle muudatus (ACPPNM), ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1540).

Tulemus 2: paremad riiklikud õigusaktid ning kasu saavate riikide kriminaalõiguse valdkonna ametnike ja muude asjaomaste riiklike sidusrühmade parem suutlikkus ICSANTi seisukohast olulisi juhtumeid uurida, nende eest süüdistusi esitada ja neid kohtulikult menetleda.

Tulemus 3: tõhustatud poliitika, tavad ja menetlused, et hoida ära ja avastada oht, et valitsusvälised osalejad, sealhulgas terroristid, omandavad, valdavad ja/või kasutavad tuumamaterjali või muud radioaktiivset materjali, ja sellele ohule reageerida, ning paremad teadmised ja arusaamine radioloogilise ja tuumaterrorismi ning muu kõnealust materjali hõlmava kuritegevuse ohust.

Tulemus 4: tõhustatud riigisisene ja rahvusvaheline koostöö, sealhulgas teabevahetus osalisriikides ja osalisriikide vahel, et töötada välja ja võtta vastu tõhusaid ja praktilisi meetmeid konventsiooni tulemuslikuks rakendamiseks.

Projekti väljundid ja tegevused

Tulemus 1: suurem hulk riike, kes kaaluvad ICSANTiga ühinemist, algatavad ICSANTi osaliseks saamise protsessi või ühinevad ICSANTiga, ning kasusaajate (riikide poliitikakujundajad ja otsustajad, sealhulgas parlamendiliikmed) ja rahvusvaheliste foorumite suurem teadlikkus ja paremad teadmised ICSANTist. Vajaduse korral kasutatakse ära koostoimet muude asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktidega (CPPNM, ACPPNM, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1540).

Väljund 1.1.   Edendatakse ICSANTi ülemaailmse kohaldamise ja tõhusa rakendamise tähtsust nähtavuse, selgitustöö ja asjaomastesse üritustesse panustamise kaudu

Tegevus 1.1.1.   Projekti käivitamine ja varasemate tegevuste tulemuste tutvustamine (UNODC/UNOCT)

UNODC ja UNOCT/UNCCT korraldavad vastavalt Viinis ja New Yorgis projekti käivitamise avaürituse, kutsudes osalema liikmesriikide kohalikud alalised missioonid. Rakendajad püüavad kaasata ÜRO peamiste liikmesriikide, nii Euroopa Liidu kui ka sihtpiirkondade liikmesriikide esindajaid, et suurendada huvi selle järjekorras juba teise projekti vastu ja sellele hoogu anda ning hõlbustada rakendamist riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Need üritused annavad ka võimaluse jagada eelmise projekti tulemusi ja selle käigus saadud õppetunde.

Tegevus 1.1.2.   Edendatakse uurimust, mis käsitleb ÜRO liikmesriikide põhjuseid ICSANTiga mitte ühinemiseks ja nende riikide probleeme seejuures ning ICSANTi tõhusa rakendamise vahendeid (UNOCT)

UNOCT/UNCCT korraldab kolm (3) istungit, et edendada ja tutvustada uurimust, mis käsitleb ÜRO liikmesriikide põhjuseid ICSANTiga mitte ühinemiseks ja nende riikide probleeme seejuures ning ICSANTi tõhusa rakendamise vahendeid. Uurimus tehti osana konventsiooniga seotud projektist, mis viiakse lõpule 2023. aasta juunis. Uurimus annab põhjalikuma arusaama, millised on ÜRO liikmesriikide põhjused ICSANTiga mitte ühinemiseks ja nende riikide asjakohased probleemid, ning selles on esitatud rida soovitusi selle kohta, kuidas tagada ulatuslikum konventsiooniga ühinemine ja selle tõhus rakendamine. Eelkõige võtab UNOCT/UNCCT järelmeetmeid koos peamiste liikmesriikidega, kes võiksid uurimuse tulemustest ja suunistest kasu saada.

Tegevus 1.1.3.   Nähtavus, selgitustöö ja panustamine ICSANTiga seotud üritustesse, mida korraldavad teised organisatsioonid (UNODC/UNOCT)

UNODC ja UNOCT/UNCCT jagavad oma vastavate volituste piires ja asjakohasel juhul oma eksperditeadmisi ning propageerivad ICSANTi ja tööd, mida nad teevad projekti raames asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks üritustel, mis on seotud järgmisega/mida korraldavad:

| — | rahvusvaheline õigusraamistik, sealhulgas, kuid mitte ainult, tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsioon ja selle muudatus, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1540 (2004) ja tuumarelva leviku tõkestamise leping; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheline õigusraamistik, sealhulgas, kuid mitte ainult, tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsioon ja selle muudatus, ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 1540 (2004) ja tuumarelva leviku tõkestamise leping;

| — | rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas, kuid mitte ainult, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (INTERPOL), ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut (UNICRI), ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituut (UNIDIR), ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA), ÜRO õigusküsimuste büroo (OLA); |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas, kuid mitte ainult, Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (INTERPOL), ÜRO Regioonidevaheline Kuritegevuse ja Õigusküsimuste Uurimise Instituut (UNICRI), ÜRO Desarmeerimisuuringute Instituut (UNIDIR), ÜRO desarmeerimisküsimuste büroo (UNODA), ÜRO õigusküsimuste büroo (OLA);

| — | kodanikuühiskond, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskond, sealhulgas valitsusvälised organisatsioonid;

| — | rahvusvahelised algatused, sealhulgas, kuid mitte ainult, ELi KBRT-ohu vähendamise tippkeskused, massihävitusrelvade ja -materjalide leviku vastane ülemaailmne partnerlus, tuumaohuga võitlemise algatus ja ÜRO ülemaailmne terrorismivastase võitluse koordineerimise kokkulepe. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised algatused, sealhulgas, kuid mitte ainult, ELi KBRT-ohu vähendamise tippkeskused, massihävitusrelvade ja -materjalide leviku vastane ülemaailmne partnerlus, tuumaohuga võitlemise algatus ja ÜRO ülemaailmne terrorismivastase võitluse koordineerimise kokkulepe.

Väljund 1.2.   Edendatakse ja suurendatakse ICSANTiga ühinemist ja koostoimet muude asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktidega

Tegevus 1.2.1.   Ühinemise edendamine riigikülastuste abil (UNODC)

Tuginedes oma ulatuslikule teavitustegevusele, mis on suunatud konventsiooni ülemaailmsele kohaldamisele, ja oma ulatuslikule kohapealsete büroode võrgustikule, korraldab UNODC kaheksa (8) riigikülastust riikidesse, mis ei ole veel ICSANTi osalised ning mis UNODC analüüsist ja varasematest kokkupuudetest lähtuvalt saaksid kõige rohkem kasu füüsilistest konsultatsioonidest pealinnas. UNODC kaasab riigikülastustesse asjaomaseid riiklikke sidusrühmi, sealhulgas asjakohasel juhul Euroopa Parlamendi liikmeid.

Tegevus 1.2.2.   Ühinemise edendamine koostöö kaudu nende liikmesriikide parlamentidega, kes ei ole ICSANTi osalised (UNOCT)

UNOCT/UNCCT korraldab kolm (3) riiklikku üritust, et ühiselt pöörduda nende liikmesriikide parlamentide poole, kes ei ole veel konventsiooni osalised. Teabeüritusel osalema kutsutakse ka teisi asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas välisministeerium, justiitsministeerium, tuumavaldkonda reguleerivad asutused ja õiguskaitseasutused. Riiklikud üritused keskenduvad ICSANTi asjakohasusele tuumajulgeoleku suurendamisel, vastastikusele täiendavusele ja koostoimele muude rahvusvaheliste õigusaktidega, konventsiooniga ühinemisest tulenevale kasule ja mitteühinemisega kaasnevale ohule, rakendamise headele tavadele ning tuuma- ja radioaktiivset materjali hõlmava terrorismi ohule. UNOCT/UNCCT teeb terrorismi ennetamisel ja selle vastu võitlemisel tehtavat parlamentaarset koostööd käsitleva UNOCTi programmi (mille programmibüroo asub Dohas) raames tihedat koostööd rahvusvaheliste ja piirkondlike parlamentaarsete organisatsioonidega, et edendada konventsiooniga ühinemist.

Tegevus 1.2.3.   Ühinemise edendamine piirkondlike seminaride abil (UNODC)

UNODC korraldab esimese ELi ICSANTi-projekti raames tehtud ülemaailmsele kohaldamisele suunatud jõupingutuste kestlikkuse suurendamiseks neli (4) virtuaalset piirkondlikku, piirkondadevahelist ja allpiirkondlikku jätkuseminari ICSANTiga veel mitte ühinenud riikide poliitikakujundajatele ja otsustajatele (kolm (3) inglise keeles, üks (1) prantsuse keeles).

Kestlikkuse tagamiseks tuginevad virtuaalsed seminarid eelmise nõukogu otsuse alusel ellu viidud tegevustele. Enne seminare ja nende ajal, nagu asjakohane, kasutatakse projekti raames välja töötatud asjakohaseid materjale, nagu e-õpe ja koolitusjuhendid ning elektroonilised teadlikkuse suurendamise materjalid (mis on juba kättesaadavad kõigis kuues ÜRO ametlikus keeles). Lisaks ICSANTile keskendumisele käsitletakse seminaridel koostoimet tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni ja selle muudatusega ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004) ning asjakohasel juhul kaasatakse seminaridel osalema asjaomaseid sidusrühmi (nt IAEA). UNODC innustab riike lisama virtuaalsetel seminaridel osalejate hulka ka parlamendiliikmeid.

Tegevus 1.2.4.   IAEA ja UNODC teine ühisseminar ICSANTi ülemaailmse kohaldamise ja CPPNMi muudatuse edendamiseks (UNODC)

Tuginedes 11.–12. novembril 2021 toimunud edukale esimesele ühisüritusele, korraldab UNODC koos Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuriga veel teisegi sedalaadi ürituse. Üritus toimub Austrias Viinis.

Tegevus 1.2.5.   Ühinemise edendamine IAEA 2024. aasta rahvusvahelise tuumajulgeoleku-teemalise konverentsi raames toimuva kõrgetasemelise ürituse abil (UNODC)

Tuginedes edukale kõrvalüritusele, mille UNODC korraldas 2020. aastal IAEA rahvusvahelise tuumajulgeoleku-teemalise konverentsi raames, korraldab UNODC kõrgetasemelise ürituse ka järgmisel rahvusvahelisel tuumajulgeoleku konverentsil 2024. aastal Austrias Viinis. See konverents on oluline tuumajulgeoleku valdkonna kohtumine, mis hõlmab ministrite segmenti ning teadus- ja tehnikaprogrammi ning mille raames leiavad seega aset kõrgetasemelised poliitilised arutelud paralleelselt tehniliste istungitega. Viimasel, 2020. aasta konverentsil osales üle 57 ministri ja üle 2 000 eksperdi enam kui 130 riigist ja 35 rahvusvahelisest organisatsioonist.

Tegevus 1.2.6.   Ühinemise edendamine New Yorgi terrorismivastase võitluse nädala raames toimuva kõrgetasemelise ürituse abil (UNOCT)

UNOCT/UNCCT korraldab kõrgetasemelise ürituse New Yorgis ÜROs terrorismivastase võitluse nädala raames, mis on iga kahe aasta tagant toimuv liikmesriikide ja rahvusvaheliste terrorismivastase võitluse valdkonna partnerite kõrgetasemeline kohtumine.

Tegevus 1.2.7.   ICSANTi rakendamise inimõiguste mõõdet käsitlev kõrvalüritus (UNODC/UNOCT)

UNODC ja UNOCT korraldavad kõrvalürituse, mille teemaks on ICSANTi inimõigusi käsitlevad sätted. Kutsutud esinejate hulka kuuluvad terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse eriraportöör ning muude valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad. Üritusel keskendutakse muu hulgas UNODC terrorismivastase võitluse alase õiguskoolituse koolituskavale nr 4 „Inimõigused ja kriminaalõiguslik reageerimisviis terrorismile“ ning UNODC terrorismivastase võitluse alase õiguskoolituse koolituskavale nr 1 „Terrorismivastane võitlus rahvusvahelise õiguse kontekstis“.

Tulemus 2: paremad riiklikud õigusaktid ning kasu saavate riikide kriminaalõiguse valdkonna ametnike ja muude asjaomaste riiklike sidusrühmade parem suutlikkus ICSANTi seisukohast olulisi juhtumeid uurida, nende eest süüdistusi esitada ja neid kohtulikult menetleda.

Väljund 2.1.   Antakse seadusandlikku abi seda taotlevatele riikidele

Tegevus 2.1.1.   Asjakohane seadusandlik abi, et tagada ICSANTi sätete täitmine ja võimaldada eesliiniametnikel, õiguskaitseasutustel, prokuröridel ja kohtutel õigust kohaldada (UNODC)

UNODC annab riikidele taotluse korral ja asjakohasel juhul asjakohast seadusandlikku abi dokumendipõhiste ülevaatuste näol, tuginedes UNODC ja IAEA ühistele tuumaterrorismivastastele kriminaliseerimise näidissätetele, UNODC välja töötatud enesehindamisküsimustikule, mis asub UNODC ICSANTi veebisaidil, UNODC käsiraamatule vastastikuse õigusabi ja väljaandmise kohta ning UNODC vastastikuse õigusabi taotluse koostamise vahendile, UNODC ICSANTi artikli 2 rakendamise riiklike aktide kogumiku alusel kindlaks tehtud headele tavadele ning UNODC poolt väljundi 2.3 raames välja töötatavatele vahenditele. UNODC pakub kasusaajatele võimalust parlamendiliikmetele soovitatud seadusandlikud muudatused esitada.

Väljund 2.2.   Suurendatakse riiklike kriminaalõigussüsteemide suutlikkust ICSANTiga seotud kuritegusid ennetada, avastada, tõkestada, uurida, nende eest süüdistusi esitada ja neid kohtulikult menetleda

UNODC korraldab viis (5) riiklikku seminari õigusalast haridust ja koolitust pakkuvate keskuste vilistlastele ning kümme (10) veebiseminari, mis käsitlevad ICSANTi rakendamise eri aspekte. UNODC tugineb kõnealust teemat käsitlevale pikaajalisele tõendatud oskusteabele, mis on välja töötatud UNODC KBRT-terrorismi ennetamise programmi raames vastavalt ÜRO Peaassamblee poolt UNODC-le antud volitustele.

Tegevus 2.2.1.   Riiklikud seminarid õigusalast haridust ja koolitust pakkuvatele keskustele (UNODC)

UNODC korraldab viis seminari osalisriikides õigusalast haridust ja koolitust pakkuvatele keskustele, et suurendada nende suutlikkust ICSANTi tõhusalt rakendada ja suurendada konventsiooni alast teadlikkust. Seminaridel tutvustatakse muu hulgas ICSANTi kohaste kuritegudega seotud fiktiivseid juhtumeid käsitlevat käsiraamatut ja muid UNODC poolt välja töötatud materjale, sealhulgas neid, mis on koostatud väljundi 2.3 raames, ning kasutatakse kestlikkuse tagamiseks koolitajate koolitamise meetodit.

Tegevus 2.2.2.   Veebiseminaride sari (UNODC)

UNODC korraldab kümme (10) veebiseminari, millel käsitletakse ICSANTi erinevaid põhiaspekte, muu hulgas jurisdiktsiooni, väljaandmist, inimõigusi ja tõendite säilitamist. Veebiseminarid toimuvad mitmes keeles. Kutsutud on ka teised rahvusvahelised üksused, näiteks IAEA, INTERPOL, ELi KBRT-ohu vähendamise tippkeskused ja resolutsiooni 1540 komitee. Veebiseminari salvestised tehakse kestlikkuse tagamiseks veebis kättesaadavaks. Alalistele missioonidele saadetavate kutsetega innustatakse osalema asjaomaseid riiklikke sidusrühmi, sealhulgas parlamendiliikmeid.

Väljund 2.3.   Töötatakse välja, ajakohastatakse, laiendatakse ja/või spetsialiseeritakse tehnilise abi vahendeid

Tegevus 2.3.1.   ICSANTi veebisait (UNODC)

UNODC ICSANTi veebisaidist (unodc.org/icsant) on kujunenud kontaktpunkt kogu maailma praktikute jaoks, sest sinna on kogutud kõik konventsiooni käsitlevad olemasolevad ressursid, sealhulgas selle saamislugu, sellega ühinemise alane olukord, analüütilised artiklid, riiklike rakendusaktide kogum, suutlikkuse suurendamise vahendid ning asjaomane UNODC tehniline ja seadusandlik abi. Alates veebisaidi avamisest 2021. aasta septembris on seda külastanud üle 10 000 kasutaja. UNODC haldab veebisaiti, ajakohastab seda korrapäraselt ja täiendab seda kõikides ÜRO ametlikes keeltes (araabia, hiina, inglise, prantsuse, vene ja hispaania keel). Näiteks leiab veebisaidilt kõik väljatöötatud uued vahendid, ürituste aruanded ja ICSANTi artiklit 2 rakendavad täiendavad siseriiklikud õigusaktid.

Lisaks majutab veebisait ICSANTi määratud asutuste (vt väljund 4.1) andmebaasi.

Tegevus 2.3.2.   Spetsialiseeritud tehnilise abi vahendid (UNODC)

UNODC töötab välja ja avaldab nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt UNODC ICSANTi veebisaidil (unodc.org/icsant) ICSANTi käsitlevad täiendavad ja spetsialiseeritud tehnilise abi vahendid kõigis kuues ÜRO ametlikus keeles. Need materjalid hõlmavad järgmist:

| — | töövahendid, mis puudutavad ICSANTi eri aspekte (nt jurisdiktsioon, inimõigused, regulatiivse kontrolliga hõlmamata materjalide arestimine ja kaitse ning rahvusvaheline koostöö) |
| --- | --- |

—

töövahendid, mis puudutavad ICSANTi eri aspekte (nt jurisdiktsioon, inimõigused, regulatiivse kontrolliga hõlmamata materjalide arestimine ja kaitse ning rahvusvaheline koostöö)

| — | töövahend, mis puudutab koostoimet tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni (CPPNM) ja selle muudatusega |
| --- | --- |

—

töövahend, mis puudutab koostoimet tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni (CPPNM) ja selle muudatusega

| — | töövahend, mis puudutab koostoimet ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004) |
| --- | --- |

—

töövahend, mis puudutab koostoimet ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004)

| — | töövahend, mis puudutab IAEA ja UNODC poolt ühiselt välja töötatud kriminaalõiguslikke näidissätteid, mis hõlmavad ICSANTis ning CPPNMis ja selle muudatuses sätestatud kuritegusid |
| --- | --- |

—

töövahend, mis puudutab IAEA ja UNODC poolt ühiselt välja töötatud kriminaalõiguslikke näidissätteid, mis hõlmavad ICSANTis ning CPPNMis ja selle muudatuses sätestatud kuritegusid

Tegevus 2.3.3.   Video ICSANTi saamisloost ja peamistest sätetest (UNODC)

UNODC teeb video, milles selgitatakse ICSANTi saamislugu ja peamisi sätteid. Video sisaldab mitme osalisriigi ja muude sidusrühmade esindajate mõtteavaldusi, mille puhul on tagatud geograafiline ja sooline tasakaal ning milles rõhutatakse ICSANTi tähtsust. Video on kättesaadav kõigis kuues ÜRO ametlikus keeles UNODC ICSANTi veebisaidil (unodc.org/icsant).

Tulemus 3: tõhustatud poliitika, tavad ja menetlused, et hoida ära ja avastada oht, et valitsusvälised osalejad, sealhulgas terroristid, omandavad, valdavad ja/või kasutavad tuumamaterjali või muud radioaktiivset materjali, ja sellele ohule reageerida, ning paremad teadmised ja arusaamine radioloogilise ja tuumaterrorismi ning muu kõnealust materjali hõlmava kuritegevuse ohust.

Väljund 3.1.   Tugevdatakse liikmesriikide suutlikkust tuuma- või muu radioaktiivse materjali omandamise, valdamise ja/või kasutamise ärahoidmisel, avastamisel ja sellele reageerimisel

UNOCT/UNCCT korraldab neli (4) piirkondlikku seminari ja lauaõppust, et suurendada liikmesriikide suutlikkust võidelda tuumaterrorismi vastu Aafrikas, Kesk-Aasias ja Kaukaasias ning Kagu- ja Ida-Euroopas. Piirkondlikud seminarid ja lauaõppused suurendavad liikmesriikide suutlikkust radioloogilise ja tuumaterrorismi avastamisel, asjaomasel kohtuekspertiisil, kõnealusele terrorismile reageerimisel ja terrorismiohu leevendamisel, sealhulgas kohandatud metoodika kasutamine, et aidata riiklikel ametiasutustel ICSANTi tõhusalt rakendada ja tõhustada rahvusvahelist koostööd, näidates, kui oluline on olla konventsiooniosaline. Seminaridega soodustatakse piirkondlike liidrite kindlakstegemist ja maailma lõunapoolsete riikide vahelist heade tavade vahetamist. Lisaks põhineb riikide valik muu hulgas UNOCTi/UNCCT ja INTERPOLi ühise valitsusvälistest osalejatest ja nende võimalikust KBRT-materjalide kasutamisest tuleneva ohu hindamise tulemustel ja järeldustel.

Tegevus 3.1.1.   Piirkondlikud seminarid ja lauaõppused, et suurendada liikmesriikide suutlikkust tuumaterrorismi vastases võitluses (UNOCT)

UNOCT/UNCCT korraldab neli (4) piirkondlikku seminari ja lauaõppust, millega suurendatakse suutlikkust järgmistes valdkondades.

Radioloogilise ja tuumaterrorismi vastane võitlus, mille keskmes on avastamine, et suurendada avastamise valdkonna suutlikkust, keskendudes radioloogilise/tuumamaterjali avastamise heade tavade kindlakstegemisele ja rakendamisele, kasutades selleks teavet ja vahendeid, mis aitavad kaasa suutlikkuse suurendamisele võitluses radioloogilise ja tuumaterrorismiga, niivõrd kui see on seotud piirijulgeoleku haldamisega.

Radioloogilise ja tuumaterrorismi vastane võitlus, mille keskmes on kohtuekspertiis, et suurendada tuvastamisega seotud kohtuekspertiisi valdkonna suutlikkust, keskendudes tuumavaldkonna kohtuekspertiisi olulisuse demonstreerimisele ja asutustevahelisele koordineerimisele, mis aitavad kaasa suutlikkuse suurendamisele võitluses radioloogilise ja tuumaterrorismiga.

Radioloogilise ja tuumaterrorismi vastane võitlus, mille keskmes on reageerimine ja leevendamine, et suurendada reageerimise ja leevendamise valdkonna suutlikkust, keskendudes võimele reageerida tuuma- või muud radioaktiivset materjali hõlmavatele terroriaktidele tõhusalt, õigeaegselt ja koordineeritult, mis on tuumajulgeolekualase raamistiku oluline osa.

Väljund 3.2.   Parandatakse liikmesriikide teadmisi ja arusaamist radioloogilise ja tuumaterrorismi ohust

UNOCT/UNCCT korraldab neli (4) füüsilist sihtkoolitust neljale (4) liikmesriigile, et suurendada suutlikkust võidelda radioloogilise ja tuumaterrorismiga. Need koolitused suurendavad liikmesriikide suutlikkust muu hulgas mõista asjaomast riski ja ohtu, töötada välja vastumeetmed, harjutada intsidentidele reageerimist ning teha kindlaks elutähtis taristu ja põhiressursid ning neid kaitsta. Nende tegevuste juures tulevad UNOCT-le/UNCCT-le kasuks ulatuslikud kogemused, mis on saadud massihävitusrelvade/keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaterrorismi ärahoidmise ja neile reageerimise ülemaailmse programmi raames välja töötatud ja ellu rakendatud koolitustest, mille on läbinud üle 1 500 ametniku.

Tegevus 3.2.1.   Radioloogilise ja tuumaterrorismi vastast võitlust käsitlev riiklik füüsiline koolitus (UNOCT)

UNOCT/UNCCT teeb koostööd liikmesriikidega, et määrata vastavalt nende prioriteetidele ja vajadustele kindlaks, millised järgmistest terrorismivastastest koolitustest on neile sobivad.

Riiklik koolitus – radioloogiliste ja tuumaohtude algkursus, mis võimaldab töötajatel radioloogilises ja tuumaolukorras tõhusalt reageerida ning mille raames antakse reageerijatele soovitused, et nad saaksid töötada keskkonnas, kus leidub potentsiaalselt ohtlikke radioloogilisi ja tuumamaterjale.

Riiklik koolitus – radioloogilisi ja tuumaohte käsitlev kesktaseme kursus, millesse on integreeritud radioloogiliste ja tuumaohtudega seotud asjakohased teemad. Selle koolituse käigus tehakse praktilisi demonstratsioone ja harjutusi ning see kulmineerub realistlike stsenaariumidega, mis hõlmavad radioloogilise materjali salakaubaveo avastamist ja tõkestamist, radioloogilise või tuumamaterjali kindlakstegemist kuriteopaigas ning radioloogiliste ja tuumaohtude ja asjaomaste tõendite tuvastamist.

Riiklik koolitus – radioloogilisi ja tuumaohte käsitlev edasijõudnute kursus, millel tutvustatakse radioloogilisi ja tuumaohte üksikasjalikumalt, pöörates erilist tähelepanu radioaktiivse aine laialipaiskamise seadmetele ja isetehtud tuumaseadmetele.

Riiklik koolitus – radioloogiliste ja tuumaohtude vastaste meetmete kursus, millel tutvustatakse mitut asutust hõlmavat lähenemisviisi, milles keskmes on radioloogiliste ja tuumaohtude vastaste meetmete väljatöötamine ning ühine reageerimine radioloogilistele ja tuumaintsidentidele peamiste riiklike asutuste poolt, kelle hulka kuuluvad õiguskaitse-, tolli- ja julgeolekuasutused, esmareageerijad, luure-, rahvatervise- ja reguleerivad asutused, tööstus jne.

Riiklik koolitus – elutähtsa taristu kaitse kursus, milles keskendutakse sektoritele, mida võidakse otseselt rünnata, näiteks tuumaelektrijaamad, tuumauuringute reaktorid, raadioallikaid sisaldavad kohad ja transpordisõlmed, ning sektoritele, mille valitsusvälised osalejad võivad võtta sihtmärgiks, et omandada tundlikku ja kontrollitavat tehnoloogiat.

Tulemus 4: tõhustatud riigisisene ja rahvusvaheline koostöö, sealhulgas teabevahetus osalisriikides ja osalisriikide vahel, et töötada välja ja võtta vastu tõhusaid ja praktilisi meetmeid konventsiooni tulemuslikuks rakendamiseks.

Väljund 4.1.   Hõlbustatakse ICSANTiga nõutavat teabevahetust

ÜRO õigusküsimuste büroo (OLA), kes on kõnealuse konventsiooni puhul peasekretäri hoiulevõtja-ülesannete täitja, tegi UNODC-le, võttes arvesse tema ICSANTi-alaseid volitusi, rolli ja eksperditeadmisi, ametlikult ülesandeks võtta 3. oktoobrist 2022 vastu ja levitada osalisriikide poolt artikli 7 lõike 4 kohaselt tehtud teadaandeid asutuste määramise kohta. Kõik sellised teadaanded tuleb saata seega järgmisele e-posti aadressile: unodc-icsant@un.org. Laekunud teadaanded avaldatakse UNODC ICSANTi veebisaidil – ja tingimusel, et UNODC edastab need OLA-le – ÜRO lepingute kogu veebisaidil.

Tegevus 4.1.1.   Kampaania, millega innustatakse ICSANTi osalisriike määrama konventsiooni artikli 7 lõike 4 kohast pädevat asutust ja sidepunkti (UNODC)

UNODC viib läbi teadlikkuse suurendamisele suunatud tegevusi, mille eesmärk on innustada juba ICSANTiga ühinenud riike täitma artikli 7 lõikes 4 sätestatud kohustust, mille kohaselt osalisriigid peavad teavitama ÜROd oma pädevatest asutustest ja sidepunktidest, mis vastutavad ICSANTiga seotud teabe saatmise ja vastuvõtmise eest. Need tegevused hõlmavad asjaomastele alalistele missioonidele kirjade saatmist, milles neil palutakse täita oma artikli 7 lõikest 4 tulenevat kohustust; kahepoolsete kohtumiste korraldamist ning teabelehtede ja muude teavitusmaterjalide koostamist kõigis kuues ÜRO ametlikus keeles.

Tegevus 4.1.2.   ICSANTi kohaste riiklike pädevate asutuste ja sidepunktide kohtumine (UNODC)

UNODC korraldab projekti kolmandal aastal Austrias Viinis selliste pädevate asutuste ja sidepunktide esimese kohtumise. Kohtumine hõlmab muu hulgas koordineerimise simulatsiooni ja koolitust, millel selgitatakse, kuidas olla tõhus artikli 7 lõike 4 kohane sidepunkt. Kohtumine on suunatud riiklikele sidepunktidele ja muudele asjaomastele riiklikele sidusrühmadele.

Tegevus 4.1.3.   ICSANTi virtuaalsed teabeüritused UNODC olemasolevatele õigus- ja julgeolekuvõrgustikele (UNODC)

Tuginedes pikaajalistele koostöövõrgustikele, mis koosnevad UNODC poolt maailma eri piirkondades (nt Saheli, Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika ning India ookeani piirkonna jaoks) loodud julgeoleku- ja õigusalase teabe keskustest, korraldab UNODC veebipõhiseid tehnilisi teabeüritusi ja teeb nende võrgustikega virtuaalselt koostööd, kasutades koolitajate koolitamise meetodit. Nende pikaajaliste võrgustike teabekeskused teevad korrapäraselt koostööd, analüüsides operatiivprobleeme, jagades nende probleemide lahendamiseks häid tavasid ja arutades asjakohaseid juhtumeid.

Väljund 4.2.   ICSANTiga ühinemisel ja selle rakendamisel kindlaks tehtud parimaid tavasid ja õppetunde kasutavad sihtrühmad piirkondlikul tasandil, et parandada ICSANTi tõhusat rakendamist ja tuumajulgeolekut

Tegevus 4.2.1.   Praktikute kogukondade kohtumised (UNOCT)

UNOCT/UNCCT korraldab radioloogia ja tuumavaldkonna ning terrorismivastase võitluse valdkonna praktikute vahelise riikliku koostöö edendamiseks neli (4) kohtumist, et tõhustada teabe ja luureinfo jagamist ning asutustevahelist koordineerimist. Need kohtumised toovad kokku praktikute kogukonnad, kuhu kuuluvad terrorismivastase võitluse ametite, tolliasutuste, esmareageerijate, luure-, kohtu- ja õiguskaitseasutuste, poliitikat kujundavate/otsuseid tegevate asutuste, rahvatervise valdkonna ametnike, tuumavaldkonda reguleerivate asutuste jt esindajad. Kohtumised võimaldavad praktikute kogukondadel teha kindlaks lüngad, väljakutsed ja saadud õppetunnid ning jagada parimaid tavasid seoses teabevahetuse, luureteabe jagamise ja rahvusvahelise koostööga. Kõnealused kogukonnad edendavad ICSANTi tõhusa rakendamise ja tuumajulgeoleku seisukohast oluliste sidusrühmade vahelist koostööd ja koordineerimist ning saavad kasu UNOCT platvormist Connect & Learn. See 2021. aasta oktoobris käivitatud uuenduslik veebipõhine suutlikkuse suurendamise vahend toob kokku liikmesriigid, erasektori, akadeemilised ringkonnad, mõttekojad, uurimisinstituudid ja kodanikuühiskonna, et tugevdada tehnilise abi andmist kohapeal. Nimetatud platvorm on ainulaadne virtuaalne vahend, mis ületab sellised takistused nagu kulud, geograafiline vahemaa ja pandeemiapiirangud, muutes terrorismivastase võitluse ning vägivaldse äärmusluse ennetamise ja selle vastu võitlemise ressursid eri sidusrühmadele ja praktikutele kättesaadavaks igal ajal ja igal pool.

---

| 20.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/46

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1188,

19. juuni 2023,

millega muudetakse otsust 2014/386/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid vastusena Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikule annekteerimisele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 23. juunil 2014 vastu otsuse 2014/386/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 23. juunil 2014 vastu otsuse 2014/386/ÜVJP (1).

| (2) | Liit ei tunnusta Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, mis on rahvusvahelise õiguse rikkumine, ja mõistab selle jätkuvalt hukka. Liit on jätkuvalt kindlalt pühendunud Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning oma mittetunnustamise poliitika täielikule rakendamisele. |
| --- | --- |

(2)

Liit ei tunnusta Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, mis on rahvusvahelise õiguse rikkumine, ja mõistab selle jätkuvalt hukka. Liit on jätkuvalt kindlalt pühendunud Ukraina suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning oma mittetunnustamise poliitika täielikule rakendamisele.

| (3) | Otsuse 2014/386/ÜVJP läbivaatamine näitas, et selles sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 23. juunini 2024. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2014/386/ÜVJP läbivaatamine näitas, et selles sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 23. juunini 2024.

| (4) | Otsust 2014/386/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2014/386/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2014/386/ÜVJP artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 23. juunini 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 19. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BUSCH

---

(1)  Nõukogu 23. juuni 2014. aasta otsus 2014/386/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid vastusena Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikule annekteerimisele (ELT L 183, 24.6.2014, lk 70).

1

---

| 20.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 157/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 157/47

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (ÜVJP) 2023/1189,

19. juuni 2023,

millega rakendatakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2010. aasta otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Kongo Demokraatlikus Vabariigis, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 20. detsembril 2010 vastu otsuse 2010/788/ÜVJP.

| (2) | 12. detsembril 2016 võttis nõukogu reaktsioonina valimisprotsessi takistamisele ja inimõiguste rikkumistele Kongo Demokraatlikus Vabariigis vastu otsuse (ÜVJP) 2016/2231 (2). Otsusega (ÜVJP) 2016/2231 muudeti otsust 2010/788/ÜVJP ja lisati selle artikli 3 lõikesse 2 autonoomsed piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

12. detsembril 2016 võttis nõukogu reaktsioonina valimisprotsessi takistamisele ja inimõiguste rikkumistele Kongo Demokraatlikus Vabariigis vastu otsuse (ÜVJP) 2016/2231 (2). Otsusega (ÜVJP) 2016/2231 muudeti otsust 2010/788/ÜVJP ja lisati selle artikli 3 lõikesse 2 autonoomsed piiravad meetmed.

| (3) | Üldkohtu poolt kohtuasjades T-93/22 (3) ja T-94/22 (4) ja tehtud otsustele tuginedes leiab nõukogu, et otsuse 2010/788/ÜVJP II lisas esitatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelust tuleks välja jätta kaks kannet. |
| --- | --- |

(3)

Üldkohtu poolt kohtuasjades T-93/22 (3) ja T-94/22 (4) ja tehtud otsustele tuginedes leiab nõukogu, et otsuse 2010/788/ÜVJP II lisas esitatud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelust tuleks välja jätta kaks kannet.

| (4) | Otsust 2010/788/ÜVJP tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2010/788/ÜVJP tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2010/788/ÜVJP II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 19. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

E. BUSCH

---

(1)  
  ELT L 336, 21.12.2010, lk 30.

1

(2)  Nõukogu 12. detsembri 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/2231, millega muudetakse otsust 2010/788/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 336 I, 12.12.2016, lk 7).

2

(3)  Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsus, Emmanuel Ramazani Shadary vs. Euroopa Liidu Nõukogu, kohtuasi T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

3

vs

(4)  Üldkohtu 8. märtsi 2023. aasta otsus, Kalev Mutondo vs. Euroopa Liidu Nõukogu,kohtuasi T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

4

vs

---

LISA

Otsuse 2010/788/ÜVJP II lisa A osas („Isikud“) esitatud loetelust jäetakse välja järgmised kanded:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

| 9. | Kalev MUTONDO.“ |
| --- | --- |

9.

---