# Úřední věstník L 238/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 238 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6627. září2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 238

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6627. září2023

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/2053 ze dne 13. září 2023, kterým se zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, mění nařízení (ES) č. 1936/2001, (EU) 2017/2107 a (EU) 2019/833 a zrušuje nařízení (EU) 2016/1627 | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/2053 ze dne 13. září 2023, kterým se zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, mění nařízení (ES) č. 1936/2001, (EU) 2017/2107 a (EU) 2019/833 a zrušuje nařízení (EU) 2016/1627

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2054 ze dne 20. září 2023 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Allåkerbär från Norrland (CHOP)) | 65 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2023/2055 ze dne 25. září 2023, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), pokud jde o syntetické polymerní mikročástice (
  1
  ) | 67 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2056 ze dne 26. září 2023, kterým se mění prováděcí technické normy stanovené v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 945/2014, pokud jde o aktualizaci seznamu relevantních vhodně diverzifikovaných indexů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (
  1
  ) | 89 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2057 ze dne 26. září 2023, kterým se mění přílohy VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620, pokud jde o schválení nebo odnětí statusu území prostého nákazy některých členských států nebo jejich oblastí pro některé nákazy uvedené na seznamu a schválení eradikačních programů pro některé nákazy uvedené na seznamu (
  1
  ) | 94 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2058 ze dne 26. září 2023, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o zvláštní míry úředních kontrol a vzor obecného osvědčení pro vstup zásilek určitého maloobchodního zboží do Severního Irska z jiných částí Spojeného království (
  1
  ) | 97 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2059 ze dne 26. září 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o stanovení seznamu některých komodit ze zbývající části světa, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku (
  1
  ) | 103 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2060 ze dne 26. září 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o stanovení seznamu států vlajky rybářských plavidel, která loví produkty rybolovu, které mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a být uvedeny na trh v Severním Irsku jako maloobchodní zboží (
  1
  ) | 108 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropské rady (EU) 2023/2061 ze dne 22. září 2023, kterým se stanoví složení Evropského parlamentu | 114 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2062 ze dne 25. září 2023 o opatření pomoci v rámci Evropského mírového nástroje na podporu beninských ozbrojených sil | 117 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2063 ze dne 25. září 2023, kterým se mění rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) | 121 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2064 ze dne 25. září 2023 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) ze strany Unie za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování | 122 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2065 ze dne 25. září 2023, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2021/710 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě | 140 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2066 ze dne 25. září 2023, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2023/1599 o iniciativě Evropské unie v oblasti bezpečnosti a obrany na podporu západoafrických zemí Guinejského zálivu | 141 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/2067 ze dne 26. září 2023 o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s neštovicemi ovcí a neštovicemi koz v Bulharsku
  (oznámeno pod číslem C(2023) 6575)

   (
  1
  ) | 143 |
| | * | Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2023/2068 ze dne 12. září 2023, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2022/2278 o schválení objemu emise mincí v roce 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23) | 147 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí regionálního řídícího výboru Dopravního společenství č. 2022/01 ze dne 15. listopadu 2022 o revizi přílohy I Smlouvy o založení Dopravního společenství [2023/2069] | 149 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2054 ze dne 20. září 2023 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Allåkerbär från Norrland (CHOP))

65

*

Nařízení Komise (EU) 2023/2055 ze dne 25. září 2023, kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), pokud jde o syntetické polymerní mikročástice (
  1
  )

1

67

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2056 ze dne 26. září 2023, kterým se mění prováděcí technické normy stanovené v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 945/2014, pokud jde o aktualizaci seznamu relevantních vhodně diverzifikovaných indexů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (
  1
  )

1

89

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2057 ze dne 26. září 2023, kterým se mění přílohy VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620, pokud jde o schválení nebo odnětí statusu území prostého nákazy některých členských států nebo jejich oblastí pro některé nákazy uvedené na seznamu a schválení eradikačních programů pro některé nákazy uvedené na seznamu (
  1
  )

1

94

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2058 ze dne 26. září 2023, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o zvláštní míry úředních kontrol a vzor obecného osvědčení pro vstup zásilek určitého maloobchodního zboží do Severního Irska z jiných částí Spojeného království (
  1
  )

1

97

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2059 ze dne 26. září 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o stanovení seznamu některých komodit ze zbývající části světa, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku (
  1
  )

1

103

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/2060 ze dne 26. září 2023, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o stanovení seznamu států vlajky rybářských plavidel, která loví produkty rybolovu, které mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a být uvedeny na trh v Severním Irsku jako maloobchodní zboží (
  1
  )

1

108

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropské rady (EU) 2023/2061 ze dne 22. září 2023, kterým se stanoví složení Evropského parlamentu

114

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2062 ze dne 25. září 2023 o opatření pomoci v rámci Evropského mírového nástroje na podporu beninských ozbrojených sil

117

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2063 ze dne 25. září 2023, kterým se mění rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

121

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2064 ze dne 25. září 2023 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) ze strany Unie za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování

122

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2065 ze dne 25. září 2023, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2021/710 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě

140

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/2066 ze dne 25. září 2023, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2023/1599 o iniciativě Evropské unie v oblasti bezpečnosti a obrany na podporu západoafrických zemí Guinejského zálivu

141

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2023/2067 ze dne 26. září 2023 o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s neštovicemi ovcí a neštovicemi koz v Bulharsku
  (oznámeno pod číslem C(2023) 6575)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2023) 6575)

1

143

*

Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2023/2068 ze dne 12. září 2023, kterým se mění rozhodnutí (EU) 2022/2278 o schválení objemu emise mincí v roce 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23)

(ECB/2023/23)

147

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí regionálního řídícího výboru Dopravního společenství č. 2022/01 ze dne 15. listopadu 2022 o revizi přílohy I Smlouvy o založení Dopravního společenství [2023/2069]

149

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/2053

ze dne 13. září 2023,

kterým se zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, mění nařízení (ES) č. 1936/2001, (EU) 2017/2107 a (EU) 2019/833 a zrušuje nařízení (EU) 2016/1627

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

v souladu s řádným legislativním postupem, (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jedním z cílů společné rybářské politiky, jak je stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013, (3) je zajistit takové využívání biologických mořských zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. |
| --- | --- |

(1)

Jedním z cílů společné rybářské politiky, jak je stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013, (3) je zajistit takové využívání biologických mořských zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky.

| (2) | Rozhodnutím Rady 98/392/ES (4) Unie schválila Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu a dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací, které obsahují zásady a pravidla týkající se zachování a řízení živých mořských zdrojů. V rámci svých širších mezinárodních závazků se Unie zapojuje do úsilí o zachování populací ryb v mezinárodních vodách. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Rady 98/392/ES (4) Unie schválila Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu a dohodu o provedení ustanovení Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 o zachování a řízení tažných populací ryb a vysoce stěhovavých rybích populací, které obsahují zásady a pravidla týkající se zachování a řízení živých mořských zdrojů. V rámci svých širších mezinárodních závazků se Unie zapojuje do úsilí o zachování populací ryb v mezinárodních vodách.

| (3) | Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (5) (dále jen „úmluva“). |
| --- | --- |

(3)

Unie je smluvní stranou Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku (5) (dále jen „úmluva“).

| (4) | Na svém 21. zvláštním zasedání v roce 2018 Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“ nebo „komise ICCAT“), zřízená touto úmluvou, přijala doporučení 18-02, jež zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (dále jen „plán řízení“). Plán řízení se řídí doporučením Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku, v němž se uvádí, že komise ICCAT by měla v roce 2018 zavést víceletý plán řízení populací, neboť současný stav populace podle všeho již nevyžaduje mimořádná opatření zavedená plánem obnovy populace tuňáka obecného, jenž byl stanoven doporučením 17-07, kterým se mění doporučení 14-04, aniž by došlo k oslabení stávajících opatření dohledu a kontroly. |
| --- | --- |

(4)

Na svém 21. zvláštním zasedání v roce 2018 Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“ nebo „komise ICCAT“), zřízená touto úmluvou, přijala doporučení 18-02, jež zavádí víceletý plán řízení populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (dále jen „plán řízení“). Plán řízení se řídí doporučením Stálého výboru ICCAT pro výzkum a statistiku, v němž se uvádí, že komise ICCAT by měla v roce 2018 zavést víceletý plán řízení populací, neboť současný stav populace podle všeho již nevyžaduje mimořádná opatření zavedená plánem obnovy populace tuňáka obecného, jenž byl stanoven doporučením 17-07, kterým se mění doporučení 14-04, aniž by došlo k oslabení stávajících opatření dohledu a kontroly.

| (5) | Doporučením ICCAT 18-02 se ruší doporučení 17-07, které bylo provedeno v právu Unie nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627 (6). |
| --- | --- |

(5)

Doporučením ICCAT 18-02 se ruší doporučení 17-07, které bylo provedeno v právu Unie nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627 (6).

| (6) | Na svém 26. řádném zasedání v roce 2019 přijala komise ICCAT doporučení 19-04, kterým se mění víceletý plán řízení, který byl zaveden doporučením 18-02. Doporučením ICCAT 19-04 se ruší a nahrazuje doporučení 18-02. Tímto nařízením by mělo být provedeno doporučení 19-04 v právu Unie. |
| --- | --- |

(6)

Na svém 26. řádném zasedání v roce 2019 přijala komise ICCAT doporučení 19-04, kterým se mění víceletý plán řízení, který byl zaveden doporučením 18-02. Doporučením ICCAT 19-04 se ruší a nahrazuje doporučení 18-02. Tímto nařízením by mělo být provedeno doporučení 19-04 v právu Unie.

| (7) | Toto nařízení by mělo rovněž provést, v celém rozsahu nebo případně z části, doporučení ICCAT 06-07 pro chov tuňáka obecného, 18-10 o minimálních standardech pro systém sledování plavidel v oblasti úmluvy ICCAT, 96-14 o dodržování předpisů v rybolovu tuňáka obecného a mečouna obecného v severním Atlantiku, 13-13 o zřízení evidence ICCAT plavidel o celkové délce 20 metrů a větší s povolením provádět rybolovnou činnost v oblasti úmluvy a 16-15 o překládce. |
| --- | --- |

(7)

Toto nařízení by mělo rovněž provést, v celém rozsahu nebo případně z části, doporučení ICCAT 06-07 pro chov tuňáka obecného, 18-10 o minimálních standardech pro systém sledování plavidel v oblasti úmluvy ICCAT, 96-14 o dodržování předpisů v rybolovu tuňáka obecného a mečouna obecného v severním Atlantiku, 13-13 o zřízení evidence ICCAT plavidel o celkové délce 20 metrů a větší s povolením provádět rybolovnou činnost v oblasti úmluvy a 16-15 o překládce.

| (8) | Postoje Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu mají být založeny na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, aby bylo zajištěno řízení rybolovných zdrojů v souladu s cíli společné rybářské politiky, a zejména s cílem postupně obnovovat a udržovat populace ryb nad úrovněmi biomasy schopnými zajistit maximální udržitelný výnos a současně s cílem zajistit podmínky pro hospodářsky životaschopné a konkurenceschopné rybolovné a zpracovatelské odvětví a činnosti na pevnině související s rybolovem. Podle zprávy z října 2018, vydané Stálým výborem pro výzkum a statistiku, úlovky tuňáka obecného při míře úmrtnosti způsobené rybolovem F0,1 odpovídají úmrtnosti způsobené rybolovem, která je v souladu s dosažením maximálního udržitelného výnosu (Fmsy). Má se za to, že biomasa populace je na úrovni, jež zajišťuje maximální udržitelný výnos. Hodnota biomasy B0,1 se pohybuje nad touto úrovní při střední a nízké míře přírůstku a pod touto úrovní při vysoké míře přírůstku. |
| --- | --- |

(8)

Postoje Unie v regionálních organizacích pro řízení rybolovu mají být založeny na nejlepším dostupném vědeckém poradenství, aby bylo zajištěno řízení rybolovných zdrojů v souladu s cíli společné rybářské politiky, a zejména s cílem postupně obnovovat a udržovat populace ryb nad úrovněmi biomasy schopnými zajistit maximální udržitelný výnos a současně s cílem zajistit podmínky pro hospodářsky životaschopné a konkurenceschopné rybolovné a zpracovatelské odvětví a činnosti na pevnině související s rybolovem. Podle zprávy z října 2018, vydané Stálým výborem pro výzkum a statistiku, úlovky tuňáka obecného při míře úmrtnosti způsobené rybolovem F0,1 odpovídají úmrtnosti způsobené rybolovem, která je v souladu s dosažením maximálního udržitelného výnosu (Fmsy). Má se za to, že biomasa populace je na úrovni, jež zajišťuje maximální udržitelný výnos. Hodnota biomasy B0,1 se pohybuje nad touto úrovní při střední a nízké míře přírůstku a pod touto úrovní při vysoké míře přírůstku.

| (9) | Plán řízení zohledňuje specifika různých typů lovných zařízení a technik rybolovu. Při jeho provádění by Unie a členské státy měly podporovat pobřežní rybolovné činnosti a využívání lovných zařízení a technik rybolovu, které jsou selektivní a mají menší dopad na životní prostředí, zejména zařízení a technik využívaných při tradičním a drobném rybolovu, a přispívat tak k dobré životní úrovni v rámci místních ekonomik. |
| --- | --- |

(9)

Plán řízení zohledňuje specifika různých typů lovných zařízení a technik rybolovu. Při jeho provádění by Unie a členské státy měly podporovat pobřežní rybolovné činnosti a využívání lovných zařízení a technik rybolovu, které jsou selektivní a mají menší dopad na životní prostředí, zejména zařízení a technik využívaných při tradičním a drobném rybolovu, a přispívat tak k dobré životní úrovni v rámci místních ekonomik.

| (10) | Je třeba zvážit specifika a potřeby drobného a tradičního rybolovu. Kromě příslušných ustanovení doporučení ICCAT 19-04, která odstraňují překážky bránící zapojení plavidel provádějících drobný pobřežní rybolov do rybolovu tuňáka obecného, by členské státy měly vyvinout další úsilí k zajištění spravedlivého a transparentního rozdělení rybolovných práv mezi malá, tradiční a větší loďstva způsobem, který je v souladu s jejich povinnostmi podle článku 17 nařízení (EU) č. 1380/2013. |
| --- | --- |

(10)

Je třeba zvážit specifika a potřeby drobného a tradičního rybolovu. Kromě příslušných ustanovení doporučení ICCAT 19-04, která odstraňují překážky bránící zapojení plavidel provádějících drobný pobřežní rybolov do rybolovu tuňáka obecného, by členské státy měly vyvinout další úsilí k zajištění spravedlivého a transparentního rozdělení rybolovných práv mezi malá, tradiční a větší loďstva způsobem, který je v souladu s jejich povinnostmi podle článku 17 nařízení (EU) č. 1380/2013.

| (11) | Za účelem zajištění souladu s pravidly společné rybářské politiky byly přijaty právní akty Unie pro zavedení účinného systému kontroly, inspekce a prosazování, které zahrnují boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. Aby bylo zajištěno dodržování všech pravidel společné rybářské politiky, nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (7) konkrétně zavádí režim Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování s komplexním a integrovaným přístupem. Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 404/2011 (8) stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009. Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (9) zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu. Uvedená nařízení rovněž obsahují ustanovení, jež zahrnují řadu opatření stanovených v doporučeních ICCAT 19-04, jako jsou předpisy týkající se licence a oprávnění k rybolovu, jakož i některá pravidla týkající se systémů sledování plavidel. Proto není nutné začleňovat do tohoto nařízení ustanovení, která již tato opatření zahrnují. |
| --- | --- |

(11)

Za účelem zajištění souladu s pravidly společné rybářské politiky byly přijaty právní akty Unie pro zavedení účinného systému kontroly, inspekce a prosazování, které zahrnují boj proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu. Aby bylo zajištěno dodržování všech pravidel společné rybářské politiky, nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 (7) konkrétně zavádí režim Unie pro kontrolu, inspekci a vynucování s komplexním a integrovaným přístupem. Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 404/2011 (8) stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009. Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (9) zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu. Uvedená nařízení rovněž obsahují ustanovení, jež zahrnují řadu opatření stanovených v doporučeních ICCAT 19-04, jako jsou předpisy týkající se licence a oprávnění k rybolovu, jakož i některá pravidla týkající se systémů sledování plavidel. Proto není nutné začleňovat do tohoto nařízení ustanovení, která již tato opatření zahrnují.

| (12) | Nařízení (EU) č. 1380/2013 zavádí pojem minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů. V zájmu zajištění souladu by pojem ICCAT týkající se minimální velikosti měl být proveden v právu Unie v podobě minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů. |
| --- | --- |

(12)

Nařízení (EU) č. 1380/2013 zavádí pojem minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů. V zájmu zajištění souladu by pojem ICCAT týkající se minimální velikosti měl být proveden v právu Unie v podobě minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů.

| (13) | Podle doporučení ICCAT 19-04 je u tuňáka obecného, který byl odloven a nedosahuje minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, nutné provést výmět. Totéž platí pro úlovky tuňáka obecného, pokud přesahují limity pro vedlejší úlovek stanovené v ročních plánech rybolovu. Za účelem plnění mezinárodních závazků podle úmluvy ICCAT ze strany Unie zavádí ustanovení článku 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 (10) odchylky od povinnosti vykládky tuňáka obecného v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 provádí některá ustanovení doporučení 19-04, jež stanoví povinnost provádět výmět tuňáka obecného u plavidel, která překročí přidělenou kvótu nebo svoji maximální povolenou úroveň vedlejších úlovků. Rozsah působnosti nařízení v přenesené pravomoci zahrnuje i plavidla provozující rekreační rybolov. Není proto třeba, aby toto nařízení uvedenou povinnost výmětů a vypouštění upravovalo, a toto nařízení se rovněž nedotkne odpovídajících ustanovení nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98. |
| --- | --- |

(13)

Podle doporučení ICCAT 19-04 je u tuňáka obecného, který byl odloven a nedosahuje minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, nutné provést výmět. Totéž platí pro úlovky tuňáka obecného, pokud přesahují limity pro vedlejší úlovek stanovené v ročních plánech rybolovu. Za účelem plnění mezinárodních závazků podle úmluvy ICCAT ze strany Unie zavádí ustanovení článku 4 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 (10) odchylky od povinnosti vykládky tuňáka obecného v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) č. 1380/2013. Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 provádí některá ustanovení doporučení 19-04, jež stanoví povinnost provádět výmět tuňáka obecného u plavidel, která překročí přidělenou kvótu nebo svoji maximální povolenou úroveň vedlejších úlovků. Rozsah působnosti nařízení v přenesené pravomoci zahrnuje i plavidla provozující rekreační rybolov. Není proto třeba, aby toto nařízení uvedenou povinnost výmětů a vypouštění upravovalo, a toto nařízení se rovněž nedotkne odpovídajících ustanovení nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98.

| (14) | Na výročním zasedání v roce 2018 smluvní strany úmluvy uznaly potřebu posílit kontrolu některých operací týkajících se tuňáka obecného. Za tímto účelem bylo na uvedeném zasedání dohodnuto, že smluvní strany úmluvy odpovědné za hospodářství by měly zajistit plnou sledovatelnost umísťování do klecí a měly by provádět namátkové kontroly vycházející z analýzy rizik. |
| --- | --- |

(14)

Na výročním zasedání v roce 2018 smluvní strany úmluvy uznaly potřebu posílit kontrolu některých operací týkajících se tuňáka obecného. Za tímto účelem bylo na uvedeném zasedání dohodnuto, že smluvní strany úmluvy odpovědné za hospodářství by měly zajistit plnou sledovatelnost umísťování do klecí a měly by provádět namátkové kontroly vycházející z analýzy rizik.

| (15) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 640/2010 (11) stanoví elektronickou dokumentaci úlovků tuňáka obecného, čímž provádí doporučení ICCAT 09-11, kterým se mění doporučení ICCAT 08-12. Doporučení ICCAT 17-09 a 11-20 o uplatňování elektronické dokumentace úlovků tuňáka obecného byla nedávno zrušena doporučeními ICCAT 18-12 a 18-13. Nařízení (EU) 640/2010 se proto stalo zastaralým a Komise přijala návrh nového nařízení provádějícího nedávno přijatá pravidla o elektronické dokumentaci úlovků tuňáka obecného. V důsledku toho by toto nařízení nemělo odkazovat na nařízení (EU) č. 640/2010, ale obecněji na program dokumentace úlovků doporučený komisí ICCAT. |
| --- | --- |

(15)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 640/2010 (11) stanoví elektronickou dokumentaci úlovků tuňáka obecného, čímž provádí doporučení ICCAT 09-11, kterým se mění doporučení ICCAT 08-12. Doporučení ICCAT 17-09 a 11-20 o uplatňování elektronické dokumentace úlovků tuňáka obecného byla nedávno zrušena doporučeními ICCAT 18-12 a 18-13. Nařízení (EU) 640/2010 se proto stalo zastaralým a Komise přijala návrh nového nařízení provádějícího nedávno přijatá pravidla o elektronické dokumentaci úlovků tuňáka obecného. V důsledku toho by toto nařízení nemělo odkazovat na nařízení (EU) č. 640/2010, ale obecněji na program dokumentace úlovků doporučený komisí ICCAT.

| (16) | Vzhledem k tomu, že některá doporučení ICCAT jsou smluvními stranami úmluvy ICCAT často měněna a je pravděpodobné, že budou dále měněna i v budoucnu, měla by být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), aby bylo možné v právu Unie rychle provádět budoucí doporučení ICCAT, která mění nebo doplňují plán řízení, a to pokud jde o tyto aspekty: lhůty pro hlášení informací, období pro rybolovné sezóny, odchylky od zákazu převádění nevyužitých kvót, minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, procentní podíly a parametry, informace, jež mají být předkládány Komisi, úkoly vnitrostátních pozorovatelů a regionálních pozorovatelů, důvody pro zamítnutí udělení povolení k přemístění ryb, důvody pro zabavení úlovků a vydání příkazu k vypuštění ryb. Kromě toho Komise, která zastupuje Unii na zasedáních ICCAT, každoročně schvaluje řadu čistě technických doporučení ICCAT, zejména pokud jde o omezení kapacity, požadavky týkající se lodního deníku, formulářů pro zprávu o úlovku, prohlášení o překládce a prohlášení ICCAT o přemístění, nejnutnější údaje pro oprávnění k rybolovu, minimální počet rybářských plavidel v souvislosti s programem ICCAT pro společné mezinárodní inspekce; specifikace inspekčního a pozorovatelského programu, normy pro pořizování videozáznamů, protokol o vypuštění ryb, normy pro zacházení s uhynulými rybami, prohlášení o umístění do klecí nebo normy pro systémy sledování plavidel, které jsou provedeny v právu Unie přílohami I až XV tohoto nařízení. Na Komisi by proto měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se mění nebo doplňují přílohy I až XV tohoto nařízení v souladu se změnami či doplňky doporučení ICCAT. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. (12) Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(16)

Vzhledem k tomu, že některá doporučení ICCAT jsou smluvními stranami úmluvy ICCAT často měněna a je pravděpodobné, že budou dále měněna i v budoucnu, měla by být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), aby bylo možné v právu Unie rychle provádět budoucí doporučení ICCAT, která mění nebo doplňují plán řízení, a to pokud jde o tyto aspekty: lhůty pro hlášení informací, období pro rybolovné sezóny, odchylky od zákazu převádění nevyužitých kvót, minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, procentní podíly a parametry, informace, jež mají být předkládány Komisi, úkoly vnitrostátních pozorovatelů a regionálních pozorovatelů, důvody pro zamítnutí udělení povolení k přemístění ryb, důvody pro zabavení úlovků a vydání příkazu k vypuštění ryb. Kromě toho Komise, která zastupuje Unii na zasedáních ICCAT, každoročně schvaluje řadu čistě technických doporučení ICCAT, zejména pokud jde o omezení kapacity, požadavky týkající se lodního deníku, formulářů pro zprávu o úlovku, prohlášení o překládce a prohlášení ICCAT o přemístění, nejnutnější údaje pro oprávnění k rybolovu, minimální počet rybářských plavidel v souvislosti s programem ICCAT pro společné mezinárodní inspekce; specifikace inspekčního a pozorovatelského programu, normy pro pořizování videozáznamů, protokol o vypuštění ryb, normy pro zacházení s uhynulými rybami, prohlášení o umístění do klecí nebo normy pro systémy sledování plavidel, které jsou provedeny v právu Unie přílohami I až XV tohoto nařízení. Na Komisi by proto měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se mění nebo doplňují přílohy I až XV tohoto nařízení v souladu se změnami či doplňky doporučení ICCAT. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. (12) Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (17) | Doporučení ICCAT upravující rybolov tuňáka obecného, a sice činnosti spojené s odlovem, přemísťováním, přepravou, umísťováním do klecí, chovem, odlovem a převodem do dalšího roku jsou velmi dynamická. Dochází k neustálému novému vývoji technologií pro kontrolu a řízení rybolovu, jako jsou stereoskopické kamery nebo alternativní metody, jež členské státy musí uplatňovat jednotně. Stejně tak je nutné podle potřeby vypracovávat operační postupy, jež pomohou členským státům dodržovat pravidla ICCAT provedená v právu Unie tímto nařízením. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o podrobná pravidla pro převádění živého tuňáka obecného do dalšího roku, přemísťování a umísťování do klecí. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (13) |
| --- | --- |

(17)

Doporučení ICCAT upravující rybolov tuňáka obecného, a sice činnosti spojené s odlovem, přemísťováním, přepravou, umísťováním do klecí, chovem, odlovem a převodem do dalšího roku jsou velmi dynamická. Dochází k neustálému novému vývoji technologií pro kontrolu a řízení rybolovu, jako jsou stereoskopické kamery nebo alternativní metody, jež členské státy musí uplatňovat jednotně. Stejně tak je nutné podle potřeby vypracovávat operační postupy, jež pomohou členským státům dodržovat pravidla ICCAT provedená v právu Unie tímto nařízením. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o podrobná pravidla pro převádění živého tuňáka obecného do dalšího roku, přemísťování a umísťování do klecí. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011. (13)

| (18) | Akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty uvedenými v tomto nařízení není dotčeno provedení budoucích doporučení ICCAT v právu Unie řádným legislativním postupem. |
| --- | --- |

(18)

Akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty uvedenými v tomto nařízení není dotčeno provedení budoucích doporučení ICCAT v právu Unie řádným legislativním postupem.

| (19) | Jelikož toto nařízení zavede nový a komplexní plán řízení populace tuňáka obecného, ustanovení, která se týkají se tuňáka obecného a jsou stanovena v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2107 (14) a (EU) 2019/833, (15) by měla být zrušena. Pokud jde o článek 43 nařízení (EU) 2017/2107, část týkající se mečouna obecného ve Středozemním moři byla začleněna do nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1154. (16) Zrušena by měla být i některá ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1936/2001. (17) Nařízení (ES) č. 1936/2001, (EU) 2017/2107 a (EU) 2019/833 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(19)

Jelikož toto nařízení zavede nový a komplexní plán řízení populace tuňáka obecného, ustanovení, která se týkají se tuňáka obecného a jsou stanovena v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2107 (14) a (EU) 2019/833, (15) by měla být zrušena. Pokud jde o článek 43 nařízení (EU) 2017/2107, část týkající se mečouna obecného ve Středozemním moři byla začleněna do nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1154. (16) Zrušena by měla být i některá ustanovení nařízení Rady (ES) č. 1936/2001. (17) Nařízení (ES) č. 1936/2001, (EU) 2017/2107 a (EU) 2019/833 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (20) | Doporučení ICCAT 18-02 zrušilo doporučení 17-07, jelikož stav populace již nevyžadoval mimořádná opatření uvedená v plánu obnovy populace tuňáka obecného stanoveného v uvedeném doporučení. Nařízení (EU) 2016/1627, které provedlo tento plán obnovy, by proto mělo být zrušeno, |
| --- | --- |

(20)

Doporučení ICCAT 18-02 zrušilo doporučení 17-07, jelikož stav populace již nevyžadoval mimořádná opatření uvedená v plánu obnovy populace tuňáka obecného stanoveného v uvedeném doporučení. Nařízení (EU) 2016/1627, které provedlo tento plán obnovy, by proto mělo být zrušeno,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

KAPITOLA I

Obecná ustanovení

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví obecná pravidla, jimiž se Unie řídí v zájmu jednotného a účinného provádění víceletého plánu řízení populace tuňáka obecného (Thunnus thynnus) ve východním Atlantiku a Středozemním moři, přijatého Mezinárodní komisí pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“ nebo „komise ICCAT“).

Thunnus thynnus

Článek 2

Oblast působnosti

Toto nařízení se vztahuje na:

| a) | rybářská plavidla Unie a plavidla Unie provozující rekreační rybolov, která:






  i) | loví tuňáka obecného v oblasti úmluvy a |
| --- | --- | --- |

a)

rybářská plavidla Unie a plavidla Unie provozující rekreační rybolov, která:

i)

loví tuňáka obecného v oblasti úmluvy a

| ii) | překládají nebo převážejí, a to i mimo oblast úmluvy, tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy; |
| --- | --- |

ii)

překládají nebo převážejí, a to i mimo oblast úmluvy, tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy;

| b) | hospodářství v Unii; |
| --- | --- |

b)

hospodářství v Unii;

| c) | rybářská plavidla třetích zemí a plavidla třetích zemí provozující rekreační rybolov, která provádějí činnost ve vodách Unie a loví tuňáka obecného v oblasti úmluvy; |
| --- | --- |

c)

rybářská plavidla třetích zemí a plavidla třetích zemí provozující rekreační rybolov, která provádějí činnost ve vodách Unie a loví tuňáka obecného v oblasti úmluvy;

| d) | plavidla třetích zemí, která jsou kontrolována v přístavech členských států a která převážejí tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy nebo rybí produkty pocházející z tuňáka obecného uloveného ve vodách Unie, které nebyly dříve vyloženy nebo přeloženy v přístavech. |
| --- | --- |

d)

plavidla třetích zemí, která jsou kontrolována v přístavech členských států a která převážejí tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy nebo rybí produkty pocházející z tuňáka obecného uloveného ve vodách Unie, které nebyly dříve vyloženy nebo přeloženy v přístavech.

Článek 3

Cíl

Cílem tohoto nařízení je provádění víceletého plánu řízení populace tuňáka obecného přijatého ICCAT, jehož cílem je udržet biomasu tuňáka obecného nad úrovněmi schopnými zajistit maximální udržitelný výnos.

Článek 4

Vztah k jiným aktům Unie

Pokud není v tomto nařízení stanoveno jinak, toho nařízení se použije, aniž jsou dotčeny jiné akty Unie, které upravují odvětví rybolovu, a zejména:

| 1) | nařízení (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

1)

nařízení (ES) č. 1224/2009;

| 2) | nařízení (ES) č. 1005/2008; |
| --- | --- |

2)

nařízení (ES) č. 1005/2008;

| 3) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 (18); |
| --- | --- |

3)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 (18);

18

| 4) | nařízení (EU) 2017/2107; |
| --- | --- |

4)

nařízení (EU) 2017/2107;

| 5) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1241 (19). |
| --- | --- |

5)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1241 (19).

19

Článek 5

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „ICCAT“ Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku; |
| --- | --- |

1)

„ICCAT“ Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku;

| 2) | „úmluvou“ Mezinárodní úmluva na ochranu tuňáků v Atlantiku; |
| --- | --- |

2)

„úmluvou“ Mezinárodní úmluva na ochranu tuňáků v Atlantiku;

| 3) | „rybářským plavidlem“ plavidlo s vlastním pohonem používané pro účely obchodního využívání zdrojů tuňáka obecného, včetně plavidel provádějících odlov, zpracovatelských plavidel, podpůrných plavidel, vlečných plavidel, plavidel zapojených do překládky a přepravních plavidel vybavených pro přepravu produktů z tuňáka a pomocných plavidel, s výjimkou kontejnerových lodí; |
| --- | --- |

3)

„rybářským plavidlem“ plavidlo s vlastním pohonem používané pro účely obchodního využívání zdrojů tuňáka obecného, včetně plavidel provádějících odlov, zpracovatelských plavidel, podpůrných plavidel, vlečných plavidel, plavidel zapojených do překládky a přepravních plavidel vybavených pro přepravu produktů z tuňáka a pomocných plavidel, s výjimkou kontejnerových lodí;

| 4) | „živým tuňákem obecným“ tuňák obecný, který je po určitou dobu udržován při životě v lapadle nebo je přemísťován v živém stavu do chovných zařízení; |
| --- | --- |

4)

„živým tuňákem obecným“ tuňák obecný, který je po určitou dobu udržován při životě v lapadle nebo je přemísťován v živém stavu do chovných zařízení;

| 5) | „Stálým výborem pro výzkum a statistiku“ Stálý výbor ICCAT pro výzkum a statistiku; |
| --- | --- |

5)

„Stálým výborem pro výzkum a statistiku“ Stálý výbor ICCAT pro výzkum a statistiku;

| 6) | „rekreačním rybolovem“ neobchodní rybolovné činnosti využívající mořské biologické zdroje; |
| --- | --- |

6)

„rekreačním rybolovem“ neobchodní rybolovné činnosti využívající mořské biologické zdroje;

| 7) | „sportovním rybolovem“ neobchodní rybolov, jehož účastníci jsou členy vnitrostátní sportovní organizace nebo jsou držiteli vnitrostátního sportovního průkazu; |
| --- | --- |

7)

„sportovním rybolovem“ neobchodní rybolov, jehož účastníci jsou členy vnitrostátní sportovní organizace nebo jsou držiteli vnitrostátního sportovního průkazu;

| 8) | „vlečným plavidlem“ plavidlo používané pro vlečení klecí; |
| --- | --- |

8)

„vlečným plavidlem“ plavidlo používané pro vlečení klecí;

| 9) | „zpracovatelským plavidlem“ plavidlo, na jehož palubě rybářské produkty procházejí před balením jednou nebo více z těchto operací: filetováním nebo plátkováním, mražením nebo zpracováním; |
| --- | --- |

9)

„zpracovatelským plavidlem“ plavidlo, na jehož palubě rybářské produkty procházejí před balením jednou nebo více z těchto operací: filetováním nebo plátkováním, mražením nebo zpracováním;

| 10) | „pomocným plavidlem“ plavidlo používané pro přepravu mrtvého tuňáka obecného (nezpracovaného) z přepravní/chovné klece, košelkového nevodu nebo lapadla do určeného přístavu nebo na zpracovatelské plavidlo; |
| --- | --- |

10)

„pomocným plavidlem“ plavidlo používané pro přepravu mrtvého tuňáka obecného (nezpracovaného) z přepravní/chovné klece, košelkového nevodu nebo lapadla do určeného přístavu nebo na zpracovatelské plavidlo;

| 11) | „lapadlem“ upevněné zařízení zakotvené ke dnu, obvykle obsahující naváděcí síť, která navede tuňáka obecného do uzavřeného prostoru nebo řady uzavřených prostorů, kde je uchováván před výlovem nebo chovem; |
| --- | --- |

11)

„lapadlem“ upevněné zařízení zakotvené ke dnu, obvykle obsahující naváděcí síť, která navede tuňáka obecného do uzavřeného prostoru nebo řady uzavřených prostorů, kde je uchováván před výlovem nebo chovem;

| 12) | „košelkovým nevodem“ jakákoli kruhová zatahovací síť, jejíž dno je stahováno dohromady kapsovou šňůrou na dně sítě, jež prochází řadou kroužků umístěných podél základního provazu, což umožňuje, aby síť byla stažena a uzavřena; |
| --- | --- |

12)

„košelkovým nevodem“ jakákoli kruhová zatahovací síť, jejíž dno je stahováno dohromady kapsovou šňůrou na dně sítě, jež prochází řadou kroužků umístěných podél základního provazu, což umožňuje, aby síť byla stažena a uzavřena;

| 13) | „umístěním do klece“ přemístění živého tuňáka obecného z přepravní klece nebo lapadla do chovných nebo výkrmných klecí; |
| --- | --- |

13)

„umístěním do klece“ přemístění živého tuňáka obecného z přepravní klece nebo lapadla do chovných nebo výkrmných klecí;

| 14) | „plavidlem provádějícím odlov“ plavidlo používané pro účely obchodního odlovu zdrojů tuňáka obecného; |
| --- | --- |

14)

„plavidlem provádějícím odlov“ plavidlo používané pro účely obchodního odlovu zdrojů tuňáka obecného;

| 15) | „hospodářstvím“ mořská oblast jasně vymezená zeměpisnými souřadnicemi používaná pro výkrm nebo chov tuňáka obecného odloveného lapadly nebo plavidly lovícími košelkovými nevody; hospodářství může mít několik chovných lokalit, z nichž každá je vymezena zeměpisnými souřadnicemi s jasným vymezením zeměpisné délky a šířky pro každý bod polygonu; |
| --- | --- |

15)

„hospodářstvím“ mořská oblast jasně vymezená zeměpisnými souřadnicemi používaná pro výkrm nebo chov tuňáka obecného odloveného lapadly nebo plavidly lovícími košelkovými nevody; hospodářství může mít několik chovných lokalit, z nichž každá je vymezena zeměpisnými souřadnicemi s jasným vymezením zeměpisné délky a šířky pro každý bod polygonu;

| 16) | „chovem“ nebo „výkrmem“ umístění tuňáka obecného do klecí v hospodářstvích a jeho následné krmení, jehož účelem je výkrm a zvýšení jeho celkové biomasy; |
| --- | --- |

16)

„chovem“ nebo „výkrmem“ umístění tuňáka obecného do klecí v hospodářstvích a jeho následné krmení, jehož účelem je výkrm a zvýšení jeho celkové biomasy;

| 17) | „výlovem“ usmrcení tuňáka obecného v hospodářstvích nebo lapadlech; |
| --- | --- |

17)

„výlovem“ usmrcení tuňáka obecného v hospodářstvích nebo lapadlech;

| 18) | „stereoskopickou kamerou“ kamera se dvěma nebo více objektivy, se samostatným obrazovým snímačem nebo filmovým okénkem pro každý objektiv, která umožňuje trojrozměrné obrazy za účelem měření délky ryb a pomáhá upřesňovat počty a hmotnost tuňáka obecného; |
| --- | --- |

18)

„stereoskopickou kamerou“ kamera se dvěma nebo více objektivy, se samostatným obrazovým snímačem nebo filmovým okénkem pro každý objektiv, která umožňuje trojrozměrné obrazy za účelem měření délky ryb a pomáhá upřesňovat počty a hmotnost tuňáka obecného;

| 19) | „plavidlem provádějícím drobný pobřežní rybolov“ plavidlo provádějící odlov, které má nejméně tři z těchto vlastností:






  a) | celková délka nepřesahuje 12 metrů; |
| --- | --- | --- |

19)

„plavidlem provádějícím drobný pobřežní rybolov“ plavidlo provádějící odlov, které má nejméně tři z těchto vlastností:

a)

celková délka nepřesahuje 12 metrů;

| b) | plavidlo provádí rybolov výlučně ve vodách podléhajících pravomoci členského státu vlajky; |
| --- | --- |

b)

plavidlo provádí rybolov výlučně ve vodách podléhajících pravomoci členského státu vlajky;

| c) | délka rybářských výjezdů je kratší 24 hodin; |
| --- | --- |

c)

délka rybářských výjezdů je kratší 24 hodin;

| d) | maximální počet posádky je stanoven na čtyři osoby nebo |
| --- | --- |

d)

maximální počet posádky je stanoven na čtyři osoby nebo

| e) | plavidlo provádí rybolov s využitím rybolovných postupů, které jsou selektivní a mají omezený dopad na životní prostředí; |
| --- | --- |

e)

plavidlo provádí rybolov s využitím rybolovných postupů, které jsou selektivní a mají omezený dopad na životní prostředí;

| 20) | „společnou rybolovnou operací“ operace mezi dvěma nebo více plavidly lovícími košelkovými nevody, při níž se úlovek jednoho plavidla lovícího košelkovými nevody připisuje jednomu dalšímu plavidlu lovícímu košelkovými nevody či více dalším plavidlům lovícím košelkovými nevody v souladu s dříve dohodnutým klíčem pro rozdělení odlovů; |
| --- | --- |

20)

„společnou rybolovnou operací“ operace mezi dvěma nebo více plavidly lovícími košelkovými nevody, při níž se úlovek jednoho plavidla lovícího košelkovými nevody připisuje jednomu dalšímu plavidlu lovícímu košelkovými nevody či více dalším plavidlům lovícím košelkovými nevody v souladu s dříve dohodnutým klíčem pro rozdělení odlovů;

| 21) | „aktivním rybolovem“ v případě plavidla provádějícího odlov skutečnost, že se v průběhu daného rybolovného období zaměřuje na odlov tuňáka obecného; |
| --- | --- |

21)

„aktivním rybolovem“ v případě plavidla provádějícího odlov skutečnost, že se v průběhu daného rybolovného období zaměřuje na odlov tuňáka obecného;

| 22) | „dokumentací úlovků tuňáka obecného“ doklad o úlovcích tuňáka obecného; |
| --- | --- |

22)

„dokumentací úlovků tuňáka obecného“ doklad o úlovcích tuňáka obecného;

| 23) | „elektronickou dokumentací úlovků tuňáka obecného“ elektronický doklad o úlovcích tuňáka obecného; |
| --- | --- |

23)

„elektronickou dokumentací úlovků tuňáka obecného“ elektronický doklad o úlovcích tuňáka obecného;

| 24) | „oblastí úmluvy“ zeměpisná oblast vymezená v článku 1 úmluvy; |
| --- | --- |

24)

„oblastí úmluvy“ zeměpisná oblast vymezená v článku 1 úmluvy;

| 25) | „překládkou“ vykládka všech nebo některých produktů rybolovu, které se nacházejí na palubě jednoho rybářského plavidla, na jiné rybářské plavidlo; vykládka mrtvého tuňáka obecného ze sítě košelkového nevodu, lapadla nebo vlečného plavidla do pomocného plavidla se však za překládku nepovažuje; |
| --- | --- |

25)

„překládkou“ vykládka všech nebo některých produktů rybolovu, které se nacházejí na palubě jednoho rybářského plavidla, na jiné rybářské plavidlo; vykládka mrtvého tuňáka obecného ze sítě košelkového nevodu, lapadla nebo vlečného plavidla do pomocného plavidla se však za překládku nepovažuje;

| 26) | „kontrolou přemístění“ další přemístění prováděné na žádost hospodářských subjektů působících v rybolovu/chovu nebo kontrolních orgánů pro účely ověření množství ryb, které se přemísťuje; |
| --- | --- |

26)

„kontrolou přemístění“ další přemístění prováděné na žádost hospodářských subjektů působících v rybolovu/chovu nebo kontrolních orgánů pro účely ověření množství ryb, které se přemísťuje;

| 27) | „kontrolními kamerami“ stereoskopické kamery nebo konvenční videokamery pro účely kontroly stanovené tímto nařízením; |
| --- | --- |

27)

„kontrolními kamerami“ stereoskopické kamery nebo konvenční videokamery pro účely kontroly stanovené tímto nařízením;

| 28) | „smluvní stranou úmluvy“ smluvní strana úmluvy nebo spolupracující strana, organizace nebo rybářský subjekt, které nejsou smluvními stranami; |
| --- | --- |

28)

„smluvní stranou úmluvy“ smluvní strana úmluvy nebo spolupracující strana, organizace nebo rybářský subjekt, které nejsou smluvními stranami;

| 29) | „velkým plavidlem provádějícím odlov na unášenou dlouhou lovnou šňůru“ plavidlo provádějící odlov na unášenou dlouhou lovnou šňůru, jehož celková délka přesahuje 24 metrů; |
| --- | --- |

29)

„velkým plavidlem provádějícím odlov na unášenou dlouhou lovnou šňůru“ plavidlo provádějící odlov na unášenou dlouhou lovnou šňůru, jehož celková délka přesahuje 24 metrů;

| 30) | „přemístěním“ přemístění:






  a) | živého tuňáka obecného ze sítě plavidla provádějícího odlov do přepravní klece; |
| --- | --- | --- |

30)

„přemístěním“ přemístění:

a)

živého tuňáka obecného ze sítě plavidla provádějícího odlov do přepravní klece;

| b) | živého tuňáka obecného z přepravní klece do jiné přepravní klece; |
| --- | --- |

b)

živého tuňáka obecného z přepravní klece do jiné přepravní klece;

| c) | klece s živým tuňákem obecným z vlečného plavidla na jiné vlečné plavidlo; |
| --- | --- |

c)

klece s živým tuňákem obecným z vlečného plavidla na jiné vlečné plavidlo;

| d) | klece s živým tuňákem obecným z jednoho hospodářství do jiného hospodářství a živého tuňáka obecného mezi různými klecemi v témž hospodářství; |
| --- | --- |

d)

klece s živým tuňákem obecným z jednoho hospodářství do jiného hospodářství a živého tuňáka obecného mezi různými klecemi v témž hospodářství;

| e) | živého tuňáka obecného z lapadla do přepravní klece nezávisle na tom, zda je přítomno vlečné plavidlo; |
| --- | --- |

e)

živého tuňáka obecného z lapadla do přepravní klece nezávisle na tom, zda je přítomno vlečné plavidlo;

| 31) | „hospodářským subjektem“ fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní jakýkoli podnik vykonávající jakékoli činnosti související s jakoukoli fází produkce, zpracování, uvádění na trh, distribuce nebo maloobchodního prodeje produktů rybolovu a akvakultury; |
| --- | --- |

31)

„hospodářským subjektem“ fyzická nebo právnická osoba, která provozuje nebo vlastní jakýkoli podnik vykonávající jakékoli činnosti související s jakoukoli fází produkce, zpracování, uvádění na trh, distribuce nebo maloobchodního prodeje produktů rybolovu a akvakultury;

| 32) | „skupinou lovných zařízení“ skupina rybářských plavidel využívajících stejné lovné zařízení, pro kterou byla přidělena skupinová kvóta; |
| --- | --- |

32)

„skupinou lovných zařízení“ skupina rybářských plavidel využívajících stejné lovné zařízení, pro kterou byla přidělena skupinová kvóta;

| 33) | „intenzitou rybolovu“ součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu rybářských plavidel se jí rozumí součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině; |
| --- | --- |

33)

„intenzitou rybolovu“ součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu rybářských plavidel se jí rozumí součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině;

| 34) | „odpovědným členským státem“ členský stát vlajky nebo členský stát, v jehož pravomoci se nachází příslušné hospodářství nebo lapadlo. |
| --- | --- |

34)

„odpovědným členským státem“ členský stát vlajky nebo členský stát, v jehož pravomoci se nachází příslušné hospodářství nebo lapadlo.

KAPITOLA II

Opatření související s řízením

Článek 6

Podmínky související s opatřeními na řízení rybolovu

1.   Každý členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil, že intenzita rybolovu jeho plavidel provádějících odlov a intenzita rybolovu jeho lapadel odpovídá rybolovným právům na tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, jimiž daný členský stát disponuje. Opatření přijatá členskými státy zahrnují stanovení individuálních kvót pro jejich plavidla provádějící odlov o celkové délce přesahující 24 metrů, která jsou uvedena na seznamu oprávněných plavidel podle článku 26.

2.   Pokud je individuální kvóta plavidla provádějícího odlov považována za vyčerpanou, členský stát v souladu s článkem 35 nařízení (ES) č. 1224/2009 vyzve plavidlo provádějící odlov, aby neprodleně odplulo do jím určeného přístavu.

3.   Pronájem plavidel není pro rybolov tuňáka obecného povolen.

Článek 7

Převádění nevyloveného živého tuňáka obecného do dalšího roku

1.   Převedení nevyloveného živého tuňáka obecného z odlovů předchozích let v daném hospodářství může být povoleno pouze tehdy, je-li vypracován zesílený kontrolní režim a oznámen členským státem Komisi. Tento režim musí být nedílnou součástí ročního plánu inspekce daného členského státu podle článku 14 a musí zahrnovat alespoň opatření stanovená podle článků 53 a 61.

2.   Je-li povoleno převádění podle odstavce 1, použije se tato úprava:

| a) | členské státy odpovědné za hospodářství každý rok do 25. května vyplní a předloží Komisi každoroční prohlášení o převodu úlovku do dalšího roku, které musí obsahovat tyto údaje:






  i) | množství (vyjádřené v kg) a počet ryb, jež mají být převedeny do dalšího roku, |
| --- | --- | --- |

a)

členské státy odpovědné za hospodářství každý rok do 25. května vyplní a předloží Komisi každoroční prohlášení o převodu úlovku do dalšího roku, které musí obsahovat tyto údaje:

i)

množství (vyjádřené v kg) a počet ryb, jež mají být převedeny do dalšího roku,

| ii) | rok úlovku, |
| --- | --- |

ii)

rok úlovku,

| iii) | průměrnou hmotnost, |
| --- | --- |

iii)

průměrnou hmotnost,

| iv) | členský stát vlajky nebo smluvní stranu úmluvy, |
| --- | --- |

iv)

členský stát vlajky nebo smluvní stranu úmluvy,

| v) | odkazy na dokumentaci úlovků tuňáka obecného odpovídající převáděným úlovkům, |
| --- | --- |

v)

odkazy na dokumentaci úlovků tuňáka obecného odpovídající převáděným úlovkům,

| vi) | název a číslo ICCAT hospodářství, |
| --- | --- |

vi)

název a číslo ICCAT hospodářství,

| vii) | číslo klece a |
| --- | --- |

vii)

číslo klece a

| viii) | informace o vyloveném množství (vyjádřené v kg) po ukončení výlovu; |
| --- | --- |

viii)

informace o vyloveném množství (vyjádřené v kg) po ukončení výlovu;

| b) | množství tuňáka obecného převedené do dalšího roku v souladu s odstavcem 1 je umístěno v oddělených klecích nebo oddělené řadě klecí v hospodářství podle roku výlovu. |
| --- | --- |

b)

množství tuňáka obecného převedené do dalšího roku v souladu s odstavcem 1 je umístěno v oddělených klecích nebo oddělené řadě klecí v hospodářství podle roku výlovu.

3.   Před zahájením rybolovného období členské státy odpovědné za hospodářství zajistí důkladné posouzení všech živých jedinců tuňáka obecného převedených do dalšího roku po hromadných výlovech v hospodářstvích podléhajících jejich pravomoci. Za tímto účelem se všichni živí jedinci tuňáka obecného z daného roku odlovu převedení do dalšího roku, kteří byli hromadně vyloveni v hospodářstvích, přemístí do jiných klecí za použití stereoskopických kamerových systémů nebo alternativních metod, pokud tyto metody zaručují stejnou úroveň přesnosti a správnosti, v souladu s článkem 51. Vždy musí být zaručena plně zdokumentovaná sledovatelnost. Převádění tuňáka obecného z let, kdy nepodléhal hromadnému výlovu, do dalšího roku, je každoročně kontrolováno stejným postupem výběru vhodných vzorků založeným na posouzení rizik.

4.   Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví podrobná pravidla pro vypracování zesíleného kontrolního režimu pro převádění živého tuňáka obecného do dalšího roku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 68.

Článek 8

Převádění nevyužitých kvót do dalšího roku

Převádění nevyužitých kvót do dalšího roku není povoleno.

Článek 9

Převody kvót

1.   Převody kvót mezi Unií a jinými smluvními stranami úmluvy lze provést pouze po udělení předchozího oprávnění dotčenými členskými státy nebo smluvními stranami úmluvy. Jakýkoliv takový převod kvót oznámí Komise sekretariátu ICCAT 48 hodin předem.

2.   Převod kvót v rámci skupin lovných zařízení, kvót pro vedlejší úlovky a individuálních rybolovných kvót každého členského státu je povolen, pokud dotčené členské státy o takovém převodu předem informují Komisi, aby mohla před nabytím účinnosti převodu informovat sekretariát ICCAT.

Článek 10

Odpočty kvót v případě přečerpání

Pokud členské státy přečerpají kvóty, které jim byly přiděleny, a situaci nelze napravit výměnou kvót podle čl. 16 odst. 8 nařízení (EU) č. 1380/2013, použijí se články 37 a 105 nařízení (ES) č. 1224/2009.

Článek 11

Roční plány rybolovu

1.   Každý členský stát, který má kvótu pro tuňáka obecného, vypracuje roční plán rybolovu. Tento plán obsahuje alespoň následující informace týkající se plavidel provádějících odlov a lapadel:

| a) | kvóty přidělené každé skupině lovných zařízení, včetně kvót pro vedlejší úlovky; |
| --- | --- |

a)

kvóty přidělené každé skupině lovných zařízení, včetně kvót pro vedlejší úlovky;

| b) | tam, kde je to relevantní, metodu použitou pro přidělení a řízení kvót; |
| --- | --- |

b)

tam, kde je to relevantní, metodu použitou pro přidělení a řízení kvót;

| c) | opatření k zajištění dodržování individuálních kvót; |
| --- | --- |

c)

opatření k zajištění dodržování individuálních kvót;

| d) | období povoleného rybolovu pro každou kategorii lovných zařízení; |
| --- | --- |

d)

období povoleného rybolovu pro každou kategorii lovných zařízení;

| e) | informace o určených přístavech; |
| --- | --- |

e)

informace o určených přístavech;

| f) | pravidla pro vedlejší úlovky a |
| --- | --- |

f)

pravidla pro vedlejší úlovky a

| g) | počet plavidel provádějících odlov, jiných než plavidel lovících pomocí vlečných sítí pro lov při dně, jejichž celková délka přesahuje 24 metrů, a plavidel lovících košelkovými nevody, která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným ve východním Atlantiku a Středozemním moři. |
| --- | --- |

g)

počet plavidel provádějících odlov, jiných než plavidel lovících pomocí vlečných sítí pro lov při dně, jejichž celková délka přesahuje 24 metrů, a plavidel lovících košelkovými nevody, která jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným ve východním Atlantiku a Středozemním moři.

2.   Členské státy, jež mají malá pobřežní plavidla, která jsou oprávněna k rybolovu tuňáka obecného, přidělí těmto plavidlům zvláštní sektorové kvóty a uvedou toto přidělení ve svých plánech rybolovu. Do svých plánů sledování, kontroly a inspekce zahrnou rovněž doplňková opatření, jež jim umožní pozorně sledovat čerpání kvót daného loďstva. Aby mohly plně využít svých rybolovných práv, mohou členské státy povolit jiný počet plavidel, přičemž použijí ukazatele uvedené v odstavci 1.

3.   Portugalsko a Španělsko mohou přidělit sektorové kvóty návnadovým člunům, které působí ve vodách Unie v oblasti souostroví Azor, Madeiry a Kanárských ostrovů. Uvedené sektorové kvóty se zahrnou do jejich ročních plánů rybolovu a v jejich ročních plánech sledování, kontroly a inspekce se jasně stanoví doplňková opatření ke sledování čerpání uvedených kvót.

4.   Pokud členské státy přidělí sektorové kvóty v souladu s odstavcem 2 nebo 3, neuplatní se požadavek na minimální kvótu ve výši 5 tun, který je stanoven v použitelném aktu Unie pro přidělování rybolovných práv.

5.   Jakoukoli změnu ročního plánu rybolovu předloží dotčený členský stát Komisi, a to nejpozději tři pracovní dny před zahájením rybolovné činnosti, jíž se změna týká. Komise předá informaci o změně sekretariátu ICCAT, a to nejpozději jeden pracovní den před zahájením rybolovné činnosti, jíž se změna týká.

Článek 12

Přidělování rybolovných práv

V souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 1380/2013 členské státy při přidělování rybolovných práv, která mají k dispozici, uplatňují transparentní a objektivní kritéria, včetně kritérií environmentální, sociální a ekonomické povahy, a usilují rovněž o spravedlivé rozdělení vnitrostátních kvót mezi různé části loďstva se zvláštním zohledněním tradičního a drobného rybolovu a o poskytnutí pobídek rybářským plavidlům Unie, jež používají selektivní lovná zařízení nebo rybolovné postupy s menším dopadem na životní prostředí.

Článek 13

Roční plány řízení rybolovné kapacity

Každý členský stát, který má kvótu pro tuňáka obecného, vypracuje roční plán řízení rybolovné kapacity. V tomto plánu daný členský stát upraví počet plavidel provádějících odlov a lapadel takovým způsobem, aby se zajistilo, že rybolovná kapacita odpovídá rybolovným právům přiděleným plavidlům provádějícím odlov a lapadlům na příslušné kvótové období. Daný členský stát upraví rybolovnou kapacitu s použitím parametrů, které jsou vymezeny v použitelném aktu Unie pro přidělování rybolovných práv. Úprava unijní rybolovné kapacity plavidel lovících košelkovými nevody může dosáhnout maximální odchylky 20 % oproti základní rybolovné kapacitě pro rok 2018.

Článek 14

Roční plány inspekce

Každý členský stát, který má kvótu pro tuňáka obecného, vypracuje roční plán inspekce s cílem zajistit dodržování tohoto nařízení. Každý členský stát předloží svůj příslušný plán předloží Komisi. Každý členský stát sestaví svůj plán v souladu s:

| a) | cíli, prioritami a postupy, jakož i standardy inspekční činnosti uvedenými ve zvláštním kontrolním a inspekčním programu pro tuňáka obecného stanoveném podle článku 95 nařízení (ES) č. 1224/2009; |
| --- | --- |

a)

cíli, prioritami a postupy, jakož i standardy inspekční činnosti uvedenými ve zvláštním kontrolním a inspekčním programu pro tuňáka obecného stanoveném podle článku 95 nařízení (ES) č. 1224/2009;

| b) | národním kontrolním akčním programem pro tuňáka obecného stanoveným podle článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009. |
| --- | --- |

b)

národním kontrolním akčním programem pro tuňáka obecného stanoveným podle článku 46 nařízení (ES) č. 1224/2009.

Článek 15

Roční plány řízení chovu

1.   Každý členský stát, který má kvótu pro tuňáka obecného, vypracuje roční plán řízení chovu.

2.   V ročním plánu řízení chovu každý členský stát zajistí, že celková kapacita vysazení a celková kapacita chovu odpovídají odhadovanému množství tuňáka obecného, které je pro chov k dispozici.

3.   Členské státy omezí svou kapacitu chovu tuňáka obecného na celkovou kapacitu chovu, která byla zaregistrována v evidenci ICCAT pro chovná zařízení tuňáka obecného či povolena a oznámena komisi ICCAT v roce 2018.

4.   Maximální míra vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného v hospodářstvích členského státu se omezí na míru vysazení, kterou v evidenci ICCAT pro chovná zařízení tuňáka zaregistrovala hospodářství daného členského státu v letech 2005, 2006, 2007 či 2008.

5.   Potřebuje-li členský stát zvýšit maximální míru vysazení uloveného volně žijícího tuňáka v jednom nebo více svých hospodářstvích chovajících tuňáka, musí toto navýšení odpovídat rybolovným právům přiděleným danému členskému státu a veškerému dovozu živého tuňáka obecného z jiného členského státu nebo od jiné smluvní strany.

6.   Členské státy odpovědné za hospodářství zajistí, aby vědci, jež Stálý výbor pro výzkum a statistiku pověřil prováděním zkoušek s cílem určit míry růstu v období výkrmu, měli přístup k hospodářstvím a zajištěnu pomoc pro výkon svých povinností.

7.   V případě potřeby předloží členské státy Komisi do 15. května každého roku revidované roční plány řízení chovu.

Článek 16

Předávání ročních plánů

1.   Každoročně do 31. ledna předloží každý členský stát, který má kvótu pro tuňáka obecného, Komisi tyto plány:

| a) | roční plán rybolovu pro plavidla provádějící odlov a lapadla lovící tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, vypracovaný v souladu s článkem 11; |
| --- | --- |

a)

roční plán rybolovu pro plavidla provádějící odlov a lapadla lovící tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, vypracovaný v souladu s článkem 11;

| b) | roční plán řízení rybolovné kapacity, vypracovaný v souladu s článkem 13; |
| --- | --- |

b)

roční plán řízení rybolovné kapacity, vypracovaný v souladu s článkem 13;

| c) | roční plán inspekce, vypracovaný v souladu s článkem 14 a |
| --- | --- |

c)

roční plán inspekce, vypracovaný v souladu s článkem 14 a

| d) | roční plán řízení chovu, vypracovaný v souladu s článkem 15. |
| --- | --- |

d)

roční plán řízení chovu, vypracovaný v souladu s článkem 15.

2.   Komise shromáždí plány uvedené v odstavci 1 a použije je pro stanovení ročního plánu Unie. Každoročně do 15. února předloží Komise roční plán Unie sekretariátu ICCAT k projednání a schválení komisí ICCAT.

3.   V případě, že členský stát nepředloží Komisi plán uvedený v odstavci 1 ve lhůtě stanovené v uvedeném odstavci, může se Komise rozhodnout, že plán Unie předá sekretariátu ICCAT bez plánů dotčeného členského státu. Na žádost dotčeného členského státu se Komise vynasnaží zohlednit plán uvedený v odstavci 1 předložený po lhůtě stanovené ve zmíněném odstavci, avšak před uplynutím lhůty stanovené v odstavci 2. Pokud plán předložený členským státem není v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, která se týkají ročních plánů rybolovu, rybolovné kapacity, inspekce a chovu, nebo obsahuje závažný nedostatek, který může způsobit, že ICCAT roční plán Unie neschválí, může Komise rozhodnout, že roční plán Unie předá sekretariátu ICCAT bez plánů dotčeného členského státu. Komise co nejdříve informuje dotčený členský stát a vynasnaží se zahrnout veškeré revidované plány předložené tímto členským státem do ročního plánu Unie nebo do změn ročního plánu Unie, a to za předpokladu, že uvedené revidované plány jsou v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, která se týkají ročních plánů rybolovu, rybolovné kapacity, inspekce a chovu.

KAPITOLA III

Technická opatření

Článek 17

Rybolovná období

1.   Lov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje každoročně od 26. května do 1. července.

2.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku mohou Kypr a Řecko ve svých ročních plánech rybolovu podle článku 11 požádat, aby bylo plavidlům lovícím košelkovými nevody plujícím pod jejich vlajkou povoleno lovit tuňáka obecného ve východním Středozemním moři (rybolovné oblasti FAO 37.3.1 a 37.3.2) každoročně od 15. května do 1. července.

3.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku může Chorvatsko ve svých ročních plánech rybolovu podle článku 11 požádat, aby plavidlům lovícím košelkovými nevody plujícím pod jeho vlajkou bylo povoleno lovit tuňáka obecného v Jaderském moři (rybolovná oblast FAO 37.2.1) pro účely chovu každoročně od 26. května do 15. července.

4.   Odchylně od odstavce 1, pokud členský stát poskytne Komisi důkazy o tom, že v důsledku povětrnostních podmínek nemohla některá z jeho plavidel lovících tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a Středozemním moři vyčerpat během roku běžné dny rybolovu, může takový členský stát rozhodnout o prodloužení rybolovného období uvedeného v odstavci 1 pro jednotlivá plavidla lovící košelkovými nevody, jichž se tato situace dotkla, o odpovídající počet nevyužitých dnů, nejvýše však o deset dnů. Nečinnost dotčených plavidel, a v případě společné rybolovné operace nečinnost všech lodí účastnících se takové operace, musí být řádně zdůvodněna zprávami o počasí a polohou systému sledování plavidel.

5.   Lov tuňáka obecného velkými plavidly provádějícími odlov na unášenou dlouhou lovnou šňůru ve východním Atlantiku a Středozemním moři se povoluje v období od 1. ledna do 31. května.

6.   Členské státy ve svých ročních plánech rybolovu stanoví rybolovná období pro své loďstvo, s výjimkou plavidel lovících košelkovými nevody a velkých plavidel provádějících odlov na unášenou dlouhou lovnou šňůru.

Článek 18

Povinnost vykládky

Tato kapitola se použije, aniž je dotčen článek 15 nařízení (EU) č. 1380/2013, včetně veškerých použitelných odchylek.

Článek 19

Minimální referenční velikost pro zachování zdrojů

1.   Zakazuje se lovit, uchovávat na palubě, překládat, přemísťovat, vykládat, přepravovat, skladovat, prodávat, vystavovat nebo nabízet k prodeji tuňáka obecného o hmotnosti nižší než 30 kg nebo vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve menší než 115 cm, a to včetně tuňáka obecného pocházejícího z vedlejších úlovků nebo z rekreačního rybolovu.

2.   Odchylně od odstavce 1 se minimální referenční velikost pro zachování zdrojů tuňáka obecného 8 kg nebo 75 cm vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve použije na tyto druhy rybolovu:

| a) | lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru; |
| --- | --- |

a)

lov tuňáka obecného ve východním Atlantiku návnadovými čluny a čluny lovícími na vlečnou šňůru;

| b) | lov tuňáka obecného ve Středozemním moři v drobném pobřežním rybolovu čerstvých ryb provedeném návnadovými čluny, plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru a plavidly lovícími pomocí ručních šňůr a |
| --- | --- |

b)

lov tuňáka obecného ve Středozemním moři v drobném pobřežním rybolovu čerstvých ryb provedeném návnadovými čluny, plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru a plavidly lovícími pomocí ručních šňůr a

| c) | lov tuňáka obecného v Jaderském moři provedený plavidly plujícími pod vlajkou Chorvatska za účelem chovu. |
| --- | --- |

c)

lov tuňáka obecného v Jaderském moři provedený plavidly plujícími pod vlajkou Chorvatska za účelem chovu.

3.   Zvláštní podmínky vztahující se na odchylku podle odstavce 2 jsou stanoveny v příloze I.

4.   Členské státy vydají oprávnění k rybolovu plavidlům, která provádějí rybolov na základě odchylek podle odstavců 2 a 3 přílohy I. Dotčená plavidla jsou uvedena v seznamu plavidel provádějících odlov podle článku 26.

5.   Ryby, které nedosahují minimálních referenčních velikostí pro zachování zdrojů stanovených v tomto článku, které jsou mrtvé k výmětu, se započítají do kvóty dotčeného členského státu.

Článek 20

Náhodné úlovky, které nedosahují minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů

1.   Odchylně od čl. 19 odst. 1 se pro všechna plavidla a lapadla provádějící aktivně odlov tuňáka obecného povolují náhodné úlovky nejvýše 5 % tuňáka obecného o hmotnosti 8 až 30 kg nebo alternativně o vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve 75 až 115 cm.

2.   Podíl ve výši 5 % uvedený v odstavci 1 se vypočítá na základě celkových úlovků tuňáka obecného uchovávaných na palubě plavidla nebo uvnitř lapadla kdykoli po každé rybolovné operaci.

3.   Náhodné úlovky se odečtou od kvóty členského státu, který je odpovědný za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo.

4.   Na náhodné úlovky tuňáka obecného, který nedosahuje minimální referenční velikosti pro zachování zdrojů, se vztahují články 31, 33, 34 a 35.

Článek 21

Vedlejší úlovky

1.   Každý členský stát přijme opatření pro vedlejší úlovky tuňáka obecného v rámci své kvóty a při předložení svého plánu rybolovu o nich informuje Komisi.

2.   Množství povolených vedlejších úlovků, které nepřekročí 20 % celkového úlovku na palubě na konci každého rybářského výjezdu, a metodika použitá pro výpočet těchto vedlejších úlovků ve vztahu k celkovému úlovku na palubě jsou jasně vymezeny v ročním plánu rybolovu podle článku 11. Podíl vedlejších úlovků lze počítat v hmotnosti nebo jako počet jedinců. Výpočet vyjádřený jako počet jedinců se použije pouze pro populace tuňáka a tuňákovité řízené komisí ICCAT. Množství povolených vedlejších úlovků pro plavidla provozující drobný pobřežní rybolov lze vypočítat na ročním základě.

3.   Veškeré vedlejší úlovky mrtvého tuňáka obecného, uchovávané na palubě či vyhozené zpět do moře jako výměty, se odečítají z kvóty členského státu vlajky, zaznamenávají a hlásí Komisi v souladu s články 31 a 32.

4.   Pro členské státy bez kvóty pro tuňáka obecného se příslušné vedlejší úlovky odečtou ze zvláštní kvóty Unie pro vedlejší úlovky tuňáka obecného stanovené v souladu s čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a článkem 16 nařízení (EU) č. 1380/2013.

5.   Byla-li celková kvóta přidělená dotčenému členskému státu vyčerpána, odlov tuňáka obecného plavidly plujícími pod jeho vlajkou se nepovolí a tento členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil vypuštění tuňáka obecného chyceného jako vedlejší úlovek. Pokud byla vyčerpána zvláštní kvóta Unie pro vedlejší úlovky tuňáka obecného stanovená v souladu s čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU a článkem 16 nařízení (EU) č. 1380/2013, odlov tuňáka obecného plavidly plujícími pod vlajkou členských států s vyčerpanou kvótou na tuňáka obecného se nepovolí a tyto členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zajistily vypuštění tuňáka obecného chyceného jako vedlejší úlovek. Zpracování a uvádění mrtvého tuňáka obecného na trh se v takových případech zakáže a veškeré úlovky se zaznamenají. Členské státy hlásí údaje o množstvích takových vedlejších úlovků mrtvého tuňáka obecného každoročně Komisi, která uvedené údaje předá sekretariátu ICCAT.

6.   Plavidla, která aktivně neloví tuňáka obecného, jasně oddělí veškeré množství tuňáka obecného na palubě od jiných druhů, aby kontrolním orgánům umožnila sledovat dodržování tohoto článku. Takové vedlejší úlovky mohou být uváděny na trh, pokud je k nim připojen odkaz na elektronickou dokumentaci úlovků tuňáka obecného.

Článek 22

Používání leteckých prostředků

Používání leteckých prostředků, včetně letadel, vrtulníků nebo jakýchkoli typů bezpilotních leteckých prostředků pro vyhledávání tuňáka obecného se zakazuje.

KAPITOLA IV

Rekreační rybolov

Článek 23

Zvláštní kvóta pro rekreační rybolov

1.   Každý členský stát, který má kvótu pro tuňáka obecného, reguluje rekreační rybolov tím, že přiděluje zvláštní kvótu pro účely takového rybolovu. Při takovém přidělení se zohlední možní mrtví jedinci tuňáka obecného, a to i v rámci rybolovu, při němž jsou jedinci vypouštěni zpět do moře. O kvótě přidělené pro rekreační rybolov členské státy při předložení svých rybolovných plánů informují Komisi.

2.   Úlovky mrtvého tuňáka obecného se zaznamenají a započítají do kvóty daného členského státu.

Článek 24

Zvláštní podmínky pro rekreační rybolov

1.   Každý členský stát, který má přidělenu kvótu pro rekreační lov tuňáka obecného, reguluje rekreační rybolov tím, že vydává plavidlům oprávnění k rybolovu pro účely rekreačního rybolovu. Na žádost ICCAT členské státy zpřístupní Komisi seznam rekreačních plavidel, jimž bylo oprávnění k lovu tuňáka obecného uděleno. Uvedený seznam předá Komise ICCAT. Uvedený seznam obsahuje pro každé plavidlo tyto informace:

| a) | název plavidla; |
| --- | --- |

a)

název plavidla;

| b) | registrační číslo; |
| --- | --- |

b)

registrační číslo;

| c) | (případně) číslo v evidenci ICCAT; |
| --- | --- |

c)

(případně) číslo v evidenci ICCAT;

| d) | dřívější názvy a |
| --- | --- |

d)

dřívější názvy a

| e) | jméno a adresu vlastníka a provozovatele nebo vlastníků a provozovatelů. |
| --- | --- |

e)

jméno a adresu vlastníka a provozovatele nebo vlastníků a provozovatelů.

2.   V rámci rekreačního rybolovu je zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat více než jednoho tuňáka obecného na jedno plavidlo denně.

3.   Uvádění tuňáka obecného uloveného během rekreačního rybolovu na trh se zakazuje.

4.   Každý členský stát zaznamenává údaje o úlovcích z rekreačního rybolovu, včetně hmotnosti, je-li to možné, a délky každého uloveného tuňáka obecného, a sděluje tyto údaje za předchozí rok každoročně do 30. června Komisi. Komise předá tyto informace sekretariátu ICCAT.

5.   Každý členský stát přijme opatření nezbytná pro to, aby v rámci rekreačního rybolovu zajistil v co největším rozsahu vypuštění tuňáka obecného, který byl uloven živý, zejména mladých jedinců. Tuňák obecný je při vykládce vcelku, bez žaber nebo vykuchaný.

Článek 25

Odlov, označení a vypuštění

1.   Odchylně od čl. 23 odst. 1 členské státy, které udělují oprávnění k rybolovu, při němž jsou jedinci vypouštěni zpět do moře, v severovýchodním Atlantiku prováděnému výlučně plavidly pro sportovní rybolov, mohou omezenému počtu plavidel pro sportovní rybolov povolit lov tuňáka obecného za účelem „odlovu, označení a vypuštění“, aniž by bylo nutné přidělit jim zvláštní kvótu. Taková plavidla provádějí činnosti v rámci vědeckého projektu výzkumného ústavu zapojeného do vědeckého výzkumného programu. Výsledky projektu se sdělí příslušným orgánům členského státu vlajky.

2.   Plavidla provádějící vědecký výzkum v rámci výzkumného programu ICCAT pro tuňáka obecného se nepovažují za provádějící činnosti „odlovu, označení a vypuštění“ podle odstavce 1.

3.   Členské státy, které vydají oprávnění k činnostem „odlovu, označení a vypuštění“, musí:

| a) | předložit popis těchto činností a použitelných opatření pro tyto účely jako nedílnou součást jejich plánů rybolovu a inspekcí podle článků 12 a 15; |
| --- | --- |

a)

předložit popis těchto činností a použitelných opatření pro tyto účely jako nedílnou součást jejich plánů rybolovu a inspekcí podle článků 12 a 15;

| b) | pečlivě sledovat činnosti dotčených plavidel, aby se zajistilo, že dodržují ustanovení tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

pečlivě sledovat činnosti dotčených plavidel, aby se zajistilo, že dodržují ustanovení tohoto nařízení;

| c) | zajistit, aby činnosti označení a vypuštění prováděl vyškolený personál, a byla tak zajištěna vysoká míra přežití jedinců a |
| --- | --- |

c)

zajistit, aby činnosti označení a vypuštění prováděl vyškolený personál, a byla tak zajištěna vysoká míra přežití jedinců a

| d) | do 30. června předložit Komisi výroční zprávu o prováděných vědeckých činnostech. Komise předá zprávu sekretariátu ICCAT 60 dnů před zasedáním Stálého výboru pro výzkum a statistiku v příštím roce. |
| --- | --- |

d)

do 30. června předložit Komisi výroční zprávu o prováděných vědeckých činnostech. Komise předá zprávu sekretariátu ICCAT 60 dnů před zasedáním Stálého výboru pro výzkum a statistiku v příštím roce.

4.   Každý tuňák obecný, který během činností „odlovu, označení a vypuštění“ uhyne, se nahlásí a odečte od kvóty členského státu vlajky.

KAPITOLA V

Kontrolní opatření

Oddíl 1

Seznamy a evidence plavidel a lapadel

Článek 26

Seznamy a evidence plavidel

1.   Každoročně jeden měsíc před začátkem doby platnosti oprávnění předloží členské státy Komisi následující seznamy plavidel ve formátu stanoveném v nejnovější verzi pokynů ICCAT pro předkládání údajů a informací:

| a) | seznam všech plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, a |
| --- | --- |

a)

seznam všech plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, a

| b) | seznam všech ostatních rybářských plavidel používaných pro účely obchodního využívání zdrojů tuňáka obecného. |
| --- | --- |

b)

seznam všech ostatních rybářských plavidel používaných pro účely obchodního využívání zdrojů tuňáka obecného.

Komise předá tyto informace sekretariátu ICCAT 15 dnů před zahájením rybolovné činnosti, aby mohla být tato plavidla zanesena do evidence ICCAT oprávněných plavidel a případně do evidence ICCAT plavidel o celkové délce 20 metrů nebo větších oprávněných provádět rybolovnou činnost v oblasti úmluvy.

2.   Během kalendářního roku smí být rybářské plavidlo zařazeno do obou seznamů uvedených v odstavci 1, pokud není na oba seznamy zařazeno ve stejnou dobu.

3.   Informace podle odst. 1 písm. a) a b) musí obsahovat název plavidla a jeho číslo v rejstříku loďstva Unie (CFR), jak je definováno v příloze I prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/218. (20)

4.   Komise neuzná žádné zpětné předložení seznamů uvedených v odstavci 1.

5.   Následné změny seznamů uvedených v odstavci 1 provedené během kalendářního roku se uznávají jedině tehdy, pokud se oznámené rybářské plavidlo nemůže zúčastnit rybolovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností o tom dotčený členský stát okamžitě uvědomí Komisi a poskytne:

| a) | úplné údaje o rybářském plavidle (plavidlech), jímž (jimiž) má být toto rybářské plavidlo nahrazeno, a |
| --- | --- |

a)

úplné údaje o rybářském plavidle (plavidlech), jímž (jimiž) má být toto rybářské plavidlo nahrazeno, a

| b) | úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy. |
| --- | --- |

b)

úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podklady nebo odkazy.

6.   Komise v případě potřeby upraví během roku informace o plavidlech podle odstavce 1tohoto článku tím, že sekretariátu ICCAT poskytne aktualizované informace v souladu s čl. 7 odst. 6 nařízení (EU) 2017/2403.

Článek 27

Oprávnění k rybolovu pro plavidla

1.   Členské státy vydají oprávnění k rybolovu plavidlům uvedeným v jednom ze seznamů uvedených v čl. 26 odst. 1 a 5. Oprávnění k rybolovu obsahují minimálně informace uvedené v příloze VII a vydávají se ve formátu stanoveném v uvedené příloze. Členské státy zajistí, aby informace obsažené v oprávnění k rybolovu byly přesné a byly v souladu s tímto nařízením.

2.   Aniž je dotčen čl. 21 odst. 6, rybářská plavidla Unie, která nejsou zanesena v evidenci ICCAT podle čl. 26 odst. 1, se nepovažují za oprávněná lovit, přechovávat na palubě, překládat, přepravovat, přemísťovat, zpracovávat ani vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři.

3.   Pokud je individuální kvóta přidělená určitému plavidlu vyčerpána, členský stát vlajky odejme oprávnění k rybolovu tuňáka obecného vydané tomuto plavidlu a může dotčené plavidlo vyzvat, aby neprodleně odplulo do jím určeného přístavu.

Článek 28

Seznamy a evidence lapadel oprávněných k rybolovu tuňáka obecného

1.   Každý členský stát zašle Komisi v rámci svých plánů rybolovu seznam lapadel oprávněných k rybolovu tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři. Komise předá tyto informace sekretariátu ICCAT, aby uvedená lapadla mohla být zanesena do evidence ICCAT lapadel oprávněných k rybolovu tuňáka obecného.

2.   Členské státy vydají oprávnění k rybolovu pro lapadla uvedená v seznamu podle odstavce 1. Oprávnění k rybolovu obsahují minimálně informace uvedené v příloze VII, a musí být ve formátu stanoveném v uvedené příloze. Členské státy zajistí, aby informace obsažené v oprávnění k rybolovu byly přesné a byly v souladu s tímto nařízením.

3.   Lapadla Unie, která nejsou zanesena do evidence ICCAT lapadel oprávněných k rybolovu tuňáka obecného, se nepovažují za oprávněná k rybolovu tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři. Je zakázáno uchovávat na palubě, přemísťovat, umísťovat do klece nebo vykládat tuňáka obecného chyceného pomocí těchto lapadel.

4.   Členský stát vlajky odejme oprávnění k rybolovu tuňáka obecného vydané pro lapadla, je-li kvóta pro ně přidělená považována za vyčerpanou.

Článek 29

Údaje o rybolovných operacích

1.   Každoročně do 15. července předloží každý členský stát Komisi podrobné informace o úlovcích tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři za předchozí rok. Komise do 31. července každého roku předá tyto informace sekretariátu ICCAT. Tyto informace zahrnují:

| a) | název každého plavidla provádějícího odlov a jeho číslo v evidenci ICCAT; |
| --- | --- |

a)

název každého plavidla provádějícího odlov a jeho číslo v evidenci ICCAT;

| b) | dobu platnosti oprávnění pro každé plavidlo provádějící odlov; |
| --- | --- |

b)

dobu platnosti oprávnění pro každé plavidlo provádějící odlov;

| c) | celkové úlovky každého plavidla provádějícího odlov za celou dobu platnosti oprávnění včetně nulových úlovků; |
| --- | --- |

c)

celkové úlovky každého plavidla provádějícího odlov za celou dobu platnosti oprávnění včetně nulových úlovků;

| d) | celkový počet dnů, které každé plavidlo provádějící odlov strávilo rybolovem ve východním Atlantiku a Středozemním moři za celou dobu platnosti oprávnění, a |
| --- | --- |

d)

celkový počet dnů, které každé plavidlo provádějící odlov strávilo rybolovem ve východním Atlantiku a Středozemním moři za celou dobu platnosti oprávnění, a

| e) | celkový úlovek mimo dobu platnosti jejich oprávnění (vedlejší úlovek). |
| --- | --- |

e)

celkový úlovek mimo dobu platnosti jejich oprávnění (vedlejší úlovek).

2.   Členské státy předloží Komisi následující informace o rybářských plavidlech plujících pod jejich vlajkou, jež nebyla oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, ale která tuňáka obecného ulovila jako vedlejší úlovek:

| a) | název plavidla a jeho číslo v evidenci ICCAT, nebo není-li zaregistrováno u ICCAT, jeho vnitrostátní registrační číslo a |
| --- | --- |

a)

název plavidla a jeho číslo v evidenci ICCAT, nebo není-li zaregistrováno u ICCAT, jeho vnitrostátní registrační číslo a

| b) | celkové úlovky tuňáka obecného. |
| --- | --- |

b)

celkové úlovky tuňáka obecného.

3.   Členské státy sdělí Komisi veškeré informace o plavidlech, jež nejsou uvedena v odstavcích 1 a 2, ale o kterých je známo nebo se o nich předpokládá, že lovila tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři. Jakmile jsou tyto informace dostupné, Komise je předá sekretariátu ICCAT.

Článek 30

Společné rybolovné operace

1.   Všechny společné rybolovné operace při lovu tuňáka obecného se povolují pouze tehdy, mají-li zúčastněná plavidla oprávnění vydané členským státem nebo členskými státy vlajky. Aby plavidlo lovící košelkovými nevody mohlo získat oprávnění, musí mít vybavení pro lov tuňáka obecného, musí mít přidělenou individuální kvótu a musí dodržovat povinnost podávat hlášení stanovenou v článku 32.

2.   Kvóta přidělená pro společnou rybolovnou operaci se rovná součtu kvót přidělených zúčastněným plavidlům lovícím košelkovými nevody.

3.   Plavidla Unie lovící košelkovými nevody se nesmí účastnit společných rybolovných operací s plavidly lovícími košelkovými nevody z jiných smluvních stran úmluvy.

4.   Formulář žádosti o oprávnění k účasti na společných rybolovných operacích je uveden v příloze IV. Každý členský stát přijme nezbytná opatření k tomu, aby od svého plavidla (plavidel) lovícího (lovících) košelkovými nevody účastnícího se (účastnících se) společné rybolovné operace získal tyto informace:

| a) | doba, na kterou se žádá o oprávnění ke společné rybolovné operaci; |
| --- | --- |

a)

doba, na kterou se žádá o oprávnění ke společné rybolovné operaci;

| b) | totožnost zúčastněných provozovatelů plavidel; |
| --- | --- |

b)

totožnost zúčastněných provozovatelů plavidel;

| c) | kvóty jednotlivých plavidel; |
| --- | --- |

c)

kvóty jednotlivých plavidel;

| d) | klíč pro rozdělení daných úlovků mezi plavidla a |
| --- | --- |

d)

klíč pro rozdělení daných úlovků mezi plavidla a

| e) | informace o cílových hospodářstvích. |
| --- | --- |

e)

informace o cílových hospodářstvích.

5.   Nejpozději deset dnů před zahájením společné rybolovné operace předloží každý členský stát Komisi informace uvedené v odstavci 4 ve formátu stanoveném v příloze IV. Komise předá tyto informace sekretariátu ICCAT a členskému státu vlajky ostatních rybářských plavidel účastnících se společné rybolovné operace nejpozději pět dnů před zahájením rybolovné operace.

6.   V případě vyšší moci se lhůta stanovená v odstavci 5 nepoužije, pokud jde o informace o cílových hospodářstvích. V takových případech členské státy předloží Komisi co nejdříve aktualizaci těchto informací spolu s popisem skutečností představujících vyšší moc. Komise předá tyto informace sekretariátu ICCAT.

Oddíl 2

Záznamy o úlovcích

Článek 31

Požadavky na vedení záznamů

1.   Velitelé plavidel Unie provádějících odlov vedou lodní deník rybolovu o svých činnostech v souladu s články 14, 15, 23 a 24 nařízení (ES) č. 1224/2009 a oddílem A přílohy II tohoto nařízení.

2.   Velitelé unijních vlečných plavidel, pomocných plavidel a zpracovatelských plavidel zaznamenávají činnosti těchto plavidel v souladu s požadavky stanovenými v oddílech B, C a D přílohy II.

Článek 32

Hlášení o úlovcích zasílané veliteli plavidel a provozovateli lapadel

1.   Velitelé plavidel Unie provádějících aktivně odlov zasílají svým členským státům vlajky denní zprávy o úlovcích během celého období, v němž je plavidlo oprávněno lovit tuňáka obecného. Tyto zprávy nejsou povinné pro plavidla v přístavu, vyjma případů, kdy jsou zapojena do společné rybolovné operace. Údaje uváděné ve zprávách se přejímají z lodních deníků a obsahují datum, čas, místo (zeměpisná šířka a délka) a hmotnost a počet jedinců tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy, včetně vypuštěných ryb a výmětů mrtvých ryb. Velitelé zasílají tyto informace ve formátu stanoveném v příloze III nebo ve formátu požadovaném dotčeným členským státem.

2.   Velitelé plavidel lovících košelkovými nevody vypracovávají denní zprávy o úlovcích podle odstavce 1 pro každou rybolovnou operaci včetně operací, při nichž byl úlovek nulový. Zprávu předá velitel plavidla nebo jeho zplnomocnění zástupci svému členskému státu vlajky do 9:00 hod. GMT za předešlý den.

3.   Provozovatelé lapadel, kteří aktivně loví tuňáka obecného, nebo jejich zplnomocnění zástupci vypracovávají denní zprávy, které zasílají svým členským státům vlajky vždy do 48 hodin během celého období, v němž je lapadlo oprávněno lovit tuňáka obecného. Tyto zprávy obsahují číslo v evidenci ICCAT, datum a čas úlovku a hmotnost a počet jedinců uloveného tuňáka obecného včetně nulových úlovků, vypuštěných ryb a výmětů mrtvých ryb. Tyto informace zasílají ve formátu stanoveném v příloze III.

4.   Velitelé plavidel provádějících odlov jiných než plavidel lovících košelkovými nevody předají svým členským státům vlajky zprávy podle odstavce 1 do úterý 12:00 GMT za předchozí týden končící v neděli.

Oddíl 3

Vykládky a překládky

Článek 33

Určené přístavy

1.   Každý členský stát, jemuž byla přidělena kvóta pro tuňáka obecného, určí přístavy, kde je povolena vykládka nebo překládka tuňáka obecného. Informace o určených přístavech se uvedou v ročním plánu rybolovu podle článku 11. O jakékoli změně informací o určených přístavech členské státy neprodleně informují Komisi. Komise bezodkladně sdělí tyto informace sekretariátu ICCAT.

2.   Aby mohl být přístav označen za určený přístav, členský stát přístavu zajistí, aby byly splněny tyto podmínky:

| a) | stanovené doby vykládky a překládky; |
| --- | --- |

a)

stanovené doby vykládky a překládky;

| b) | stanovená místa vykládky a překládky a |
| --- | --- |

b)

stanovená místa vykládky a překládky a

| c) | stanovené postupy inspekce a dohledu zajišťující, že inspekce pokrývají celou dobu vykládky a překládky a všechna místa vykládky a překládky v souladu s článkem 35. |
| --- | --- |

c)

stanovené postupy inspekce a dohledu zajišťující, že inspekce pokrývají celou dobu vykládky a překládky a všechna místa vykládky a překládky v souladu s článkem 35.

3.   Je zakázáno vykládat nebo překládat z plavidel provádějících odlov, jakož i ze zpracovatelských plavidel a pomocných plavidel, jakékoli množství tuňáka obecného uloveného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, jinde než v přístavech určených smluvními stranami úmluvy a členskými státy. Výjimečně lze mrtvého tuňáka obecného vyloveného z lapadla nebo klece přepravit za použití pomocného plavidla na zpracovatelské plavidlo, pokud je tato přeprava provedena za přítomnosti kontrolního orgánu.

Článek 34

Předchozí oznámení vykládky

1.   Na velitele rybářských plavidel Unie o celkové délce 12 metrů nebo větší, jež jsou zařazena na seznamu plavidel podle článku 26, se vztahuje článek 17 nařízení (ES) č. 1224/2009. Předchozí oznámení podle článku 17 nařízení (ES) č. 1224/2009 se zasílá příslušnému orgánu členského státu (včetně členského státu vlajky) nebo smluvní straně úmluvy, jejichž přístavy nebo vykládkové zařízení si tito velitelé přejí využít.

2.   Nejpozději čtyři hodiny před předpokládaným časem připlutí do přístavu oznámí velitelé rybářských plavidel Unie, jejichž celková délka nedosahuje 12 metrů, včetně zpracovatelských plavidel a pomocných plavidel, která jsou zařazena na seznamu plavidel podle článku 26, nebo zástupci těchto pravidel příslušnému orgánu členského státu (včetně členského státu vlajky) nebo smluvní straně úmluvy, jejichž přístavy nebo vykládkové zařízení hodlají využít, alespoň tyto informace:

| a) | předpokládaný čas připlutí; |
| --- | --- |

a)

předpokládaný čas připlutí;

| b) | odhadované množství tuňáka obecného na palubě; |
| --- | --- |

b)

odhadované množství tuňáka obecného na palubě;

| c) | informace o zeměpisné oblasti, kde byl tuňák uloven; |
| --- | --- |

c)

informace o zeměpisné oblasti, kde byl tuňák uloven;

| d) | vnější identifikační číslo a názvy rybářských plavidel. |
| --- | --- |

d)

vnější identifikační číslo a názvy rybářských plavidel.

3.   Je-li členský stát podle použitelného práva Unie oprávněn uplatňovat kratší lhůtu pro oznámení, než je doba čtyř hodin před předpokládaným časem připlutí, může být odhadované množství tuňáka obecného uchovávaného na palubě oznámeno v této příslušné lhůtě před připlutím. Pokud jsou loviště vzdálená méně než čtyři hodiny plavby od přístavu, odhadovaná množství tuňáka obecného uchovávaná na palubě mohou být kdykoli před připlutím upravena.

4.   Orgány členského státu přístavu vedou záznamy o všech předchozích oznámeních v daném roce.

5.   Příslušné kontrolní orgány členského státu přístavu všechny vykládky v Unii zkontrolují a u určitého procentuálního podílu provedou na základě systému posouzení rizik inspekci zahrnující kvóty, velikost loďstva a intenzitu rybolovu. Každý členský stát v ročním plánu inspekcí podle článku 14 uvede o tomto kontrolním systému, jejž přijal, podrobné informace.

6.   Velitelé plavidla Unie provádějícího odlov, bez ohledu na celkovou délku tohoto plavidla, předloží do 48 hodin po dokončení vykládky prohlášení o vykládce příslušným orgánům členského státu nebo smluvní straně úmluvy, kde se vykládka provádí, a svému členskému státu vlajky. Velitel plavidla Unie provádějícího odlov je odpovědný za úplnost a správnost prohlášení a tuto úplnost a správnost potvrzuje. V prohlášení o vykládce se uvedou minimálně množství vyloženého tuňáka obecného a oblast, kde byl uloven. Všechny vyložené úlovky se zváží. Členský stát přístavu zašle záznam o vykládce orgánům členského státu vlajky nebo smluvní strany úmluvy do 48 hodin od ukončení vykládky.

Článek 35

Překládky

1.   Překládka na moři rybářskými plavidly Unie, která mají na palubě tuňáka obecného, nebo plavidly třetích zemí ve vodách Unie, je za všech okolností zakázána.

2.   Aniž jsou dotčeny čl. 52 odst. 2 a 3 a články 54 a 57 nařízení (EU) 2017/2107, rybářská plavidla smí překládat úlovky tuňáka obecného pouze v určených přístavech podle článku 33 tohoto nařízení.

3.   Velitel přijímajícího rybářského plavidla nebo zástupce velitele poskytne příslušným orgánům státu přístavu alespoň 72 hodin před předpokládaným připlutím do přístavu informace uvedené v šabloně oznámení o překládce uvedené v příloze V. Pro každou překládku je nutné získat předchozí oprávnění od členského státu vlajky nebo smluvní strany úmluvy, pod jejíž vlajkou rybářské plavidlo provádějící překládku pluje. Velitel plavidla provádějícího překládku v době překládky informuje svůj členský stát vlajky nebo smluvní stranu úmluvy, pod jejíž vlajkou rybářské plavidlo pluje, o datech požadovaných podle přílohy V.

4.   Členský stát přístavu provede inspekci přijímajícího plavidla při připlutí a zkontroluje množství a dokumentaci týkající se překládky.

5.   Velitelé rybářských plavidel Unie zapojených do překládky vyplní a předají prohlášení ICCAT o překládce svým členským státům vlajky do 15 dnů od ukončení překládky. Velitelé rybářských plavidel provádějících překládku vyplní prohlášení ICCAT o překládce v souladu s přílohou V. Prohlášení o překládce obsahuje referenční číslo elektronické dokumentace úlovků tuňáka obecného, což umožní křížovou kontrolu v něm obsažených údajů.

6.   Členský stát přístavu zašle záznam o překládce orgánu členského státu vlajky rybářského plavidla provádějícího překládku nebo orgánu smluvní strany, pod jejíž vlajkou toto plavidlo pluje, do 5 dnů po ukončení překládky.

7.   Všechny překládky musí být podrobeny inspekci příslušných orgánů členských států určeného přístavu.

Oddíl 4

Oznamovací povinnosti

Článek 36

Týdenní hlášení o množstvích

Každý členský stát předkládá Komisi zprávy o svých týdenních úlovcích. Tyto zprávy zahrnují údaje o lapadlech, plavidlech lovících košelkovými nevody a ostatních plavidlech provádějících odlov, které jsou požadovány podle článku 32. Informace musí být strukturovány podle typu lovného zařízení. Komise předá tyto informace neprodleně sekretariátu ICCAT.

Článek 37

Informace o vyčerpání kvóty

1.   Kromě dodržování článku 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 každý členský stát vyrozumí Komisi, pokud se předpokládá, že bylo dosaženo 80 % kvóty přidělené pro určitou skupinu lovných zařízení.

2.   Kromě dodržování článku 35 nařízení (ES) č. 1224/2009 informuje každý členský stát Komisi, pokud se má za to, že kvóta přidělená skupině lovných zařízení nebo společné rybolovné operaci či plavidlu lovícímu košelkovými nevody byla vyčerpána. K této informaci se připojí úřední dokumentace prokazující, že členský stát vydal pro loďstvo, skupinu lovných zařízení, společnou rybolovnou operaci nebo plavidla s individuální kvótou zákaz rybolovu nebo výzvu dostavit se zpět do přístavu, v nichž jednoznačně uvedl datum a čas ukončení rybolovu.

3.   Komise informuje sekretariát ICCAT o datech, kdy byla vyčerpána kvóta Unie pro tuňáka obecného.

Oddíl 5

Program pozorovatelů

Článek 38

Program vnitrostátních pozorovatelů

1.   Každý členský stát zajistí alespoň následující přítomnost vnitrostátních pozorovatelů, jimž byl vydán úřední doklad totožnosti, na rybářských plavidlech a lapadlech provádějících aktivní lov tuňáka obecného:

| a) | na 20 % svých plavidel lovících vlečnými sítěmi aktivně provádějících pelagický rybolov (delších než 15 metrů); |
| --- | --- |

a)

na 20 % svých plavidel lovících vlečnými sítěmi aktivně provádějících pelagický rybolov (delších než 15 metrů);

| b) | na 20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhou lovnou šňůru (delších než 15 metrů); |
| --- | --- |

b)

na 20 % svých aktivních plavidel lovících na dlouhou lovnou šňůru (delších než 15 metrů);

| c) | na 20 % svých aktivních návnadových člunů (delších než 15 metrů); |
| --- | --- |

c)

na 20 % svých aktivních návnadových člunů (delších než 15 metrů);

| d) | na 100 % svých vlečných plavidel; |
| --- | --- |

d)

na 100 % svých vlečných plavidel;

| e) | u 100 % výlovů z lapadel. |
| --- | --- |

e)

u 100 % výlovů z lapadel.

Členské státy s méně než pěti plavidly provádějícími odlov v kategoriích uvedených v prvním pododstavci písm. a), b) a c), jež jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, zajistí přítomnost vnitrostátních pozorovatelů alespoň po 20 % doby, po kterou tato plavidla provádějí aktivní lov tuňáka obecného.

2.   Úkolem vnitrostátního pozorovatele je zejména:

| a) | sledovat dodržování tohoto nařízení rybářskými plavidly a lapadly; |
| --- | --- |

a)

sledovat dodržování tohoto nařízení rybářskými plavidly a lapadly;

| b) | zaznamenávat údaje a podávat zprávy o rybolovné činnosti, které obsahují tyto údaje:






  i) | množství úlovku (včetně vedlejšího úlovku) a jak bylo s úlovkem naloženo (množství uchovávané na palubě nebo množství mrtvých či živých ryb k výmětu); |
| --- | --- | --- |

b)

zaznamenávat údaje a podávat zprávy o rybolovné činnosti, které obsahují tyto údaje:

i)

množství úlovku (včetně vedlejšího úlovku) a jak bylo s úlovkem naloženo (množství uchovávané na palubě nebo množství mrtvých či živých ryb k výmětu);

| ii) | oblast úlovku v zeměpisné délce a šířce; |
| --- | --- |

ii)

oblast úlovku v zeměpisné délce a šířce;

| iii) | míra intenzity (jako např. počet souborů, počet háčků), jak je uvedeno v Terénní příručce ICCAT pro různá zařízení; |
| --- | --- |

iii)

míra intenzity (jako např. počet souborů, počet háčků), jak je uvedeno v Terénní příručce ICCAT pro různá zařízení;

| iv) | datum úlovku; |
| --- | --- |

iv)

datum úlovku;

| c) | ověřovat záznamy v lodním deníku; |
| --- | --- |

c)

ověřovat záznamy v lodním deníku;

| d) | pozorovat a zaznamenávat plavidla, která mohou lovit ryby v rozporu s opatřeními ICCAT na zachování zdrojů. |
| --- | --- |

d)

pozorovat a zaznamenávat plavidla, která mohou lovit ryby v rozporu s opatřeními ICCAT na zachování zdrojů.

3.   Kromě úkolů podle odstavce 2 vnitrostátní pozorovatelé na základě pokynů Stálého výboru pro výzkum a statistiku provádějí vědeckou práci, včetně shromažďování nezbytných údajů.

4.   Údaje a informace shromážděné v rámci programu pozorovatelů jednotlivých členských států se poskytnou Komisi. Komise předá tyto údaje a informace Stálému výboru pro výzkum a statistiku nebo případně sekretariátu ICCAT.

5.   Každý členský stát pro účely odstavců 1 až 3 zajistí:

| a) | reprezentativní časovou a prostorovou přítomnost pozorovatelů s cílem zabezpečit, aby Komise obdržela přiměřené a vhodné údaje a informace o úlovku, intenzitě a jiných vědeckých a řídících hlediscích, přičemž se zohlední vlastnosti loďstev a druhů rybolovu; |
| --- | --- |

a)

reprezentativní časovou a prostorovou přítomnost pozorovatelů s cílem zabezpečit, aby Komise obdržela přiměřené a vhodné údaje a informace o úlovku, intenzitě a jiných vědeckých a řídících hlediscích, přičemž se zohlední vlastnosti loďstev a druhů rybolovu;

| b) | obsáhlé protokoly pro shromažďování údajů; |
| --- | --- |

b)

obsáhlé protokoly pro shromažďování údajů;

| c) | že pozorovatelé jsou před nasazením řádně vyškoleni a schváleni; |
| --- | --- |

c)

že pozorovatelé jsou před nasazením řádně vyškoleni a schváleni;

| d) | v co největší míře minimální narušení činností plavidel a lapadel provádějících rybolov v oblasti úmluvy. |
| --- | --- |

d)

v co největší míře minimální narušení činností plavidel a lapadel provádějících rybolov v oblasti úmluvy.

Článek 39

Program regionálních pozorovatelů ICCAT

1.   Členské státy zajistí účinné provádění programu regionálních pozorovatelů ICCAT, jak je stanoveno v tomto článku a v příloze VIII.

2.   Členské státy zajistí přítomnost regionálního pozorovatele ICCAT:

| a) | na všech plavidlech lovících košelkovými nevody, která jsou oprávněna lovit tuňáka obecného; |
| --- | --- |

a)

na všech plavidlech lovících košelkovými nevody, která jsou oprávněna lovit tuňáka obecného;

| b) | během všech přemístění tuňáka obecného z plavidel lovících košelkovými nevody; |
| --- | --- |

b)

během všech přemístění tuňáka obecného z plavidel lovících košelkovými nevody;

| c) | během všech přemístění tuňáka obecného z lapadel do přepravních klecí; |
| --- | --- |

c)

během všech přemístění tuňáka obecného z lapadel do přepravních klecí;

| d) | během všech přemístění tuňáka obecného z jednoho hospodářství do jiného hospodářství; |
| --- | --- |

d)

během všech přemístění tuňáka obecného z jednoho hospodářství do jiného hospodářství;

| e) | během všech umístění tuňáka obecného do klecí v hospodářstvích; |
| --- | --- |

e)

během všech umístění tuňáka obecného do klecí v hospodářstvích;

| f) | během všech výlovů tuňáka obecného z hospodářství a |
| --- | --- |

f)

během všech výlovů tuňáka obecného z hospodářství a

| g) | během vypuštění tuňáka obecného z chovných klecí do moře. |
| --- | --- |

g)

během vypuštění tuňáka obecného z chovných klecí do moře.

3.   Plavidla lovící košelkovými nevody bez přítomnosti regionálního pozorovatele ICCAT nejsou oprávněna lovit tuňáka obecného.

4.   Členské státy zajistí, aby pro každé hospodářství byl po celou dobu umísťování do klecí přidělen jeden regionální pozorovatel ICCAT. V případě vyšší moci a po potvrzení těch okolností, jež představují vyšší moc, dotčeným členským státem odpovědným za hospodářství, může být regionální pozorovatel ICCAT sdílen více hospodářstvími, aby byla zaručena kontinuita chovu, pokud je zaručeno řádné plnění úkolů pozorovatele. Členské státy, které jsou za tato hospodářství odpovědné, však neprodleně požádají o nasazení dalšího regionálního pozorovatele.

5.   Úkolem regionálních pozorovatelů ICCAT je zejména:

| a) | sledovat a monitorovat rybolov a chov v souladu s příslušnými opatřeními ICCAT týkajícími se zachování a řízení zdrojů, a to i prostřednictvím přístupu k záběrům stereoskopické kamery v době umísťování do klecí, jenž umožňuje měřit délku a odhadovat odpovídající hmotnost; |
| --- | --- |

a)

sledovat a monitorovat rybolov a chov v souladu s příslušnými opatřeními ICCAT týkajícími se zachování a řízení zdrojů, a to i prostřednictvím přístupu k záběrům stereoskopické kamery v době umísťování do klecí, jenž umožňuje měřit délku a odhadovat odpovídající hmotnost;

| b) | podepisovat prohlášení ICCAT o přemístění a doklady o úlovcích tuňáka obecného, pokud informace v nich obsažené jsou v souladu s jejich vlastními pozorováními. V opačném případě regionální pozorovatel ICCAT v prohlášeních ICCAT o přemístění a dokumentaci úlovků tuňáka obecného uvede svou přítomnost a důvody svého nesouhlasu, přičemž konkrétně odkáže na pravidlo (pravidla) nebo postup(y), které nebyly dodrženy; |
| --- | --- |

b)

podepisovat prohlášení ICCAT o přemístění a doklady o úlovcích tuňáka obecného, pokud informace v nich obsažené jsou v souladu s jejich vlastními pozorováními. V opačném případě regionální pozorovatel ICCAT v prohlášeních ICCAT o přemístění a dokumentaci úlovků tuňáka obecného uvede svou přítomnost a důvody svého nesouhlasu, přičemž konkrétně odkáže na pravidlo (pravidla) nebo postup(y), které nebyly dodrženy;

| c) | vykonávat vědeckou práci, včetně shromažďování vzorků, na základě pokynů Stálého výboru pro výzkum a statistiku. |
| --- | --- |

c)

vykonávat vědeckou práci, včetně shromažďování vzorků, na základě pokynů Stálého výboru pro výzkum a statistiku.

6.   Velitelé, členové posádky a provozovatelé hospodářství, lapadel a plavidel nebrání regionálním pozorovatelům v plnění jejich povinností, nezastrašují je, nezasahují do jejich činnosti ani je jakkoli neovlivňují.

Oddíl 6

Přemístění

Článek 40

Oprávnění k přemístění

1.   Před přemístěním zašle velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla nebo zástupce velitele nebo provozovatel hospodářství či lapadla, odkud je dané přemístění prováděno, členskému státu vlajky nebo členskému státu odpovědnému za hospodářství nebo lapadlo předběžné oznámení o přemístění, ve kterém uvede:

| a) | název plavidla provádějícího odlov nebo hospodářství či lapadla a číslo v evidenci ICCAT; |
| --- | --- |

a)

název plavidla provádějícího odlov nebo hospodářství či lapadla a číslo v evidenci ICCAT;

| b) | předpokládaný čas přemístění; |
| --- | --- |

b)

předpokládaný čas přemístění;

| c) | odhadované množství tuňáka obecného, které má být přemístěno; |
| --- | --- |

c)

odhadované množství tuňáka obecného, které má být přemístěno;

| d) | informace o místě (zeměpisná šířka a délka), kde bude přemístění provedeno, a identifikační čísla klecí; |
| --- | --- |

d)

informace o místě (zeměpisná šířka a délka), kde bude přemístění provedeno, a identifikační čísla klecí;

| e) | název vlečného plavidla, počet vlečených klecí a případně číslo v evidenci ICCAT a |
| --- | --- |

e)

název vlečného plavidla, počet vlečených klecí a případně číslo v evidenci ICCAT a

| f) | cílový přístav, hospodářství nebo klec tuňáka obecného. |
| --- | --- |

f)

cílový přístav, hospodářství nebo klec tuňáka obecného.

2.   Pro účely uvedené v odstavci 1 členské státy přidělí každé přepravní kleci jedinečné číslo. Pokud je při přemístění úlovku odpovídajícího jedné rybolovné operaci nutné použít několik přepravních klecí, je požadováno pouze jedno prohlášení ICCAT o přemístění, avšak v prohlášení ICCAT o přemístění se zaznamenají čísla každé použité přepravní klece, přičemž se jasně uvede množství tuňáka obecného přepravované v každé kleci.

3.   Čísla klecí se vydávají podle jedinečného systému číslování, který zahrnuje alespoň třípísmenný kód odpovídající členskému státu chovu, po němž následují tři číslice. Jedinečná čísla klecí jsou stálá a nejsou přenosná z jedné klece na jinou klec.

4.   Členský stát, kterému bylo zasláno prohlášení o přemístění podle odstavce 1, přidělí a oznámí veliteli rybářského plavidla, provozovateli lapadla nebo případně provozovateli hospodářství číslo oprávnění pro každé přemístění. Číslo oprávnění obsahuje třímístný písmenný kód členského státu, čtyři číslice označující rok a tři písmena označující buď kladné rozhodnutí o oprávnění (AUT), nebo záporné rozhodnutí o oprávnění (NEG), po nichž následují pořadová čísla.

5.   Členský stát, kterému bylo zasláno prohlášení o přemístění podle odstavce 1, povolí nebo odmítne povolit přemístění do 48 hodin od předložení předchozího oznámení o přemístění. Přemísťování může být zahájeno pouze po vydání předchozího kladného oprávnění.

6.   Oprávnění k přemístění ryb nepředjímá povolení umístit je do klecí.

Článek 41

Zamítnutí udělení oprávnění k přemístění a vypuštění tuňáka obecného

1.   Členský stát, kterému bylo předem zasláno prohlášení o přemístění podle čl. 40 odst. 1, odmítne udělit oprávnění k přemístění, pokud při obdržení předchozího oznámení o přemístění shledá, že:

| a) | plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo vykazované jako plavidlo nebo lapadlo, jež ryby ulovilo, nemá dostatečnou kvótu; |
| --- | --- |

a)

plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo vykazované jako plavidlo nebo lapadlo, jež ryby ulovilo, nemá dostatečnou kvótu;

| b) | plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo řádně neohlásilo množství ryb nebo nemělo povolení k jejich umístění do klecí; |
| --- | --- |

b)

plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo řádně neohlásilo množství ryb nebo nemělo povolení k jejich umístění do klecí;

| c) | plavidlo provádějící odlov vykazované jako plavidlo, jež ryby ulovilo, nemělo platné oprávnění lovit tuňáka obecného vydané v souladu s článkem 27 nebo |
| --- | --- |

c)

plavidlo provádějící odlov vykazované jako plavidlo, jež ryby ulovilo, nemělo platné oprávnění lovit tuňáka obecného vydané v souladu s článkem 27 nebo

| d) | vlečné plavidlo vykazované jako plavidlo, na které byly ryby přemístěny, není uvedeno v evidenci ICCAT ostatních rybářských plavidel podle článku 26 nebo není vybaveno plně funkčním systémem sledování plavidel nebo rovnocenným zařízením pro sledování. |
| --- | --- |

d)

vlečné plavidlo vykazované jako plavidlo, na které byly ryby přemístěny, není uvedeno v evidenci ICCAT ostatních rybářských plavidel podle článku 26 nebo není vybaveno plně funkčním systémem sledování plavidel nebo rovnocenným zařízením pro sledování.

2.   V případě, že členský stát, kterému bylo zasláno prohlášení o přemístění podle čl. 40 odst. 1, přemístění zamítne, vydá okamžitě veliteli plavidla provádějícího odlov, provozovateli vlečného plavidla nebo provozovateli lapadla nebo případně provozovateli hospodářství příkaz k vypuštění ryb, oznámí jim, že oprávnění k přemístění se neuděluje, a vyzve je, aby ryby vypustili do moře v souladu s přílohou XII.

3.   V případě, že během přepravy do hospodářství dojde u vlečného plavidla k technické závadě na systému sledování plavidel, nahradí se jiným vlečným plavidlem s plně funkčním systémem sledováním plavidel, nebo se pokud možno co nejdříve, ale nejpozději do 72 hodin od výskytu technické závady, nainstaluje či použije nový operativní systém sledování plavidel. Tato doba 72 hodin může být výjimečně prodloužena v případě vyšší moci nebo oprávněných provozních omezení. Technická závada se okamžitě oznámí Komisi, která informuje sekretariát ICCAT. Od okamžiku, kdy byla technická závada zjištěna, a dokud není odstraněna, musí velitel nebo zástupce velitele každé čtyři hodiny sdělit kontrolním orgánům členského státu vlajky za použití vhodných telekomunikačních prostředků aktualizované zeměpisné souřadnice daného rybářského plavidla.

Článek 42

Prohlášení ICCAT o přemístění

1.   Při ukončení přemísťování úlovku vyplní velitelé plavidel provádějících odlov nebo vlečných plavidel, provozovatelé lapadel nebo hospodářství prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze VI a předají ho odpovědnému členskému státu.

2.   Orgány členského státu odpovědného za rybářské plavidlo, hospodářství nebo lapadlo, odkud se toto přemístění provádí, formuláře prohlášení ICCAT o přemístění očíslují. Číslo formuláře prohlášení ICCAT obsahuje třípísmenný kód členského státu, poté čtyři číslice uvádějící rok a třímístné pořadové číslo, po němž následují tři písmena ITD (MS-20**/xxx/ITD).

3.   Originál prohlášení ICCAT o přemístění doprovází přemístění ryb. Plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo a vlečná plavidla uchovají kopii tohoto prohlášení.

4.   Velitelé plavidel provádějících přemístění zaznamenávají své činnosti v souladu s přílohou II.

5.   Informace týkající se mrtvých ryb se zaznamenají v souladu s postupy stanovenými v příloze XIII.

Článek 43

Sledování videokamerou

1.   Velitel plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla nebo provozovatel hospodářství nebo lapadla zajistí, aby přemístění bylo sledováno videokamerou umístěnou ve vodě k ověření počtu ryb, které se přemísťují. Pořizování videozáznamu se provede v souladu s minimálními normami a postupy stanovenými v příloze X.

2.   Pokud Stálý výbor pro výzkum a statistiku požádá Komisi o poskytnutí kopií videozáznamů, členské státy poskytnou tyto kopie Komisi, která je předá Stálému výboru pro výzkum a statistiku.

Článek 44

Ověřování prováděné regionálními pozorovateli ICCAT a provádění šetření

1.   Regionální pozorovatelé ICCAT, kteří se nacházejí na palubě plavidla provádějícího odlov nebo v blízkosti lapadla, jak uvádí článek 39 a příloha VIII:

| a) | zaznamenávají údaje a podávají zprávy o prováděném přemísťování; |
| --- | --- |

a)

zaznamenávají údaje a podávají zprávy o prováděném přemísťování;

| b) | sledují a odhadují přemístěné úlovky a |
| --- | --- |

b)

sledují a odhadují přemístěné úlovky a

| c) | ověřují záznamy uvedené v předchozím oprávnění k přemístění podle článku 40 a v prohlášení ICCAT o přemístění podle článku 42. |
| --- | --- |

c)

ověřují záznamy uvedené v předchozím oprávnění k přemístění podle článku 40 a v prohlášení ICCAT o přemístění podle článku 42.

2.   V případech, kdy existuje více než 10 % rozdíl v počtech jedinců tuňáka obecného odhadnutých regionálním pozorovatelem, příslušnými kontrolními orgány nebo velitelem plavidla provádějícího odlov nebo vlečného plavidla nebo provozovatelem lapadla či hospodářství, zahájí odpovědný členský stát šetření. Takové šetření musí být uzavřeno před okamžikem umístění do klecí v hospodářství a v každém případě do 96 hodin poté, co bylo zahájeno, s výjimkou případů vyšší moci. Do doby, než budou známy výsledky tohoto šetření, se nepovolí umístění do klecí a nepotvrdí příslušný oddíl dokumentace úlovků tuňáka obecného.

3.   Pokud však videozáznam nemá dostatečnou kvalitu nebo rozlišení, aby bylo možné odhadnout přemístěná množství, může velitel plavidla nebo provozovatel hospodářství nebo lapadla požádat orgány odpovědného členského státu o povolení k provedení nového přemístění a poskytnutí odpovídajícího videozáznamu regionálnímu pozorovateli. Pokud toto dobrovolné kontrolní přemístění není provedeno s uspokojivými výsledky, odpovědný členský stát zahájí šetření. Pokud se po tomto šetření potvrdí, že nedostatečná kvalita či jasnost videozáznamu neumožňuje odhadnout množství, jichž se přemístění týká, kontrolní orgány odpovědného členského státu nařídí další kontrolní přemístění a poskytnou odpovídající videozáznam regionálnímu pozorovateli ICCAT. Provedou se nová přemístění jako kontrolní přemístění, dokud se kvalita videozáznamu nezlepší natolik, aby umožňovala odhadnout přemístěná množství.

4.   Aniž je dotčeno ověřování prováděné inspektory, regionální pozorovatelé ICCAT podepíší prohlášení ICCAT o přemístění pouze v případě, že jsou jejich postřehy v souladu s opatřeními ICCAT pro zachování a řízení zdrojů a že informace obsažené v prohlášení ICCAT o přemístění odpovídají jejich pozorování a obsahují příslušný videozáznam v souladu s odstavci 1, 2 a 3. Pozorovatelé ICCAT rovněž ověří, že prohlášení ICCAT o přemístění je předáno veliteli vlečného plavidla nebo provozovateli hospodářství nebo případně zástupci lapadla. Nesouhlasí-li pozorovatelé ICCAT s prohlášením ICCAT o přemístění, uvedou v prohlášení ICCAT o přemístění a v dokumentaci o úlovku tuňáka obecného svou přítomnost a důvody svého nesouhlasu, přičemž konkrétně odkáží na pravidlo (pravidla) nebo postup(y), které nebyly dodrženy.

5.   Při ukončení přemisťování úlovku vyplní velitelé plavidel provádějících odlov nebo vlečných plavidel, provozovatelé hospodářství nebo lapadel prohlášení ICCAT o přemístění v souladu s formátem uvedeným v příloze VI a předají ho odpovědnému členskému státu. Členské státy předají prohlášení o přemístění Komisi.

Článek 45

Prováděcí akty

Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví operační postupy pro uplatňování tohoto oddílu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 68.

Oddíl 7

Umístění do klecí

Článek 46

Oprávnění k umístění do klecí a případné zamítnutí oprávnění

1.   Před začátkem umisťování do klecí se pro každou přepravní klec zakazuje ukotvení přepravních klecí ve vzdálenosti do 0,5 námořní míle od hospodářských zařízení. Za tímto účelem jsou v plánech řízení chovu podle článku 15 k dispozici zeměpisné souřadnice odpovídající polygonu, ve kterém je umístěno hospodářství.

2.   Před každým umístěním do klecí členský stát odpovědný za hospodářství požádá členský stát nebo smluvní stranu úmluvy odpovědné za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo, které tuňáka obecného za účelem umístění do klecí ulovily, o schválení umístění do klecí.

3.   Příslušný orgán členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo odmítne umístění do klecí schválit, pokud shledá, že:

| a) | plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo, které ryby ulovilo, nemělo dostatečnou kvótu pro tuňáka obecného; |
| --- | --- |

a)

plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo, které ryby ulovilo, nemělo dostatečnou kvótu pro tuňáka obecného;

| b) | plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo řádně neohlásilo množství ryb nebo |
| --- | --- |

b)

plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo řádně neohlásilo množství ryb nebo

| c) | plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo vykazované jako plavidlo, jež ryby ulovilo, nemá platné oprávnění lovit tuňáka obecného vydané v souladu s článkem 27. |
| --- | --- |

c)

plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo vykazované jako plavidlo, jež ryby ulovilo, nemá platné oprávnění lovit tuňáka obecného vydané v souladu s článkem 27.

4.   V případě, že členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo odmítne umístění do klecí schválit:

| a) | vyrozumí o tom příslušný orgán členského státu nebo smluvní strany úmluvy odpovědných za hospodářství a |
| --- | --- |

a)

vyrozumí o tom příslušný orgán členského státu nebo smluvní strany úmluvy odpovědných za hospodářství a

| b) | požádá tento příslušný orgán o zabavení úlovků a vypuštění ryb do moře. |
| --- | --- |

b)

požádá tento příslušný orgán o zabavení úlovků a vypuštění ryb do moře.

5.   Umístění do klecí nesmí začít bez schválení, vydaného během jednoho pracovního dne od žádosti podané členským státem nebo smluvní stranou úmluvy odpovědnými za plavidla provádějící odlov nebo lapadla nebo členským státem odpovědným za hospodářství, je-li schválení dohodnuto s orgány členského státu nebo smluvní strany úmluvy odpovědnými za plavidla provádějící odlov nebo lapadlo. V případě, že příslušné orgány členského státu nebo smluvní strany úmluvy, které jsou odpovědné za hospodářství, neobdrží ve lhůtě jednoho pracovního dne odpověď od orgánů členského státu nebo smluvní strany úmluvy, které jsou odpovědné za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo, mohou umístění do klecí povolit.

6.   Ryby se do klecí umísťují před 22. srpnem každého roku s výjimkou případů, které příslušné orgány členského státu nebo smluvní strany úmluvy odpovědné za hospodářství řádně odůvodní, včetně případů vyšší moci, a toto odůvodnění se připojí ke zprávě o umístění do klecí, až bude předložena. V žádném případě se ryby nesmějí umísťovat do klecí po 7. září každého roku.

Článek 47

Dokumentace úlovků tuňáka obecného

1.   Členské státy odpovědné za hospodářství nesmí umísťovat tuňáka obecného do klecí, které nejsou doprovázeny dokumentací vyžadovanou komisí ICCAT v rámci programu dokumentace úlovků podle nařízení (EU) č. 640/2010. Dokumentace musí být přesná, úplná a musí být potvrzena členským státem nebo smluvní stranou úmluvy odpovědnými za plavidla provádějící odlov nebo lapadla.

2.   Členské státy neumístí tuňáka obecného do hospodářství, které není schváleno členským státem nebo smluvní stranou úmluvy ani není uvedeno v evidenci ICCAT týkající se chovných zařízení.

3.   Členské státy odpovědné za hospodářství zajistí, aby úlovky tuňáka obecného byly umístěny v oddělených klecích nebo v oddělené řadě klecí s členěním podle členského státu vlajky nebo smluvní strany úmluvy, z nichž úlovek pochází. Odchylně, pokud je tuňák obecný uloven v rámci společné rybolovné operace mezi různými členskými státy, zajistí členské státy odpovědné za hospodářství, aby byl tuňák obecný umístěn v oddělených klecích nebo v oddělené řadě klecí s členěním podle společných rybolovných operací a roku odlovu.

Článek 48

Inspekce

Členské státy odpovědné za hospodářství přijmou nezbytná opatření pro inspekci každého umístění do klecí v hospodářstvích.

Článek 49

Sledování videokamerou

Každý členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, že umísťování do klecí je sledováno jeho kontrolními orgány videokamerou umístěnou ve vodě. Jeden videozáznam se v souladu s postupy uvedenými v příloze X pořídí pro každé umístění do klecí.

Článek 50

Zahájení a průběh šetření

V případě, že existuje větší než 10 % rozdíl v počtech odhadnutých regionálním pozorovatelem ICCAT, kontrolními orgány příslušných členských států nebo provozovatelem hospodářství, zahájí členský stát odpovědný za hospodářství šetření ve spolupráci s členským státem nebo smluvní stranou úmluvy odpovědnými za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo. Členský stát, který šetření provádí, může využít další informace, jež má k dispozici, včetně výsledků programů umísťování do klecí podle článku 51.

Článek 51

Opatření a programy pro odhad počtu jedinců a hmotnosti tuňáka obecného, jenž má být umístěn do klecí

1.   Členské státy zajistí, že za účelem odhadu počtu a hmotnosti ryb se ve 100 % případů umísťování použije program využívající stereoskopické kamerové systémy nebo alternativní metody, jež zaručují stejnou úroveň přesnosti a správnosti.

2.   Tento program se realizuje v souladu s postupy stanovenými v příloze XI. Alternativní metody mohou být použity jen v případě, že byly schváleny komisí ICCAT během jejího výročního zasedání.

3.   Členské státy odpovědné za hospodářství sdělí výsledky programu členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědným za plavidla provádějící odlov a subjektu, který jménem komise ICCAT provozuje program regionálních pozorovatelů.

4.   Pokud u jedné operace odlovu výsledky programu naznačují, že se počet jedinců tuňáka obecného umístěných do klecí liší o více než 10 % od nahlášených odlovů nebo přemísťovaných množství, zahájí členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo šetření s cílem určit přesnou hmotnost úlovku, která se odečte od vnitrostátní kvóty pro tuňáka obecného v souladu s odstavcem 9.

5.   Pokud členský stát nebo smluvní strana úmluvy odpovědná za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo zahájí šetření, členský stát odpovědný za hospodářství plně spolupracuje a poskytne členskému státu nebo smluvní straně úmluvy veškeré požadované doplňující informace, včetně výsledků analýzy dotčených videozáznamů, a neprodleně informuje Komisi.

6.   Příslušné orgány členských států, včetně těch, jejichž plavidla se podílela na přepravě ryb, aktivně spolupracují, a to i prostřednictvím výměny veškerých informací a dokladů, které mají k dispozici.

7.   Příslušný orgán členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo ukončí šetření do jednoho měsíce od sdělení výsledků umístění do klecí příslušným orgánem členského státu odpovědného za hospodářství.

8.   Rozdíl větší než 10 % mezi počtem kusů tuňáka obecného nahlášených dotčeným plavidlem nebo lapadlo a počtem stanoveným příslušným orgánem členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo v důsledku šetření představuje potenciální nesoulad dotčeného plavidla nebo lapadla.

9.   Pokud šetření dospěje k závěru, že jedinci tuňáka obecného chybí, odečte se hmotnost chybějících ryb z kvóty členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo použitím průměrné individuální hmotnosti při umístění do klecí sdělené příslušným orgánem členského státu odpovědného za hospodářství na počet tuňáka obecného v úlovku stanovený příslušným orgánem členského státu odpovědného za rybářské plavidlo nebo lapadlo na základě jeho analýzy videozáznamů při prvním přemístění v rámci šetření.

10.   Bez ohledu na odstavec 9 mohou po konzultaci s příslušnými orgány členského státu nebo smluvními stranami úmluvy odpovědnými za rybářské plavidlo, které se účastní přepravy ryb do cílového hospodářství, příslušné orgány členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo a Komise rozhodnout, že od vnitrostátní kvóty neodečtou ryby, u nichž bylo při šetření zjištěno, že došlo k jejich ztrátě, pokud hospodářský subjekt tyto ztráty řádně zdokumentoval jako vyšší moc, sdělil příslušné informace příslušnému orgánu členského státu odpovědného za hospodářský subjekt a Komisi bezprostředně po události a ztráty nevedly ke známému úhynu.

11.   Členský stát odpovědný za plavidlo provádějící odlov nebo lapadlo vydá v souladu s postupy stanovenými v příloze XII příkaz k vypuštění pro množství umístěná do klecí, jež přesahují množství ryb vykázaná jako ulovená a přemístěná, pokud:

| a) | šetření podle odstavce 4 není uzavřeno do 10 pracovních dnů od sdělení výsledků programu v případě jednoho umístění do klecí nebo všech umístění do klecí v rámci společné rybolovné operace nebo |
| --- | --- |

a)

šetření podle odstavce 4 není uzavřeno do 10 pracovních dnů od sdělení výsledků programu v případě jednoho umístění do klecí nebo všech umístění do klecí v rámci společné rybolovné operace nebo

| b) | výsledek šetření naznačuje, že počet jedinců a/nebo průměrná hmotnost tuňáka obecného přesahuje tento vykázaný počet nebo hmotnost ulovených a přemístěných ryb. |
| --- | --- |

b)

výsledek šetření naznačuje, že počet jedinců a/nebo průměrná hmotnost tuňáka obecného přesahuje tento vykázaný počet nebo hmotnost ulovených a přemístěných ryb.

Vypuštění přebytku se provede za přítomnosti kontrolních orgánů.

12.   Výsledky programu se použijí při rozhodování, zda jsou nutná vypuštění, a odpovídajícím způsobem se vyplní prohlášení o umístění do klecí a příslušné oddíly dokumentace úlovků tuňáka obecného. Pokud byl vydán příkaz k vypuštění ryb, provozovatel hospodářství požádá o přítomnost vnitrostátního kontrolního orgánu a regionálního pozorovatele ICCAT, aby mohl vypuštění sledovat.

13.   Každoročně do 1. září předloží členské státy Komisi výsledky programu. V případě zásahu vyšší moci při umísťování do klecí předloží členské státy tyto výsledky každoročně před 12. zářím. Komise do 15. září každého roku tyto informace předá Stálému výboru pro výzkum a statistiku k vyhodnocení.

14.   Přemístění živého tuňáka obecného z jedné chovné klece do jiné chovné klece se uskuteční pouze s povolením a za přítomnosti kontrolních orgánů členského státu nebo smluvní strany úmluvy odpovědných za hospodářství. Každé přemístění se zaznamená, aby bylo možné zkontrolovat počet jedinců. Vnitrostátní kontrolní orgány tato přemístění sledují a zajistí, že každé přemístění uvnitř jednoho hospodářství se zaznamená v systému elektronické dokumentace úlovků tuňáka obecného.

Článek 52

Prohlášení o umístění do klecí a zpráva o umístění do klecí

1.   Provozovatel hospodářství předloží svému příslušnému orgánu do 72 hodin po ukončení každého umístění do klecí prohlášení o umístění do klecí uvedené v příloze XIV.

2.   Členský stát odpovědný za hospodářství předloží členskému státu nebo smluvní straně úmluvy, jejichž plavidla nebo lapadla odlovila tuňáka obecného, a Komisi do jednoho týdne po ukončení umístění ryb do klecí kromě prohlášení o umístění do klecí uvedeného v odstavci 1 také zprávu o umístění do klecí, která bude obsahovat prvky stanovené v části B přílohy XI. Komise předá tyto informace sekretariátu ICCAT.

3.   Pro účely odstavce 2 se umístění do klece nepovažuje za ukončené do doby, než je uzavřeno zahájené šetření a proveden jakýkoli příkaz k vypuštění ryb.

Článek 53

Přemísťování v rámci jednoho hospodářství a namátkové kontroly

1.   Členské státy odpovědné za hospodářství zavedou systém sledovatelnosti, včetně pořizování videozáznamů vnitřních přemístění.

2.   Kontrolní orgány členských států odpovědných za hospodářství provádějí na základě analýzy rizik namátkové kontroly tuňáka obecného drženého v chovných klecích v době od dokončení umístění do klecí v určitém roce do prvního umístění do klecí v roce následujícím.

3.   Pro účely odstavce 2 každý členský stát odpovědný za hospodářství stanoví minimální procentní podíl ryb, které je třeba zkontrolovat. Tento podíl se uvede v ročním plánu inspekce podle článku 14. Každý členský stát sdělí Komisi výsledky namátkových kontrol provedených v každém roce. Komise předá tyto výsledky v dubnu roku, který následuje po příslušném kvótovém období, sekretariátu ICCAT.

Článek 54

Přístup k videozáznamům a požadavky na videozáznamy

1.   Každý členský stát odpovědný za hospodářství zajistí, aby videozáznamy podle článků 49 a 51 byly na žádost zpřístupněny vnitrostátním inspektorům, jakož i regionálním inspektorům a inspektorům ICCAT a pozorovatelům ICCAT a vnitrostátním pozorovatelům.

2.   Členský stát odpovědný za hospodářství přijme nezbytná opatření s cílem zabránit veškerým záměnám nebo úpravám originálního videozáznamu či manipulaci s ním.

Článek 55

Roční plány o umístění do klecí

Členské státy, na něž se vztahuje povinnost předkládat prohlášení a zprávy o umístění do klecí podle článku 52, předloží každý rok Komisi do 31. července zprávu o umístění do klecí za předchozí rok. Komise před 31. srpnem každého roku předá tyto informace sekretariátu ICCAT. Zpráva obsahuje tyto informace:

| a) | celkové množství tuňáka obecného umístěného do klecí podle hospodářství, včetně ztráty v počtech a hmotnosti během přepravy do klecí podle hospodářství, provedené rybářskými plavidly a lapadly; |
| --- | --- |

a)

celkové množství tuňáka obecného umístěného do klecí podle hospodářství, včetně ztráty v počtech a hmotnosti během přepravy do klecí podle hospodářství, provedené rybářskými plavidly a lapadly;

| b) | seznam plavidel, jež loví, poskytují nebo přepravují tuňáka obecného pro účely chovu (název plavidla, vlajka, číslo licence, typ lovného zařízení), a lapadel; |
| --- | --- |

b)

seznam plavidel, jež loví, poskytují nebo přepravují tuňáka obecného pro účely chovu (název plavidla, vlajka, číslo licence, typ lovného zařízení), a lapadel;

| c) | výsledky programu odběru vzorků za účelem odhadu počtu jedinců uloveného tuňáka obecného na základě velikosti, jakož i datum, čas a oblast úlovku a použitý způsob lovu, s cílem zlepšit statistiku pro účely hodnocení stavu.
  Program odběru vzorků vyžaduje, aby byl odběr vzorků velikosti (délky nebo hmotnosti) v klecích proveden na jednom vzorku (= 100 jedinců) na každých 100 tun živých ryb nebo na 10 % vzorku z celkového počtu ryb umístěných v klecích. Vzorky velikosti se odeberou během výlovu v hospodářství a z mrtvých ryb během přepravy, při dodržení pokynů ICCAT pro předkládání údajů a informací. Pro ryby, které jsou chovány v hospodářství déle než jeden rok, se zavedou jiné doplňkové metody odběru vzorků. Odběr vzorků se provádí při každém výlovu a zahrnuje všechny klece; |
| --- | --- |

c)

výsledky programu odběru vzorků za účelem odhadu počtu jedinců uloveného tuňáka obecného na základě velikosti, jakož i datum, čas a oblast úlovku a použitý způsob lovu, s cílem zlepšit statistiku pro účely hodnocení stavu.

Program odběru vzorků vyžaduje, aby byl odběr vzorků velikosti (délky nebo hmotnosti) v klecích proveden na jednom vzorku (= 100 jedinců) na každých 100 tun živých ryb nebo na 10 % vzorku z celkového počtu ryb umístěných v klecích. Vzorky velikosti se odeberou během výlovu v hospodářství a z mrtvých ryb během přepravy, při dodržení pokynů ICCAT pro předkládání údajů a informací. Pro ryby, které jsou chovány v hospodářství déle než jeden rok, se zavedou jiné doplňkové metody odběru vzorků. Odběr vzorků se provádí při každém výlovu a zahrnuje všechny klece;

| d) | množství tuňáka obecného umístěného v klecích a odhad růstu a úmrtnosti po dobu zajetí a prodaného množství v tunách; tyto informace poskytne hospodářství; |
| --- | --- |

d)

množství tuňáka obecného umístěného v klecích a odhad růstu a úmrtnosti po dobu zajetí a prodaného množství v tunách; tyto informace poskytne hospodářství;

| e) | množství tuňáka obecného umístěného do klecí během předchozího roku a |
| --- | --- |

e)

množství tuňáka obecného umístěného do klecí během předchozího roku a

| f) | množství uvedené na trh během předchozího roku, rozepsané podle původu. |
| --- | --- |

f)

množství uvedené na trh během předchozího roku, rozepsané podle původu.

Článek 56

Prováděcí akty

Komise může přijmout prováděcí akty, ve kterých stanoví postupy pro uplatňování ustanovení tohoto oddílu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 68.

Oddíl 8

Sledování a dohled

Článek 57

Systém sledování plavidel

1.   Odchylně od čl. 9 odst. 5 nařízení (ES) č. 1224/2009 členské státy vlajky zavedou v souladu s přílohou XV systém sledování plavidel pro svá rybářská plavidla o celkové délce 12 metrů nebo větší.

2.   Rybářská plavidla o celkové délce přesahující 15 metrů, která jsou uvedena na seznamu plavidel podle čl. 26 odst. 1 písm. a) nebo b), zahájí přenos údajů ze systému sledování plavidel komisi ICCAT nejméně pět dnů před dobou platnosti jejich oprávnění a tento přenos pokračuje nejméně pět dnů po skončení doby platnosti jejich oprávnění s výjimkou případů, kdy je Komisi předem zaslána žádost o odstranění daného plavidla z evidence plavidel ICCAT.

3.   Pro účely kontroly velitel nebo zástupce velitele zajistí, že u plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného, se nepřeruší přenos údajů ze systému sledování plavidel v době, kdy jsou plavidla v přístavu, ledaže je v něm zaveden systém hlášení o vplutí a vyplutí.

4.   Členské státy zajistí, aby jejich střediska sledování lovišť zasílala Komisi a subjektu jí určenému v reálném čase a ve formátu „https data feed“ hlášení systému sledování plavidel, která obdržela od rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou. Komise tato hlášení předá sekretariátu ICCAT.

5.   Členské státy zajistí, aby:

| a) | hlášení systému sledování plavidel z rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou byla předávána Komisi alespoň jednou za dvě hodiny; |
| --- | --- |

a)

hlášení systému sledování plavidel z rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou byla předávána Komisi alespoň jednou za dvě hodiny;

| b) | v případě technických problémů systému sledování plavidel byla alternativní hlášení z rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou obdržená podle čl. 25 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 404/2011 předána Komisi do 24 hodin od doby, kdy byla přijata jejich středisky sledování lovišť; |
| --- | --- |

b)

v případě technických problémů systému sledování plavidel byla alternativní hlášení z rybářských plavidel plujících pod jejich vlajkou obdržená podle čl. 25 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 404/2011 předána Komisi do 24 hodin od doby, kdy byla přijata jejich středisky sledování lovišť;

| c) | hlášení předávaná Komisi byla posloupně očíslována (jedinečnými identifikačními kódy), aby se zamezilo zdvojení; |
| --- | --- |

c)

hlášení předávaná Komisi byla posloupně očíslována (jedinečnými identifikačními kódy), aby se zamezilo zdvojení;

| d) | hlášení předávaná Komisi byla v souladu s čl. 24 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 404/2011. |
| --- | --- |

d)

hlášení předávaná Komisi byla v souladu s čl. 24 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 404/2011.

6.   Každý členský stát zajistí, že se všemi hlášeními zpřístupněnými jeho inspekčním plavidlům se nakládá důvěrně a že jsou omezena na inspekci námořních operací.

Oddíl 9

Inspekce a vynucování

Článek 58

Program společné mezinárodní inspekce ICCAT

1.   Činnosti společné mezinárodní inspekce se provádějí v souladu s programem společné mezinárodní inspekce ICCAT (dále jen „program ICCAT“) pro mezinárodní kontrolu mimo vody podléhající vnitrostátní pravomoci, jak je stanoveno v příloze IX tohoto nařízení.

2.   Členské státy, jejichž rybářská plavidla jsou oprávněna provozovat činnosti související s tuňákem obecným, přidělí inspektory a provádějí inspekce na moři podle programu ICCAT.

3.   Provádí-li činnosti související s tuňákem obecným v oblasti úmluvy více než 15 rybářských plavidel plujících pod vlajkou jednoho členského státu, nasadí dotyčný členský stát na základě posouzení rizik po dobu přítomnosti těchto plavidel v této oblasti inspekční plavidlo pro účely inspekce a kontroly na moři. Tato povinnost se považuje za splněnou v případě, kdy členské státy spolupracují na společném provozu inspekčního plavidla nebo v případě, kdy je v oblasti úmluvy nasazeno inspekční plavidlo Unie.

4.   Komise nebo jí určený subjekt může pro program ICCAT přidělit inspektory Unie.

5.   Pro účely odstavce 3 Komise nebo jí určený subjekt koordinuje činnosti týkající se dohledu a inspekce jménem Unie. Ve spolupráci s dotčenými členskými státy může Komise vypracovat společné inspekční programy, které Unii umožní plnit závazky přijaté v rámci programu ICCAT. Členské státy, jejichž rybářská plavidla loví tuňáka obecného, přijmou opatření nezbytná k usnadnění provádění těchto programů, zejména pokud jde o požadované lidské a materiální zdroje a o období a zeměpisné oblasti, v nichž mají být tyto zdroje nasazeny.

6.   Členské státy oznámí Komisi každoročně do 1. dubna jména inspektorů a názvy inspekčních plavidel, které hodlají během roku zařadit do programu ICCAT. S využitím uvedených informací vypracuje Komise ve spolupráci s členskými státy každoročně plán účasti Unie na programu ICCAT, který zašle sekretariátu ICCAT a členským státům.

Článek 59

Inspekce v případě porušení předpisů

Členský stát vlajky zajistí, aby fyzická inspekce rybářského plavidla plujícího pod jeho vlajkou proběhla pod jeho vedením v jeho přístavech, nebo, není-li rybářské plavidlo v žádném z jeho přístavů, byla provedena inspektorem, kterého členský stát vlajky určí, pokud toto rybářské plavidlo:

| a) | nedodrželo požadavky týkající se zaznamenávání a podávání zpráv stanovené v článcích 31 a 32 nebo |
| --- | --- |

a)

nedodrželo požadavky týkající se zaznamenávání a podávání zpráv stanovené v článcích 31 a 32 nebo

| b) | porušilo toto nařízení nebo se dopustilo závažného porušení uvedeného v článku 42 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo článku 90 nařízení (ES) č. 1224/2009. |
| --- | --- |

b)

porušilo toto nařízení nebo se dopustilo závažného porušení uvedeného v článku 42 nařízení (ES) č. 1005/2008 nebo článku 90 nařízení (ES) č. 1224/2009.

Článek 60

Křížové kontroly

1.   Každý členský stát ověří informace z inspekčních zpráv a zpráv pozorovatelů a včasné předání těchto zpráv, údaje ze systému sledování plavidel a případně elektronickou dokumentaci o úlovcích tuňáka obecného, jakož i včasné předávání lodních deníků a informace zaznamenané v lodních denících svých rybářských plavidel, v dokladech o přemístění a překládce a v dokladech o úlovcích tuňáka obecného v souladu s článkem 109 nařízení (ES) č. 1224/2009.

2.   Každý členský stát provádí křížové kontroly všech vykládek, všech překládek nebo umístění do klecí mezi množstvími podle druhu zaznamenanými v lodním deníku rybářského plavidla nebo množstvími podle druhu zaznamenanými v prohlášení o překládce a množstvími zaznamenanými v prohlášení o vykládce nebo v prohlášení o umístění do klecí nebo jakémkoli dalším vhodném dokladu, například faktuře nebo prodejním dokladu.

Oddíl 10

Prosazování

Článek 61

Prosazování

Aniž jsou dotčeny články 89 až 91 nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména povinnost členských států přijmout vůči rybářskému plavidlu vhodná donucovací opatření, členské státy odpovědné za hospodářství pro tuňáka obecného přijmou vůči hospodářství vhodná donucovací opatření, pokud bylo v souladu s vnitrostátním právem zjištěno, že hospodářství nedodržuje články 46 až 56 tohoto nařízení. Tato opatření mohou v závislosti na závažnosti protiprávního jednání a v souladu s příslušnými ustanoveními vnitrostátního práva zahrnovat zejména pozastavení nebo zrušení povolení nebo uložení pokut nebo obojí. Členské státy každé pozastavení nebo zrušení povolení oznámí Komisi, která o tom uvědomí sekretariát ICCAT, aby mohl náležitě upravit svou evidenci pro chovná zařízení tuňáka obecného.

KAPITOLA VI

Uvádění produktů na trh

Článek 62

Opatření pro uvádění produktů na trh

1.   Aniž jsou dotčena nařízení (ES) č. 1224/2009 a (ES) č. 1005/2008 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (21), zakazuje se v rámci Unie obchod s tuňákem obecným, jeho vykládka, dovoz, vývoz, umístění do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, zpětný vývoz a překládka, které nejsou doprovázeny přesnou, úplnou a ověřenou dokumentací požadovanou podle tohoto nařízení nebo jiných právních aktů Unie provádějících pravidla ICCAT o programu dokumentace úlovků tuňáka obecného.

2.   V rámci Unie se zakazuje obchod s tuňákem obecným, jeho dovoz, vykládka, umístění do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, zpracování, vývoz, zpětný vývoz a překládka, pokud:

| a) | byl tuňák obecný uloven rybářskými plavidly nebo lapadly státu vlajky, který nemá pro tuňáka obecného kvótu nebo omezení odlovu podle podmínek opatření ICCAT na zachování a řízení zdrojů, nebo |
| --- | --- |

a)

byl tuňák obecný uloven rybářskými plavidly nebo lapadly státu vlajky, který nemá pro tuňáka obecného kvótu nebo omezení odlovu podle podmínek opatření ICCAT na zachování a řízení zdrojů, nebo

| b) | byl tuňák obecný uloven rybářskými plavidly nebo lapadly, jejichž individuální kvóta nebo rybolovná práva jejich státu byla v době odlovu vyčerpána. |
| --- | --- |

b)

byl tuňák obecný uloven rybářskými plavidly nebo lapadly, jejichž individuální kvóta nebo rybolovná práva jejich státu byla v době odlovu vyčerpána.

3.   Aniž jsou dotčena nařízení (ES) č. 1224/2009, (ES) č. 1005/2008 a (EU) č. 1379/2013, v rámci Unie se zakazují obchod s tuňákem obecným, jeho dovoz, vykládka, zpracování a vývoz z výkrmen nebo chovných hospodářství, které nejsou v souladu s nařízeními uvedenými v odstavci 1.

KAPITOLA VII

Závěrečná ustanovení

Článek 63

Hodnocení

Na žádost Komise členské státy neprodleně předloží Komisi podrobnou zprávu o tom, jak uplatňují toto nařízení. Na základě informací obdržených od členských států Komise ve lhůtě, o níž rozhodne komise ICCAT, předloží sekretariátu ICCAT podrobnou zprávu o provádění doporučení ICCAT 19-04.

Článek 64

Financování

Pro účely nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 (22) se toto nařízení považuje za víceletý plán ve smyslu článku 9 nařízení (EU) č. 1380/2013.

22

Článek 65

Ochrana důvěrných informací

S údaji shromážděnými a vyměněnými v rámci tohoto nařízení se zachází v souladu s příslušnými pravidly pro utajení podle článků 112 a 113 nařízení (ES) č. 1224/2009.

Článek 66

Postup pro provádění změn

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 67 akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení mění za účelem jeho přizpůsobení se opatřením přijatým komisí ICCAT, jež jsou pro Unii a její členské státy závazná, pokud jde o:

| a) | výjimky ze zákazu podle článku 8 týkajícího se převádění nevyužitých kvót; |
| --- | --- |

a)

výjimky ze zákazu podle článku 8 týkajícího se převádění nevyužitých kvót;

| b) | lhůty pro nahlašování informací podle čl. 24 odst. 4, čl. 26 odst. 1, čl. 29 odst. 1, čl. 32 odst. 2 a 3, čl. 35 odst. 5 a 6, článku 36, čl. 41 odst. 3, čl. 44 odst. 2, čl. 51 odst. 13, čl. 52 odst. 2, článku 55, čl. 57 odst. 5 písm. b) a čl. 58 odst. 6; |
| --- | --- |

b)

lhůty pro nahlašování informací podle čl. 24 odst. 4, čl. 26 odst. 1, čl. 29 odst. 1, čl. 32 odst. 2 a 3, čl. 35 odst. 5 a 6, článku 36, čl. 41 odst. 3, čl. 44 odst. 2, čl. 51 odst. 13, čl. 52 odst. 2, článku 55, čl. 57 odst. 5 písm. b) a čl. 58 odst. 6;

| c) | časové vymezení rybolovných období podle čl. 17 odst. 1 a 4; |
| --- | --- |

c)

časové vymezení rybolovných období podle čl. 17 odst. 1 a 4;

| d) | minimální referenční velikost pro zachování zdrojů stanovenou v čl. 19 odst. 1 a 2 a čl. 20 odst. 1; |
| --- | --- |

d)

minimální referenční velikost pro zachování zdrojů stanovenou v čl. 19 odst. 1 a 2 a čl. 20 odst. 1;

| e) | procentní podíly a referenční parametry stanovené v článku 13, čl. 15 odst. 3 a 4, čl. 20 odst. 1, čl. 21 odst. 2, čl. 38 odst. 1, čl. 44 odst. 2, článku 50 a čl. 51 odst. 8; |
| --- | --- |

e)

procentní podíly a referenční parametry stanovené v článku 13, čl. 15 odst. 3 a 4, čl. 20 odst. 1, čl. 21 odst. 2, čl. 38 odst. 1, čl. 44 odst. 2, článku 50 a čl. 51 odst. 8;

| f) | informace, jež mají být předloženy Komisi podle čl. 11 odst. 1, čl. 24 odst. 1, čl. 25 odst. 3, čl. 29 odst. 1, čl. 30 odst. 4, čl. 34 odst. 2, čl. 40 odst. 1 a článku 55; |
| --- | --- |

f)

informace, jež mají být předloženy Komisi podle čl. 11 odst. 1, čl. 24 odst. 1, čl. 25 odst. 3, čl. 29 odst. 1, čl. 30 odst. 4, čl. 34 odst. 2, čl. 40 odst. 1 a článku 55;

| g) | úkoly vnitrostátních pozorovatelů uvedené v čl. 38 odst. 2 a úkoly regionálních pozorovatelů ICCAT uvedené v čl. 39 odst. 5; |
| --- | --- |

g)

úkoly vnitrostátních pozorovatelů uvedené v čl. 38 odst. 2 a úkoly regionálních pozorovatelů ICCAT uvedené v čl. 39 odst. 5;

| h) | důvody pro zamítnutí udělení oprávnění k přemístění podle čl. 41 odst. 1; |
| --- | --- |

h)

důvody pro zamítnutí udělení oprávnění k přemístění podle čl. 41 odst. 1;

| i) | důvody pro zabavení úlovků a vydání příkazu k vypuštění ryb podle čl. 46 odst. 4; |
| --- | --- |

i)

důvody pro zabavení úlovků a vydání příkazu k vypuštění ryb podle čl. 46 odst. 4;

| j) | počet plavidel uvedený v čl. 58 odst. 3; |
| --- | --- |

j)

počet plavidel uvedený v čl. 58 odst. 3;

| k) | přílohy I až XV. |
| --- | --- |

k)

přílohy I až XV.

2.   Jakékoli změny přijaté v souladu s odstavcem 1 se omezí pouze na provedení změn a/nebo dodatků příslušných doporučení ICCAT, která jsou pro Unii závazná.

Článek 67

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 66 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 17. října 2023. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 66 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 66 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy byl tento akt Evropskému parlamentu nebo Radě oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 68

Projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu, zřízený článkem 47 nařízení (EU) č. 1380/2013. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Článek 69

Změny nařízení (ES) č. 1936/2001

Nařízení (ES) č. 1936/2001 se mění takto:

| a) | čl. 3 písm. g) až j), články 4a, 4b a 4c a příloha 1a se zrušují; |
| --- | --- |

a)

čl. 3 písm. g) až j), články 4a, 4b a 4c a příloha 1a se zrušují;

| b) | v příloze I se zrušuje odrážka „tuňák obecný: Thunnus thynnus“; |
| --- | --- |

b)

v příloze I se zrušuje odrážka „tuňák obecný: Thunnus thynnus“;

Thunnus thynnus

| c) | v příloze II se zrušuje řádek „Thunnus thynnus: tuňák obecný“. |
| --- | --- |

c)

v příloze II se zrušuje řádek „Thunnus thynnus: tuňák obecný“.

Thunnus thynnus

Článek 70

Změna nařízení (EU) 2017/2107

Článek 43 nařízení (EU) 2017/2107 se zrušuje.

Článek 43

Článek 71

Změna nařízení (EU) 2019/833

Článek 53 nařízení (EU) 2019/833 se zrušuje.

Článek 53

Článek 72

Zrušení

1.   Nařízení (EU) 2016/1627 se zrušuje.

2.   Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze XVI tohoto nařízení.

Článek 73

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost [dvacátým] dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 13. září 2023.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předseda

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  Úř. věst. C 232, 14.7.2020, s. 36.

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 28. dubna 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a postoj Rady v prvním čtení ze dne 26. června 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku). Postoj Evropského parlamentu ze dne 12. září 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  Rozhodnutí Rady 98/392/ES ze dne 23. března 1998 o uzavření Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu ze dne 10. prosince 1982 a dohody ze dne 28. července 1994 o provedení části XI této úmluvy Evropským společenstvím (Úř. věst. L 179, 23.6.1998, s. 1).

4

(5)  Mezinárodní úmluva na ochranu tuňáků v Atlantiku (Úř. věst. L 162, 18.6.1986, s. 34).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1627 ze dne 14. září 2016 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 1).

6

(7)  Nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1).

7

(8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 404/2011 ze dne 8. dubna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (Úř. věst. L 112, 30.4.2011, s. 1).

8

(9)  Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

9

(10)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 ze dne 18. listopadu 2014 o provádění mezinárodních závazků Unie v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 v rámci Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku (Úř. věst. L 16, 23.1.2015, s. 23).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 640/2010 ze dne 7. července 2010 o vytvoření programu dokumentace úlovků tuňáka obecného (Thunnus thynnus) a o změně nařízení Rady (ES) č. 1984/2003 (Úř. věst. L 194, 24.7.2010, s. 1).

11

Thunnus thynnus

(12)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2107 ze dne 15. listopadu 2017, kterým se stanoví opatření pro řízení, zachování a kontrolu platná v oblasti úmluvy Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1936/2001, (ES) č. 1984/2003 a (ES) č. 520/2007 (Úř. věst. L 315, 30.11.2017, s. 1).

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/833 ze dne 20. května 2019, kterým se stanoví ochranná a donucovací opatření v oblasti upravené předpisy Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku, mění nařízení (EU) 2016/1627 a zrušují nařízení Rady (ES) č. 2115/2005 a (ES) č. 1386/2007 (Úř. věst. L 141, 28.5.2019, s. 1).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1154 ze dne 20. června 2019 o víceletém plánu obnovy populace mečouna obecného ve Středozemním moři a o změně nařízení Rady (ES) č. 1967/2006 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2107 (Úř. věst. L 188, 12.7.2019, s. 1).

16

(17)  Nařízení Rady (ES) č. 1936/2001 ze dne 27. září 2001, kterým se stanoví kontrolní opatření pro rybolov některých populací vysoce stěhovavých ryb (Úř. věst. L 263, 3.10.2001, s. 1).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2403 ze dne 12. prosince 2017 o udržitelném řízení vnějšího rybářského loďstva a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1006/2008 (Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 81).

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1241 ze dne 20. června 2019 o zachování rybolovných zdrojů a ochraně mořských ekosystémů pomocí technických opatření, o změně nařízení Rady (ES) č. 1967/2006, (ES) č. 1224/2009 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 a (EU) 2019/1022 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 894/97, (ES) č. 850/98, (ES) č. 2549/2000, (ES) č. 254/2002, (ES) č. 812/2004 a (ES) č. 2187/2005 (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 105).

19

(20)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/218 ze dne 6. února 2017 týkající se rejstříku rybářského loďstva Unie (Úř. věst. L 34, 9.2.2017, s. 9).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 1).

21

(22)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1).

22

---

PŘÍLOHA I

ZVLÁŠTNÍ PODMÍNKY VZTAHUJÍCÍ SE NA RYBÁŘSKÁ PLAVIDLA UVEDENÁ V ČLÁNKU 19

1.

| a) | Maximální počet svých návnadových člunů a člunů lovících na vlečnou šňůru, které jsou oprávněny aktivně lovit tuňáka obecného, na počet plavidel, která se v roce 2006 účastnila řízeného rybolovu tuňáka obecného. |
| --- | --- |

a)

Maximální počet svých návnadových člunů a člunů lovících na vlečnou šňůru, které jsou oprávněny aktivně lovit tuňáka obecného, na počet plavidel, která se v roce 2006 účastnila řízeného rybolovu tuňáka obecného.

| b) | Maximální počet svých plavidel pro drobný rybolov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného ve Středozemním moři, na počet plavidel, která se v roce 2008 účastnila rybolovu tuňáka obecného. |
| --- | --- |

b)

Maximální počet svých plavidel pro drobný rybolov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného ve Středozemním moři, na počet plavidel, která se v roce 2008 účastnila rybolovu tuňáka obecného.

| c) | Maximální počet svých plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného v Jaderském moři, na počet plavidel účastnících se v roce 2008 rybolovu tuňáka obecného. |
| --- | --- |

c)

Maximální počet svých plavidel provádějících odlov, která jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného v Jaderském moři, na počet plavidel účastnících se v roce 2008 rybolovu tuňáka obecného.

Každý členský stát přidělí dotčeným plavidlům individuální kvóty.

2.

| — | ne více než 7 % své kvóty pro tuňáka obecného mezi návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru. V případě Francie plavidla plující pod vlajkou Francie o celkové délce nepřesahující 17 metrů působící v Biskajském zálivu mohou odlovit nejvýše 100 tun tuňáka obecného o hmotnosti nejméně 6,4 kg nebo o délce 70 cm od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve. |
| --- | --- |

—

ne více než 7 % své kvóty pro tuňáka obecného mezi návnadové čluny a čluny lovící na vlečnou šňůru. V případě Francie plavidla plující pod vlajkou Francie o celkové délce nepřesahující 17 metrů působící v Biskajském zálivu mohou odlovit nejvýše 100 tun tuňáka obecného o hmotnosti nejméně 6,4 kg nebo o délce 70 cm od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve.

| — | ne více než 2 % své kvóty pro tuňáka obecného mezi svůj drobný pobřežní rybolov čerstvých ryb ve Středozemním moři. |
| --- | --- |

—

ne více než 2 % své kvóty pro tuňáka obecného mezi svůj drobný pobřežní rybolov čerstvých ryb ve Středozemním moři.

| — | ne více než 90 % své kvóty pro tuňáka obecného mezi rybářská plavidla provádějící odlov v Jaderském moři pro účely chovu. |
| --- | --- |

—

ne více než 90 % své kvóty pro tuňáka obecného mezi rybářská plavidla provádějící odlov v Jaderském moři pro účely chovu.

3.

Chorvatsko může v případě maximálně 7 % (v hmotnosti) jedinců tuňáka obecného odloveného plavidly plujícími pod jeho vlajkou v Jaderském moři pro účely chovu uplatnit minimální hmotnost 6,4 kg nebo délku 66 cm od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve.

4.

| — | ocasní štítky musí být upevněny na každého tuňáka obecného bezprostředně po vykládce. |
| --- | --- |

—

ocasní štítky musí být upevněny na každého tuňáka obecného bezprostředně po vykládce.

| — | každý ocasní štítek nese jedinečné identifikační číslo; toto číslo je uvedeno v dokladech o úlovcích týkajících se tuňáka obecného a čitelně a nesmazatelně vyznačeno na vnější straně každého balení obsahujícího tuňáka. |
| --- | --- |

—

každý ocasní štítek nese jedinečné identifikační číslo; toto číslo je uvedeno v dokladech o úlovcích týkajících se tuňáka obecného a čitelně a nesmazatelně vyznačeno na vnější straně každého balení obsahujícího tuňáka.

---

PŘÍLOHA II

POŽADAVKY TÝKAJÍCÍ SE LODNÍHO DENÍKU

A.   PLAVIDLA PROVÁDĚJÍCÍ ODLOV

Minimální specifikace pro lodní deníky rybolovu:

| 1. | Lodní deník musí mít číslované stránky. |
| --- | --- |

1.

Lodní deník musí mít číslované stránky.

| 2. | Lodní deník je vyplňován denně (do půlnoci) nebo před příjezdem do přístavu. |
| --- | --- |

2.

Lodní deník je vyplňován denně (do půlnoci) nebo před příjezdem do přístavu.

| 3. | Do lodního deníku jsou zaznamenávány případné inspekce na moři. |
| --- | --- |

3.

Do lodního deníku jsou zaznamenávány případné inspekce na moři.

| 4. | K lodnímu deníku je vždy připojen jeden stejnopis stránek. |
| --- | --- |

4.

K lodnímu deníku je vždy připojen jeden stejnopis stránek.

| 5. | Na palubě jsou uchovávány lodní deníky pokrývající dobu jednoho roku činnosti. |
| --- | --- |

5.

Na palubě jsou uchovávány lodní deníky pokrývající dobu jednoho roku činnosti.

Minimální standardní informace pro lodní deníky rybolovu:

| 1. | Jméno a adresa velitele. |
| --- | --- |

1.

Jméno a adresa velitele.

| 2. | Data a přístavy vyplutí, data a přístavy připlutí. |
| --- | --- |

2.

Data a přístavy vyplutí, data a přístavy připlutí.

| 3. | Název plavidla, registrační číslo, číslo ICCAT, mezinárodní volací rádiová značka a číslo Mezinárodní námořní organizace (pokud je přiděleno). |
| --- | --- |

3.

Název plavidla, registrační číslo, číslo ICCAT, mezinárodní volací rádiová značka a číslo Mezinárodní námořní organizace (pokud je přiděleno).

| 4. | Lovné zařízení:






  a) | typ kódu FAO; |
| --- | --- | --- |

4.

Lovné zařízení:

a)

typ kódu FAO;

| b) | rozměry (např. délka, velikost ok sítě, počet háčků). |
| --- | --- |

b)

rozměry (např. délka, velikost ok sítě, počet háčků).

| 5. | Operace na moři, (nejméně) jeden řádek na každý den plavby, uvádějící:






  a) | činnosti (např. rybolov, plavbu); |
| --- | --- | --- |

5.

Operace na moři, (nejméně) jeden řádek na každý den plavby, uvádějící:

a)

činnosti (např. rybolov, plavbu);

| b) | poloha: přesné denní polohy (ve stupních a minutách), zaznamenané pro každou rybolovnou operaci nebo v poledne, pokud daný den rybolov neprobíhal; |
| --- | --- |

b)

poloha: přesné denní polohy (ve stupních a minutách), zaznamenané pro každou rybolovnou operaci nebo v poledne, pokud daný den rybolov neprobíhal;

| c) | záznamy o úlovcích včetně:






  — | kódu FAO; |
| --- | --- | --- |

c)

záznamy o úlovcích včetně:

—

kódu FAO;

| — | zaokrouhlené hmotnosti v kilogramech za den (RWT); |
| --- | --- |

—

zaokrouhlené hmotnosti v kilogramech za den (RWT);

| — | počtu kusů denně. |
| --- | --- |

—

počtu kusů denně.

Pro plavidla lovící košelkovými nevody se tyto údaje zaznamenávají u všech rybolovných operací včetně nulového výnosu.

| 6. | Podpis velitele. |
| --- | --- |

6.

Podpis velitele.

| 7. | Prostředky měření hmotnosti: odhad, vážení na palubě. |
| --- | --- |

7.

Prostředky měření hmotnosti: odhad, vážení na palubě.

| 8. | Lodní deník se vede v ekvivalentu živé hmotnosti ryb a uvádí přepočítací koeficienty používané při hodnocení. |
| --- | --- |

8.

Lodní deník se vede v ekvivalentu živé hmotnosti ryb a uvádí přepočítací koeficienty používané při hodnocení.

Minimální informace pro lodní deníky rybolovu v případě vykládky nebo překládky:

| 1. | Data a přístav vykládky nebo překládky. |
| --- | --- |

1.

Data a přístav vykládky nebo překládky.

| 2. | Produkty:






  a) | druh a obchodní úprava podle kódu FAO; |
| --- | --- | --- |

2.

Produkty:

a)

druh a obchodní úprava podle kódu FAO;

| b) | počet ryb nebo krabic a množství v kilogramech. |
| --- | --- |

b)

počet ryb nebo krabic a množství v kilogramech.

| 3. | Podpis velitele nebo zástupce plavidla. |
| --- | --- |

3.

Podpis velitele nebo zástupce plavidla.

| 4. | V případě překládky název přijímajícího plavidla, jeho vlajka a číslo ICCAT. |
| --- | --- |

4.

V případě překládky název přijímajícího plavidla, jeho vlajka a číslo ICCAT.

Minimální informace v lodních denících rybolovu v případě přemístění do klecí:

| 1. | Datum, čas a místo (zeměpisná šířka/délka) přemístění. |
| --- | --- |

1.

Datum, čas a místo (zeměpisná šířka/délka) přemístění.

| 2. | Produkty:






  a) | identifikace druhů podle kódu FAO; |
| --- | --- | --- |

2.

Produkty:

a)

identifikace druhů podle kódu FAO;

| b) | počet ryb a množství v kg přemístěné do klecí. |
| --- | --- |

b)

počet ryb a množství v kg přemístěné do klecí.

| 3. | Název vlečného plavidla, jeho vlajka a číslo ICCAT. |
| --- | --- |

3.

Název vlečného plavidla, jeho vlajka a číslo ICCAT.

| 4. | Název cílového hospodářství a jeho číslo ICCAT. |
| --- | --- |

4.

Název cílového hospodářství a jeho číslo ICCAT.

| 5. | V případě společné rybolovné operace zaznamená velitel do svého lodního deníku kromě informací stanovených v bodech 1 až 4:






  a) | pokud jde o plavidlo provádějící odlov, které přemísťuje ryby do klecí:






  — | množství úlovků vytažených na palubu, |
| --- | --- | --- | --- |

5.

V případě společné rybolovné operace zaznamená velitel do svého lodního deníku kromě informací stanovených v bodech 1 až 4:

a)

pokud jde o plavidlo provádějící odlov, které přemísťuje ryby do klecí:

—

množství úlovků vytažených na palubu,

| — | množství úlovků započítaných do jeho individuální kvóty, |
| --- | --- |

—

množství úlovků započítaných do jeho individuální kvóty,

| — | názvy ostatních plavidel účastnících se společné rybolovné operace; |
| --- | --- |

—

názvy ostatních plavidel účastnících se společné rybolovné operace;

| b) | pokud jde o ostatní plavidla provádějící odlov a účastnící se téže společné rybolovné operace, která se nepodílejí na přemísťování ryb:






  — | název těchto plavidel, jejich mezinárodní rádiové volací značky a čísla ICCAT, |
| --- | --- | --- |

b)

pokud jde o ostatní plavidla provádějící odlov a účastnící se téže společné rybolovné operace, která se nepodílejí na přemísťování ryb:

—

název těchto plavidel, jejich mezinárodní rádiové volací značky a čísla ICCAT,

| — | skutečnost, že na palubu nebyl vytažen žádný úlovek ani nebyl přemístěn do klecí, |
| --- | --- |

—

skutečnost, že na palubu nebyl vytažen žádný úlovek ani nebyl přemístěn do klecí,

| — | množství úlovků započítaných do jeho individuální kvóty, |
| --- | --- |

—

množství úlovků započítaných do jeho individuální kvóty,

| — | název plavidla provádějícího odlov, které je uvedeno v písmenu a), a jeho číslo ICCAT. |
| --- | --- |

—

název plavidla provádějícího odlov, které je uvedeno v písmenu a), a jeho číslo ICCAT.

B.   VLEČNÁ PLAVIDLA

| 1. | Velitel vlečného plavidla do lodního deníku zaznamená datum, čas a polohu přemístění, přemístěná množství (počet ryb a množství v kg), číslo klecí, jakož i název, vlajku a číslo ICCAT plavidla provádějícího odlov, název a číslo ICCAT ostatních zúčastněných plavidel, cílové hospodářství a jeho číslo ICCAT a číslo prohlášení ICCAT o přemístění. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nahlásí i další přemístění na pomocná plavidla nebo na jiné vlečné plavidlo, včetně stejných informací jako v bodě 1, jakož i název, vlajku a číslo ICCAT pomocného nebo vlečného plavidla a číslo prohlášení ICCAT o přemístění. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Lodní deník obsahuje údaje o všech přemístěních provedených v průběhu daného rybolovného období. Uchovává se na palubě a je kdykoli přístupný za účelem kontroly. |
| --- | --- |

3.

C.   POMOCNÁ PLAVIDLA

| 1. | Velitel pomocného plavidla do lodního deníku denně zaznamená činnosti, včetně data, času a poloh, množství tuňáka obecného vytaženého na palubu a název rybářského plavidla, hospodářství nebo lapadla, s nimiž velitel pomocného plavidla spolupracuje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lodní deník obsahuje údaje o všech činnostech provedených v průběhu daného rybolovného období. Uchovává se na palubě a je kdykoli přístupný za účelem kontroly. |
| --- | --- |

2.

D.   ZPRACOVATELSKÁ PLAVIDLA

| 1. | Velitel zpracovatelského plavidla v lodním deníku nahlásí datum, čas a polohu činností a množství přeloženého tuňáka obecného i počet a hmotnost tuňáka obecného přijatého z hospodářství, lapadel nebo případně plavidel provádějících odlov. Velitel rovněž nahlásí názvy těchto hospodářství, lapadel nebo plavidel provádějících odlov a jejich čísla ICCAT. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Velitel zpracovatelského plavidla vede lodní deník zpracování uvádějící zaokrouhlenou hmotnost a počet přemístěných nebo přeložených ryb, použitý přepočítací koeficient a hmotnost i množství ryb podle obchodní úpravy. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Velitel zpracovatelského plavidla vede rozpis uskladnění, ze kterého je patrné umístění a množství jednotlivých druhů podle obchodní úpravy. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Lodní deník obsahuje údaje o všech překládkách provedených v průběhu daného rybolovného období. Lodní deník, lodní deník zpracování, rozpis uskladnění a originály prohlášení ICCAT o překládce se uchovávají na palubě a jsou kdykoli přístupné za účelem kontroly. |
| --- | --- |

4.

---

PŘÍLOHA III

FORMULÁŘ PRO ZPRÁVU O ÚLOVKU

| Formulář pro zprávu o úlovku |
| --- |
| Vlajka | Číslo ICCAT | Název plavidla | Počáteční datum období, na které se zpráva vztahuje | Konečné datum období, na které se zpráva vztahuje | Délka období, na které se zpráva vztahuje (ve dnech) | Datum úlovku | Místo úlovku | Úlovek | Přidělená hmotnost v případě společných rybolovných operací (v kg) |
| Zeměpisná šířka | Zeměpisná délka | Hmotnost (v kg) | Počet kusů | Průměrná hmotnost (v kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Formulář pro zprávu o úlovku

Vlajka

Číslo ICCAT

Název plavidla

Počáteční datum období, na které se zpráva vztahuje

Konečné datum období, na které se zpráva vztahuje

Délka období, na které se zpráva vztahuje (ve dnech)

Datum úlovku

Místo úlovku

Úlovek

Přidělená hmotnost v případě společných rybolovných operací (v kg)

Zeměpisná šířka

Zeměpisná délka

Hmotnost (v kg)

Počet kusů

Průměrná hmotnost (v kg)

---

PŘÍLOHA IV

FORMULÁŘ ŽÁDOSTI O POVOLENÍ ÚČASTI VE SPOLEČNÉ RYBOLOVNÉ OPERACI

| Společná rybolovná operace |
| --- |
| Stát vlajky | Název plavidla | Číslo ICCAT | Doba trvání operace | Totožnost provozovatelů | Individuální kvóta plavidel | Klíč pro rozdělení odlovů na plavidlo | Cílová výkrmna a cílové chovné hospodářství |
| Smluvní strany úmluvy | Číslo ICCAT |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Společná rybolovná operace

Stát vlajky

Název plavidla

Číslo ICCAT

Doba trvání operace

Totožnost provozovatelů

Individuální kvóta plavidel

Klíč pro rozdělení odlovů na plavidlo

Cílová výkrmna a cílové chovné hospodářství

Smluvní strany úmluvy

Číslo ICCAT

Datum ...

Potvrzení státu vlajky ...

---

PŘÍLOHA V

PROHLÁŠENÍ ICCAT O PŘEKLÁDCE

Image 1

---

PŘÍLOHA VI

PROHLÁŠENÍ ICCAT O PŘEMÍSTĚNÍ

Image 2

---

PŘÍLOHA VII

MINIMÁLNÍ INFORMACE PRO OPRÁVNĚNÍ K RYBOLOVU
   (1)

A.   IDENTIFIKACE

| 1. | Registrační číslo ICAO |
| --- | --- |

1.

| 2. | Název rybářského plavidla |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vnější registrační číslo (písmena a čísla) |
| --- | --- |

3.

B.   PODMÍNKY RYBOLOVU

| 1. | Datum vydání |
| --- | --- |

1.

| 2. | Doba platnosti |
| --- | --- |

2.

| 3. | Podmínky oprávnění k rybolovu, včetně případů, kdy se jedná o příslušné druhy, oblast, lovná zařízení a veškeré další použitelné podmínky odvozené z tohoto nařízení a/nebo vnitrostátních právních předpisů. | | Od.../.../...
  Do.../.../... | Od.../.../...
  Do.../.../... | Od.../.../...
  Do.../.../... | Od.../.../...
  Do.../.../... | Od.../.../...
  Do.../.../... | Od.../.../...
  Do.../.../... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oblasti | | | | | | | |
| Druh | | | | | | | |
| Lovné zařízení | | | | | | | |
| Ostatní podmínky | | | | | | | |

3.

Od.../.../...

Do.../.../...

Od.../.../...

Do.../.../...

Od.../.../...

Do.../.../...

Od.../.../...

Do.../.../...

Od.../.../...

Do.../.../...

Od.../.../...

Do.../.../...

Oblasti

Druh

Lovné zařízení

Ostatní podmínky

---

(1)  Tzn. v prováděcím nařízení (EU) č. 404/2011.

---

PŘÍLOHA VIII

PROGRAM REGIONÁLNÍCH POZOROVATELŮ ICCAT

PŘIDĚLOVÁNÍ REGIONÁLNÍCH POZOROVATELŮ ICCAT

| 1. | Každý regionální pozorovatel ICCAT má pro účely plnění svých úkolů tuto kvalifikaci:






  a) | dostatečnou zkušenost s rozpoznáváním živočišných druhů a rybolovných zařízení; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

dostatečnou zkušenost s rozpoznáváním živočišných druhů a rybolovných zařízení;

| b) | uspokojující znalost opatření ICCAT na řízení a zachování zdrojů, doloženou osvědčením, které poskytly členské státy a které vychází ze školicích pokynů ICCAT; |
| --- | --- |

b)

uspokojující znalost opatření ICCAT na řízení a zachování zdrojů, doloženou osvědčením, které poskytly členské státy a které vychází ze školicích pokynů ICCAT;

| c) | schopnost přesně sledovat a provádět přesné záznamy; |
| --- | --- |

c)

schopnost přesně sledovat a provádět přesné záznamy;

| d) | uspokojivou znalost jazyka státu vlajky plavidla nebo hospodářství, které sleduje. |
| --- | --- |

d)

uspokojivou znalost jazyka státu vlajky plavidla nebo hospodářství, které sleduje.

POVINNOSTI REGIONÁLNÍHO POZOROVATELE ICCAT

| 2. | Regionální pozorovatelé ICCAT:






  a) | musí mít dokončený odborný technický výcvik, který je vyžadován na základě pravidel ICCAT; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

musí mít dokončený odborný technický výcvik, který je vyžadován na základě pravidel ICCAT;

| b) | jsou státními příslušníky jednoho ze členských států, a pokud je to možné, nejsou státními příslušníky státu hospodářství nebo lapadla či státu vlajky plavidla lovícího košelkovými nevody. Pokud je však tuňák obecný vyloven z klece a prodáván jako čerstvý produkt, může být regionální pozorovatel ICCAT, který pozoruje výlov, státním příslušníkem členského státu odpovědného za hospodářství; |
| --- | --- |

b)

jsou státními příslušníky jednoho ze členských států, a pokud je to možné, nejsou státními příslušníky státu hospodářství nebo lapadla či státu vlajky plavidla lovícího košelkovými nevody. Pokud je však tuňák obecný vyloven z klece a prodáván jako čerstvý produkt, může být regionální pozorovatel ICCAT, který pozoruje výlov, státním příslušníkem členského státu odpovědného za hospodářství;

| c) | jsou schopni plnit úkoly uvedené v bodě 3; |
| --- | --- |

c)

jsou schopni plnit úkoly uvedené v bodě 3;

| d) | jsou zahrnuti na seznam regionálních pozorovatelů ICCAT, který vede ICCAT; |
| --- | --- |

d)

jsou zahrnuti na seznam regionálních pozorovatelů ICCAT, který vede ICCAT;

| e) | nemají v současnosti finanční zájmy na lovu tuňáka obecného či prospěch z takového rybolovu. |
| --- | --- |

e)

nemají v současnosti finanční zájmy na lovu tuňáka obecného či prospěch z takového rybolovu.

ÚKOLY REGIONÁLNÍHO POZOROVATELE ICCAT

| 3. | Úkolem regionálních pozorovatelů ICCAT je:






  a) | co se týká pozorovatelů na plavidlech lovících košelkovými nevody, sledovat, že plavidla lovící košelkovými nevody dodržují příslušná opatření na řízení a zachování zdrojů přijatá ICCAT; regionální pozorovatel ICCAT zejména:






  1. | v případě, že si všimne skutečnosti, která by mohla představovat nedodržování doporučení ICCAT, předloží tuto informaci neprodleně společnosti provádějící regionální pozorování ICCAT, která ji bez prodlení předá orgánům státu vlajky plavidla provádějícího odlov; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

co se týká pozorovatelů na plavidlech lovících košelkovými nevody, sledovat, že plavidla lovící košelkovými nevody dodržují příslušná opatření na řízení a zachování zdrojů přijatá ICCAT; regionální pozorovatel ICCAT zejména:

1.

v případě, že si všimne skutečnosti, která by mohla představovat nedodržování doporučení ICCAT, předloží tuto informaci neprodleně společnosti provádějící regionální pozorování ICCAT, která ji bez prodlení předá orgánům státu vlajky plavidla provádějícího odlov;

| 2. | zaznamenává údaje a podává zprávy o prováděných rybolovných činnostech; |
| --- | --- |

2.

zaznamenává údaje a podává zprávy o prováděných rybolovných činnostech;

| 3. | sleduje a odhaduje úlovky a ověřuje záznamy v lodním deníku; |
| --- | --- |

3.

sleduje a odhaduje úlovky a ověřuje záznamy v lodním deníku;

| 4. | vydává denní zprávu o přemísťování prováděném plavidly lovícími košelkovými nevody; |
| --- | --- |

4.

vydává denní zprávu o přemísťování prováděném plavidly lovícími košelkovými nevody;

| 5. | pozoruje a zaznamenává plavidla, která by pravděpodobně mohla provádět rybolov v rozporu s opatřeními ICCAT na řízení a zachování zdrojů; |
| --- | --- |

5.

pozoruje a zaznamenává plavidla, která by pravděpodobně mohla provádět rybolov v rozporu s opatřeními ICCAT na řízení a zachování zdrojů;

| 6. | zaznamenává údaje a podává zprávy o prováděném přemísťování; |
| --- | --- |

6.

zaznamenává údaje a podává zprávy o prováděném přemísťování;

| 7. | ověřuje polohu plavidla při přemísťování; |
| --- | --- |

7.

ověřuje polohu plavidla při přemísťování;

| 8. | sleduje a odhaduje množství přemístěných produktů, včetně sledování a odhadů prostřednictvím přezkoumání videozáznamů; |
| --- | --- |

8.

sleduje a odhaduje množství přemístěných produktů, včetně sledování a odhadů prostřednictvím přezkoumání videozáznamů;

| 9. | ověřuje a zaznamenává název dotčeného rybářského plavidla a jeho číslo ICCAT; |
| --- | --- |

9.

ověřuje a zaznamenává název dotčeného rybářského plavidla a jeho číslo ICCAT;

| 10. | pokud tak komise ICCAT požaduje, vykonává na základě směrnic Stálého výboru pro výzkum a statistiku vědeckou práci, jako např. shromažďování údajů týkajících se úkolu II; |
| --- | --- |

10.

pokud tak komise ICCAT požaduje, vykonává na základě směrnic Stálého výboru pro výzkum a statistiku vědeckou práci, jako např. shromažďování údajů týkajících se úkolu II;

| b) | co se týká regionálních pozorovatelů ICCAT v hospodářstvích a u lapadel, sledují, že hospodářství a lapadla dodržují příslušná opatření na řízení a zachování zdrojů přijatá ICCAT; regionální pozorovatel ICCAT zejména:






  1. | ověřuje údaje uvedené v prohlášení ICCAT o přemístění, v prohlášení o umístění do klecí a v dokumentaci úlovků tuňáka obecného, včetně ověření prostřednictvím přezkoumání videozáznamů; |
| --- | --- | --- |

b)

co se týká regionálních pozorovatelů ICCAT v hospodářstvích a u lapadel, sledují, že hospodářství a lapadla dodržují příslušná opatření na řízení a zachování zdrojů přijatá ICCAT; regionální pozorovatel ICCAT zejména:

1.

ověřuje údaje uvedené v prohlášení ICCAT o přemístění, v prohlášení o umístění do klecí a v dokumentaci úlovků tuňáka obecného, včetně ověření prostřednictvím přezkoumání videozáznamů;

| 2. | potvrzuje údaje uvedené v prohlášení ICCAT o přemístění, v prohlášení o umístění do klecí a v dokumentaci úlovků tuňáka obecného; |
| --- | --- |

2.

potvrzuje údaje uvedené v prohlášení ICCAT o přemístění, v prohlášení o umístění do klecí a v dokumentaci úlovků tuňáka obecného;

| 3. | vydává denní zprávu o přemísťování prováděném hospodářstvími a lapadly; |
| --- | --- |

3.

vydává denní zprávu o přemísťování prováděném hospodářstvími a lapadly;

| 4. | spolupodepisuje prohlášení ICCAT o přemístění, prohlášení o umístění do klecí a dokumentaci úlovků tuňáka obecného pouze v případě, že regionální pozorovatel ICCAT souhlasí s tím, že informace v nich obsažené jsou v souladu s jeho pozorováními, a to včetně odpovídajícího videozáznamu podle požadavků uvedených v čl. 42 odst. 1 a čl. 43 odst. 1; |
| --- | --- |

4.

spolupodepisuje prohlášení ICCAT o přemístění, prohlášení o umístění do klecí a dokumentaci úlovků tuňáka obecného pouze v případě, že regionální pozorovatel ICCAT souhlasí s tím, že informace v nich obsažené jsou v souladu s jeho pozorováními, a to včetně odpovídajícího videozáznamu podle požadavků uvedených v čl. 42 odst. 1 a čl. 43 odst. 1;

| 5. | vykonává vědeckou práci požadovanou Komisí na základě směrnic Stálého výboru pro výzkum a statistiku, jako např. shromažďování vzorků; |
| --- | --- |

5.

vykonává vědeckou práci požadovanou Komisí na základě směrnic Stálého výboru pro výzkum a statistiku, jako např. shromažďování vzorků;

| 6. | všímá si a ověřuje přítomnost všech typů štítků, včetně přírodních značek, a oznamuje jakýkoli náznak nedávného odstranění štítků; |
| --- | --- |

6.

všímá si a ověřuje přítomnost všech typů štítků, včetně přírodních značek, a oznamuje jakýkoli náznak nedávného odstranění štítků;

| c) | vypracovává všeobecné zprávy, ve kterých jsou shrnuty informace shromážděné v souladu s tímto bodem, a poskytuje veliteli plavidla a provozovateli hospodářství příležitost, aby do těchto zpráv zahrnuli všechny příslušné informace; |
| --- | --- |

c)

vypracovává všeobecné zprávy, ve kterých jsou shrnuty informace shromážděné v souladu s tímto bodem, a poskytuje veliteli plavidla a provozovateli hospodářství příležitost, aby do těchto zpráv zahrnuli všechny příslušné informace;

| d) | předkládá sekretariátu všeobecnou zprávu podle písmene c) do 20 dnů od skončení období sledování; |
| --- | --- |

d)

předkládá sekretariátu všeobecnou zprávu podle písmene c) do 20 dnů od skončení období sledování;

| e) | vykonává jakékoli jiné funkce určené komisí ICCAT. |
| --- | --- |

e)

vykonává jakékoli jiné funkce určené komisí ICCAT.

| 4. | Regionální pozorovatel ICCAT se všemi informacemi, které se týkají rybolovu a přemísťování na plavidlech lovících košelkovými nevody a v hospodářstvích, nakládá jako s důvěrnými a jako podmínku pro jmenování do funkce regionálního pozorovatele ICCAT písemně vyjádří souhlas s tímto požadavkem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Regionální pozorovatel ICCAT dodržuje požadavky stanovené v právních a správních předpisech státu vlajky či státu hospodářství, do jehož pravomoci spadá plavidlo či hospodářství, k nimž je regionální pozorovatel ICCAT přidělen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Regionální pozorovatel ICCAT dodržuje hierarchii a obecná pravidla chování, která platí pro celou posádku plavidla a všechny zaměstnance hospodářství, pokud jsou uvedená pravidla slučitelná s úkoly regionálního pozorovatele ICCAT v rámci tohoto programu a s povinnostmi posádky plavidla a zaměstnanců hospodářství uvedenými v bodě 7 této přílohy a v článku 39. |
| --- | --- |

6.

POVINNOSTI ČLENSKÝCH STÁTŮ VLAJKY VŮČI REGIONÁLNÍM POZOROVATELŮM ICCAT

| 7. | Členské státy odpovědné za plavidlo lovící košelkovými nevody, hospodářství nebo lapadlo zajistí, aby regionálním pozorovatelům ICCAT:






  a) | byl umožněn přístup na plavidlo, k zaměstnancům hospodářství a k pracovníkům obsluhujícím lapadla, jakož i přístup k zařízení, klecím a vybavení; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

byl umožněn přístup na plavidlo, k zaměstnancům hospodářství a k pracovníkům obsluhujícím lapadla, jakož i přístup k zařízení, klecím a vybavení;

| b) | s cílem usnadnit jim plnění jejich úkolů stanovených v bodě 3 této přílohy byl na požádání umožněn přístup k následujícímu vybavení, pokud jsou jím plavidla, na něž jsou přiděleni, vybavena:






  1. | družicovým navigačním zařízením; |
| --- | --- | --- |

b)

s cílem usnadnit jim plnění jejich úkolů stanovených v bodě 3 této přílohy byl na požádání umožněn přístup k následujícímu vybavení, pokud jsou jím plavidla, na něž jsou přiděleni, vybavena:

1.

družicovým navigačním zařízením;

| 2. | radiolokačním displejům, když jsou v provozu; |
| --- | --- |

2.

radiolokačním displejům, když jsou v provozu;

| 3. | elektronickým komunikačním prostředkům; |
| --- | --- |

3.

elektronickým komunikačním prostředkům;

| c) | bylo poskytnuto ubytování, včetně stravování a příslušného hygienického zařízení, rovnocenné s tím, jaké má k dispozici vedení osazenstva; |
| --- | --- |

c)

bylo poskytnuto ubytování, včetně stravování a příslušného hygienického zařízení, rovnocenné s tím, jaké má k dispozici vedení osazenstva;

| d) | byl pro jejich administrativní práci poskytnut dostatečný prostor na můstku nebo v kormidelně, jakož i prostor na palubě k výkonu pozorování. |
| --- | --- |

d)

byl pro jejich administrativní práci poskytnut dostatečný prostor na můstku nebo v kormidelně, jakož i prostor na palubě k výkonu pozorování.

NÁKLADY VYPLÝVAJÍCÍ Z PROGRAMU REGIONÁLNÍCH POZOROVATELŮ ICCAT

| 8. | Veškeré náklady, které vyplývají z působení regionálních pozorovatelů ICCAT, nesou jednotliví provozovatelé hospodářství nebo vlastníci plavidel lovících košelkovými nevody. |
| --- | --- |

8.

---

PŘÍLOHA IX

PROGRAM ICCAT PRO SPOLEČNÉ MEZINÁRODNÍ INSPEKCE

Komise ICCAT na svém čtvrtém pravidelném zasedání v Madridu v listopadu 1975 a na svém výročním zasedání konaném v Marrákeši v roce 2008 odsouhlasila, že:

podle odstavce 3 článku IX úmluvy doporučuje komise ICCAT stanovit následující pravidla pro mezinárodní kontrolu mimo vody podléhající vnitrostátní pravomoci, aby bylo zajištěno uplatňování úmluvy a opatření platných v rámci úmluvy:

I.   VÁŽNÁ PORUŠENÍ

| 1. | Pro účely těchto postupů se vážným porušením rozumí následující porušení opatření ICCAT týkajících se zachování a řízení zdrojů přijatých komisí ICCAT:






  a) | rybolov bez licence, povolení či oprávnění vystaveného státem vlajky, který je smluvní stranou úmluvy; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

rybolov bez licence, povolení či oprávnění vystaveného státem vlajky, který je smluvní stranou úmluvy;

| b) | nevedení dostatečných záznamů o úlovcích a údajů souvisejících s úlovky v souladu s požadavky komise ICCAT na podávání zpráv či významné nesrovnalosti ve zprávách o uvedených úlovcích či v údajích souvisejících s úlovky; |
| --- | --- |

b)

nevedení dostatečných záznamů o úlovcích a údajů souvisejících s úlovky v souladu s požadavky komise ICCAT na podávání zpráv či významné nesrovnalosti ve zprávách o uvedených úlovcích či v údajích souvisejících s úlovky;

| c) | rybolov v uzavřené oblasti; |
| --- | --- |

c)

rybolov v uzavřené oblasti;

| d) | rybolov v období zákazu rybolovu; |
| --- | --- |

d)

rybolov v období zákazu rybolovu;

| e) | úmyslné odchytávání či zadržování druhů v rozporu s jakýmkoli platným opatřením na řízení a zachování zdrojů přijatým ICCAT; |
| --- | --- |

e)

úmyslné odchytávání či zadržování druhů v rozporu s jakýmkoli platným opatřením na řízení a zachování zdrojů přijatým ICCAT;

| f) | vážné porušení omezení odlovu či kvót platných v rámci předpisů ICCAT; |
| --- | --- |

f)

vážné porušení omezení odlovu či kvót platných v rámci předpisů ICCAT;

| g) | použití zakázaných lovných zařízení; |
| --- | --- |

g)

použití zakázaných lovných zařízení;

| h) | falšování nebo úmyslné zatajování označení, totožnosti nebo registrace rybářského plavidla; |
| --- | --- |

h)

falšování nebo úmyslné zatajování označení, totožnosti nebo registrace rybářského plavidla;

| i) | zatajování či odstranění důkazů důležitých pro šetření případů porušení předpisů nebo manipulace s těmito důkazy; |
| --- | --- |

i)

zatajování či odstranění důkazů důležitých pro šetření případů porušení předpisů nebo manipulace s těmito důkazy;

| j) | opakovaná porušení, která ve svém souhrnu představují závažné nedodržování opatření platných podle ICCAT; |
| --- | --- |

j)

opakovaná porušení, která ve svém souhrnu představují závažné nedodržování opatření platných podle ICCAT;

| k) | případy, v nichž je pověřený inspektor či pozorovatel napaden, zastrašován, sexuálně obtěžován, je mu zasahováno do jeho činnosti či je mu kladen odpor, nepřiměřené překážky či způsobováno zpoždění; |
| --- | --- |

k)

případy, v nichž je pověřený inspektor či pozorovatel napaden, zastrašován, sexuálně obtěžován, je mu zasahováno do jeho činnosti či je mu kladen odpor, nepřiměřené překážky či způsobováno zpoždění;

| l) | úmyslná manipulace se systémem sledování plavidel nebo úmyslná deaktivace tohoto systému; |
| --- | --- |

l)

úmyslná manipulace se systémem sledování plavidel nebo úmyslná deaktivace tohoto systému;

| m) | další taková porušení, která stanoví ICCAT, poté, co byla zahrnuta do revidované verze těchto postupů a uvedená verze byla rozeslána; |
| --- | --- |

m)

další taková porušení, která stanoví ICCAT, poté, co byla zahrnuta do revidované verze těchto postupů a uvedená verze byla rozeslána;

| n) | rybolov s pomocí letadel pro vyhledávání; |
| --- | --- |

n)

rybolov s pomocí letadel pro vyhledávání;

| o) | zasahování do satelitního systému sledování nebo provoz plavidla bez systému sledování plavidel; |
| --- | --- |

o)

zasahování do satelitního systému sledování nebo provoz plavidla bez systému sledování plavidel;

| p) | přemísťování bez prohlášení ICCAT o přemístění; |
| --- | --- |

p)

přemísťování bez prohlášení ICCAT o přemístění;

| q) | překládka na moři. |
| --- | --- |

q)

překládka na moři.

| 2. | V případě nástupu na palubu rybářského plavidla a jeho inspekce, během nichž pověřený inspektor zaznamená činnost či podmínky, které by představovaly vážné porušení podle bodu 1, oznámí orgány státu vlajky inspekčních plavidel tuto skutečnost okamžitě orgánům státu vlajky rybářského plavidla, a to přímo i prostřednictvím sekretariátu ICCAT. V takových případech inspektor rovněž informuje všechna inspekční plavidla státu vlajky rybářského plavidla, o nichž ví, že se nachází poblíž. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inspektor ICCAT zaeviduje do lodního deníku rybářského plavidla provedené inspekce a všechna zjištěná porušení předpisů. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Členský stát vlajky zajistí, aby dotčené rybářské plavidlo po inspekci uvedené v bodě 2 ukončilo veškerou rybolovnou činnost. Členský stát vlajky vyzve rybářské plavidlo, aby do 72 hodin odplulo do jím určeného přístavu, kde bude zahájeno šetření. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pokud plavidlo není povoláno do přístavu, musí členský stát vlajky včas poskytnout řádné vysvětlení Komisi, která informaci předá sekretariátu ICCAT, jenž ji na žádost zpřístupní ostatním smluvním stranám. |
| --- | --- |

5.

II.   PROVÁDĚNÍ INSPEKCÍ

| 6. | Inspekce provádějí inspektoři jmenovaní smluvními stranami. Jména zmocněných vládních agentur a všech inspektorů určených za tím účelem jejich vládami se oznamují komisi ICCAT. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Plavidla vykonávající mezinárodní naloďovací a inspekční povinnosti v souladu s touto přílohou plují pod zvláštní vlajkou nebo praporkem schválenými komisí ICCAT a vydanými sekretariátem ICCAT. Názvy takto používaných plavidel se oznámí sekretariátu ICCAT co možná nejdříve před zahájením inspekčních činností. Sekretariát ICCAT informace týkající se určených inspekčních plavidel zpřístupní všem smluvním stranám úmluvy, a to i jejich zveřejněním na svých internetových stránkách chráněných heslem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Každý inspektor má u sebe doklad totožnosti vystavený orgány státu vlajky, který musí mít podobu uvedenou v bodě 21 této přílohy. |
| --- | --- |

8.

| 9. | S výhradou pravidel dohodnutých podle bodu 16 se plavidlo plující pod vlajkou smluvní strany a lovící tuňáka obecného nebo tuňákovité v oblasti úmluvy, která se nachází mimo vody podléhající vnitrostátní pravomoci jeho státu, zastaví po obdržení příslušného signálu v souladu s mezinárodním signálním kódem vyslaným lodí plující pod praporkem ICCAT popsaným v bodě 7 s inspektorem na palubě, pokud plavidlo právě neprovádí rybářské operace; pokud je právě provádí, zastaví se ihned po jejich ukončení. Velitel plavidla umožní inspekční skupině uvedené v bodě 10, aby vstoupila na palubu, a poskytne jí naloďovací žebřík. Velitel umožní inspekční skupině zkontrolovat vybavení, úlovek nebo zařízení a všechny příslušné doklady, které inspektor považuje za nutné pro ověření souladu s platnými doporučeními komise ICCAT týkajícími se státu vlajky plavidla, jež je podrobeno inspekci. Inspektor může dále požadovat veškerá vysvětlení, která považuje za nezbytná. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Velikost inspekční skupiny stanoví velící důstojník inspekčního plavidla s ohledem na příslušné okolnosti. Inspekční skupina musí být co možná nejmenší, aby splnila bezpečně a spolehlivě povinnosti stanovené v této příloze. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Po vstupu na palubu plavidla se inspektor prokazuje doklady totožnosti uvedenými v bodě 8. Inspektor dodržuje obecně uznávané mezinárodní předpisy, postupy a zvyklosti pro bezpečnost plavidla, jež je podrobeno inspekci, a jeho posádky a minimalizuje zásahy do rybolovných činností a ukládání produktu a v mezích proveditelnosti se vyhne jakémukoli opatření, které by negativně ovlivnilo jakost úlovku na palubě.
  Každý inspektor omezí své šetření na zjištění, zda jsou dodržována doporučení komise ICCAT platná pro stát vlajky dotčeného plavidla. Během provádění inspekce může inspektor požádat velitele rybářského plavidla o veškerou nezbytnou pomoc. O inspekci vypracuje zprávu ve formě schválené komisí ICCAT. Inspektor podepisuje zprávu v přítomnosti velitele plavidla, který má právo doplnit nebo nechat doplnit do zprávy jakékoli připomínky, které velitel plavidla považuje za vhodné a které podepíše. |
| --- | --- |

11.

Každý inspektor omezí své šetření na zjištění, zda jsou dodržována doporučení komise ICCAT platná pro stát vlajky dotčeného plavidla. Během provádění inspekce může inspektor požádat velitele rybářského plavidla o veškerou nezbytnou pomoc. O inspekci vypracuje zprávu ve formě schválené komisí ICCAT. Inspektor podepisuje zprávu v přítomnosti velitele plavidla, který má právo doplnit nebo nechat doplnit do zprávy jakékoli připomínky, které velitel plavidla považuje za vhodné a které podepíše.

| 12. | Kopie zprávy se předají veliteli plavidla a vládě, které inspekční skupina podléhá; tato vláda předá kopie příslušným orgánům státu vlajky plavidla, které je podrobeno inspekci, a komisi ICCAT. Pokud je zjištěno jakékoli porušení doporučení ICCAT, inspektor informuje, je-li to možné, rovněž všechny inspekční lodě státu vlajky rybářského plavidla, o nichž ví, že se nachází poblíž. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Odporování inspektorovi nebo neplnění jeho pokynů posuzuje stát vlajky plavidla, jež je podrobeno inspekci, obdobně, jako by se jednalo o takové jednání vůči inspektorovi vlastního státu. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Inspektoři provádí své povinnosti podle těchto ujednání v souladu s pravidly stanovenými v tomto nařízení, ale nadále podléhají operativní kontrole vnitrostátních orgánů svého státu a zodpovídá se jim. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Smluvní strany zohledňují inspekční zprávy, informační přehledy z pozorování podle doporučení ICCAT 94-09 a vyjádření vyplývající z inspekce dokladů vypracované zahraničními inspektory a v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy jednají na jejich základě v rámci těchto pravidel obdobným způsobem jako na základě zpráv vnitrostátních inspektorů. Tento bod neukládá smluvní straně povinnost přikládat zprávě zahraničního inspektora vyšší důkazní hodnotu, než jakou by tato zpráva měla v zemi inspektora. Smluvní strany spolupracují, aby usnadnily soudní nebo jiná řízení, která jsou důsledkem zprávy inspektora v rámci těchto pravidel. |
| --- | --- |

15.

| 16. | a) | Do 15. února každého roku smluvní strany informují komisi ICCAT o svých předběžných plánech na provádění inspekčních činností podle doporučení provedeného tímto nařízením v daném kalendářním roce a komise ICCAT může smluvním stranám navrhnout koordinaci vnitrostátních operací v této oblasti, včetně počtu inspektorů a lodí s inspektory. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Do 15. února každého roku smluvní strany informují komisi ICCAT o svých předběžných plánech na provádění inspekčních činností podle doporučení provedeného tímto nařízením v daném kalendářním roce a komise ICCAT může smluvním stranám navrhnout koordinaci vnitrostátních operací v této oblasti, včetně počtu inspektorů a lodí s inspektory.

| b) | Pravidla stanovená v doporučení ICCAT č. 19-04 a plány účasti se použijí mezi smluvními stranami, pokud se navzájem nedohodnou jinak; každá taková dohoda se oznámí komisi ICCAT. Provádění programu mezi jakýmikoli dvěma smluvními stranami se však pozastaví, pokud jedna z nich zašle komisi ICCAT oznámení za tím účelem, a to až do dosažení takové dohody. |
| --- | --- |

b)

Pravidla stanovená v doporučení ICCAT č. 19-04 a plány účasti se použijí mezi smluvními stranami, pokud se navzájem nedohodnou jinak; každá taková dohoda se oznámí komisi ICCAT. Provádění programu mezi jakýmikoli dvěma smluvními stranami se však pozastaví, pokud jedna z nich zašle komisi ICCAT oznámení za tím účelem, a to až do dosažení takové dohody.

| 17. | a) | Lovné zařízení se podrobuje inspekci v souladu s platnými předpisy pro podoblast, v níž se inspekce koná. Inspektor v inspekční zprávě uvede podoblast, v níž se inspekce konala, a popis všech zjištěných porušení předpisů. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Lovné zařízení se podrobuje inspekci v souladu s platnými předpisy pro podoblast, v níž se inspekce koná. Inspektor v inspekční zprávě uvede podoblast, v níž se inspekce konala, a popis všech zjištěných porušení předpisů.

| b) | Inspektor je oprávněn provést inspekci veškerého lovného zařízení, které je používáno nebo umístěno na palubě. |
| --- | --- |

b)

Inspektor je oprávněn provést inspekci veškerého lovného zařízení, které je používáno nebo umístěno na palubě.

| 18. | Inspektor připevní ke každému lovnému zařízení podrobenému inspekci, které se jeví být v rozporu s doporučeními komise ICCAT platnými pro stát vlajky dotčeného plavidla, identifikační značku schválenou Komisí ICCAT a zaznamená tuto skutečnost do své inspekční zprávy. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Inspektor může pořizovat fotografie lovného zařízení, vybavení, dokumentace a veškerých dalších prvků, které považuje za nezbytné, aby dokumentoval jevy, které podle jeho názoru nejsou v souladu s platnými předpisy; v takovém případě jsou fotografované objekty uvedeny ve zprávě a kopie fotografií jsou připojeny ke kopii zprávy určené pro stát vlajky. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Pro ověření souladu s doporučeními ICCAT provede inspektor podle potřeby inspekci všech úlovků na palubě. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Vzor průkazu totožnosti inspektorů: |
| --- | --- |

21.

Image 3

---

PŘÍLOHA X

MINIMÁLNÍ NORMY PRO POSTUPY POŘIZOVÁNÍ VIDEOZÁZNAMŮ

Přemístění

| 1. | Elektronické paměťové zařízení obsahující originální videozáznam se co nejdříve po ukončení přemístění poskytne regionálnímu pozorovateli ICCAT, který jej ihned inicializuje, aby se předešlo další manipulaci. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Původní záznamy musí být uchovávány na palubě plavidla provádějícího odlov nebo případně provozovatelem hospodářství či lapadla po celou dobu platnosti oprávnění. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vyhotoví se dvě totožné kopie videozáznamu. Jednu kopii obdrží regionální pozorovatel ICCAT na palubě plavidla lovícího košelkovými nevody a jednu vnitrostátní pozorovatel na palubě vlečného plavidla, přičemž kopii pro vnitrostátního pozorovatele provází prohlášení ICCAT o přemístění a související úlovky, na které se vztahuje. Tento postup se na vnitrostátního pozorovatele vztahuje pouze v případě přemístění mezi vlečnými plavidly. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Na počátku nebo na konci každého videa je zobrazeno číslo oprávnění ICCAT k přemístění. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V průběhu každého videozáznamu se průběžně zobrazuje čas a datum videa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Video zahrnuje otevírání a zavírání sítě nebo dvířek před zahájením přemístění a záběry, které ukazují, zda přijímající a předávající klece již tuňáka obecného obsahovaly. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videozáznam je souvislý bez jakýchkoli přerušení a střihů a pokrývá celý úkon přemístění. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videozáznam má dostatečnou kvalitu pro odhad počtu přemísťovaných kusů tuňáka obecného. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pokud videozáznam nemá dostatečnou kvalitu pro odhad počtu přemísťovaných kusů tuňáka obecného, provede se kontrolní přemístění. Provozovatel může orgány státu vlajky plavidla nebo lapadla požádat, aby provedly kontrolní přemístění. Pokud provozovatel nepožádá o takové kontrolní přemístění nebo výsledek tohoto dobrovolného přemístění není uspokojivý, požádají kontrolní orgány o tolik kontrolních přemístění, kolik je nezbytné, dokud není k dispozici videozáznam v dostatečné kvalitě. Při těchto kontrolních přemístěních se přemisťují všechny kusy tuňáka obecného z přijímající klece do jiné klece, která musí být prázdná. Pochází-li ryba z lapadla, mohou být kusy tuňáka obecného, které již byly přemístěny z lapadla do přijímající klece, přemístěny zpět do lapadla; v takovém případě se kontrolní přemístění pod dohledem regionálního pozorovatele ICCAT zruší. |
| --- | --- |

9.

Umístění do klecí

| 1. | Elektronické paměťové zařízení obsahující originální videozáznam se co nejdříve po ukončení umístění do klecí poskytne regionálnímu pozorovateli ICCAT, který jej ihned inicializuje, aby se předešlo další manipulaci. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Původní záznam uchovává v příslušném případě hospodářství po celou dobu platnosti oprávnění. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vyhotoví se dvě totožné kopie videozáznamu. Jednu kopii obdrží regionální pozorovatel ICCAT nasazený v daném hospodářství. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Na počátku nebo na konci každého videa je zobrazeno číslo povolení ICCAT k umístění do klecí. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V průběhu každého videozáznamu se průběžně zobrazuje čas a datum videa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Video zahrnuje otevírání a zavírání sítě/dvířek před zahájením umístění do klecí a je z něj patrné, zda přijímající a předávající klece již tuňáka obecného obsahovaly. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Videozáznam je souvislý bez jakýchkoli přerušení a střihů a pokrývá celý úkon umístění do klecí. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Videozáznam má dostatečnou kvalitu pro odhad počtu přemísťovaných kusů tuňáka obecného. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pokud videozáznam nemá dostatečnou kvalitu pro odhad počtu přemísťovaných kusů tuňáka obecného, kontrolní orgány si vyžádají nové umístění do klecí. Při novém umístění do klecí jsou přemístěny všechny kusy tuňáka obecného z přijímající chovné klece do jiné chovné klece, která je prázdná. |
| --- | --- |

9.

---

PŘÍLOHA XI

NORMY A POSTUPY PRO POUŽÍVÁNÍ STEREOSKOPICKÝCH KAMEROVÝCH SYSTÉMŮ V SOUVISLOSTI S UMÍSTĚNÍM DO KLECÍ

A.   Používání stereoskopických kamerových systémů

Používání stereoskopických kamerových systémů v souvislosti s umístěním do klecí požadované článkem 51 se provádí v souladu s následujícími ustanoveními:

| 1. | Intenzita odběru vzorků živých ryb není nižší než 20 % z množství ryb umístěných do klecí. Je-li to technicky možné, probíhá odběr vzorků postupně, a to tak, že je změřen každý pátý jedinec. Takový vzorek tvoří ryby měřené na vzdálenost od 2 do 8 metrů od kamery. |
| --- | --- |

1.

Intenzita odběru vzorků živých ryb není nižší než 20 % z množství ryb umístěných do klecí. Je-li to technicky možné, probíhá odběr vzorků postupně, a to tak, že je změřen každý pátý jedinec. Takový vzorek tvoří ryby měřené na vzdálenost od 2 do 8 metrů od kamery.

| 2. | Stanovené rozměry průchodu spojujícího zdrojovou klec s klecí cílovou činí maximálně 10 metrů na šířku a maximálně 10 metrů na výšku. |
| --- | --- |

2.

Stanovené rozměry průchodu spojujícího zdrojovou klec s klecí cílovou činí maximálně 10 metrů na šířku a maximálně 10 metrů na výšku.

| 3. | V případě, že měření délky ryb vykazuje multimodální rozdělení (dvě nebo více kohort různých velikostí), je možné na stejné umístění do klece použít více než jeden převodní algoritmus. Na převod vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve (délky vidlice) na celkovou váhu se použije (použijí) nejaktuálnější algoritmus (algoritmy) stanovený (stanovené) výborem SCRS, a to podle velikostní kategorie ryb měřených při umísťování do klece. |
| --- | --- |

3.

V případě, že měření délky ryb vykazuje multimodální rozdělení (dvě nebo více kohort různých velikostí), je možné na stejné umístění do klece použít více než jeden převodní algoritmus. Na převod vzdálenosti od konce rypce po konec nejkratšího prostředního paprsku ocasní ploutve (délky vidlice) na celkovou váhu se použije (použijí) nejaktuálnější algoritmus (algoritmy) stanovený (stanovené) výborem SCRS, a to podle velikostní kategorie ryb měřených při umísťování do klece.

| 4. | Před každým umístěním do klece se provede ověření stereoskopického měření délky ryb s použitím měřicí tyče na vzdálenost od 2 do 8 metrů. |
| --- | --- |

4.

Před každým umístěním do klece se provede ověření stereoskopického měření délky ryb s použitím měřicí tyče na vzdálenost od 2 do 8 metrů.

| 5. | Při sdělování výsledků stereoskopického programu se u údajů uvede mezní odchylka vyplývající z podstaty technické specifikace stereoskopického kamerového systému, která nepřekročí rozpětí +/–5 %. |
| --- | --- |

5.

Při sdělování výsledků stereoskopického programu se u údajů uvede mezní odchylka vyplývající z podstaty technické specifikace stereoskopického kamerového systému, která nepřekročí rozpětí +/–5 %.

| 6. | Zpráva o výsledcích stereoskopického programu obsahuje podrobnosti o všech výše uvedených technických specifikacích, včetně intenzity odběru vzorků, metodiky odběru vzorků, vzdálenosti od kamery, rozměrů průchodu a algoritmů (vztah mezi délkou a hmotností). Výbor SCRS tyto specifikace přezkoumá a v případě potřeby poskytne doporučení k jejich úpravě. |
| --- | --- |

6.

Zpráva o výsledcích stereoskopického programu obsahuje podrobnosti o všech výše uvedených technických specifikacích, včetně intenzity odběru vzorků, metodiky odběru vzorků, vzdálenosti od kamery, rozměrů průchodu a algoritmů (vztah mezi délkou a hmotností). Výbor SCRS tyto specifikace přezkoumá a v případě potřeby poskytne doporučení k jejich úpravě.

| 7. | V případech, kdy záběry stereoskopické kamery nemají dostatečnou kvalitu pro odhad hmotnosti kusů tuňáka obecného přemísťovaných do klecí, orgány členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov, lapadlo nebo hospodářství nařídí nové umístění do klecí. |
| --- | --- |

7.

V případech, kdy záběry stereoskopické kamery nemají dostatečnou kvalitu pro odhad hmotnosti kusů tuňáka obecného přemísťovaných do klecí, orgány členského státu odpovědného za plavidlo provádějící odlov, lapadlo nebo hospodářství nařídí nové umístění do klecí.

B.   Obchodní úprava a využití výsledků programů

| 1. | V případě společných rybolovných operací a úlovků z lapadel určených pro chovné zařízení jedné smluvní strany úmluvy nebo členského státu se rozhodnutí týkající se rozdílů mezi hlášením o úlovcích a výsledky programu využívajícího stereoskopický systém přijmou na úrovni společné rybolovné operace nebo celkových úlovků lapadel. Nedohodnou-li se orgány všech smluvních stran úmluvy nebo členských států, pod jejichž vlajkou plují plavidla provádějící odlov účastnící se společné rybolovné operace, jinak, v případě společných rybolovných operací více smluvních stran úmluvy nebo členských států se rozhodnutí týkající se rozdílů mezi hlášením o úlovcích a výsledky programu využívajícího stereoskopický systém přijmou na úrovni operací umísťování do klecí. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Členský stát odpovědný za hospodářství poskytne do 15 dnů od data umístění do klece členskému státu nebo smluvní straně úmluvy odpovědným za plavidlo provádějící odlov nebo příslušné lapadlo a Komisi zprávu obsahující tyto dokumenty:






  a) | technickou zprávu o stereoskopickém systému obsahující:






  — | obecné informace: druh, místo, klec, datum, algoritmus, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

technickou zprávu o stereoskopickém systému obsahující:

—

obecné informace: druh, místo, klec, datum, algoritmus,

| — | statistické informace týkající se velkosti: průměrnou hmotnost a délku, minimální hmotnost a délku, maximální hmotnost a délku, počet ryb, které byly odebrány jako vzorky, rozložení hmotnosti, rozložení velikosti; |
| --- | --- |

—

statistické informace týkající se velkosti: průměrnou hmotnost a délku, minimální hmotnost a délku, maximální hmotnost a délku, počet ryb, které byly odebrány jako vzorky, rozložení hmotnosti, rozložení velikosti;

| b) | podrobné výsledky programu s uvedením velikosti a hmotnosti všech ryb, které byly odebrány jako vzorky; |
| --- | --- |

b)

podrobné výsledky programu s uvedením velikosti a hmotnosti všech ryb, které byly odebrány jako vzorky;

| c) | zprávu o umístění do klecí obsahující:






  — | obecné informace o umístění do klecí: číslo umístění do klece, název hospodářství, číslo klece, číslo dokumentace úlovků tuňáka obecného, číslo prohlášení ICCAT o přemístění, název a vlajku plavidla provádějícího odlov nebo lapadla, název a vlajku vlečného plavidla, datum záběrů stereoskopického systému a název souboru se záznamem, |
| --- | --- | --- |

c)

zprávu o umístění do klecí obsahující:

—

obecné informace o umístění do klecí: číslo umístění do klece, název hospodářství, číslo klece, číslo dokumentace úlovků tuňáka obecného, číslo prohlášení ICCAT o přemístění, název a vlajku plavidla provádějícího odlov nebo lapadla, název a vlajku vlečného plavidla, datum záběrů stereoskopického systému a název souboru se záznamem,

| — | algoritmus používaný pro převod délky na hmotnost, |
| --- | --- |

—

algoritmus používaný pro převod délky na hmotnost,

| — | srovnání mezi množstvím vykázaným v dokumentaci úlovků tuňáka obecného a množstvím zjištěným stereoskopickým systémem z hlediska počtu ryb i průměrné a celkové hmotnosti (vzorec pro výpočet rozdílu je: (stereoskopický systém – dokumentace úlovků tuňáka obecného)/stereoskopický systém * 100), |
| --- | --- |

—

srovnání mezi množstvím vykázaným v dokumentaci úlovků tuňáka obecného a množstvím zjištěným stereoskopickým systémem z hlediska počtu ryb i průměrné a celkové hmotnosti (vzorec pro výpočet rozdílu je: (stereoskopický systém – dokumentace úlovků tuňáka obecného)/stereoskopický systém * 100),

| — | mezní systémovou odchylku, |
| --- | --- |

—

mezní systémovou odchylku,

| — | v případě zpráv o umístění do klecí týkajících se společných rybolovných operací nebo lapadel obsahuje poslední zpráva o umístění do klecí také shrnutí všech informací z předchozích zpráv o umístění do klecí. |
| --- | --- |

—

v případě zpráv o umístění do klecí týkajících se společných rybolovných operací nebo lapadel obsahuje poslední zpráva o umístění do klecí také shrnutí všech informací z předchozích zpráv o umístění do klecí.

| 3. | Jakmile orgány členského státu plavidla provádějícího odlov nebo lapadla obdrží zprávu o umístění do klecí, přijmou veškerá nezbytná opatření podle těchto situací:






  a) | celková hmotnost vykázaná plavidlem provádějícím odlov nebo lapadlem v dokumentaci úlovků tuňáka obecného spadá do rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem:






  — | nebude nařízeno vypuštění ryb, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

celková hmotnost vykázaná plavidlem provádějícím odlov nebo lapadlem v dokumentaci úlovků tuňáka obecného spadá do rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem:

—

nebude nařízeno vypuštění ryb,

| — | dokumentace úlovků tuňáka obecného se upraví jak z hlediska počtu (použije se počet ryb vyplývající z použití kontrolních kamer nebo alternativních technik), tak z hlediska průměrné hmotnosti, přičemž celková hmotnost se nemění; |
| --- | --- |

—

dokumentace úlovků tuňáka obecného se upraví jak z hlediska počtu (použije se počet ryb vyplývající z použití kontrolních kamer nebo alternativních technik), tak z hlediska průměrné hmotnosti, přičemž celková hmotnost se nemění;

| b) | celková hmotnost vykázaná plavidlem provádějícím odlov nebo lapadlem v dokumentaci úlovků tuňáka obecného je nižší než nejnižší hodnota v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem:






  — | nařídí se vypuštění ryb, přičemž se použije nejnižší hodnota v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem, |
| --- | --- | --- |

b)

celková hmotnost vykázaná plavidlem provádějícím odlov nebo lapadlem v dokumentaci úlovků tuňáka obecného je nižší než nejnižší hodnota v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem:

—

nařídí se vypuštění ryb, přičemž se použije nejnižší hodnota v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem,

| — | vypuštění se provede v souladu s postupem stanoveným v čl. 41 odst. 2 a příloze XII, |
| --- | --- |

—

vypuštění se provede v souladu s postupem stanoveným v čl. 41 odst. 2 a příloze XII,

| — | po vypuštění se dokumentace úlovků tuňáka obecného upraví jak z hlediska počtu (použije se počet ryb vyplývající z použití kontrolních kamer, z něhož se odečte počet vypuštěných ryb), tak z hlediska průměrné hmotnosti, přičemž celková hmotnost se nemění; |
| --- | --- |

—

po vypuštění se dokumentace úlovků tuňáka obecného upraví jak z hlediska počtu (použije se počet ryb vyplývající z použití kontrolních kamer, z něhož se odečte počet vypuštěných ryb), tak z hlediska průměrné hmotnosti, přičemž celková hmotnost se nemění;

| c) | celková hmotnost vykázaná plavidlem provádějícím odlov nebo lapadlem v dokumentaci úlovků tuňáka obecného překračuje nejvyšší hodnotu v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem:






  — | nebude nařízeno vypuštění ryb, |
| --- | --- | --- |

c)

celková hmotnost vykázaná plavidlem provádějícím odlov nebo lapadlem v dokumentaci úlovků tuňáka obecného překračuje nejvyšší hodnotu v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem:

—

nebude nařízeno vypuštění ryb,

| — | v dokumentaci úlovků tuňáka obecného se odpovídajícím způsobem upraví celková hmotnost (použije se nejvyšší hodnota v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem), počet ryb (použijí se výsledky z kontrolních kamer) a průměrná hmotnost. |
| --- | --- |

—

v dokumentaci úlovků tuňáka obecného se odpovídajícím způsobem upraví celková hmotnost (použije se nejvyšší hodnota v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem), počet ryb (použijí se výsledky z kontrolních kamer) a průměrná hmotnost.

| 4. | V případě všech příslušných změn v dokumentaci úlovků tuňáka obecného odpovídají hodnoty (počet i hmotnost) v oddíle 2 hodnotám v oddíle 6 a hodnoty v oddílech 3, 4 a 6 nesmí být vyšší než hodnoty v oddíle 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | V případě vyrovnávání rozdílů zjištěných v jednotlivých zprávách o umístění do klecí v případě všech umístění do klecí v rámci společné rybolovné operace nebo lapadla, ať již se vyžaduje vypuštění nebo ne, se všechny dokumentace úlovků tuňáka obecného upraví na základě nejnižší hodnoty v rozpětí výsledků zjištěných stereoskopickým systémem. Dokumentace úlovků tuňáka obecného týkající se množství vypuštěného tuňáka obecného se rovněž upraví tak, aby odpovídaly hmotnosti/počtu vypuštěných ryb. Dokumentace úlovků tuňáka obecného týkající se tuňáka obecného, který nebyl vypuštěn, ale u něhož se výsledky zjištěné stereoskopickými systémy nebo alternativními technikami liší od množství, jež byla vykázána jako ulovená nebo přemístěná, se rovněž upraví tak, aby odpovídaly těmto rozdílům.
  Dokumentace úlovků tuňáka obecného týkající se úlovků, z nichž došlo k vypuštění ryb, se rovněž upraví tak, aby odpovídaly hmotnosti/počtu vypuštěných ryb. |
| --- | --- |

5.

Dokumentace úlovků tuňáka obecného týkající se úlovků, z nichž došlo k vypuštění ryb, se rovněž upraví tak, aby odpovídaly hmotnosti/počtu vypuštěných ryb.

---

PŘÍLOHA XII

PROTOKOL O VYPUŠTĚNÍ RYB

1.

Vypuštění tuňáka obecného z chovných klecí do moře je nahráváno na videokameru a sledováno regionálním pozorovatelem ICCAT, který vypracuje zprávu a společně s videozáznamy ji předloží sekretariátu ICCAT.

2.

Pokud byl vydán příkaz k vypuštění ryb, provozovatel hospodářství požádá o vyslání regionálního pozorovatele ICCAT.

3.

Vypuštění tuňáka obecného z přepravních klecí nebo lapadel do moře sleduje vnitrostátní pozorovatel členského státu odpovědného za vlečné plavidlo či lapadlo, který vypracuje zprávu a předloží ji kontrolním orgánům odpovědného členského státu.

4.

Před vypuštěním ryb mohou kontrolní orgány členského státu nařídit kontrolní přemístění za použití standardních nebo stereoskopických kamer, aby se odhadl počet a hmotnost ryb, které musí být vypuštěny.

5.

Orgány členských států mohou provést jakákoli další opatření, která považují za nezbytná, aby se zajistilo, že vypuštění proběhne v nejpříhodnější dobu a na nejvhodnějším místě s cílem zvýšit pravděpodobnost, že se ryby vrátí do své populace. Provozovatel odpovídá za přežití ryb až do okamžiku jejich vypuštění. Toto vypuštění ryb se uskuteční do tří týdnů po ukončení umístění do klecí.

6.

Po dokončení výlovu se ryby, které zůstanou v hospodářství a na které se nevztahuje doklad o úlovku tuňáka obecného, vypustí v souladu s postupy uvedenými v čl. 41 odst. 2 a v této příloze.

---

PŘÍLOHA XIII

ZACHÁZENÍ S UHYNULÝMI RYBAMI

Během rybolovných operací plavidel lovících košelkovými nevody se množství ryb, které byly v nevodu nalezeny uhynulé, zaznamenají do lodního deníku rybářského plavidla a odpovídajícím způsobem se odečtou od kvót členského státu.

Zaznamenávání uhynulých ryb během prvního přemístění a nakládání s nimi:

| 1. | Provozovateli vlečného plavidla se dokumentace úlovků tuňáka obecného poskytne s vyplněným oddílem 2 (Celkový úlovek), oddílem 3 (Obchod s živými rybami) a oddílem 4 (Přemístění – včetně „uhynulých“ ryb).
  Celková množství nahlášená v oddílech 3 a 4 se rovnají množstvím nahlášeným v oddíle 2. K dokumentaci úlovků tuňáka obecného se v souladu s tímto nařízením připojí originál prohlášení ICCAT o přemístění. Množství ryb (přemístěných živých) nahlášená v prohlášení ICCAT o přemístění se rovnají množstvím nahlášeným v oddíle 3 v související dokumentaci úlovků tuňáka obecného. |
| --- | --- |

1.

Provozovateli vlečného plavidla se dokumentace úlovků tuňáka obecného poskytne s vyplněným oddílem 2 (Celkový úlovek), oddílem 3 (Obchod s živými rybami) a oddílem 4 (Přemístění – včetně „uhynulých“ ryb).

Celková množství nahlášená v oddílech 3 a 4 se rovnají množstvím nahlášeným v oddíle 2. K dokumentaci úlovků tuňáka obecného se v souladu s tímto nařízením připojí originál prohlášení ICCAT o přemístění. Množství ryb (přemístěných živých) nahlášená v prohlášení ICCAT o přemístění se rovnají množstvím nahlášeným v oddíle 3 v související dokumentaci úlovků tuňáka obecného.

| 2. | Vyplní se část dokumentace úlovků tuňáka obecného s oddílem 8 (Obchodní údaje) a předá se provozovateli pomocného plavidla, které přepravuje uhynulé kusy tuňáka obecného na břeh (resp. se uchová na palubě plavidla provádějícího odlov, pokud přistálo přímo u břehu). K uhynulým rybám a části dokumentace úlovků tuňáka obecného se připojí kopie prohlášení ICCAT o přemístění. |
| --- | --- |

2.

Vyplní se část dokumentace úlovků tuňáka obecného s oddílem 8 (Obchodní údaje) a předá se provozovateli pomocného plavidla, které přepravuje uhynulé kusy tuňáka obecného na břeh (resp. se uchová na palubě plavidla provádějícího odlov, pokud přistálo přímo u břehu). K uhynulým rybám a části dokumentace úlovků tuňáka obecného se připojí kopie prohlášení ICCAT o přemístění.

| 3. | Množství uhynulých ryb se zaznamená v dokumentaci úlovků tuňáka obecného plavidla provádějícího odlov, které je ulovilo, nebo v případě společných rybolovných operací v dokumentaci úlovků tuňáka obecného plavidel provádějících odlov nebo plavidla plujícího pod vlajkou jiného státu, jež se účastní společných rybolovných operací. |
| --- | --- |

3.

Množství uhynulých ryb se zaznamená v dokumentaci úlovků tuňáka obecného plavidla provádějícího odlov, které je ulovilo, nebo v případě společných rybolovných operací v dokumentaci úlovků tuňáka obecného plavidel provádějících odlov nebo plavidla plujícího pod vlajkou jiného státu, jež se účastní společných rybolovných operací.

---

PŘÍLOHA XIV

PROHLÁŠENÍ ICCAT O UMÍSTĚNÍ DO KLECÍ
   (1)

| Název plavidla | Vlajka | Registrační číslo Identifikovatelné číslo klece | Datum úlovku | Místo úlovku (Zem. délka/šířka) | Číslo elektronické dokumentace úlovků tuňáka obecného (eBCD) | Datum elektronické dokumentace úlovků tuňáka obecného (eBCD) | Datum umístění do klecí | Množství umístěné do klecí (v tunách) | Počet ryb umístěných do klecí na výkrm | Velikostní složení | Hospodářské zařízení (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Název plavidla

Vlajka

Registrační číslo Identifikovatelné číslo klece

Datum úlovku

Místo úlovku (Zem. délka/šířka)

Číslo elektronické dokumentace úlovků tuňáka obecného (eBCD)

Datum elektronické dokumentace úlovků tuňáka obecného (eBCD)

Datum umístění do klecí

Množství umístěné do klecí (v tunách)

Počet ryb umístěných do klecí na výkrm

Velikostní složení

Hospodářské zařízení (*1)

---

(1)  Jedná se o prohlášení o umístění do klecí podle doporučení ICCAT 06-07.

(*1)  Zařízení oprávněné k výkrmu tuňáka obecného uloveného v oblasti úmluvy.

---

PŘÍLOHA XV

MINIMÁLNÍ PRAVIDLA PRO ZŘÍZENÍ SYSTÉMU SLEDOVÁNÍ PLAVIDEL V OBLASTI ÚMLUVY ICCAT
   (1)

1.

| a) | požaduje, aby jeho rybářská plavidla byla vybavena autonomním a zjevně neporušeným systémem, který nepřetržitě, automaticky a nezávisle na jakémkoli zásahu plavidla předává zprávy určené středisku pro sledování rybolovu (dále jen „SSL“) členského státu vlajky za účelem sledování polohy, kurzu a rychlosti rybářského plavidla členským státem vlajky daného plavidla; |
| --- | --- |

a)

požaduje, aby jeho rybářská plavidla byla vybavena autonomním a zjevně neporušeným systémem, který nepřetržitě, automaticky a nezávisle na jakémkoli zásahu plavidla předává zprávy určené středisku pro sledování rybolovu (dále jen „SSL“) členského státu vlajky za účelem sledování polohy, kurzu a rychlosti rybářského plavidla členským státem vlajky daného plavidla;

| b) | zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování instalované na palubě rybářského plavidla shromažďovalo a soustavně předávalo SSL členského státu vlajky tyto údaje:






  — | identifikaci plavidla, |
| --- | --- | --- |

b)

zajistí, aby zařízení pro satelitní sledování instalované na palubě rybářského plavidla shromažďovalo a soustavně předávalo SSL členského státu vlajky tyto údaje:

—

identifikaci plavidla,

| — | zeměpisnou polohu plavidla (zeměpisnou délku a šířku) s chybou nižší než 500 metrů s intervalem spolehlivosti 99 % a |
| --- | --- |

—

zeměpisnou polohu plavidla (zeměpisnou délku a šířku) s chybou nižší než 500 metrů s intervalem spolehlivosti 99 % a

| — | datum a čas; |
| --- | --- |

—

datum a čas;

| c) | zajistí, aby SSL členského státu vlajky bylo automaticky informováno o přerušení komunikace mezi SSL a zařízením pro satelitní sledování; |
| --- | --- |

c)

zajistí, aby SSL členského státu vlajky bylo automaticky informováno o přerušení komunikace mezi SSL a zařízením pro satelitní sledování;

| d) | ve spolupráci s pobřežním státem zajistí, aby hlášení o poloze předávané plavidly plujícími pod jeho vlajkou při provozu ve vodách spadajících do jurisdikce uvedeného pobřežního státu byla rovněž automaticky a v reálném čase předávána SSL daného pobřežního státu, který tuto činnost povolil. Při provádění tohoto ustanovení je třeba věnovat náležitou pozornost minimalizaci provozních nákladů, technických problémů a administrativní zátěže spojených s předáním těchto zpráv; |
| --- | --- |

d)

ve spolupráci s pobřežním státem zajistí, aby hlášení o poloze předávané plavidly plujícími pod jeho vlajkou při provozu ve vodách spadajících do jurisdikce uvedeného pobřežního státu byla rovněž automaticky a v reálném čase předávána SSL daného pobřežního státu, který tuto činnost povolil. Při provádění tohoto ustanovení je třeba věnovat náležitou pozornost minimalizaci provozních nákladů, technických problémů a administrativní zátěže spojených s předáním těchto zpráv;

| e) | pro usnadnění předávání a přijímání hlášení polohy podle písmene d) si SSL členského státu vlajky nebo smluvní strany úmluvy a SSL pobřežního státu vymění své kontaktní informace a vzájemně se neprodleně informují o veškerých změnách těchto informací. SSL pobřežního státu uvědomí členský stát vlajky nebo SSL smluvní strany úmluvy o každém přerušení přijímání soustavných hlášení polohy. Předávání hlášení polohy mezi SSL členského státu vlajky nebo smluvní strany úmluvy a SSL pobřežního státu se provádí elektronicky zabezpečeným komunikačním systémem. |
| --- | --- |

e)

pro usnadnění předávání a přijímání hlášení polohy podle písmene d) si SSL členského státu vlajky nebo smluvní strany úmluvy a SSL pobřežního státu vymění své kontaktní informace a vzájemně se neprodleně informují o veškerých změnách těchto informací. SSL pobřežního státu uvědomí členský stát vlajky nebo SSL smluvní strany úmluvy o každém přerušení přijímání soustavných hlášení polohy. Předávání hlášení polohy mezi SSL členského státu vlajky nebo smluvní strany úmluvy a SSL pobřežního státu se provádí elektronicky zabezpečeným komunikačním systémem.

2.

Každý členský stát přijme vhodná opatření k zajištění přenosu a příjmu zpráv VMS podle odstavce 1 a využívá tyto informace k soustavnému sledování polohy plavidel plujících pod jeho vlajkou.

3.

| a) | zařízení pro satelitní sledování nebylo nikterak zmanipulováno; |
| --- | --- |

a)

zařízení pro satelitní sledování nebylo nikterak zmanipulováno;

| b) | údaje VMS nebyly nijak pozměněny; |
| --- | --- |

b)

údaje VMS nebyly nijak pozměněny;

| c) | nebyly nijak rušeny antény napojené na zařízení pro satelitní sledování; |
| --- | --- |

c)

nebyly nijak rušeny antény napojené na zařízení pro satelitní sledování;

| d) | zařízení pro satelitní sledování bylo napevno instalováno do rybářského plavidla a napájení nebylo nijak úmyslně přerušeno a |
| --- | --- |

d)

zařízení pro satelitní sledování bylo napevno instalováno do rybářského plavidla a napájení nebylo nijak úmyslně přerušeno a

| e) | zařízení pro satelitní sledování nebylo odstraněno z plavidla, leda za účelem opravy nebo výměny. |
| --- | --- |

e)

zařízení pro satelitní sledování nebylo odstraněno z plavidla, leda za účelem opravy nebo výměny.

4.

V případě technického selhání nebo nefunkčnosti zařízení pro satelitní sledování napevno instalovaného na palubě rybářského plavidla musí být zařízení do jednoho měsíce od události opraveno nebo vyměněno, ledaže bylo plavidlo vyjmuto ze seznamu schválených velkých rybářských plavidel, nebo v případě plavidel, u nichž nebylo vyžadováno, aby byly zařazeny na seznam plavidel schválených ICCAT, pozbývá povolení k rybolovu v oblastech mimo jurisdikci smluvní strany úmluvy platnosti. Plavidlo není oprávněno zahájit rybářský výjezd s vadným zařízením pro satelitní sledování. Pokud zařízení přestane fungovat nebo má během rybářského výjezdu technickou poruchu, musí dojít k opravě nebo výměně, jakmile plavidlo vpluje do přístavu; rybářskému plavidlu není povoleno zahájit rybářský výjezd, aniž by bylo dané zařízení pro satelitní sledování opraveno nebo vyměněno.

5.

Každý členský stát nebo smluvní strana úmluvy zajistí, aby rybářské plavidlo s vadným zařízením pro satelitní sledování předalo SSL nejméně jednou denně zprávy s informacemi uvedenými v odst. 1 písm. b) jinými komunikačními prostředky (rádio, webové zprávy, elektronická pošta, telefax nebo dálnopis).

6.

Členské státy nebo smluvní strana úmluvy mohou plavidlu povolit, aby vypnulo své zařízení pro satelitní sledování pouze tehdy, pokud plavidlo nebude lovit po delší dobu (např. při opravách v suchém doku) a předem to oznámí příslušným orgánům členského státu vlajky nebo smluvní straně úmluvy. Než plavidlo vypluje z přístavu, musí být zařízení pro satelitní sledování znovu aktivováno a musí shromáždit odpovídající údaje a odeslat nejméně jednu zprávu.

---

(1)  Jedná se o doporučení ICCAT o minimálních pravidlech pro systémy sledování plavidel v oblasti úmluvy ICCAT 18–10.

1

---

PŘÍLOHA XVI

SROVNÁVACÍ TABULKA MEZI NAŘÍZENÍM (EU) 2016/1627 A TÍMTO NAŘÍZENÍM

| Nařízení (EU) 2016/1627 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Článek 2 | Článek 1 |
| Článek 3 | Článek 5 |
| Článek 4 | – |
| Článek 5 | Článek 6 |
| Článek 6 | Článek 11 |
| Článek 7 | Článek 12 |
| Článek 8 | Článek 13 |
| Článek 9 | Článek 14 |
| Článek 10 | Článek 16 |
| Článek 11 | Článek 17 a příloha I |
| Článek 12 | Článek 17 a příloha I |
| Článek 13 | Článek 18 |
| Článek 14 | Článek 19 |
| Článek 15 | Článek 20 |
| Článek 16 | Článek 21 |
| Článek 17 | Článek 25 |
| Článek 18 | Článek 22 |
| Článek 19 | Článek 23 |
| Článek 20 | Článek 26 |
| Článek 21 | Článek 4 |
| Článek 22 | Článek 27 |
| Článek 23 | Článek 28 |
| Článek 24 | Článek 30 |
| Článek 25 | Článek 31 |
| Článek 26 | Článek 32 |
| Článek 27 | Článek 36 |
| Článek 28 | Článek 37 |
| Článek 29 | Článek 29 |
| Článek 30 | Článek 33 |
| Článek 31 | Článek 34 |
| Článek 32 | Článek 35 |
| Článek 33 | Článek 40 |
| Článek 34 | Článek 41 |
| Článek 35 | Článek 43 |
| Článek 36 | Článek 44 |
| Článek 37 | Článek 51 |
| Článek 38 | Článek 42 |
| Článek 39 | Článek 45 |
| Článek 40 | Článek 46 |
| Článek 41 | Článek 46 |
| Článek 42 | Článek 47 |
| Článek 43 | Článek 48 |
| Článek 44 | Článek 49 |
| Článek 45 | Článek 50 |
| Článek 46 | Článek 51 |
| Článek 47 | Článek 55 |
| Článek 48 | Článek 56 |
| Článek 49 | Článek 57 |
| Článek 50 | Článek 38 |
| Článek 51 | Článek 39 |
| Článek 52 | Článek 58 |
| Článek 53 | Článek 15 |
| Článek 54 | Článek 59 |
| Článek 55 | Článek 60 |
| Článek 56 | Článek 62 |
| Článek 57 | Článek 63 |
| Článek 58 | Článek 64 |
| Článek 59 | Článek 68 |
| Článek 60 | Článek 70 |
| Článek 61 | Článek 71 |
| Příloha I | Příloha I |
| Příloha II | Příloha II |
| Příloha III | Příloha V |
| Příloha IV | Příloha VI |
| Příloha V | Příloha III |
| Příloha VI | Příloha IV |
| Příloha VII | Příloha VIII |
| Příloha VIII | Příloha IX |
| Příloha IX | Příloha X |
| Příloha X | Příloha XI |
| Příloha XI | Příloha XII |
| Příloha XII | Příloha XIII |

Nařízení (EU) 2016/1627

Toto nařízení

Článek 1

Článek 1

Článek 2

Článek 1

Článek 3

Článek 5

Článek 4

–

Článek 5

Článek 6

Článek 6

Článek 11

Článek 7

Článek 12

Článek 8

Článek 13

Článek 9

Článek 14

Článek 10

Článek 16

Článek 11

Článek 17 a příloha I

Článek 12

Článek 17 a příloha I

Článek 13

Článek 18

Článek 14

Článek 19

Článek 15

Článek 20

Článek 16

Článek 21

Článek 17

Článek 25

Článek 18

Článek 22

Článek 19

Článek 23

Článek 20

Článek 26

Článek 21

Článek 4

Článek 22

Článek 27

Článek 23

Článek 28

Článek 24

Článek 30

Článek 25

Článek 31

Článek 26

Článek 32

Článek 27

Článek 36

Článek 28

Článek 37

Článek 29

Článek 29

Článek 30

Článek 33

Článek 31

Článek 34

Článek 32

Článek 35

Článek 33

Článek 40

Článek 34

Článek 41

Článek 35

Článek 43

Článek 36

Článek 44

Článek 37

Článek 51

Článek 38

Článek 42

Článek 39

Článek 45

Článek 40

Článek 46

Článek 41

Článek 46

Článek 42

Článek 47

Článek 43

Článek 48

Článek 44

Článek 49

Článek 45

Článek 50

Článek 46

Článek 51

Článek 47

Článek 55

Článek 48

Článek 56

Článek 49

Článek 57

Článek 50

Článek 38

Článek 51

Článek 39

Článek 52

Článek 58

Článek 53

Článek 15

Článek 54

Článek 59

Článek 55

Článek 60

Článek 56

Článek 62

Článek 57

Článek 63

Článek 58

Článek 64

Článek 59

Článek 68

Článek 60

Článek 70

Článek 61

Článek 71

Příloha I

Příloha I

Příloha II

Příloha II

Příloha III

Příloha V

Příloha IV

Příloha VI

Příloha V

Příloha III

Příloha VI

Příloha IV

Příloha VII

Příloha VIII

Příloha VIII

Příloha IX

Příloha IX

Příloha X

Příloha X

Příloha XI

Příloha XI

Příloha XII

Příloha XII

Příloha XIII

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/65

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/2054

ze dne 20. září 2023

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Allåkerbär från Norrland“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Allåkerbär från Norrland“ předložená Švédskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Allåkerbär från Norrland“ předložená Švédskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Allåkerbär från Norrland“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Allåkerbär från Norrland“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Allåkerbär från Norrland“ (CHOP) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. září 2023.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 199, 7.6.2023, s. 21.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/67 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/67

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/2055

ze dne 25. září 2023,

kterým se mění příloha XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), pokud jde o syntetické polymerní mikročástice

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (1), a zejména na čl. 68 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Všudypřítomnost drobných fragmentů syntetických nebo chemicky upravených přírodních polymerů, které jsou nerozpustné ve vodě, velmi pomalu se rozkládají a mohou být snadno požity živými organismy, vyvolává obavy z jejich celkového dopadu na životní prostředí a potenciálně i na lidské zdraví. Tyto polymery jsou v životním prostředí velmi rozšířené a byly nalezeny i v pitné vodě a potravinách. Hromadí se v životním prostředí a podílejí se na znečištění mikroplasty. |
| --- | --- |

(1)

Všudypřítomnost drobných fragmentů syntetických nebo chemicky upravených přírodních polymerů, které jsou nerozpustné ve vodě, velmi pomalu se rozkládají a mohou být snadno požity živými organismy, vyvolává obavy z jejich celkového dopadu na životní prostředí a potenciálně i na lidské zdraví. Tyto polymery jsou v životním prostředí velmi rozšířené a byly nalezeny i v pitné vodě a potravinách. Hromadí se v životním prostředí a podílejí se na znečištění mikroplasty.

| (2) | Velká část znečištění mikroplasty vzniká neúmyslně, například v důsledku rozkladu větších kusů plastového odpadu, opotřebení pneumatik a nátěrů silnic nebo praní syntetických oděvů. Drobné fragmenty syntetických nebo chemicky upravených přírodních polymerů se však také vyrábějí a používají jako takové nebo se přidávají do výrobků. |
| --- | --- |

(2)

Velká část znečištění mikroplasty vzniká neúmyslně, například v důsledku rozkladu větších kusů plastového odpadu, opotřebení pneumatik a nátěrů silnic nebo praní syntetických oděvů. Drobné fragmenty syntetických nebo chemicky upravených přírodních polymerů se však také vyrábějí a používají jako takové nebo se přidávají do výrobků.

| (3) | Rada ve svých závěrech ze dne 20. června 2016 o akčním plánu EU pro oběhové hospodářství (2) a ze dne 24. března 2017 o mezinárodní správě oceánů (3) vyzvala Komisi, aby navrhla opatření ke snížení vypouštění plastového odpadu o velikosti mikročástic a makročástic do mořského prostředí, včetně návrhu na zákaz polymerů v kosmetických přípravcích, výrobcích pro osobní péči a detergentech. |
| --- | --- |

(3)

Rada ve svých závěrech ze dne 20. června 2016 o akčním plánu EU pro oběhové hospodářství (2) a ze dne 24. března 2017 o mezinárodní správě oceánů (3) vyzvala Komisi, aby navrhla opatření ke snížení vypouštění plastového odpadu o velikosti mikročástic a makročástic do mořského prostředí, včetně návrhu na zákaz polymerů v kosmetických přípravcích, výrobcích pro osobní péči a detergentech.

| (4) | Ve snaze řešit znečištění plasty přijala Komise v lednu 2018 strategii pro plasty (4), jejímž cílem bylo mimo jiné omezit všechny zdroje přispívající ke znečištění mikroplasty. Tento závazek byl obnoven zveřejněním Zelené dohody pro Evropu (5) v prosinci 2019, nového Akčního plánu pro oběhové hospodářství (6) v březnu 2020 a Akčního plánu pro nulové znečištění (7) v květnu 2021. Poslední uvedený dokument mezi své cíle do roku 2030 řadí zejména snížení množství mikroplastů uvolňovaných do životního prostředí o 30 %. |
| --- | --- |

(4)

Ve snaze řešit znečištění plasty přijala Komise v lednu 2018 strategii pro plasty (4), jejímž cílem bylo mimo jiné omezit všechny zdroje přispívající ke znečištění mikroplasty. Tento závazek byl obnoven zveřejněním Zelené dohody pro Evropu (5) v prosinci 2019, nového Akčního plánu pro oběhové hospodářství (6) v březnu 2020 a Akčního plánu pro nulové znečištění (7) v květnu 2021. Poslední uvedený dokument mezi své cíle do roku 2030 řadí zejména snížení množství mikroplastů uvolňovaných do životního prostředí o 30 %.

| (5) | V září 2018 vyzval Evropský parlament (8) Komisi, aby do roku 2020 zavedla zákaz mikroplastů v kosmetických přípravcích, výrobcích pro osobní péči, detergentech a čisticích prostředcích. |
| --- | --- |

(5)

V září 2018 vyzval Evropský parlament (8) Komisi, aby do roku 2020 zavedla zákaz mikroplastů v kosmetických přípravcích, výrobcích pro osobní péči, detergentech a čisticích prostředcích.

| (6) | Potenciální dopady znečištění mikroplasty na životní prostředí a případně i na lidské zdraví vyvolávají v různých částech světa obavy. Několik členských států přijalo nebo navrhlo zvláštní opatření. Rozmanitost vnitrostátních omezení však potenciálně brání fungování vnitřního trhu, a proto je nutná harmonizace na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(6)

Potenciální dopady znečištění mikroplasty na životní prostředí a případně i na lidské zdraví vyvolávají v různých částech světa obavy. Několik členských států přijalo nebo navrhlo zvláštní opatření. Rozmanitost vnitrostátních omezení však potenciálně brání fungování vnitřního trhu, a proto je nutná harmonizace na úrovni Unie.

| (7) | Dne 9. listopadu 2017 požádala Komise (9) podle čl. 69 odst. 1 nařízení (ES) č. 1907/2006 Evropskou agenturu pro chemické látky (dále jen „agentura“), aby vypracovala dokumentaci za účelem možného omezení syntetických ve vodě nerozpustných polymerů o velikosti 5 mm nebo menší (dále jen „syntetické polymerní mikročástice“), které jsou přítomné ve výrobcích a propůjčují jim požadované vlastnosti (dále jen „záměrně přítomné“), s cílem řešit riziko, jež tyto mikročástice mohou představovat pro vodní prostředí (dále jen „dokumentace podle přílohy XV“). |
| --- | --- |

(7)

Dne 9. listopadu 2017 požádala Komise (9) podle čl. 69 odst. 1 nařízení (ES) č. 1907/2006 Evropskou agenturu pro chemické látky (dále jen „agentura“), aby vypracovala dokumentaci za účelem možného omezení syntetických ve vodě nerozpustných polymerů o velikosti 5 mm nebo menší (dále jen „syntetické polymerní mikročástice“), které jsou přítomné ve výrobcích a propůjčují jim požadované vlastnosti (dále jen „záměrně přítomné“), s cílem řešit riziko, jež tyto mikročástice mohou představovat pro vodní prostředí (dále jen „dokumentace podle přílohy XV“).

| (8) | Dne 29. ledna 2019 agentura zveřejnila dokumentaci podle přílohy XV (10), v níž dospěla k závěru, že záměrné používání syntetických polymerních mikročástic vedoucí k jejich uvolňování do životního prostředí představuje riziko pro životní prostředí, které není dostatečně kontrolováno a které je třeba řešit na úrovni celé Unie. Podle odhadů agentury se v současné době do životního prostředí nakonec ročně dostává více než 42 000 tun záměrně přítomných mikroplastů (11). V dokumentaci podle přílohy XV byl za účelem řešení rizik spojených s těmito syntetickými polymerními mikročásticemi, která nejsou dostatečně kontrolována, navržen diferencovaný přístup k řízení rizik. Úplný zákaz uvádění na trh byl navržen pro odvětví a použití, u kterých bylo shledáno, že tomuto uvolňování nelze zabránit. Byly navrženy pokyny pro použití a likvidaci s cílem minimalizovat uvolňování, kterému lze zabránit. Rovněž byl navržen požadavek na podávání zpráv za účelem získání informací o uvolňování z použití vyloučených ze zákazu uvádění na trh. |
| --- | --- |

(8)

Dne 29. ledna 2019 agentura zveřejnila dokumentaci podle přílohy XV (10), v níž dospěla k závěru, že záměrné používání syntetických polymerních mikročástic vedoucí k jejich uvolňování do životního prostředí představuje riziko pro životní prostředí, které není dostatečně kontrolováno a které je třeba řešit na úrovni celé Unie. Podle odhadů agentury se v současné době do životního prostředí nakonec ročně dostává více než 42 000 tun záměrně přítomných mikroplastů (11). V dokumentaci podle přílohy XV byl za účelem řešení rizik spojených s těmito syntetickými polymerními mikročásticemi, která nejsou dostatečně kontrolována, navržen diferencovaný přístup k řízení rizik. Úplný zákaz uvádění na trh byl navržen pro odvětví a použití, u kterých bylo shledáno, že tomuto uvolňování nelze zabránit. Byly navrženy pokyny pro použití a likvidaci s cílem minimalizovat uvolňování, kterému lze zabránit. Rovněž byl navržen požadavek na podávání zpráv za účelem získání informací o uvolňování z použití vyloučených ze zákazu uvádění na trh.

| (9) | Konkrétně byl v dokumentaci podle přílohy XV navržen zákaz uvádění na trh jakéhokoli pevného polymeru obsaženého v mikročásticích nebo mikročásticích, které mají povrchový povlak z pevného polymeru, jako látky samotné nebo ve směsi v koncentraci rovné nebo vyšší než 0,01 % hmot. Odhaduje se, že to během 20 let od zavedení zákazu povede ke kumulativnímu snížení emisí o přibližně 500 000 tun mikroplastů. To odpovídá snížení kvantifikovaných emisí, ke kterým by jinak došlo, o 70 %. Limit koncentrace 0,01 % odpovídá nejnižší zaznamenané koncentraci, při níž by syntetické polymerní mikročástice mohly ještě ovlivnit funkci výrobku. |
| --- | --- |

(9)

Konkrétně byl v dokumentaci podle přílohy XV navržen zákaz uvádění na trh jakéhokoli pevného polymeru obsaženého v mikročásticích nebo mikročásticích, které mají povrchový povlak z pevného polymeru, jako látky samotné nebo ve směsi v koncentraci rovné nebo vyšší než 0,01 % hmot. Odhaduje se, že to během 20 let od zavedení zákazu povede ke kumulativnímu snížení emisí o přibližně 500 000 tun mikroplastů. To odpovídá snížení kvantifikovaných emisí, ke kterým by jinak došlo, o 70 %. Limit koncentrace 0,01 % odpovídá nejnižší zaznamenané koncentraci, při níž by syntetické polymerní mikročástice mohly ještě ovlivnit funkci výrobku.

| (10) | Vzhledem k velké proměnlivosti složení, vlastností a rozměrů syntetických polymerních mikročástic se dokumentace podle přílohy XV nezabývala konkrétními polymery ani žádnými přídatnými látkami nebo jinými látkami, které mohou polymery obsahovat, ale analyzovala skupinu polymerů, které mají stejné vnitřní vlastnosti, pokud jde o velikost, poměr rozměrů, pevný stav, syntetický původ a extrémní perzistenci v životním prostředí. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem k velké proměnlivosti složení, vlastností a rozměrů syntetických polymerních mikročástic se dokumentace podle přílohy XV nezabývala konkrétními polymery ani žádnými přídatnými látkami nebo jinými látkami, které mohou polymery obsahovat, ale analyzovala skupinu polymerů, které mají stejné vnitřní vlastnosti, pokud jde o velikost, poměr rozměrů, pevný stav, syntetický původ a extrémní perzistenci v životním prostředí.

| (11) | V dokumentaci podle přílohy XV bylo navrženo vyloučit rozložitelné nebo ve vodě rozpustné polymery a přírodní polymery, které nebyly chemicky upraveny, protože nemají stejnou dlouhodobou perzistenci, a proto nepřispívají ke zjištěnému riziku. |
| --- | --- |

(11)

V dokumentaci podle přílohy XV bylo navrženo vyloučit rozložitelné nebo ve vodě rozpustné polymery a přírodní polymery, které nebyly chemicky upraveny, protože nemají stejnou dlouhodobou perzistenci, a proto nepřispívají ke zjištěnému riziku.

| (12) | V dokumentaci podle přílohy XV byl navržen rámec normalizovaných zkušebních metod a kritérií úspěšnosti pro určení rozložitelnosti pro účely omezení. Zkušební metody byly navrženy tak, aby měřily biotický rozklad, ačkoli nelze vyloučit, že během zkoušky nedochází k určitému abiotickému rozkladu, který přispívá k výsledkům zkoušky. Zkušební metody byly rozděleny do skupin podle jejich uspořádání a odůvodnění. Skupiny 1 až 3 zahrnují relativně rychlé, ale přísné screeningové zkoušky. Skupiny 4 a 5 zahrnují screeningové a simulační studie, které jsou stále sofistikovanější, technicky náročnější a zdlouhavější, ale využívají zkušební podmínky, které jsou relevantnější z hlediska životního prostředí. V dokumentaci podle přílohy XV bylo navrženo, aby splnění kritérií úspěšnosti v kterékoli z povolených zkušebních metod ve skupinách 1 až 5 bylo pro účely omezení dostatečné k prokázání rozložitelnosti. |
| --- | --- |

(12)

V dokumentaci podle přílohy XV byl navržen rámec normalizovaných zkušebních metod a kritérií úspěšnosti pro určení rozložitelnosti pro účely omezení. Zkušební metody byly navrženy tak, aby měřily biotický rozklad, ačkoli nelze vyloučit, že během zkoušky nedochází k určitému abiotickému rozkladu, který přispívá k výsledkům zkoušky. Zkušební metody byly rozděleny do skupin podle jejich uspořádání a odůvodnění. Skupiny 1 až 3 zahrnují relativně rychlé, ale přísné screeningové zkoušky. Skupiny 4 a 5 zahrnují screeningové a simulační studie, které jsou stále sofistikovanější, technicky náročnější a zdlouhavější, ale využívají zkušební podmínky, které jsou relevantnější z hlediska životního prostředí. V dokumentaci podle přílohy XV bylo navrženo, aby splnění kritérií úspěšnosti v kterékoli z povolených zkušebních metod ve skupinách 1 až 5 bylo pro účely omezení dostatečné k prokázání rozložitelnosti.

| (13) | Pevné polymery rozpustné ve vodě ztrácejí po uvolnění do životního prostředí svůj pevný stav, a proto nepřispívají ke zjištěným obavám. V dokumentaci podle přílohy XV byly proto navrženy mezinárodně uznávané metody pro zkoušení rozpustnosti a vyloučení těchto ve vodě rozpustných polymerů z rozsahu tohoto omezení. |
| --- | --- |

(13)

Pevné polymery rozpustné ve vodě ztrácejí po uvolnění do životního prostředí svůj pevný stav, a proto nepřispívají ke zjištěným obavám. V dokumentaci podle přílohy XV byly proto navrženy mezinárodně uznávané metody pro zkoušení rozpustnosti a vyloučení těchto ve vodě rozpustných polymerů z rozsahu tohoto omezení.

| (14) | V dokumentaci podle přílohy XV byl dále navržen průměr 5 mm u jakéhokoli rozměru jako horní limit velikosti řešených syntetických polymerních mikročástic. Tato hodnota je široce používána v rámci vědecké obce a v právních aktech některých členských států. Tento limit je rovněž v souladu s horním limitem pro mikroodpad (včetně mikroplastů) stanoveným v příloze rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 (12) a používaným pro provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (13). A konečně v souladu s dokumentací podle přílohy XV budou částice menší než tato velikost pozřeny biotou pravděpodobněji než větší kusy. |
| --- | --- |

(14)

V dokumentaci podle přílohy XV byl dále navržen průměr 5 mm u jakéhokoli rozměru jako horní limit velikosti řešených syntetických polymerních mikročástic. Tato hodnota je široce používána v rámci vědecké obce a v právních aktech některých členských států. Tento limit je rovněž v souladu s horním limitem pro mikroodpad (včetně mikroplastů) stanoveným v příloze rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 (12) a používaným pro provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (13). A konečně v souladu s dokumentací podle přílohy XV budou částice menší než tato velikost pozřeny biotou pravděpodobněji než větší kusy.

| (15) | Některé vláknité syntetické polymerní částice jsou delší než 5 mm, ale kratší než 15 mm, například částice používané pro vyztužení adhezivních materiálů a betonu. Vzhledem k tomu, že tyto vláknité částice jsou velmi perzistentní a přispívají ke zjištěnému riziku, dospěla dokumentace podle přílohy XV k závěru, že by měly být zahrnuty do rozsahu tohoto omezení. |
| --- | --- |

(15)

Některé vláknité syntetické polymerní částice jsou delší než 5 mm, ale kratší než 15 mm, například částice používané pro vyztužení adhezivních materiálů a betonu. Vzhledem k tomu, že tyto vláknité částice jsou velmi perzistentní a přispívají ke zjištěnému riziku, dospěla dokumentace podle přílohy XV k závěru, že by měly být zahrnuty do rozsahu tohoto omezení.

| (16) | Aby se zabránilo nevhodnému nahrazení, tj. nahrazení syntetických polymerních mikročástic ještě menšími perzistentními polymerními částicemi, které mohou představovat stejné nebo ještě větší riziko pro životní prostředí, zahrnula dokumentace podle přílohy XV původně do rozsahu tohoto omezení i částice menší než uvedené mikroměřítko. V souladu se spodním limitem velikosti, již doporučeným v doporučení Komise C(2022) 3689 (14), byl navržen spodní limit velikosti 1 nm pro částice a 3 nm pro vláknité částice. Připomínky obdržené během konzultací k dokumentaci podle přílohy XV však obsahovaly významné praktické obavy, včetně obav týkajících se prosazování. Aby byla zajištěna vymahatelnost, byla dokumentace podle přílohy XV upravena a spodní limit velikosti syntetických polymerních mikročástic byl zvýšen z 1 nm na 0,1 μm pro částice a ze 3 nm na 0,3 μm pro vláknité částice. |
| --- | --- |

(16)

Aby se zabránilo nevhodnému nahrazení, tj. nahrazení syntetických polymerních mikročástic ještě menšími perzistentními polymerními částicemi, které mohou představovat stejné nebo ještě větší riziko pro životní prostředí, zahrnula dokumentace podle přílohy XV původně do rozsahu tohoto omezení i částice menší než uvedené mikroměřítko. V souladu se spodním limitem velikosti, již doporučeným v doporučení Komise C(2022) 3689 (14), byl navržen spodní limit velikosti 1 nm pro částice a 3 nm pro vláknité částice. Připomínky obdržené během konzultací k dokumentaci podle přílohy XV však obsahovaly významné praktické obavy, včetně obav týkajících se prosazování. Aby byla zajištěna vymahatelnost, byla dokumentace podle přílohy XV upravena a spodní limit velikosti syntetických polymerních mikročástic byl zvýšen z 1 nm na 0,1 μm pro částice a ze 3 nm na 0,3 μm pro vláknité částice.

| (17) | Částice, které obsahují syntetický nebo chemicky upravený přírodní polymer, jenž je pevný a nerozpustný ve vodě, nebo jím jsou potažené, mají různé velikosti. Po přidání do výrobku splňují limity velikosti stanovené v dokumentaci podle přílohy XV pouze některé z těchto částic a přispívají ke zjištěným obavám. V dokumentaci podle přílohy XV bylo proto navrženo, aby byl polymer považován za polymer v rámci rozsahu omezení, pokud mimo jiné alespoň 1 % hmot. částic obsahujících tento polymer nebo jím potažených splňuje tyto limity velikosti. |
| --- | --- |

(17)

Částice, které obsahují syntetický nebo chemicky upravený přírodní polymer, jenž je pevný a nerozpustný ve vodě, nebo jím jsou potažené, mají různé velikosti. Po přidání do výrobku splňují limity velikosti stanovené v dokumentaci podle přílohy XV pouze některé z těchto částic a přispívají ke zjištěným obavám. V dokumentaci podle přílohy XV bylo proto navrženo, aby byl polymer považován za polymer v rámci rozsahu omezení, pokud mimo jiné alespoň 1 % hmot. částic obsahujících tento polymer nebo jím potažených splňuje tyto limity velikosti.

| (18) | V dokumentaci podle přílohy XV bylo navrženo vyjmout ze zákazu uvádění na trh několik použití nebo odvětví. Bylo navrženo vyloučit syntetické polymerní mikročástice používané v průmyslových závodech, protože je snazší kontrolovat emise z takových použití než například emise ze spotřebitelských nebo profesionálních použití. Aby se zabránilo nadměrné regulaci týkající se některých použití a odvětví, bylo navrženo vyloučit léčivé přípravky v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES (15) a veterinární léčivé přípravky v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (16), hnojivé výrobky EU v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (17) a potravinářské přídatné látky v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (18). Podle názoru agentury lze potenciální úniky z diagnostických prostředků in vitro minimalizovat stanovením podmínek použití a likvidace a zároveň zachovat socioekonomické přínosy používání těchto zařízení. Kromě toho jsou navrhovány výjimky ze zákazu uvádění na trh v případech, kdy se očekává, že riziko uvolňování bude minimalizováno, protože syntetické polymerní mikročástice jsou obsaženy v technických prostředcích, například v chromatografických kolonách, vodních filtračních kartuších nebo tonerech do tiskáren, nebo trvale ztrácejí svou částicovou formu, protože například nabobtnají nebo vytvoří film, jako je tomu u plen, laků na nehty nebo barev, nebo jsou během konečného použití trvale uzavřeny v pevné matrici, jako v případě vláken přidávaných do betonu nebo pelet používaných jako surovina pro tvarované výrobky. |
| --- | --- |

(18)

V dokumentaci podle přílohy XV bylo navrženo vyjmout ze zákazu uvádění na trh několik použití nebo odvětví. Bylo navrženo vyloučit syntetické polymerní mikročástice používané v průmyslových závodech, protože je snazší kontrolovat emise z takových použití než například emise ze spotřebitelských nebo profesionálních použití. Aby se zabránilo nadměrné regulaci týkající se některých použití a odvětví, bylo navrženo vyloučit léčivé přípravky v oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES (15) a veterinární léčivé přípravky v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (16), hnojivé výrobky EU v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (17) a potravinářské přídatné látky v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (18). Podle názoru agentury lze potenciální úniky z diagnostických prostředků in vitro minimalizovat stanovením podmínek použití a likvidace a zároveň zachovat socioekonomické přínosy používání těchto zařízení. Kromě toho jsou navrhovány výjimky ze zákazu uvádění na trh v případech, kdy se očekává, že riziko uvolňování bude minimalizováno, protože syntetické polymerní mikročástice jsou obsaženy v technických prostředcích, například v chromatografických kolonách, vodních filtračních kartuších nebo tonerech do tiskáren, nebo trvale ztrácejí svou částicovou formu, protože například nabobtnají nebo vytvoří film, jako je tomu u plen, laků na nehty nebo barev, nebo jsou během konečného použití trvale uzavřeny v pevné matrici, jako v případě vláken přidávaných do betonu nebo pelet používaných jako surovina pro tvarované výrobky.

| (19) | V dokumentaci podle přílohy XV bylo posouzeno několik možností omezení pro granulovanou výplň používanou na syntetických površích sportovišť a byl navržen buď zákaz jejího uvádění na trh s přechodným obdobím šesti let bez výjimek, nebo zákaz jejího uvádění na trh s přechodným obdobím tří let s výjimkou z tohoto zákazu v případě použití zvláštních opatření k řízení rizik, která zajistí, že roční uvolňování syntetických polymerních mikročástic ze syntetického povrchu sportovišť nepřekročí 7 g/m2. |
| --- | --- |

(19)

V dokumentaci podle přílohy XV bylo posouzeno několik možností omezení pro granulovanou výplň používanou na syntetických površích sportovišť a byl navržen buď zákaz jejího uvádění na trh s přechodným obdobím šesti let bez výjimek, nebo zákaz jejího uvádění na trh s přechodným obdobím tří let s výjimkou z tohoto zákazu v případě použití zvláštních opatření k řízení rizik, která zajistí, že roční uvolňování syntetických polymerních mikročástic ze syntetického povrchu sportovišť nepřekročí 7 g/m2.

| (20) | Pokud jde o zákaz uvádění na trh, byla pro odvětví nebo výrobky určené během řízení o omezeních navržena zvláštní přechodná období, která by dotčeným zúčastněným stranám poskytla dostatek času na splnění omezení a přechod na vhodné alternativy, například rozložitelné polymery. Tato přechodná období jsou rovněž nezbytná k tomu, aby se členské státy mohly připravit na prosazování tohoto omezení. V neposlední řadě minimalizují náklady pro společnost, aniž by způsobily zbytečné prodlení při snižování emisí. Pro ostatní použití a výrobky, které nebyly během řízení o omezeních jednotlivě určeny, nebyla navržena žádná přechodná období. |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o zákaz uvádění na trh, byla pro odvětví nebo výrobky určené během řízení o omezeních navržena zvláštní přechodná období, která by dotčeným zúčastněným stranám poskytla dostatek času na splnění omezení a přechod na vhodné alternativy, například rozložitelné polymery. Tato přechodná období jsou rovněž nezbytná k tomu, aby se členské státy mohly připravit na prosazování tohoto omezení. V neposlední řadě minimalizují náklady pro společnost, aniž by způsobily zbytečné prodlení při snižování emisí. Pro ostatní použití a výrobky, které nebyly během řízení o omezeních jednotlivě určeny, nebyla navržena žádná přechodná období.

| (21) | Pokud jde o zákaz uvádění na trh týkající se „mikrokuliček“, tj. syntetických polymerních mikročástic používaných jako abrazivum, tj. zejména k exfoliaci, vyhlazování nebo čištění, používaných zejména v kosmetických přípravcích, které se oplachují, nebo detergentech, nebylo navrženo žádné přechodné období, neboť se očekávalo, že průmysl od jejich používání dobrovolně upustí do roku 2020. Pro kosmetické přípravky, které se oplachují, a kosmetické přípravky, které se neoplachují, bez mikrokuliček bylo v dokumentaci podle přílohy XV navrženo čtyřleté a šestileté přechodné období. |
| --- | --- |

(21)

Pokud jde o zákaz uvádění na trh týkající se „mikrokuliček“, tj. syntetických polymerních mikročástic používaných jako abrazivum, tj. zejména k exfoliaci, vyhlazování nebo čištění, používaných zejména v kosmetických přípravcích, které se oplachují, nebo detergentech, nebylo navrženo žádné přechodné období, neboť se očekávalo, že průmysl od jejich používání dobrovolně upustí do roku 2020. Pro kosmetické přípravky, které se oplachují, a kosmetické přípravky, které se neoplachují, bez mikrokuliček bylo v dokumentaci podle přílohy XV navrženo čtyřleté a šestileté přechodné období.

| (22) | V případě syntetických polymerních mikročástic, ve kterých jsou zapouzdřeny vonné látky shledala dokumentace podle přílohy XV přechodné pětileté nebo osmileté období jako vhodné jak z hlediska ekonomických nákladů, tak i ekonomických přínosů. U detergentů, vosků, lešticích přípravků a osvěžovačů vzduchu bylo považováno za vhodné ustanovit pětileté přechodné období, aby měl průmysl dostatek času změnit složení svých výrobků a syntetické polymerní mikročástice nahradit. |
| --- | --- |

(22)

V případě syntetických polymerních mikročástic, ve kterých jsou zapouzdřeny vonné látky shledala dokumentace podle přílohy XV přechodné pětileté nebo osmileté období jako vhodné jak z hlediska ekonomických nákladů, tak i ekonomických přínosů. U detergentů, vosků, lešticích přípravků a osvěžovačů vzduchu bylo považováno za vhodné ustanovit pětileté přechodné období, aby měl průmysl dostatek času změnit složení svých výrobků a syntetické polymerní mikročástice nahradit.

| (23) | U hnojiv s řízeným uvolňováním bylo přechodné pětileté období považováno za důvodné, aby výrobci mohli změnit složení svých výrobků tak, aby dosáhli odpovídající rozložitelnosti v životním prostředí. U přípravků na ochranu rostlin, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (19), a osiva ošetřeného těmito přípravky a biocidních přípravků, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (20), bylo považováno za nezbytné stanovit přechodné osmileté období, aby měl průmysl dostatek času změnit složení svých přípravků, získat na ně povolení a uvést je na trh, přičemž by v tomto přechodném období zůstaly zachovány přínosy technologie zapouzdření. Pokud jde o jiná zemědělská a zahradnická použití, jako jsou osiva potažená barvivy nebo mazivy nebo jiné výrobky, které nejsou přípravky na ochranu rostlin nebo je neobsahují, bylo považováno za vhodné ustanovit přechodné období pěti let. |
| --- | --- |

(23)

U hnojiv s řízeným uvolňováním bylo přechodné pětileté období považováno za důvodné, aby výrobci mohli změnit složení svých výrobků tak, aby dosáhli odpovídající rozložitelnosti v životním prostředí. U přípravků na ochranu rostlin, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (19), a osiva ošetřeného těmito přípravky a biocidních přípravků, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (20), bylo považováno za nezbytné stanovit přechodné osmileté období, aby měl průmysl dostatek času změnit složení svých přípravků, získat na ně povolení a uvést je na trh, přičemž by v tomto přechodném období zůstaly zachovány přínosy technologie zapouzdření. Pokud jde o jiná zemědělská a zahradnická použití, jako jsou osiva potažená barvivy nebo mazivy nebo jiné výrobky, které nejsou přípravky na ochranu rostlin nebo je neobsahují, bylo považováno za vhodné ustanovit přechodné období pěti let.

| (24) | U prostředků, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 (21) a které jsou látkami nebo směsmi, bylo pro změnu složení a přechod na vhodné alternativy považováno za nezbytné období šesti let. |
| --- | --- |

(24)

U prostředků, na které se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 (21) a které jsou látkami nebo směsmi, bylo pro změnu složení a přechod na vhodné alternativy považováno za nezbytné období šesti let.

| (25) | Pokud lze znečištění životního prostředí syntetickými polymerními mikročásticemi minimalizovat prostřednictvím požadavku na poskytování pokynů pro použití a likvidaci, byla v dokumentaci podle přílohy XV navržena výjimka ze zákazu uvádění na trh. Tyto pokyny by měly vysvětlovat, jak výrobky správně používat a likvidovat, aby se minimalizovalo uvolňování do životního prostředí. |
| --- | --- |

(25)

Pokud lze znečištění životního prostředí syntetickými polymerními mikročásticemi minimalizovat prostřednictvím požadavku na poskytování pokynů pro použití a likvidaci, byla v dokumentaci podle přílohy XV navržena výjimka ze zákazu uvádění na trh. Tyto pokyny by měly vysvětlovat, jak výrobky správně používat a likvidovat, aby se minimalizovalo uvolňování do životního prostředí.

| (26) | Kromě toho byly v dokumentaci podle přílohy XV navrženy požadavky na každoroční podávání zpráv s cílem sledovat účinnost požadavku na poskytování pokynů pro použití a likvidaci a zlepšit dostupný faktický základ pro řízení rizik při použití syntetických polymerních mikročástic, na které se vztahuje výjimka ze zákazu uvádění na trh. |
| --- | --- |

(26)

Kromě toho byly v dokumentaci podle přílohy XV navrženy požadavky na každoroční podávání zpráv s cílem sledovat účinnost požadavku na poskytování pokynů pro použití a likvidaci a zlepšit dostupný faktický základ pro řízení rizik při použití syntetických polymerních mikročástic, na které se vztahuje výjimka ze zákazu uvádění na trh.

| (27) | Dne 3. června 2020 přijal Výbor pro posuzování rizik (dále jen „výbor RAC“) agentury stanovisko (22) podle článku 70 nařízení (ES) č. 1907/2006, pokud jde o dokumentaci podle přílohy XV. V tomto stanovisku se výbor RAC ztotožnil se závěry dokumentace podle přílohy XV ohledně zjištěných rizik s tím, že navrhované omezení je vhodným opatřením pro celou Unii ke snížení těchto rizik. |
| --- | --- |

(27)

Dne 3. června 2020 přijal Výbor pro posuzování rizik (dále jen „výbor RAC“) agentury stanovisko (22) podle článku 70 nařízení (ES) č. 1907/2006, pokud jde o dokumentaci podle přílohy XV. V tomto stanovisku se výbor RAC ztotožnil se závěry dokumentace podle přílohy XV ohledně zjištěných rizik s tím, že navrhované omezení je vhodným opatřením pro celou Unii ke snížení těchto rizik.

| (28) | Výbor RAC konstatoval, že z hlediska snížení rizika je vhodnější nestanovit pro polymerní mikročástice žádný spodní limit velikosti, tj. zahrnout všechny vláknité částice menší než 15 mm (s ohledem na nejdelší rozměr vláken) a všechny ostatní částice menší než 5 mm. Výbor RAC došel k závěru, že vynechání syntetických polymerních mikročástic menších než 0,1 μm z rozsahu omezení by mohlo umožnit další používání syntetických polymerních mikročástic, nebo dokonce podpořit přechod na částice menší velikosti s cílem toto omezení obejít. To by mohlo ohrozit účinnost navrhovaného omezení, protože se očekává, že toxicita částic se s jejich menší velikostí zvyšuje. |
| --- | --- |

(28)

Výbor RAC konstatoval, že z hlediska snížení rizika je vhodnější nestanovit pro polymerní mikročástice žádný spodní limit velikosti, tj. zahrnout všechny vláknité částice menší než 15 mm (s ohledem na nejdelší rozměr vláken) a všechny ostatní částice menší než 5 mm. Výbor RAC došel k závěru, že vynechání syntetických polymerních mikročástic menších než 0,1 μm z rozsahu omezení by mohlo umožnit další používání syntetických polymerních mikročástic, nebo dokonce podpořit přechod na částice menší velikosti s cílem toto omezení obejít. To by mohlo ohrozit účinnost navrhovaného omezení, protože se očekává, že toxicita částic se s jejich menší velikostí zvyšuje.

| (29) | Výbor RAC dále konstatoval, že kritéria pro vyloučení rozložitelných polymerů z omezení by měla být přísnější než kritéria navržená v dokumentaci podle přílohy XV. Výbor RAC dále konstatoval, že pokud je pro zdůvodnění vyloučení nutné provést zkoušky ze skupin 4 a 5, měly by být tyto zkoušky provedeny a schváleny ve třech relevantních složkách životního prostředí, a nikoli pouze v nejrelevantnější složce, jak je navrženo v dokumentaci podle přílohy XV. |
| --- | --- |

(29)

Výbor RAC dále konstatoval, že kritéria pro vyloučení rozložitelných polymerů z omezení by měla být přísnější než kritéria navržená v dokumentaci podle přílohy XV. Výbor RAC dále konstatoval, že pokud je pro zdůvodnění vyloučení nutné provést zkoušky ze skupin 4 a 5, měly by být tyto zkoušky provedeny a schváleny ve třech relevantních složkách životního prostředí, a nikoli pouze v nejrelevantnější složce, jak je navrženo v dokumentaci podle přílohy XV.

| (30) | Pokud jde o uvádění výplňového materiálu používaného na syntetických površích sportovišť na trh, výbor RAC s ohledem na snížení emisí, praktičnost a vymahatelnost jednoznačně před výjimkou ze zákazu podmíněnou zavedením opatření k řízení rizik upřednostnil zákaz uvádění na trh po přechodném období. Hlavním důvodem tohoto upřednostnění ze strany výboru RAC byla skutečnost, že výplňový materiál používaný na površích sportovišť se syntetickým trávníkem má největší podíl na používání mikroplastů ve výrobcích a také je největším zdrojem emisí záměrně přítomných syntetických polymerních mikročástic do životního prostředí na evropské úrovni. Výbor RAC měl rovněž obavy ohledně účinnosti navrhovaných opatření k řízení rizik, zejména pokud jde o stávající sportovní povrchy a částice menší velikosti. Rovněž uvedl, že neschvaluje stanovený limit 7 g/m2/rok jako přijatelnou prahovou hodnotou, protože to samo o sobě stále znamená značné trvalé uvolňování do životního prostředí. |
| --- | --- |

(30)

Pokud jde o uvádění výplňového materiálu používaného na syntetických površích sportovišť na trh, výbor RAC s ohledem na snížení emisí, praktičnost a vymahatelnost jednoznačně před výjimkou ze zákazu podmíněnou zavedením opatření k řízení rizik upřednostnil zákaz uvádění na trh po přechodném období. Hlavním důvodem tohoto upřednostnění ze strany výboru RAC byla skutečnost, že výplňový materiál používaný na površích sportovišť se syntetickým trávníkem má největší podíl na používání mikroplastů ve výrobcích a také je největším zdrojem emisí záměrně přítomných syntetických polymerních mikročástic do životního prostředí na evropské úrovni. Výbor RAC měl rovněž obavy ohledně účinnosti navrhovaných opatření k řízení rizik, zejména pokud jde o stávající sportovní povrchy a částice menší velikosti. Rovněž uvedl, že neschvaluje stanovený limit 7 g/m2/rok jako přijatelnou prahovou hodnotou, protože to samo o sobě stále znamená značné trvalé uvolňování do životního prostředí.

| (31) | Dne 10. prosince 2020 přijal Výbor pro socioekonomickou analýzu (dále jen „výbor SEAC“) agentury stanovisko podle čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1907/2006, v němž dospěl k závěru, že navrhované omezení je vhodným celounijním opatřením k řešení zjištěných rizik, přičemž zohlednil jeho socioekonomické přínosy a náklady. |
| --- | --- |

(31)

Dne 10. prosince 2020 přijal Výbor pro socioekonomickou analýzu (dále jen „výbor SEAC“) agentury stanovisko podle čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1907/2006, v němž dospěl k závěru, že navrhované omezení je vhodným celounijním opatřením k řešení zjištěných rizik, přičemž zohlednil jeho socioekonomické přínosy a náklady.

| (32) | S přihlédnutím ke stanovisku výboru RAC navrhl výbor SEAC úpravy omezení navržených v dokumentaci podle přílohy XV a konstatoval, že definice syntetických polymerních mikročástic by měla obsahovat spodní limit velikosti 1 nm. Aby však bylo možné navrhované omezení provádět, prosazovat a sledovat, výbor SEAC uznal, že bude přinejmenším dočasně nutné stanovit spodní limit velikosti na 0,1 μm (100 nm), pokud analytické metody nebo průvodní dokumentace nebudou schopné potvrdit koncentraci syntetických polymerních mikročástic menší velikosti, a tudíž nebude možné ověřit dodržení limitu koncentrace tohoto omezení. |
| --- | --- |

(32)

S přihlédnutím ke stanovisku výboru RAC navrhl výbor SEAC úpravy omezení navržených v dokumentaci podle přílohy XV a konstatoval, že definice syntetických polymerních mikročástic by měla obsahovat spodní limit velikosti 1 nm. Aby však bylo možné navrhované omezení provádět, prosazovat a sledovat, výbor SEAC uznal, že bude přinejmenším dočasně nutné stanovit spodní limit velikosti na 0,1 μm (100 nm), pokud analytické metody nebo průvodní dokumentace nebudou schopné potvrdit koncentraci syntetických polymerních mikročástic menší velikosti, a tudíž nebude možné ověřit dodržení limitu koncentrace tohoto omezení.

| (33) | Výbor SEAC kromě vyloučení přírodních, rozložitelných a rozpustných polymerů z definice syntetických polymerních mikročástic, jak je navrženo v dokumentaci podle přílohy XV, zároveň navrhl vyloučit polymery, které ve své chemické struktuře neobsahují uhlík, protože podle jeho názoru nejsou současné nástroje k prokázání perzistence pro takové polymery vhodné. Výbor SEAC však konstatoval, že toto vyloučení by musel potvrdit výbor RAC. |
| --- | --- |

(33)

Výbor SEAC kromě vyloučení přírodních, rozložitelných a rozpustných polymerů z definice syntetických polymerních mikročástic, jak je navrženo v dokumentaci podle přílohy XV, zároveň navrhl vyloučit polymery, které ve své chemické struktuře neobsahují uhlík, protože podle jeho názoru nejsou současné nástroje k prokázání perzistence pro takové polymery vhodné. Výbor SEAC však konstatoval, že toto vyloučení by musel potvrdit výbor RAC.

| (34) | V případě použití při zapouzdření vonných látek nebyl výbor SEAC schopný dospět k závěru, zda by bylo nejvhodnější, kdyby přechodné období trvalo pět nebo osm let, a doporučil přezkoumat potřebu delšího než pětiletého přechodného období po zavedení omezení s tím, že by tento přezkum neměl vést k časově neomezeným odchylkám. |
| --- | --- |

(34)

V případě použití při zapouzdření vonných látek nebyl výbor SEAC schopný dospět k závěru, zda by bylo nejvhodnější, kdyby přechodné období trvalo pět nebo osm let, a doporučil přezkoumat potřebu delšího než pětiletého přechodného období po zavedení omezení s tím, že by tento přezkum neměl vést k časově neomezeným odchylkám.

| (35) | U některých kosmetických přípravků, které se neoplachují, tj. přípravků pro líčení, přípravků na rty a přípravků na nehty, zvážil výbor SEAC vzhledem k jejich nízkému podílu na celkových emisích mikroplastů, jakož i k potenciálně velkému dopadu zákazu syntetických polymerních mikročástic na kosmetický průmysl další dvě opatření jako vhodné alternativy zákazu uvádění těchto výrobků na trh po uplynutí šestiletého přechodného období, jak bylo navrženo v dokumentaci podle přílohy XV: buď vhodné pokyny pro použití a likvidaci, nebo přechodné období přesahující šest let. Nejistoty související s různými dopady na průmysl a s uvolňováním však neumožnily výboru SEAC dospět k závěru, zda by některá z těchto možností byla vhodnější než zákaz a šestileté přechodné období, jak je navrženo v dokumentaci podle přílohy XV. |
| --- | --- |

(35)

U některých kosmetických přípravků, které se neoplachují, tj. přípravků pro líčení, přípravků na rty a přípravků na nehty, zvážil výbor SEAC vzhledem k jejich nízkému podílu na celkových emisích mikroplastů, jakož i k potenciálně velkému dopadu zákazu syntetických polymerních mikročástic na kosmetický průmysl další dvě opatření jako vhodné alternativy zákazu uvádění těchto výrobků na trh po uplynutí šestiletého přechodného období, jak bylo navrženo v dokumentaci podle přílohy XV: buď vhodné pokyny pro použití a likvidaci, nebo přechodné období přesahující šest let. Nejistoty související s různými dopady na průmysl a s uvolňováním však neumožnily výboru SEAC dospět k závěru, zda by některá z těchto možností byla vhodnější než zákaz a šestileté přechodné období, jak je navrženo v dokumentaci podle přílohy XV.

| (36) | Výbor SEAC poznamenal, že zavedení opatření k řízení rizik s cílem snížit uvolňování z granulované výplně používané na syntetických površích sportovišť bude pravděpodobně znamenat výrazně nižší náklady než jeho nahrazení alternativami. Opatření k řízení rizik by však toto uvolňování zcela neodstranila, takže by byla z dlouhodobého hlediska méně účinná než zákaz. Na základě těchto skutečností dospěl výbor SEAC k závěru, že výběr jedné z možností může být založen pouze na politických prioritách. |
| --- | --- |

(36)

Výbor SEAC poznamenal, že zavedení opatření k řízení rizik s cílem snížit uvolňování z granulované výplně používané na syntetických površích sportovišť bude pravděpodobně znamenat výrazně nižší náklady než jeho nahrazení alternativami. Opatření k řízení rizik by však toto uvolňování zcela neodstranila, takže by byla z dlouhodobého hlediska méně účinná než zákaz. Na základě těchto skutečností dospěl výbor SEAC k závěru, že výběr jedné z možností může být založen pouze na politických prioritách.

| (37) | Výbor SEAC poznamenal, že informace získané během konzultace k návrhu jeho stanoviska naznačují, že někteří účastníci dodavatelského řetězce plastových pelet, vloček a prášků (dále jen „plastové pelety“), které spadají do definice syntetických polymerních mikročástic, budou pravděpodobně schopni začít podávat zprávy o jejich používání dříve než po 36 měsících, jak je navrhováno v dokumentaci podle přílohy XV, a to díky úsilí vynaloženému na provádění dobrovolných iniciativ v tomto odvětví, jako je např. projekt Operation Clean Sweep. |
| --- | --- |

(37)

Výbor SEAC poznamenal, že informace získané během konzultace k návrhu jeho stanoviska naznačují, že někteří účastníci dodavatelského řetězce plastových pelet, vloček a prášků (dále jen „plastové pelety“), které spadají do definice syntetických polymerních mikročástic, budou pravděpodobně schopni začít podávat zprávy o jejich používání dříve než po 36 měsících, jak je navrhováno v dokumentaci podle přílohy XV, a to díky úsilí vynaloženému na provádění dobrovolných iniciativ v tomto odvětví, jako je např. projekt Operation Clean Sweep.

| (38) | Fórum pro výměnu informací o prosazování (dále jen „fórum“) bylo během řízení o omezeních konzultováno v souladu s čl. 77 odst. 4 písm. h) nařízení (ES) č. 1907/2006 a jeho doporučení byla zohledněna. |
| --- | --- |

(38)

Fórum pro výměnu informací o prosazování (dále jen „fórum“) bylo během řízení o omezeních konzultováno v souladu s čl. 77 odst. 4 písm. h) nařízení (ES) č. 1907/2006 a jeho doporučení byla zohledněna.

| (39) | Fórum shledalo, že měření syntetických polymerních mikročástic menších než 0,1 μm představuje technické obtíže, a uvedlo, že v současné době je nejnižší technicky dosažitelný limit přibližně 0,1 μm. Fórum dále uvedlo, že donucovací orgány se k prokázání skutečnosti, že látka nebo směs neobsahuje částice o velikosti menší než 5 mm v koncentracích překračující limity stanovené omezením, mohou opřít o listinné důkazy. V případě pochybností však lze listinné důkazy ověřit pouze platnou fyzikální nebo analytickou metodou, případně obojím. Fórum proto doporučilo zahrnout do definice syntetických polymerních mikročástic spodní limit velikosti. V případě, že nebude doporučen žádný spodní limit, fórum navrhlo, aby bylo za účelem provádění a prosazování omezení zváženo dočasné řešení založené na tom, co je proveditelné a v souladu s aktuálně dostupnými analytickými technikami. Kromě toho fórum doporučilo přezkum definice po vstupu omezení v platnost, aby odrážela nejnovější vědecký a technologický vývoj. |
| --- | --- |

(39)

Fórum shledalo, že měření syntetických polymerních mikročástic menších než 0,1 μm představuje technické obtíže, a uvedlo, že v současné době je nejnižší technicky dosažitelný limit přibližně 0,1 μm. Fórum dále uvedlo, že donucovací orgány se k prokázání skutečnosti, že látka nebo směs neobsahuje částice o velikosti menší než 5 mm v koncentracích překračující limity stanovené omezením, mohou opřít o listinné důkazy. V případě pochybností však lze listinné důkazy ověřit pouze platnou fyzikální nebo analytickou metodou, případně obojím. Fórum proto doporučilo zahrnout do definice syntetických polymerních mikročástic spodní limit velikosti. V případě, že nebude doporučen žádný spodní limit, fórum navrhlo, aby bylo za účelem provádění a prosazování omezení zváženo dočasné řešení založené na tom, co je proveditelné a v souladu s aktuálně dostupnými analytickými technikami. Kromě toho fórum doporučilo přezkum definice po vstupu omezení v platnost, aby odrážela nejnovější vědecký a technologický vývoj.

| (40) | Dne 23. února 2021 předala agentura stanoviska výborů RAC a SEAC Komisi (23). |
| --- | --- |

(40)

Dne 23. února 2021 předala agentura stanoviska výborů RAC a SEAC Komisi (23).

| (41) | Dne 22. dubna 2021 předala agentura Komisi doplňující stanovisko výboru RAC (24). Komise požádala výbor RAC, aby zejména zvážil: i) možnosti omezení výplňového materiálu pro umělé povrchy sportovišť s ohledem na nedávno zveřejněnou technickou zprávu Evropského výboru pro normalizaci (CEN) TR17519 Povrchy pro sportoviště – Sportovní zařízení se syntetickým trávníkem – Pokyny ohledně minimalizace uvolňování výplně do životního prostředí a ii) vyloučení polymerů bez atomů uhlíku, které navrhl výbor SEAC. Výbor RAC znovu jasně upřednostnil zákaz uvádění výplňového materiálu používaného na površích sportovišť se syntetickým trávníkem na trh. Pokud jde o výjimku pro polymery bez atomů uhlíku v jejich struktuře, výbor RAC uvedl, že vzhledem k absenci příslušných údajů o ekotoxicitě nebylo možné dospět k závěru, že by tyto polymery ve formě částic nepředstavovaly stejné riziko jako částice pocházející z polymerů s atomy uhlíku ve své struktuře. |
| --- | --- |

(41)

Dne 22. dubna 2021 předala agentura Komisi doplňující stanovisko výboru RAC (24). Komise požádala výbor RAC, aby zejména zvážil: i) možnosti omezení výplňového materiálu pro umělé povrchy sportovišť s ohledem na nedávno zveřejněnou technickou zprávu Evropského výboru pro normalizaci (CEN) TR17519 Povrchy pro sportoviště – Sportovní zařízení se syntetickým trávníkem – Pokyny ohledně minimalizace uvolňování výplně do životního prostředí a ii) vyloučení polymerů bez atomů uhlíku, které navrhl výbor SEAC. Výbor RAC znovu jasně upřednostnil zákaz uvádění výplňového materiálu používaného na površích sportovišť se syntetickým trávníkem na trh. Pokud jde o výjimku pro polymery bez atomů uhlíku v jejich struktuře, výbor RAC uvedl, že vzhledem k absenci příslušných údajů o ekotoxicitě nebylo možné dospět k závěru, že by tyto polymery ve formě částic nepředstavovaly stejné riziko jako částice pocházející z polymerů s atomy uhlíku ve své struktuře.

| (42) | S ohledem na dokumentaci podle přílohy XV, stanoviska výborů RAC a SEAC, socioekonomický dopad a dostupnost alternativ se Komise domnívá, že dochází ke značnému znečišťování mikroplasty vyplývajícímu z používání syntetických polymerních mikročástic samotných nebo záměrně přítomných ve výrobcích. Toto znečištění představuje nepřijatelné riziko pro životní prostředí, které je třeba řešit na úrovni celé Unie. Bylo prokázáno, že znečištění mikroplasty je extrémně perzistentní, po vypuštění je z životního prostředí prakticky nelze odstranit a postupně se v něm hromadí. V zájmu snížení emisí bez zbytečného odkladu je proto nutné omezit uvádění syntetických polymerních mikročástic na trh, a to jak jich samotných, tak i mikročástic záměrně přítomných ve směsích, kterým propůjčují požadované vlastnosti, například barvu, texturu, objem, absorpci vody, tekutost nebo odolnost proti teplu. V závislosti na očekávaných socioekonomických dopadech a dostupnosti alternativ jsou u vybraných skupin výrobků navrhována zvláštní přechodná období a výjimky. |
| --- | --- |

(42)

S ohledem na dokumentaci podle přílohy XV, stanoviska výborů RAC a SEAC, socioekonomický dopad a dostupnost alternativ se Komise domnívá, že dochází ke značnému znečišťování mikroplasty vyplývajícímu z používání syntetických polymerních mikročástic samotných nebo záměrně přítomných ve výrobcích. Toto znečištění představuje nepřijatelné riziko pro životní prostředí, které je třeba řešit na úrovni celé Unie. Bylo prokázáno, že znečištění mikroplasty je extrémně perzistentní, po vypuštění je z životního prostředí prakticky nelze odstranit a postupně se v něm hromadí. V zájmu snížení emisí bez zbytečného odkladu je proto nutné omezit uvádění syntetických polymerních mikročástic na trh, a to jak jich samotných, tak i mikročástic záměrně přítomných ve směsích, kterým propůjčují požadované vlastnosti, například barvu, texturu, objem, absorpci vody, tekutost nebo odolnost proti teplu. V závislosti na očekávaných socioekonomických dopadech a dostupnosti alternativ jsou u vybraných skupin výrobků navrhována zvláštní přechodná období a výjimky.

| (43) | Důkazy o riziku existují u mnoha polymerů v rámci tohoto omezení. Pokud jde o jiné polymery, u kterých je k dispozici méně údajů, lze přesto vyvodit závěry o riziku, jež představují, na základě objektivních kritérií týkajících se mikročástic, které tyto polymery obsahují nebo jsou jimi potaženy. Komise se domnívá, že toto omezení by se mělo vztahovat na skupiny polymerů, které mají stejné příslušné fyzikální a chemické vlastnosti, velikost částic a perzistenci v životním prostředí. To umožňuje objektivní určení látek, které spadají do rozsahu tohoto omezení. |
| --- | --- |

(43)

Důkazy o riziku existují u mnoha polymerů v rámci tohoto omezení. Pokud jde o jiné polymery, u kterých je k dispozici méně údajů, lze přesto vyvodit závěry o riziku, jež představují, na základě objektivních kritérií týkajících se mikročástic, které tyto polymery obsahují nebo jsou jimi potaženy. Komise se domnívá, že toto omezení by se mělo vztahovat na skupiny polymerů, které mají stejné příslušné fyzikální a chemické vlastnosti, velikost částic a perzistenci v životním prostředí. To umožňuje objektivní určení látek, které spadají do rozsahu tohoto omezení.

| (44) | Komise považuje za vhodné vyloučit z definice syntetických polymerních mikročástic přírodní, rozložitelné a rozpustné polymery, protože nepřispívají k riziku. Komise dále považuje za oprávněné vyloučit z rozsahu omezení polymery bez atomů uhlíku ve své struktuře, jelikož neexistují žádné relevantní údaje o ekotoxicitě, zda by tyto polymery ve formě částic představovaly stejné riziko jako částice pocházející z polymerů, které mají ve své struktuře atomy uhlíku. |
| --- | --- |

(44)

Komise považuje za vhodné vyloučit z definice syntetických polymerních mikročástic přírodní, rozložitelné a rozpustné polymery, protože nepřispívají k riziku. Komise dále považuje za oprávněné vyloučit z rozsahu omezení polymery bez atomů uhlíku ve své struktuře, jelikož neexistují žádné relevantní údaje o ekotoxicitě, zda by tyto polymery ve formě částic představovaly stejné riziko jako částice pocházející z polymerů, které mají ve své struktuře atomy uhlíku.

| (45) | Komise se domnívá, že syntetické polymerní mikročástice o velikosti menší než 0,1 μm ve všech rozměrech představují pro životní prostředí stejné nebo potenciálně vyšší riziko než částice o velikosti 0,1 μm až 5 mm ve všech rozměrech. Definice syntetických polymerních mikročástic by proto měla zahrnovat polymery v částicích nebo v částicích povlaků menší než 5 mm ve všech rozměrech a vláknité částice kratší než 15 mm. Komise však souhlasí s fórem a výborem SEAC, že zjištění přítomnosti a kvantifikace částic menších než 0,1 μm v jakémkoli rozměru, případně do délky 0,3 μm, představuje v současné době analytická omezení, protože částice jsou příliš malé. Pro zajištění právní jistoty v případech, kdy dostupné analytické metody nebo průvodní dokumentace výrobku neumožňují stanovit koncentraci syntetických polymerních mikročástic ve výrobku, by měl být pro účely prosazování tohoto omezení stanoven spodní limit velikosti těchto mikročástic 0,1 μm u jakéhokoli rozměru nebo případně 0,3 μm u délky. Tento limit by neměl být dále uplatňován, jakmile budou k dispozici nové nebo zdokonalené metody umožňující zjištění přítomnosti a kvantifikaci syntetických polymerních mikročástic do velikosti 0,1 μm u jakéhokoli rozměru nebo případně 0,3 μm u délky. |
| --- | --- |

(45)

Komise se domnívá, že syntetické polymerní mikročástice o velikosti menší než 0,1 μm ve všech rozměrech představují pro životní prostředí stejné nebo potenciálně vyšší riziko než částice o velikosti 0,1 μm až 5 mm ve všech rozměrech. Definice syntetických polymerních mikročástic by proto měla zahrnovat polymery v částicích nebo v částicích povlaků menší než 5 mm ve všech rozměrech a vláknité částice kratší než 15 mm. Komise však souhlasí s fórem a výborem SEAC, že zjištění přítomnosti a kvantifikace částic menších než 0,1 μm v jakémkoli rozměru, případně do délky 0,3 μm, představuje v současné době analytická omezení, protože částice jsou příliš malé. Pro zajištění právní jistoty v případech, kdy dostupné analytické metody nebo průvodní dokumentace výrobku neumožňují stanovit koncentraci syntetických polymerních mikročástic ve výrobku, by měl být pro účely prosazování tohoto omezení stanoven spodní limit velikosti těchto mikročástic 0,1 μm u jakéhokoli rozměru nebo případně 0,3 μm u délky. Tento limit by neměl být dále uplatňován, jakmile budou k dispozici nové nebo zdokonalené metody umožňující zjištění přítomnosti a kvantifikaci syntetických polymerních mikročástic do velikosti 0,1 μm u jakéhokoli rozměru nebo případně 0,3 μm u délky.

| (46) | Komise souhlasí s výborem RAC, že z rozsahu omezení by měly být vyloučeny pouze polymery, které se rozkládají ve více složkách životního prostředí. Běžně je uznáváno, že pozitivní výsledek v kterékoli ze screeningových zkušebních metod ve skupinách 1 až 3 předpokládá rozložitelnost ve všech složkách životního prostředí. Komise se proto domnívá, že k prokázání rozložitelnosti pro účely tohoto omezení stačí projít kteroukoli z těchto zkušebních metod. Na druhou stranu není jisté, zda polymer, který prošel zkouškou skupiny 4 nebo 5 v jedné složce životního prostředí, bude mít podobné degradační chování i v jiné složce. Komise se proto domnívá, že v případě použití zkušebních metod skupiny 4 nebo 5 musí polymer projít těmito zkouškami ve třech složkách životního prostředí, aby byl vyloučen z rozsahu tohoto omezení. |
| --- | --- |

(46)

Komise souhlasí s výborem RAC, že z rozsahu omezení by měly být vyloučeny pouze polymery, které se rozkládají ve více složkách životního prostředí. Běžně je uznáváno, že pozitivní výsledek v kterékoli ze screeningových zkušebních metod ve skupinách 1 až 3 předpokládá rozložitelnost ve všech složkách životního prostředí. Komise se proto domnívá, že k prokázání rozložitelnosti pro účely tohoto omezení stačí projít kteroukoli z těchto zkušebních metod. Na druhou stranu není jisté, zda polymer, který prošel zkouškou skupiny 4 nebo 5 v jedné složce životního prostředí, bude mít podobné degradační chování i v jiné složce. Komise se proto domnívá, že v případě použití zkušebních metod skupiny 4 nebo 5 musí polymer projít těmito zkouškami ve třech složkách životního prostředí, aby byl vyloučen z rozsahu tohoto omezení.

| (47) | Aby se zohlednil jakýkoli vědecký vývoj týkající se rozkladu a rozpustnosti polymerů, včetně nových zkušebních metod vyvinutých speciálně pro posouzení rozložitelnosti nebo rozpustnosti syntetických polymerních mikročástic, může být nezbytné přezkoumat standardizované zkušební metody a schválit kritéria úspěšnosti pro prokázání rozložitelnosti nebo rozpustnosti. |
| --- | --- |

(47)

Aby se zohlednil jakýkoli vědecký vývoj týkající se rozkladu a rozpustnosti polymerů, včetně nových zkušebních metod vyvinutých speciálně pro posouzení rozložitelnosti nebo rozpustnosti syntetických polymerních mikročástic, může být nezbytné přezkoumat standardizované zkušební metody a schválit kritéria úspěšnosti pro prokázání rozložitelnosti nebo rozpustnosti.

| (48) | Syntetické polymerní mikročástice používané v zemědělských a zahradnických produktech, například k regulaci uvolňování hnojiv nebo přípravků na ochranu rostlin nebo toku vody mezi hnojivy a půdou, snižují množství účinných látek aplikovaných do půdy a na rostliny a omezují expozici obsluhy těmto potenciálně toxickým výrobkům, jakož i jejich dopad na životní prostředí. Je nutné usnadnit vývoj ekologicky udržitelných alternativ, které by umožnily tyto prospěšné aplikace „zbavit mikroplastů“ a zachovat jejich přítomnost na trhu. Výbor SEAC konstatoval, že opatření navrhovaná pro zemědělské a zahradnické produkty by byla vhodná pouze v případě, že by ve střednědobém horizontu byly k dispozici rozložitelné alternativy s alespoň podobnou funkčností. A nakonec nařízení (EU) 2019/1009 již stanoví obecné zásady pro posouzení, zda jsou polymery v hnojivých výrobcích EU rozložitelné. Na základě těchto skutečností považuje Komise za oprávněné stanovit zvláštní podmínky a kritéria úspěšnosti pro zkoušení rozložitelnosti polymerů ve výrobcích pro zemědělské a zahradnické použití jiných než jsou hnojivé výrobky v rámci EU, jako jsou hnojivé výrobky, které při dodání na trh nejsou opatřeny označením CE, aby byl zajištěn soulad se zkušebními podmínkami stanovenými v nařízení (EU) 2019/1009 a usnadněn vývoj alternativ. |
| --- | --- |

(48)

Syntetické polymerní mikročástice používané v zemědělských a zahradnických produktech, například k regulaci uvolňování hnojiv nebo přípravků na ochranu rostlin nebo toku vody mezi hnojivy a půdou, snižují množství účinných látek aplikovaných do půdy a na rostliny a omezují expozici obsluhy těmto potenciálně toxickým výrobkům, jakož i jejich dopad na životní prostředí. Je nutné usnadnit vývoj ekologicky udržitelných alternativ, které by umožnily tyto prospěšné aplikace „zbavit mikroplastů“ a zachovat jejich přítomnost na trhu. Výbor SEAC konstatoval, že opatření navrhovaná pro zemědělské a zahradnické produkty by byla vhodná pouze v případě, že by ve střednědobém horizontu byly k dispozici rozložitelné alternativy s alespoň podobnou funkčností. A nakonec nařízení (EU) 2019/1009 již stanoví obecné zásady pro posouzení, zda jsou polymery v hnojivých výrobcích EU rozložitelné. Na základě těchto skutečností považuje Komise za oprávněné stanovit zvláštní podmínky a kritéria úspěšnosti pro zkoušení rozložitelnosti polymerů ve výrobcích pro zemědělské a zahradnické použití jiných než jsou hnojivé výrobky v rámci EU, jako jsou hnojivé výrobky, které při dodání na trh nejsou opatřeny označením CE, aby byl zajištěn soulad se zkušebními podmínkami stanovenými v nařízení (EU) 2019/1009 a usnadněn vývoj alternativ.

| (49) | Komise se domnívá, že opatření k řízení rizik navržená v dokumentaci podle přílohy XV, ve znění upraveném výbory RAC a SEAC, jsou významná pro řešení zjištěného rizika. Komise se však domnívá, že rozhodnutí o tom, které z těchto opatření k řízení rizik je nejvhodnější pro řešení zjištěného rizika s přihlédnutím k jejich socioekonomickému dopadu, včetně zvážení zvláštních odchylek nebo přechodných období, by mělo být u různých použití přijímáno případ od případu. |
| --- | --- |

(49)

Komise se domnívá, že opatření k řízení rizik navržená v dokumentaci podle přílohy XV, ve znění upraveném výbory RAC a SEAC, jsou významná pro řešení zjištěného rizika. Komise se však domnívá, že rozhodnutí o tom, které z těchto opatření k řízení rizik je nejvhodnější pro řešení zjištěného rizika s přihlédnutím k jejich socioekonomickému dopadu, včetně zvážení zvláštních odchylek nebo přechodných období, by mělo být u různých použití přijímáno případ od případu.

| (50) | Není nutné vyloučit výslovně z rozsahu působnosti kal z čistíren odpadních vod a kompost, jak je navrženo v dokumentaci podle přílohy XV a ve stanoviscích výborů RAC a SEAC, neboť syntetické polymerní mikročástice v těchto produktech nejsou přítomny záměrně, a proto nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení. Na druhé straně by potraviny a krmiva spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (25) měly být z oblasti působnosti vyloučeny, aby se zabránilo dvojí regulaci. |
| --- | --- |

(50)

Není nutné vyloučit výslovně z rozsahu působnosti kal z čistíren odpadních vod a kompost, jak je navrženo v dokumentaci podle přílohy XV a ve stanoviscích výborů RAC a SEAC, neboť syntetické polymerní mikročástice v těchto produktech nejsou přítomny záměrně, a proto nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení. Na druhé straně by potraviny a krmiva spadající do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (25) měly být z oblasti působnosti vyloučeny, aby se zabránilo dvojí regulaci.

| (51) | Pokud jde o zapouzdření vonných látek, Komise se domnívá, že nejvhodnějším přechodným obdobím je šest let, protože poskytne průmyslu dostatek času na změnu složení všech výrobků, u nichž nejsou v současné době k dispozici žádné alternativy. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o zapouzdření vonných látek, Komise se domnívá, že nejvhodnějším přechodným obdobím je šest let, protože poskytne průmyslu dostatek času na změnu složení všech výrobků, u nichž nejsou v současné době k dispozici žádné alternativy.

| (52) | Náklady na změnu složení, které se v souvislosti s navrhovaným omezení očekávají u přípravků pro líčení, přípravků na rty a přípravky na nehty, jsou vyšší než u jiných kosmetických přípravků, které se neoplachují. S ohledem na relativně nízký podíl přípravků pro líčení, přípravků na rty a přípravků na nehty na celkových emisích se Komise domnívá, že dvanáctileté přechodné období pro zákaz uvádění těchto výrobků na trh je oprávněné, aby byl zajištěn dostatek času na vývoj vhodných alternativ a omezily se náklady pro průmysl. Aby se však podpořilo nahrazování syntetických polymerních mikročástic v přípravcích pro líčení, přípravcích na rty a přípravcích na nehty před koncem přechodného období, všechny přípravky pro líčení, přípravky na rty a přípravky na nehty uváděné na trh, které stále obsahují syntetické polymerní mikročástice, by měly od 17. října 2031 obsahovat prohlášení informující spotřebitele o této skutečnosti. Aby se předešlo zbytečné zátěži pro dodavatele a stahování výrobků z trhu, nemělo by se od dodavatelů vyžadovat, aby po určitou dodatečnou dobu poskytovali výše uvedené prohlášení o výrobcích, které již byly uvedeny na trh před 17. říjnem 2031. |
| --- | --- |

(52)

Náklady na změnu složení, které se v souvislosti s navrhovaným omezení očekávají u přípravků pro líčení, přípravků na rty a přípravky na nehty, jsou vyšší než u jiných kosmetických přípravků, které se neoplachují. S ohledem na relativně nízký podíl přípravků pro líčení, přípravků na rty a přípravků na nehty na celkových emisích se Komise domnívá, že dvanáctileté přechodné období pro zákaz uvádění těchto výrobků na trh je oprávněné, aby byl zajištěn dostatek času na vývoj vhodných alternativ a omezily se náklady pro průmysl. Aby se však podpořilo nahrazování syntetických polymerních mikročástic v přípravcích pro líčení, přípravcích na rty a přípravcích na nehty před koncem přechodného období, všechny přípravky pro líčení, přípravky na rty a přípravky na nehty uváděné na trh, které stále obsahují syntetické polymerní mikročástice, by měly od 17. října 2031 obsahovat prohlášení informující spotřebitele o této skutečnosti. Aby se předešlo zbytečné zátěži pro dodavatele a stahování výrobků z trhu, nemělo by se od dodavatelů vyžadovat, aby po určitou dodatečnou dobu poskytovali výše uvedené prohlášení o výrobcích, které již byly uvedeny na trh před 17. říjnem 2031.

| (53) | V případě granulované výplně pro použití na syntetických sportovních površích se Komise domnívá, že prodloužení přechodného období pro zákaz uvádění na trh na 8 let je odůvodněné, aby se zajistilo, že větší počet stávajících syntetických sportovních povrchů využívajících tento výrobek dosáhne přirozeného konce své životnosti dříve, než bude nutné je vyměnit. |
| --- | --- |

(53)

V případě granulované výplně pro použití na syntetických sportovních površích se Komise domnívá, že prodloužení přechodného období pro zákaz uvádění na trh na 8 let je odůvodněné, aby se zajistilo, že větší počet stávajících syntetických sportovních povrchů využívajících tento výrobek dosáhne přirozeného konce své životnosti dříve, než bude nutné je vyměnit.

| (54) | Pokud jde o opatření k řízení rizik, které vyžaduje dodání pokynů pro použití a likvidaci, je oprávněné stanovit přechodné období delší než 24 měsíců platné pro dodavatele diagnostických prostředků in vitro obsahujících syntetické polymerní mikročástice, aby bylo možné předat informace o vhodné likvidaci těchto mikročástic v dodavatelském řetězci a v případě změny příbalové informace nebo obalu výrobku poskytnout dostatek času na získání případných potřebných regulačních povolení. Komise se dále domnívá, že je třeba zohlednit nejnovější technologický vývoj v oblasti elektronického označování a rozšířené používání mobilních elektronických zařízení. Omezení by proto mělo umožnit digitální přístup k pokynům pro použití a likvidaci v elektronické podobě jako další způsob poskytování informací. |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o opatření k řízení rizik, které vyžaduje dodání pokynů pro použití a likvidaci, je oprávněné stanovit přechodné období delší než 24 měsíců platné pro dodavatele diagnostických prostředků in vitro obsahujících syntetické polymerní mikročástice, aby bylo možné předat informace o vhodné likvidaci těchto mikročástic v dodavatelském řetězci a v případě změny příbalové informace nebo obalu výrobku poskytnout dostatek času na získání případných potřebných regulačních povolení. Komise se dále domnívá, že je třeba zohlednit nejnovější technologický vývoj v oblasti elektronického označování a rozšířené používání mobilních elektronických zařízení. Omezení by proto mělo umožnit digitální přístup k pokynům pro použití a likvidaci v elektronické podobě jako další způsob poskytování informací.

| (55) | Směrnice 2001/83/ES a nařízení (EU) 2019/6 vyžadují, aby pokyny pro použití a likvidaci humánních a veterinárních léčivých přípravků byly uvedeny na obalu nebo v příbalové informaci léčivého přípravku. Komise se proto nedomnívá, že je nutné zavádět další povinnosti týkající se pokynů pro použití a likvidaci humánních nebo veterinárních léčivých přípravků. |
| --- | --- |

(55)

Směrnice 2001/83/ES a nařízení (EU) 2019/6 vyžadují, aby pokyny pro použití a likvidaci humánních a veterinárních léčivých přípravků byly uvedeny na obalu nebo v příbalové informaci léčivého přípravku. Komise se proto nedomnívá, že je nutné zavádět další povinnosti týkající se pokynů pro použití a likvidaci humánních nebo veterinárních léčivých přípravků.

| (56) | Pokud jde o požadavky na podávání zpráv navržené v dokumentaci podle přílohy XV, ve znění upraveném výbory RAC a SEAC, Komise usoudila, že přispějí ke sledování účinnosti pokynů pro použití a likvidaci a zlepší faktický základ pro řízení rizik u použití vyňatých ze zákazu uvádění na trh. Komise se dále domnívá, že zahrnutí odkazu na platné odchylky do informací, které mají být agentuře hlášeny, je pro usnadnění prosazování nezbytné, aniž by to pro průmysl znamenalo další zátěž. Kromě toho by výrobci a následní průmysloví uživatelé měli mít povinnost odhadovat a vykazovat své vlastní emise. Aby se zajistilo, že všechny emise v dodavatelském řetězci budou sledovány a vykazovány, aniž by se zbytečně zvyšovala zátěž pro konečné uživatele, měli by dodavatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice, kteří tyto výrobky poprvé uvádějí na trh pro profesionální uživatele a širokou veřejnost, kromě svých vlastních emisí odhadnout také emise vzniklé v navazující části dodavatelského řetězce od okamžiku uvedení výrobku na trh do okamžiku jeho likvidace po konečném použití a celkové emise oznámit agentuře. Za účelem zajištění optimálního využití oznámených informací a usnadnění prosazování by tyto informace měly být zpřístupněny členským státům. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde o požadavky na podávání zpráv navržené v dokumentaci podle přílohy XV, ve znění upraveném výbory RAC a SEAC, Komise usoudila, že přispějí ke sledování účinnosti pokynů pro použití a likvidaci a zlepší faktický základ pro řízení rizik u použití vyňatých ze zákazu uvádění na trh. Komise se dále domnívá, že zahrnutí odkazu na platné odchylky do informací, které mají být agentuře hlášeny, je pro usnadnění prosazování nezbytné, aniž by to pro průmysl znamenalo další zátěž. Kromě toho by výrobci a následní průmysloví uživatelé měli mít povinnost odhadovat a vykazovat své vlastní emise. Aby se zajistilo, že všechny emise v dodavatelském řetězci budou sledovány a vykazovány, aniž by se zbytečně zvyšovala zátěž pro konečné uživatele, měli by dodavatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice, kteří tyto výrobky poprvé uvádějí na trh pro profesionální uživatele a širokou veřejnost, kromě svých vlastních emisí odhadnout také emise vzniklé v navazující části dodavatelského řetězce od okamžiku uvedení výrobku na trh do okamžiku jeho likvidace po konečném použití a celkové emise oznámit agentuře. Za účelem zajištění optimálního využití oznámených informací a usnadnění prosazování by tyto informace měly být zpřístupněny členským státům.

| (57) | Rozpad plastových pelet představuje významný průmyslový zdroj mikroplastů v životním prostředí. Dodavatelský řetězec plastových pelet již zavádí dobrovolné iniciativy, které budou zahrnovat podávání zpráv, jejichž cílem je rozpad pelet minimalizovat. V této souvislosti Komise považuje 24měsíční přechodné období pro požadavky na podávání zpráv v tomto odvětví za oprávněné. |
| --- | --- |

(57)

Rozpad plastových pelet představuje významný průmyslový zdroj mikroplastů v životním prostředí. Dodavatelský řetězec plastových pelet již zavádí dobrovolné iniciativy, které budou zahrnovat podávání zpráv, jejichž cílem je rozpad pelet minimalizovat. V této souvislosti Komise považuje 24měsíční přechodné období pro požadavky na podávání zpráv v tomto odvětví za oprávněné.

| (58) | Aby se předešlo dvojímu podávání zpráv v případě, že je v dodavatelském řetězci více než jeden účastník, který uvádí na trh stejný výrobek obsahující syntetické polymerní mikročástice, měl by agentuře poskytnout požadované informace pouze první účastník tohoto dodavatelského řetězce. |
| --- | --- |

(58)

Aby se předešlo dvojímu podávání zpráv v případě, že je v dodavatelském řetězci více než jeden účastník, který uvádí na trh stejný výrobek obsahující syntetické polymerní mikročástice, měl by agentuře poskytnout požadované informace pouze první účastník tohoto dodavatelského řetězce.

| (59) | Aby se usnadnilo prosazování tohoto omezení, měli by výrobci, dovozci a následní průmysloví uživatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice poskytnout příslušným orgánům na jejich žádost konkrétní informace umožňující jednoznačnou identifikaci polymerů v rámci tohoto omezení obsažených v jejich výrobcích a funkce těchto polymerů ve výrobku. Kromě toho by výrobci, dovozci a následní průmysloví uživatelé, kteří tvrdí, že některé polymery v jejich výrobcích jsou vyloučeny z označení syntetických polymerních mikročástic z důvodu rozložitelnosti nebo rozpustnosti, měli příslušným orgánům na jejich žádost poskytnout informace, které tyto vlastnosti prokazují. Následní průmysloví uživatelé, kteří požadované informace nemají, by si je měli nejprve vyžádat od svých dodavatelů. V zájmu ochrany důvěrnosti obchodních informací by dodavatelé, kteří si nepřejí sdílet požadované informace s následnými průmyslovými uživateli, měli mít možnost poskytnout je přímo příslušnému orgánu, který je požaduje. |
| --- | --- |

(59)

Aby se usnadnilo prosazování tohoto omezení, měli by výrobci, dovozci a následní průmysloví uživatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice poskytnout příslušným orgánům na jejich žádost konkrétní informace umožňující jednoznačnou identifikaci polymerů v rámci tohoto omezení obsažených v jejich výrobcích a funkce těchto polymerů ve výrobku. Kromě toho by výrobci, dovozci a následní průmysloví uživatelé, kteří tvrdí, že některé polymery v jejich výrobcích jsou vyloučeny z označení syntetických polymerních mikročástic z důvodu rozložitelnosti nebo rozpustnosti, měli příslušným orgánům na jejich žádost poskytnout informace, které tyto vlastnosti prokazují. Následní průmysloví uživatelé, kteří požadované informace nemají, by si je měli nejprve vyžádat od svých dodavatelů. V zájmu ochrany důvěrnosti obchodních informací by dodavatelé, kteří si nepřejí sdílet požadované informace s následnými průmyslovými uživateli, měli mít možnost poskytnout je přímo příslušnému orgánu, který je požaduje.

| (60) | Aby se zabránilo zbytečnému stahování výrobků z trhu a omezilo se plýtvání, je nezbytné stanovit, že syntetické polymerní mikročástice, samotné nebo ve směsích, které byly uvedeny na trh před 17. říjnem 2023, mohou být nadále uváděny na trh. Dodržování tohoto pravidla není nutné pro použití syntetických polymerních mikročástic, na něž se vztahují přechodná období. |
| --- | --- |

(60)

Aby se zabránilo zbytečnému stahování výrobků z trhu a omezilo se plýtvání, je nezbytné stanovit, že syntetické polymerní mikročástice, samotné nebo ve směsích, které byly uvedeny na trh před 17. říjnem 2023, mohou být nadále uváděny na trh. Dodržování tohoto pravidla není nutné pro použití syntetických polymerních mikročástic, na něž se vztahují přechodná období.

| (61) | Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(61)

Nařízení (ES) č. 1907/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (62) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 133 nařízení (ES) č. 1907/2006, |
| --- | --- |

(62)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 133 nařízení (ES) č. 1907/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 25. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10518-2016-INIT/cs/

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/24073/st_7348_2017_rev_1_en.pdf

3

(4)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Evropská strategie pro plasty v oběhovém hospodářství (COM(2018) 28 final).

4

(5)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená dohoda pro Evropu (COM(2019) 640 final).

5

(6)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Nový akční plán pro oběhové hospodářství Čistší a konkurenceschopnější Evropa (COM(2020) 98 final).

6

(7)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Cesta ke zdravé planetě pro všechny – akční plán EU: „Vstříc nulovému znečištění ovzduší, vod a půdy“ (COM(2021) 400 final).

7

(8)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. září 2018 o evropské strategii pro plasty v oběhovém hospodářství (P8_TA(2018) 352).

8

(9)  Žádost Komise ze dne 9. listopadu 2017, v níž žádá Evropskou agenturu pro chemické látky, aby vypracovala návrh omezení v souladu s požadavky přílohy XVII nařízení REACH. https://echa.europa.eu/documents/10162/5c8be037-3f81-266a-d71b-1a67ec01cbf9

9

(10)  Zpráva o omezení podle přílohy XV. https://echa.europa.eu/documents/10162/05bd96e3-b969-0a7c-c6d0-441182893720; příloha ke zprávě o omezení podle přílohy XV.

10

https://echa.europa.eu/documents/10162/db081bde-ea3e-ab53-3135-8aaffe66d0cb.

(11)  ECHA (2020). Podkladový dokument ke stanovisku ke zprávě podle přílohy XV, kterou se navrhuje omezení záměrně přidávaných mikroplastů. https://echa.europa.eu/documents/10162/b56c6c7e-02fb-68a4-da69-0bcbd504212b

11

(12)  Rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví kritéria a metodické normy pro dobrý stav prostředí mořských vod a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování a kterým se ruší rozhodnutí 2010/477/EU (Úř. věst. L 125, 18.5.2017, s. 43).

12

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

13

(14)  Doporučení Komise ze dne 10. června 2022 o definici nanomateriálu (C(2022) 3689) (Úř. věst. C 229, 14.6.2022, s. 1).

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 ze dne 11. prosince 2018 o veterinárních léčivých přípravcích a o zrušení směrnice 2001/82/ES (Úř. věst. L 4, 7.1.2019, s. 43).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 ze dne 5. června 2019, kterým se stanoví pravidla pro dodávání hnojivých výrobků EU na trh a kterým se mění nařízení (ES) č. 1069/2009 a (ES) č. 1107/2009 a zrušuje nařízení (ES) č. 2003/2003 (Úř. věst. L 170, 25.6.2019, s. 1).

17

(18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských přídatných látkách (Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 16).

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/745 ze dne 5. dubna 2017 o zdravotnických prostředcích, změně směrnice 2001/83/ES, nařízení (ES) č. 178/2002 a nařízení (ES) č. 1223/2009 a o zrušení směrnic Rady 90/385/EHS a 93/42/EHS (Úř. věst. L 117, 5.5.2017, s. 1).

21

(22)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b4d383cd-24fc-82e9-cccf-6d9f66ee9089

22

(23)  Výbor pro posuzování rizik (RAC), Výbor pro socioekonomickou analýzu (SEAC) Stanovisko k dokumentaci podle přílohy XV s návrhem na omezení záměrně přidávaných mikroplastů ze dne 10. prosince 2020. https://echa.europa.eu/documents/10162/a513b793-dd84-d83a-9c06-e7a11580f366

23

(24)  Stanovisko Výboru pro posuzování rizik k žádosti výkonného ředitele agentury ECHA podle čl. 77 odst. 3 písm. c) nařízení REACH o vypracování doplňujícího stanoviska k: technické zprávě CEN 17519 o opatřeních k řízení rizik týkajících se umělých hřišť a studii ESTC o jejich účinnosti a navrhované výjimce pro polymery bez atomů uhlíku ve své struktuře. https://echa.europa.eu/documents/10162/17229/art77_3c_mpinfillandnewderogationforpolymers_opi_rac_en.pdf/b85be7e7-c0a8-649a-a0db-56e89e39b3d5?t=1619618145726

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

25

---

PŘÍLOHA

Příloha XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 se mění takto:

| 1) | doplňuje se nová položka, která zní:












  „78. | Syntetické polymerní mikročástice:
  pevné polymery, které splňují obě následující podmínky:






  a) | jsou obsaženy v částicích a tvoří nejméně 1 % hmot. těchto částic, nebo tvoří na částicích souvislý povrchový povlak; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

doplňuje se nová položka, která zní:

„78.

Syntetické polymerní mikročástice:

pevné polymery, které splňují obě následující podmínky:

a)

jsou obsaženy v částicích a tvoří nejméně 1 % hmot. těchto částic, nebo tvoří na částicích souvislý povrchový povlak;

| b) | alespoň 1 % hmot. částic uvedených v písmenu a) splňuje jednu z následujících podmínek:






  i) | všechny rozměry částic jsou rovny 5 mm nebo menší; |
| --- | --- | --- |

b)

alespoň 1 % hmot. částic uvedených v písmenu a) splňuje jednu z následujících podmínek:

i)

všechny rozměry částic jsou rovny 5 mm nebo menší;

| ii) | délka částic je rovna 15 mm nebo menší a poměr jejich délky k průměru je větší než 3. |
| --- | --- |

ii)

délka částic je rovna 15 mm nebo menší a poměr jejich délky k průměru je větší než 3.

Z tohoto označení jsou vyloučeny tyto polymery:

| a) | polymery, které jsou výsledkem procesu polymerizace probíhajícího v přírodě nezávisle na procesu, kterým byly získány, a které nejsou chemicky upravenými látkami; |
| --- | --- |

a)

polymery, které jsou výsledkem procesu polymerizace probíhajícího v přírodě nezávisle na procesu, kterým byly získány, a které nejsou chemicky upravenými látkami;

| b) | polymery, které jsou rozložitelné, jak je prokázáno v souladu s dodatkem 15; |
| --- | --- |

b)

polymery, které jsou rozložitelné, jak je prokázáno v souladu s dodatkem 15;

| c) | polymery, které mají rozpustnost větší než 2 g/l, jak je prokázáno v souladu s dodatkem 16; |
| --- | --- |

c)

polymery, které mají rozpustnost větší než 2 g/l, jak je prokázáno v souladu s dodatkem 16;

| d) | polymery, které ve své chemické struktuře neobsahují atomy uhlíku. |
| --- | --- |

d)

polymery, které ve své chemické struktuře neobsahují atomy uhlíku.

| 1. | Nesmí být uváděny na trh jako látky samotné nebo v případě, že jsou přítomny syntetické polymerní mikročástice, které dodávají požadovanou vlastnost, ve směsích v koncentraci rovné 0,01 % hmot. nebo vyšší. |
| --- | --- |

1.

Nesmí být uváděny na trh jako látky samotné nebo v případě, že jsou přítomny syntetické polymerní mikročástice, které dodávají požadovanou vlastnost, ve směsích v koncentraci rovné 0,01 % hmot. nebo vyšší.

| 2. | Pro účely této položky se rozumí:






  a) | „částicí“ malá část hmoty, jiná než jednotlivé molekuly, s definovanými fyzikálními hranicemi; |
| --- | --- | --- |

2.

Pro účely této položky se rozumí:

a)

„částicí“ malá část hmoty, jiná než jednotlivé molekuly, s definovanými fyzikálními hranicemi;

| b) | „pevnou látkou“ látka nebo směs jiná než kapalina nebo plyn; |
| --- | --- |

b)

„pevnou látkou“ látka nebo směs jiná než kapalina nebo plyn;

| c) | „plynem“ látka nebo směs, která má při 50 °C tlak par vyšší než 300 kPa (v absolutní hodnotě) nebo je při teplotě 20 °C a standardním tlaku 101,3 kPa zcela plynná; |
| --- | --- |

c)

„plynem“ látka nebo směs, která má při 50 °C tlak par vyšší než 300 kPa (v absolutní hodnotě) nebo je při teplotě 20 °C a standardním tlaku 101,3 kPa zcela plynná;

| d) | „kapalinou“ látka nebo směs, která splňuje některou z následujících podmínek:






  i) | látka nebo směs, která má při 50 °C tlak par nejvýše 300 kPa, není při teplotě 20 °C a standardním tlaku 101,3 kPa zcela plynná a má při standardním tlaku 101,3 kPa bod tání nebo počáteční bod tání nejvýše 20 °C; |
| --- | --- | --- |

d)

„kapalinou“ látka nebo směs, která splňuje některou z následujících podmínek:

i)

látka nebo směs, která má při 50 °C tlak par nejvýše 300 kPa, není při teplotě 20 °C a standardním tlaku 101,3 kPa zcela plynná a má při standardním tlaku 101,3 kPa bod tání nebo počáteční bod tání nejvýše 20 °C;

| ii) | látka nebo směs, která splňuje kritéria normy organizace American Society for Testing and Materials (ASTM) D 4359-90 „Standardní zkušební metoda pro určení, zda je materiál kapalný nebo pevný“; |
| --- | --- |

ii)

látka nebo směs, která splňuje kritéria normy organizace American Society for Testing and Materials (ASTM) D 4359-90 „Standardní zkušební metoda pro určení, zda je materiál kapalný nebo pevný“;

| iii) | látka nebo směs, která projde zkouškou tekutosti (penetrometrickou zkouškou) popsanou v kapitole 2.3.4 části 2 přílohy A Dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) uzavřené v Ženevě dne 30. září 1957; |
| --- | --- |

iii)

látka nebo směs, která projde zkouškou tekutosti (penetrometrickou zkouškou) popsanou v kapitole 2.3.4 části 2 přílohy A Dohody o mezinárodní silniční přepravě nebezpečných věcí (ADR) uzavřené v Ženevě dne 30. září 1957;

| e) | „přípravkem pro líčení“ jakákoli látka nebo směs určená pro styk s určitými vnějšími částmi lidského těla, zejména s pokožkou, obočím a řasami, s cílem výlučně nebo převážně změnit jejich vzhled; |
| --- | --- |

e)

„přípravkem pro líčení“ jakákoli látka nebo směs určená pro styk s určitými vnějšími částmi lidského těla, zejména s pokožkou, obočím a řasami, s cílem výlučně nebo převážně změnit jejich vzhled;

| 3. | Pokud koncentraci syntetických polymerních mikročástic, na které se vztahuje tato položka, nelze určit dostupnými analytickými metodami nebo průvodní dokumentací, berou se za účelem ověření souladu s limitem koncentrace uvedeným v odstavci 1 v úvahu pouze částice alespoň této velikosti:






  a) | 0,1 μm pro jakýkoli rozměr u částic, jejichž všechny rozměry jsou rovny 5 mm nebo menší; |
| --- | --- | --- |

3.

Pokud koncentraci syntetických polymerních mikročástic, na které se vztahuje tato položka, nelze určit dostupnými analytickými metodami nebo průvodní dokumentací, berou se za účelem ověření souladu s limitem koncentrace uvedeným v odstavci 1 v úvahu pouze částice alespoň této velikosti:

a)

0,1 μm pro jakýkoli rozměr u částic, jejichž všechny rozměry jsou rovny 5 mm nebo menší;

| b) | 0,3 μm pro délku u částic, jejichž délka je rovna 15 mm nebo menší a poměr délky k průměru je větší než 3. |
| --- | --- |

b)

0,3 μm pro délku u částic, jejichž délka je rovna 15 mm nebo menší a poměr délky k průměru je větší než 3.

| 4. | Odstavec 1 se nevztahuje na uvádění na trh, pokud jde o:






  a) | syntetické polymerní mikročástice jako samostatné látky nebo ve směsích používané v průmyslových provozech; |
| --- | --- | --- |

4.

Odstavec 1 se nevztahuje na uvádění na trh, pokud jde o:

a)

syntetické polymerní mikročástice jako samostatné látky nebo ve směsích používané v průmyslových provozech;

| b) | léčivé přípravky v oblasti působnosti směrnice 2001/83/ES a veterinární léčivé přípravky v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (*1); |
| --- | --- |

b)

léčivé přípravky v oblasti působnosti směrnice 2001/83/ES a veterinární léčivé přípravky v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/6 (*1);

| c) | hnojivé výrobky EU v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (*2); |
| --- | --- |

c)

hnojivé výrobky EU v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (*2);

| d) | potravinářské přídatné látky v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (*3); |
| --- | --- |

d)

potravinářské přídatné látky v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (*3);

| e) | diagnostické prostředky in vitro, včetně prostředků v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/746 (*4); |
| --- | --- |

e)

diagnostické prostředky in vitro, včetně prostředků v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/746 (*4);

| f) | potraviny ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 178/2002, na které se nevztahuje písmeno d) tohoto odstavce, a krmiva vymezená v čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

f)

potraviny ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 178/2002, na které se nevztahuje písmeno d) tohoto odstavce, a krmiva vymezená v čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení.

| 5. | Odstavec 1 se nevztahuje na uvádění následujících syntetických polymerních mikročástic na trh jako látek samotných nebo obsažených ve směsích:






  a) | syntetické polymerní mikročástice obsažené v technických prostředcích, jež při použití v souladu s pokyny pro použití během zamýšleného konečného použití zabraňují jejich uvolňování do životního prostředí; |
| --- | --- | --- |

5.

Odstavec 1 se nevztahuje na uvádění následujících syntetických polymerních mikročástic na trh jako látek samotných nebo obsažených ve směsích:

a)

syntetické polymerní mikročástice obsažené v technických prostředcích, jež při použití v souladu s pokyny pro použití během zamýšleného konečného použití zabraňují jejich uvolňování do životního prostředí;

| b) | syntetické polymerní mikročástice, jejichž fyzikální vlastnosti jsou během zamýšleného konečného použití trvale změněny tak, že polymer již nespadá do rozsahu této položky; |
| --- | --- |

b)

syntetické polymerní mikročástice, jejichž fyzikální vlastnosti jsou během zamýšleného konečného použití trvale změněny tak, že polymer již nespadá do rozsahu této položky;

| c) | syntetické polymerní mikročástice, které jsou při zamýšleném konečném použití trvale začleněny do pevné matrice. |
| --- | --- |

c)

syntetické polymerní mikročástice, které jsou při zamýšleném konečném použití trvale začleněny do pevné matrice.

| 6. | Odstavec 1 se vztahuje na tyto způsoby použití:






  a) | od 17. října 2029 na syntetické polymerní mikročástice používané při zapouzdření vonných látek; |
| --- | --- | --- |

6.

Odstavec 1 se vztahuje na tyto způsoby použití:

a)

od 17. října 2029 na syntetické polymerní mikročástice používané při zapouzdření vonných látek;

| b) | od 17. října 2027 na „přípravky, které se oplachují“, definované v bodě 1 písm. a) úvodu k přílohám II až VI nařízení (ES) č. 1223/2009, pokud se na tyto výrobky nevztahuje písmeno a) tohoto odstavce nebo pokud neobsahují syntetické polymerní mikročástice používané jako abraziva, tj. zejména k exfoliaci, vyhlazování nebo čištění („mikrokuličky“); |
| --- | --- |

b)

od 17. října 2027 na „přípravky, které se oplachují“, definované v bodě 1 písm. a) úvodu k přílohám II až VI nařízení (ES) č. 1223/2009, pokud se na tyto výrobky nevztahuje písmeno a) tohoto odstavce nebo pokud neobsahují syntetické polymerní mikročástice používané jako abraziva, tj. zejména k exfoliaci, vyhlazování nebo čištění („mikrokuličky“);

| c) | od 17. října 2035 na přípravky na rty definované v bodě 1 písm. e) úvodu k přílohám II až VI nařízení (ES) č. 1223/2009, přípravky na nehty definované v bodě 1 písm. g) úvodu k přílohám II až VI uvedeného nařízení a přípravky pro líčení v oblasti působnosti uvedeného nařízení, pokud se na tyto výrobky nevztahuje písmeno a) nebo b) tohoto odstavce nebo pokud neobsahují mikrokuličky; |
| --- | --- |

c)

od 17. října 2035 na přípravky na rty definované v bodě 1 písm. e) úvodu k přílohám II až VI nařízení (ES) č. 1223/2009, přípravky na nehty definované v bodě 1 písm. g) úvodu k přílohám II až VI uvedeného nařízení a přípravky pro líčení v oblasti působnosti uvedeného nařízení, pokud se na tyto výrobky nevztahuje písmeno a) nebo b) tohoto odstavce nebo pokud neobsahují mikrokuličky;

| d) | od 17. října 2029 na přípravky, které se neoplachují, definované v bodě 1 písm. b) úvodu k přílohám II až VI nařízení (ES) č. 1223/2009, pokud se na tyto přípravky nevztahuje písmeno a) nebo c) tohoto odstavce; |
| --- | --- |

d)

od 17. října 2029 na přípravky, které se neoplachují, definované v bodě 1 písm. b) úvodu k přílohám II až VI nařízení (ES) č. 1223/2009, pokud se na tyto přípravky nevztahuje písmeno a) nebo c) tohoto odstavce;

| e) | od 17. října 2028 na detergenty definované v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 648/2004, vosky, lešticí přípravky a osvěžovače vzduchu, pokud se na tyto výrobky nevztahuje písmeno a) tohoto odstavce nebo pokud neobsahují mikrokuličky; |
| --- | --- |

e)

od 17. října 2028 na detergenty definované v čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 648/2004, vosky, lešticí přípravky a osvěžovače vzduchu, pokud se na tyto výrobky nevztahuje písmeno a) tohoto odstavce nebo pokud neobsahují mikrokuličky;

| f) | od 17. října 2029 na „prostředky“ v oblasti působnosti nařízení (EU) 2017/745 (*5), pokud tyto prostředky neobsahují mikrokuličky; |
| --- | --- |

f)

od 17. října 2029 na „prostředky“ v oblasti působnosti nařízení (EU) 2017/745 (*5), pokud tyto prostředky neobsahují mikrokuličky;

| g) | od 17. října 2028 na „hnojivé výrobky“ definované v čl. 2 bodě 1 nařízení (EU) 2019/1009, které nespadají do oblasti působnosti uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

g)

od 17. října 2028 na „hnojivé výrobky“ definované v čl. 2 bodě 1 nařízení (EU) 2019/1009, které nespadají do oblasti působnosti uvedeného nařízení;

| h) | od 17. října 2031 pro přípravky na ochranu rostlin ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 (*6), osivo ošetřené těmito přípravky a biocidní přípravky ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (*7); |
| --- | --- |

h)

od 17. října 2031 pro přípravky na ochranu rostlin ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 (*6), osivo ošetřené těmito přípravky a biocidní přípravky ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (*7);

| i) | od 17. října 2028 na produkty pro zemědělské a zahradnické použití, na které se nevztahuje písmeno g) ani h); |
| --- | --- |

i)

od 17. října 2028 na produkty pro zemědělské a zahradnické použití, na které se nevztahuje písmeno g) ani h);

| j) | od 17. října 2031 na granulovanou výplň používanou na syntetických površích sportovišť. |
| --- | --- |

j)

od 17. října 2031 na granulovanou výplň používanou na syntetických površích sportovišť.

| 7. | Od 17. října 2025 dodavatelé syntetických polymerních mikročástic uvedených v odst. 4 písm. a) poskytují tyto informace:






  a) | pokyny pro použití a likvidaci vysvětlující následným průmyslovým uživatelům, jak zabránit uvolňování syntetických polymerních mikročástic do životního prostředí; |
| --- | --- | --- |

7.

Od 17. října 2025 dodavatelé syntetických polymerních mikročástic uvedených v odst. 4 písm. a) poskytují tyto informace:

a)

pokyny pro použití a likvidaci vysvětlující následným průmyslovým uživatelům, jak zabránit uvolňování syntetických polymerních mikročástic do životního prostředí;

| b) | toto prohlášení: „Dodávané syntetické polymerní mikročástice podléhají podmínkám stanoveným v položce 78 přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006“; |
| --- | --- |

b)

toto prohlášení: „Dodávané syntetické polymerní mikročástice podléhají podmínkám stanoveným v položce 78 přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006“;

| c) | informace o množství nebo případně koncentraci syntetických polymerních mikročástic v látce nebo směsi; |
| --- | --- |

c)

informace o množství nebo případně koncentraci syntetických polymerních mikročástic v látce nebo směsi;

| d) | obecné informace o identitě polymerů obsažených v látce nebo směsi, které výrobcům, následným průmyslovým uživatelům a dalším dodavatelům umožní splnit jejich povinnosti stanovené v odstavcích 11 a 12. |
| --- | --- |

d)

obecné informace o identitě polymerů obsažených v látce nebo směsi, které výrobcům, následným průmyslovým uživatelům a dalším dodavatelům umožní splnit jejich povinnosti stanovené v odstavcích 11 a 12.

| 8. | Od 17. října 2026 dodavatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice uvedené v odst. 4 písm. e) a od 17. října 2025 dodavatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice uvedené v odst. 4 písm. d) a v odstavci 5 poskytnou pokyny pro použití a likvidaci, v nichž profesionálním uživatelům a široké veřejnosti vysvětlí, jak zabránit uvolňování syntetických polymerních mikročástic do životního prostředí. |
| --- | --- |

8.

Od 17. října 2026 dodavatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice uvedené v odst. 4 písm. e) a od 17. října 2025 dodavatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice uvedené v odst. 4 písm. d) a v odstavci 5 poskytnou pokyny pro použití a likvidaci, v nichž profesionálním uživatelům a široké veřejnosti vysvětlí, jak zabránit uvolňování syntetických polymerních mikročástic do životního prostředí.

| 9. | Od 17. října 2031 do 16. října 2035 dodavatelé výrobků uvedených v odst. 6 písm. c) obsahujících syntetické polymerní mikročástice poskytnou následující prohlášení: „Tento výrobek obsahuje mikroplasty.“ Výrobky uvedené na trh před 17. říjnem 2031 však nemusí obsahovat výše uvedené prohlášení až do 17. prosince 2031. |
| --- | --- |

9.

Od 17. října 2031 do 16. října 2035 dodavatelé výrobků uvedených v odst. 6 písm. c) obsahujících syntetické polymerní mikročástice poskytnou následující prohlášení: „Tento výrobek obsahuje mikroplasty.“ Výrobky uvedené na trh před 17. říjnem 2031 však nemusí obsahovat výše uvedené prohlášení až do 17. prosince 2031.

| 10. | Informace stanovené v odstavcích 7, 8 a 9 jsou uvedeny ve formě jasně viditelného, čitelného a nesmazatelného textu nebo, pokud je to s ohledem na informace uvedené v odstavcích 7 a 8 vhodné, ve formě piktogramů. Text nebo piktogramy jsou umístěny na označení, obalu nebo v příbalové informaci výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice nebo v případě informací uvedených v odstavci 7 na bezpečnostním listu. Kromě textu nebo piktogramů mohou dodavatelé poskytnout digitální nástroj, který umožní přístup k elektronické verzi těchto informací.
  Pokud jsou pokyny pro použití a likvidaci poskytovány v souladu s odstavci 7, 8 a 9 ve formě textu, musí být v úředních jazycích členských států, v nichž je látka nebo směs uváděna na trh, pokud dotčené členské státy nestanoví jinak. |
| --- | --- |

10.

Informace stanovené v odstavcích 7, 8 a 9 jsou uvedeny ve formě jasně viditelného, čitelného a nesmazatelného textu nebo, pokud je to s ohledem na informace uvedené v odstavcích 7 a 8 vhodné, ve formě piktogramů. Text nebo piktogramy jsou umístěny na označení, obalu nebo v příbalové informaci výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice nebo v případě informací uvedených v odstavci 7 na bezpečnostním listu. Kromě textu nebo piktogramů mohou dodavatelé poskytnout digitální nástroj, který umožní přístup k elektronické verzi těchto informací.

Pokud jsou pokyny pro použití a likvidaci poskytovány v souladu s odstavci 7, 8 a 9 ve formě textu, musí být v úředních jazycích členských států, v nichž je látka nebo směs uváděna na trh, pokud dotčené členské státy nestanoví jinak.

| 11. | Od roku 2026 výrobci a následní průmysloví uživatelé syntetických polymerních mikročástic ve formě pelet, vloček a prášků používaných jako vstupní surovina při výrobě plastů v průmyslových závodech a od roku 2027 jiní výrobci syntetických polymerních mikročástic a jiní průmysloví následní uživatelé, kteří používají syntetické polymerní mikročástice v průmyslových závodech, předloží agentuře do 31. května každého roku tyto informace:






  a) | popis použití syntetických polymerních mikročástic v předchozím kalendářním roce; |
| --- | --- | --- |

11.

Od roku 2026 výrobci a následní průmysloví uživatelé syntetických polymerních mikročástic ve formě pelet, vloček a prášků používaných jako vstupní surovina při výrobě plastů v průmyslových závodech a od roku 2027 jiní výrobci syntetických polymerních mikročástic a jiní průmysloví následní uživatelé, kteří používají syntetické polymerní mikročástice v průmyslových závodech, předloží agentuře do 31. května každého roku tyto informace:

a)

popis použití syntetických polymerních mikročástic v předchozím kalendářním roce;

| b) | pro každé použití syntetických polymerních mikročástic obecné informace o identitě použitých polymerů; |
| --- | --- |

b)

pro každé použití syntetických polymerních mikročástic obecné informace o identitě použitých polymerů;

| c) | pro každé použití syntetických polymerních mikročástic odhad množství syntetických polymerních mikročástic uvolněných do životního prostředí v předchozím kalendářním roce, který zahrnuje také množství syntetických polymerních mikročástic uvolněných do životního prostředí během přepravy; |
| --- | --- |

c)

pro každé použití syntetických polymerních mikročástic odhad množství syntetických polymerních mikročástic uvolněných do životního prostředí v předchozím kalendářním roce, který zahrnuje také množství syntetických polymerních mikročástic uvolněných do životního prostředí během přepravy;

| d) | pro každé použití syntetických polymerních mikročástic odkaz na odchylku stanovenou v odst. 4 písm. a). |
| --- | --- |

d)

pro každé použití syntetických polymerních mikročástic odkaz na odchylku stanovenou v odst. 4 písm. a).

| 12. | Od roku 2027 dodavatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice uvedené v odst. 4 písm. b), d) a e) a v odstavci 5, které jsou poprvé uváděny na trh a jsou určené profesionálním uživatelům a široké veřejnosti, předloží agentuře do 31. května každého roku tyto informace:






  a) | popis konečných užití, za jejichž účelem byly syntetické polymerní mikročástice uvedeny na trh v předchozím kalendářním roce; |
| --- | --- | --- |

12.

Od roku 2027 dodavatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice uvedené v odst. 4 písm. b), d) a e) a v odstavci 5, které jsou poprvé uváděny na trh a jsou určené profesionálním uživatelům a široké veřejnosti, předloží agentuře do 31. května každého roku tyto informace:

a)

popis konečných užití, za jejichž účelem byly syntetické polymerní mikročástice uvedeny na trh v předchozím kalendářním roce;

| b) | u každého konečného použití, za jehož účelem byly syntetické polymerní mikročástice uvedeny na trh, obecné informace o identitě polymerů uvedených na trh v předchozím kalendářním roce; |
| --- | --- |

b)

u každého konečného použití, za jehož účelem byly syntetické polymerní mikročástice uvedeny na trh, obecné informace o identitě polymerů uvedených na trh v předchozím kalendářním roce;

| c) | u každého konečného použití, za jehož účelem byly syntetické polymerní mikročástice uvedeny na trh, odhad množství syntetických polymerních mikročástic uvolněných do životního prostředí v předchozím kalendářním roce, který zahrnuje také množství syntetických polymerních mikročástic uvolněných do životního prostředí během přepravy; |
| --- | --- |

c)

u každého konečného použití, za jehož účelem byly syntetické polymerní mikročástice uvedeny na trh, odhad množství syntetických polymerních mikročástic uvolněných do životního prostředí v předchozím kalendářním roce, který zahrnuje také množství syntetických polymerních mikročástic uvolněných do životního prostředí během přepravy;

| d) | pro každé použití syntetických polymerních mikročástic odkaz na příslušnou odchylku nebo odchylky stanovené v odst. 4 písm. b), d) nebo e) nebo v odst. 5 písm. a), b) nebo c). |
| --- | --- |

d)

pro každé použití syntetických polymerních mikročástic odkaz na příslušnou odchylku nebo odchylky stanovené v odst. 4 písm. b), d) nebo e) nebo v odst. 5 písm. a), b) nebo c).

| 13. | Agentura zpřístupní informace předložené podle odstavců 11 a 12 členským státům. |
| --- | --- |

13.

Agentura zpřístupní informace předložené podle odstavců 11 a 12 členským státům.

| 14. | Výrobci, dovozci a následní průmysloví uživatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice poskytnou příslušným orgánům na jejich žádost konkrétní informace o identitě polymerů, na které se vztahuje tato položka, obsažených v těchto výrobcích a o funkci těchto polymerů ve výrobcích. Konkrétní informace o identitě polymeru musí být dostatečné pro jednoznačnou identifikaci polymerů a musí obsahovat alespoň informace stanovené v bodech 2.1 až 2.2.3 a případně v bodech 2.3.5, 2.3.6 a 2.3.7 přílohy VI.
  Pokud nejsou tyto informace zpřístupněny následným průmyslovým uživatelům, vyžádají si je od svého dodavatele do sedmi dnů od obdržení žádosti od příslušných orgánů a neprodleně je o této žádosti informují.
  Po obdržení žádosti uvedené v druhém pododstavci poskytnou dodavatelé požadované informace průmyslovému následnému uživateli nebo přímo příslušnému orgánu, který je požaduje, do 30 dnů.
  Pokud dodavatel poskytne informace následnému průmyslovému uživateli, předá následný průmyslový uživatel tyto informace neprodleně příslušným orgánům
  Pokud dodavatel poskytuje informace přímo orgánu, neprodleně informuje o této skutečnosti dotčeného následného průmyslového uživatele. |
| --- | --- |

14.

Výrobci, dovozci a následní průmysloví uživatelé výrobků obsahujících syntetické polymerní mikročástice poskytnou příslušným orgánům na jejich žádost konkrétní informace o identitě polymerů, na které se vztahuje tato položka, obsažených v těchto výrobcích a o funkci těchto polymerů ve výrobcích. Konkrétní informace o identitě polymeru musí být dostatečné pro jednoznačnou identifikaci polymerů a musí obsahovat alespoň informace stanovené v bodech 2.1 až 2.2.3 a případně v bodech 2.3.5, 2.3.6 a 2.3.7 přílohy VI.

Pokud nejsou tyto informace zpřístupněny následným průmyslovým uživatelům, vyžádají si je od svého dodavatele do sedmi dnů od obdržení žádosti od příslušných orgánů a neprodleně je o této žádosti informují.

Po obdržení žádosti uvedené v druhém pododstavci poskytnou dodavatelé požadované informace průmyslovému následnému uživateli nebo přímo příslušnému orgánu, který je požaduje, do 30 dnů.

Pokud dodavatel poskytne informace následnému průmyslovému uživateli, předá následný průmyslový uživatel tyto informace neprodleně příslušným orgánům

Pokud dodavatel poskytuje informace přímo orgánu, neprodleně informuje o této skutečnosti dotčeného následného průmyslového uživatele.

| 15. | Výrobci, dovozci a následní průmysloví uživatelé výrobků obsahujících polymery, o nichž se tvrdí, že jsou vyloučeny z označení syntetických polymerních mikročástic z důvodu rozložitelnosti nebo rozpustnosti, neprodleně poskytnou příslušným orgánům na jejich žádost informace prokazující, že tyto polymery jsou rozložitelné v souladu s dodatkem 15, případně rozpustné v souladu s dodatkem 16. |
| --- | --- |

15.

Výrobci, dovozci a následní průmysloví uživatelé výrobků obsahujících polymery, o nichž se tvrdí, že jsou vyloučeny z označení syntetických polymerních mikročástic z důvodu rozložitelnosti nebo rozpustnosti, neprodleně poskytnou příslušným orgánům na jejich žádost informace prokazující, že tyto polymery jsou rozložitelné v souladu s dodatkem 15, případně rozpustné v souladu s dodatkem 16.

| 16. | Odstavec 1 se nevztahuje na uvádění syntetických polymerních mikročástic samotných nebo ve směsích na trh, které byly na trh uvedeny před 17. říjnem 2023.
  První pododstavec se však nevztahuje na uvádění syntetických polymerních mikročástic na trh pro použití uvedená v odstavci 6. |
| --- | --- |

16.

Odstavec 1 se nevztahuje na uvádění syntetických polymerních mikročástic samotných nebo ve směsích na trh, které byly na trh uvedeny před 17. říjnem 2023.

První pododstavec se však nevztahuje na uvádění syntetických polymerních mikročástic na trh pro použití uvedená v odstavci 6.

| 2) | doplňují se tyto dodatky 15 a 16:


  „Dodatek 15
  Položka 78 – pravidla pro prokazování rozložitelnosti
  V tomto dodatku jsou stanovena pravidla pro prokazování rozložitelnosti polymerů pro účely položky 78, konkrétně povolené zkušební metody a kritéria úspěšnosti u těchto metod. Zkušební metody byly navrženy tak, aby měřily biotický rozklad, ačkoli nelze vyloučit, že během zkoušky nedochází k určitému abiotickému rozkladu, který přispívá k výsledkům zkoušky.
  Zkoušky provádějí laboratoře splňující zásady správné laboratorní praxe stanovené ve směrnici 2004/10/ES nebo jiné mezinárodní normy, které Komise nebo agentura uznává za rovnocenné, nebo akreditované podle normy ISO 17025.
  1.   Zkušební metody

  Povolené zkušební metody jsou rozděleny do pěti skupin na základě jejich uspořádání a příslušného odůvodnění. Splnění kritérií úspěšnosti v kterékoli z povolených zkušebních metod ve skupinách 1 až 3 je dostatečné k prokázání, že polymer nebo polymery obsažené ve zkoušeném materiálu a podrobené zkoušce jsou rozložitelné, a jsou proto z oblasti působnosti položky 78 vyloučeny. Pokud se k prokázání rozložitelnosti polymerů určených pro jiná než zemědělská a zahradnická použití použijí zkoušky skupiny 4 nebo skupiny 5, musí být kritéria úspěšnosti splněna ve třech složkách životního prostředí vybraných takto:





  složka 1: sladká voda, voda v ústí řek nebo mořská voda, |
| --- | --- |

2)

doplňují se tyto dodatky 15 a 16:

„Dodatek 15

Položka 78 – pravidla pro prokazování rozložitelnosti

V tomto dodatku jsou stanovena pravidla pro prokazování rozložitelnosti polymerů pro účely položky 78, konkrétně povolené zkušební metody a kritéria úspěšnosti u těchto metod. Zkušební metody byly navrženy tak, aby měřily biotický rozklad, ačkoli nelze vyloučit, že během zkoušky nedochází k určitému abiotickému rozkladu, který přispívá k výsledkům zkoušky.

Zkoušky provádějí laboratoře splňující zásady správné laboratorní praxe stanovené ve směrnici 2004/10/ES nebo jiné mezinárodní normy, které Komise nebo agentura uznává za rovnocenné, nebo akreditované podle normy ISO 17025.

1.   Zkušební metody

Povolené zkušební metody jsou rozděleny do pěti skupin na základě jejich uspořádání a příslušného odůvodnění. Splnění kritérií úspěšnosti v kterékoli z povolených zkušebních metod ve skupinách 1 až 3 je dostatečné k prokázání, že polymer nebo polymery obsažené ve zkoušeném materiálu a podrobené zkoušce jsou rozložitelné, a jsou proto z oblasti působnosti položky 78 vyloučeny. Pokud se k prokázání rozložitelnosti polymerů určených pro jiná než zemědělská a zahradnická použití použijí zkoušky skupiny 4 nebo skupiny 5, musí být kritéria úspěšnosti splněna ve třech složkách životního prostředí vybraných takto:

složka 1: sladká voda, voda v ústí řek nebo mořská voda,

| složka 2:





  a) | sladkovodní sediment, sediment v ústí řek nebo mořský sediment nebo |
| --- | --- |

složka 2:

a)

sladkovodní sediment, sediment v ústí řek nebo mořský sediment nebo

| b) | rozhraní mezi sladkou vodou, vodou v ústí řek nebo mořskou vodou a sedimentem, |
| --- | --- |

b)

rozhraní mezi sladkou vodou, vodou v ústí řek nebo mořskou vodou a sedimentem,

| složka 3: půda. |
| --- |

složka 3: půda.

1.1.   Skupina 1. Screeningové zkušební metody a kritéria úspěšnosti pro prokázání snadného biologického rozkladu

| 1.1.1. | Povolené zkušební metody ve skupině 1:






  T1. | „Ready Biodegradability“ (Snadná biologická rozložitelnost) (OECD TG 301 B, C, D, F) |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

T1.

„Ready Biodegradability“ (Snadná biologická rozložitelnost) (OECD TG 301 B, C, D, F)

| T2. | „Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test)“ (Snadná biologická rozložitelnost – CO2 v uzavřených nádobách (headspace test) (OECD TG 310). |
| --- | --- |

T2.

„Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test)“ (Snadná biologická rozložitelnost – CO2 v uzavřených nádobách (headspace test) (OECD TG 310).

| 1.1.2. | Kritéria úspěšnosti: mineralizace měřená jako uvolněný CO2 nebo spotřebovaný O2 po dobu 28 dní ve výši 60 %. Požadavek na desetidenní období rozkladu uvedený v pokynech pro zkoušky T1 a T2 nemusí být splněn. |
| --- | --- |

1.1.2.

1.2.   Skupina 2. Modifikované a rozšířené screeningové zkušební metody a kritéria úspěšnosti pro prokázání snadného biologického rozkladu

| 1.2.1. | Povolené zkušební metody ve skupině 2:






  T1. | „Ready Biodegradability“ (Snadná biologická rozložitelnost) (OECD TG 301 B, C, D, F); |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

T1.

„Ready Biodegradability“ (Snadná biologická rozložitelnost) (OECD TG 301 B, C, D, F);

| T2. | „Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test)“ (Snadná biologická rozložitelnost“ – CO2 v uzavřených nádobách (headspace test) (OECD TG 310); |
| --- | --- |

T2.

„Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test)“ (Snadná biologická rozložitelnost“ – CO2 v uzavřených nádobách (headspace test) (OECD TG 310);

| T3. | „Biodegradability in Seawater“ (Biologická rozložitelnost v mořské vodě) (OECD TG 306). |
| --- | --- |

T3.

„Biodegradability in Seawater“ (Biologická rozložitelnost v mořské vodě) (OECD TG 306).

| 1.2.2. | U zkušebních metod skupiny 2 lze dobu trvání zkoušky prodloužit až na 60 dní a použít větší zkušební nádoby. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Kritéria úspěšnosti: mineralizace měřená jako spotřebovaný O2 (povoleno pouze u zkoušek T1 a T2) nebo uvolněný CO2 po dobu 60 dní ve výši 60 %. Požadavek na desetidenní období rozkladu uvedený v pokynech pro zkoušky T1 a T2 nemusí být splněn. |
| --- | --- |

1.2.3.

1.3.   Skupina 3. Screeningová zkušební metoda a kritéria úspěšnosti k prokázání vlastního rozkladu

| 1.3.1. | Povolená zkušební metoda ve skupině 3:






  T4. | „Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II)“ (Vlastní biologická rozložitelnost: modifikovaný test MITI (II)) (OECD 302C). |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

T4.

„Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II)“ (Vlastní biologická rozložitelnost: modifikovaný test MITI (II)) (OECD 302C).

| 1.3.2. | Předúprava inokula uvedená v pokynech pro zkoušku T4 není povolena. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Kritéria úspěšnosti: mineralizace měřená jako spotřebovaný O2 nebo uvolněný CO2 během 14 dnů ve výši ≥ 70 %. |
| --- | --- |

1.3.3.

1.4.   Skupina 4. Screeningové zkušební metody a kritéria úspěšnosti pro prokázání rozkladu ve srovnání s referenčním materiálem

| 1.4.1. | Povolené zkušební metody ve skupině 4:






  T5. | „Stanovení úplné aerobní biodegradability plastových materiálů ve vodném prostředí – Metoda založená na analýze uvolněného oxidu uhličitého.“ (EN ISO 14852:2021); |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

T5.

„Stanovení úplné aerobní biodegradability plastových materiálů ve vodném prostředí – Metoda založená na analýze uvolněného oxidu uhličitého.“ (EN ISO 14852:2021);

| T6. | „Stanovení úplné aerobní biodegradability plastů ve vodném prostředí – Metoda měření spotřeby kyslíku v uzavřeném respirometru.“ (EN ISO 14851:2019); |
| --- | --- |

T6.

„Stanovení úplné aerobní biodegradability plastů ve vodném prostředí – Metoda měření spotřeby kyslíku v uzavřeném respirometru.“ (EN ISO 14851:2019);

| T7. | „Plasty – Stanovení aerobní biodegradace neplovoucích plastových materiálů na rozhraní mořská voda/sediment – Metoda analýzou uvolněného oxidu uhličitého“ (EN ISO 19679:2020); |
| --- | --- |

T7.

„Plasty – Stanovení aerobní biodegradace neplovoucích plastových materiálů na rozhraní mořská voda/sediment – Metoda analýzou uvolněného oxidu uhličitého“ (EN ISO 19679:2020);

| T8. | „Plasty – Stanovení aerobní biodegradace neplovoucích plastových materiálů na rozhraní mořská voda/sediment písku – Metoda měření spotřeby kyslíku v uzavřeném respirometru“ (EN ISO 18830:2016); |
| --- | --- |

T8.

„Plasty – Stanovení aerobní biodegradace neplovoucích plastových materiálů na rozhraní mořská voda/sediment písku – Metoda měření spotřeby kyslíku v uzavřeném respirometru“ (EN ISO 18830:2016);

| T9. | „Plasty – Stanovení úplné aerobní biodegradability materiálů z plastů v půdě měřením spotřeby kyslíku v respirometru nebo měřením množství uvolněného oxidu uhličitého“ (EN ISO 17556:2019); |
| --- | --- |

T9.

„Plasty – Stanovení úplné aerobní biodegradability materiálů z plastů v půdě měřením spotřeby kyslíku v respirometru nebo měřením množství uvolněného oxidu uhličitého“ (EN ISO 17556:2019);

| T10. | „Plasty – Stanovení aerobní biodegradace neplovoucích materiálů vystavených mořskému sedimentu – Metoda analýzou uvolněného oxidu uhličitého“ (ISO 22404:2019). |
| --- | --- |

T10.

„Plasty – Stanovení aerobní biodegradace neplovoucích materiálů vystavených mořskému sedimentu – Metoda analýzou uvolněného oxidu uhličitého“ (ISO 22404:2019).

| 1.4.2. | Při použití norem T7 a T8 je třeba vzít v úvahu specifikace stanovené v normě ISO 22403:2020 „Plasty – Stanovení inherentní aerobní biodegradability materiálů vystavených mořskému inokulu za laboratorních mezofilních aerobních podmínek – Zkušební metody a požadavky“. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | U zkušebních metod skupiny 4 není předúprava inokula povolena. Výsledek je oznámen jako maximální úroveň rozkladu stanovená z fáze prodlevy křivky rozkladu nebo jako nejvyšší hodnota, pokud nebylo dosaženo fáze prodlevy. Tvar, velikost a povrch referenčního materiálu musí být srovnatelné s tvarem, velikostí a povrchem zkušebního materiálu. Jako referenční materiály lze použít tyto materiály:






  — | pozitivní kontroly: biologicky rozložitelné materiály, jako je prášek z mikrokrystalické celulózy, bezpopelové celulózové filtry nebo poly-β-hydroxybutyrát, |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

—

pozitivní kontroly: biologicky rozložitelné materiály, jako je prášek z mikrokrystalické celulózy, bezpopelové celulózové filtry nebo poly-β-hydroxybutyrát,

| — | negativní kontroly: biologicky nerozložitelné polymery, jako je polyethylen nebo polystyren. |
| --- | --- |

—

negativní kontroly: biologicky nerozložitelné polymery, jako je polyethylen nebo polystyren.

| 1.4.4. | Kritéria úspěšnosti: úplný rozklad ≥ 90 % ve srovnání s rozkladem referenčního materiálu do:






  — | 6 měsíců u zkoušek ve vodě nebo |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

—

6 měsíců u zkoušek ve vodě nebo

| — | 24 měsíců u zkoušek v půdě, sedimentu nebo na rozhraní voda/sediment. |
| --- | --- |

—

24 měsíců u zkoušek v půdě, sedimentu nebo na rozhraní voda/sediment.

1.5.   Skupina 5. Simulační zkušební metody a kritéria úspěšnosti pro prokázání rozkladu v příslušných podmínkách okolního prostředí

| 1.5.1. | Povolené zkušební metody ve skupině 5:






  T11. | „Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil“ (Aerobní a anaerobní transformace v půdě) (OECD TG 307) |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

T11.

„Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil“ (Aerobní a anaerobní transformace v půdě) (OECD TG 307)

| T12. | „Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems“ (Aerobní a anaerobní transformace v systémech vodních sedimentů) (OECD TG 308) |
| --- | --- |

T12.

„Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems“ (Aerobní a anaerobní transformace v systémech vodních sedimentů) (OECD TG 308)

| T13. | „Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test“ (Aerobní mineralizace v povrchové vodě – zkouška simulace biologického rozkladu) (OECD TG 309) |
| --- | --- |

T13.

„Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test“ (Aerobní mineralizace v povrchové vodě – zkouška simulace biologického rozkladu) (OECD TG 309)

| 1.5.2. | Požadované zkušební teploty jsou 12 °C pro sladkou vodu/vodu v ústí řek, sediment sladké vody/vody v ústí řeky a půdy a 9 °C pro mořskou vodu a mořský sediment, protože se jedná o průměrné teploty těchto složek v Unii. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Kritéria úspěšnosti:






  — | poločas rozkladu v mořské či sladké vodě nebo ve vodě v ústí řek je kratší než 60 dní, |
| --- | --- | --- |

1.5.3.

—

poločas rozkladu v mořské či sladké vodě nebo ve vodě v ústí řek je kratší než 60 dní,

| — | poločas rozkladu v mořském nebo sladkovodním sedimentu nebo v sedimentu v ústí řek je kratší než 180 dní, |
| --- | --- |

—

poločas rozkladu v mořském nebo sladkovodním sedimentu nebo v sedimentu v ústí řek je kratší než 180 dní,

| — | poločas rozkladu v půdě je kratší než 180 dní. |
| --- | --- |

—

poločas rozkladu v půdě je kratší než 180 dní.

2.   Zvláštní požadavky na prokázání rozložitelnosti polymerů ve výrobcích pro zemědělské a zahradnické použití

2.1   Hnojivé výrobky obsahující polymery, které jsou povrchově aktivními látkami nebo zvyšují schopnost výrobku zadržet vodu nebo jeho smáčitelnost

Rozložitelnost polymerů, které jsou povrchově aktivními látkami nebo zvyšují schopnost zadržet vodu či smáčitelnost v hnojivých výrobcích podle definice v čl. 2 bodě 1 nařízení (EU) 2019/1009, které nespadají do oblasti působnosti uvedeného nařízení, se prokazuje v souladu s akty v přenesené pravomoci uvedenými v čl. 42 odst. 6 uvedeného nařízení. Pokud takové akty v přenesené pravomoci neexistují, nesmějí být takové polymery uváděny na trh v hnojivých výrobcích, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) 2019/1009 po 17. říjnu 2028.

2.2   Zemědělské a zahradnické produkty jiné než hnojivé výrobky uvedené v odstavci 2.1

Pokud se použijí zkušební metody skupiny 4 nebo skupiny 5, musí být rozložitelnost polymerů ve výrobcích pro zemědělské nebo zahradnické použití jiných než hnojivých výrobků uvedených v bodě 2.1 prokázána nejméně ve dvou složkách životního prostředí vybraných takto:

| složka 1: sladká voda, voda v ústí řek nebo mořská voda, |
| --- |

složka 1: sladká voda, voda v ústí řek nebo mořská voda,

| složka 2: půda. |
| --- |

složka 2: půda.

Aby byl polymer ve výrobku pro zemědělské nebo zahradnické použití, který není hnojivým výrobkem uvedeným v bodě 2.1, považován za rozložitelný v rozsahu položky 78, musí dosáhnout 90 % rozkladu:

| a) | v půdě za dobu 48 měsíců po skončení doby funkčnosti výrobku; doba funkčnosti je doba po použití výrobku, během níž výrobek plní svou funkci; |
| --- | --- |

a)

v půdě za dobu 48 měsíců po skončení doby funkčnosti výrobku; doba funkčnosti je doba po použití výrobku, během níž výrobek plní svou funkci;

| b) | ve vodě za dobu:






  i) | 12 měsíců plus doba funkčnosti výrobku, pokud se použijí zkušební metody skupiny 4, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

ve vodě za dobu:

i)

12 měsíců plus doba funkčnosti výrobku, pokud se použijí zkušební metody skupiny 4, nebo

| ii) | 16 měsíců plus doba funkčnosti výrobku, pokud se použijí zkušební metody skupiny 5. |
| --- | --- |

ii)

16 měsíců plus doba funkčnosti výrobku, pokud se použijí zkušební metody skupiny 5.

Za tímto účelem se kritéria úspěšnosti pro zkušební metody skupin 4 a 5 upraví tak, aby uváděla procentní podíl rozkladu (pro skupinu 4) nebo poločas rozpadu (pro skupinu 5), který je třeba dodržet na konci standardní doby trvání zkoušky za účelem dosažení podmínek stanovených v předchozím odstavci.

Upravená kritéria úspěšnosti pro zkušební metody skupiny 4 a 5 jsou uvedena v tabulce A a B.

Tabulka A

Kritéria úspěšnosti skupiny 4 pro polymery ve výrobcích pro zemědělské nebo zahradnické použití, uvedená podle délky doby funkčnosti (DF) a typu zkoušky.

| Zkušební metoda | Posuzované kritérium | Kritérium úspěšnosti (DF = 0) | Kritérium úspěšnosti (DF 1 měsíc) | Kritérium úspěšnosti (DF 2 měsíce) | Kritérium úspěšnosti (DF 3 měsíce) | Kritérium úspěšnosti (DF 6 měsíce) | Kritérium úspěšnosti (DF 9 měsíce) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T9 (půda) | cílový rozklad po 24 měsících | ≥ 68,4  % | ≥ 67,6  % | ≥ 66,9  % | ≥ 66,2  % | ≥ 64,1  % | ≥ 62,1  % |
| T5 a T6
  (povrchová voda) | cílový rozklad po 6 měsících | ≥ 68,4  % | ≥ 65,4  % | ≥ 62,7  % | ≥ 60,2  % | ≥ 53,6  % | ≥ 48,2  % |

Zkušební metoda

Posuzované kritérium

Kritérium úspěšnosti (DF = 0)

Kritérium úspěšnosti (DF 1 měsíc)

Kritérium úspěšnosti (DF 2 měsíce)

Kritérium úspěšnosti (DF 3 měsíce)

Kritérium úspěšnosti (DF 6 měsíce)

Kritérium úspěšnosti (DF 9 měsíce)

T9 (půda)

cílový rozklad po 24 měsících

≥ 68,4  %

≥ 67,6  %

≥ 66,9  %

≥ 66,2  %

≥ 64,1  %

≥ 62,1  %

T5 a T6

(povrchová voda)

cílový rozklad po 6 měsících

≥ 68,4  %

≥ 65,4  %

≥ 62,7  %

≥ 60,2  %

≥ 53,6  %

≥ 48,2  %

Tabulka B

Kritéria úspěšnosti skupiny 5 pro polymery ve výrobcích pro zemědělské nebo zahradnické použití, uvedená podle délky doby funkčnosti (DF) a typu zkoušky.

| Zkušební metoda | Posuzované kritérium | Kritérium úspěšnosti (DF = 0) | Kritérium úspěšnosti (DF 1 měsíc) | Kritérium úspěšnosti (DF 2 měsíce) | Kritérium úspěšnosti (DF 3 měsíce) | Kritérium úspěšnosti (DF 6 měsíce) | Kritérium úspěšnosti (DF 9 měsíce) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T11 (půda, 48 měsíců + DF) | Poločas rozkladu (DegT50) | DegT50
  ≤ 440 dnů | DegT50
  ≤ 449 dnů | DegT50
  ≤ 458 dnů | DegT50
  ≤ 467 dnů | DegT50
  ≤ 495 dnů | DegT50
  ≤ 522 dnů |
| T13 (povrchová voda, 16 měsíců + DF) | Poločas rozkladu (DegT50) | DegT50
  ≤ 147 dnů | DegT50
  ≤ 156 dnů | DegT50
  ≤ 165 dnů | DegT50
  ≤ 174 dnů | DegT50
  ≤ 202 dnů | DegT50
  ≤ 229 dnů |

Zkušební metoda

Posuzované kritérium

Kritérium úspěšnosti (DF = 0)

Kritérium úspěšnosti (DF 1 měsíc)

Kritérium úspěšnosti (DF 2 měsíce)

Kritérium úspěšnosti (DF 3 měsíce)

Kritérium úspěšnosti (DF 6 měsíce)

Kritérium úspěšnosti (DF 9 měsíce)

T11 (půda, 48 měsíců + DF)

Poločas rozkladu (DegT50)

DegT50

≤ 440 dnů

DegT50

≤ 449 dnů

DegT50

≤ 458 dnů

DegT50

≤ 467 dnů

DegT50

≤ 495 dnů

DegT50

≤ 522 dnů

T13 (povrchová voda, 16 měsíců + DF)

Poločas rozkladu (DegT50)

DegT50

≤ 147 dnů

DegT50

≤ 156 dnů

DegT50

≤ 165 dnů

DegT50

≤ 174 dnů

DegT50

≤ 202 dnů

DegT50

≤ 229 dnů

Pro období funkčnosti, která nejsou uvedena v tabulkách A nebo B, se kritéria úspěšnosti vypočítají pomocí níže uvedených vzorců exponenciálního rozpadu.

Skupina 4, T9 (půda):

Cílový rozklad za 24 měsíců (TD24 m) se vypočítá takto:

TD24 m = 1 – exp(–λ*c*24)

Skupina 4, T5 a T6 (povrchová voda)

Cílový rozklad za 6 měsíců (TD6 m) se vypočítá takto:

TD6 m = 1 – exp(–λ*c*6)

Skupina 5, T11 (půda) a T13 (povrchová voda):

Poločas rozkladu (DegT50) zjištěný na konci trvání zkoušky skupiny 5 se vypočítá takto:

DegT50 = ln(2)/λ,

kde:

c je průměrný počet dní v měsíci, vypočítaný takto:

c = 365,25/12,

λ je míra rozkladu, vypočítaná takto:

| u T9 a T11: | λΤ9/T11 = ln(0,1)/–t90,T9/T11 |
| --- | --- |

u T9 a T11:

λΤ9/T11 = ln(0,1)/–t90,T9/T11

| u T5 a T6: | λΤ5/T6 = ln(0,1)/–t90,T5/T6 |
| --- | --- |

u T5 a T6:

λΤ5/T6 = ln(0,1)/–t90,T5/T6

| pro T13: | λΤ13 = ln(0,1)/–t90,T13 |
| --- | --- |

pro T13:

λΤ13 = ln(0,1)/–t90,T13

t90
  je doba do 90 % rozkladu, vypočítaná takto:

| u T9 a T11: | t90,T9/T11 = c*(48 + DF) |
| --- | --- |

u T9 a T11:

t90,T9/T11 = c*(48 + DF)

| u T5 a T6: | t90,T5/T6 = c*(12 + DF) |
| --- | --- |

u T5 a T6:

t90,T5/T6 = c*(12 + DF)

| u T13: | t90,T13 = c*(16 + DF) |
| --- | --- |

u T13:

t90,T13 = c*(16 + DF)

DF
  je doba funkčnosti vyjádřená v měsících.

3.   Zvláštní požadavky na zkušební materiál, který má být použit při zkouškách rozkladu

Zkouška se provede na zkušebním materiálu sestávajícím z polymeru nebo polymerů obsažených v částicích nebo tvořících souvislou vrstvu na částicích (dále jen „polymerní částice“), které jsou z hlediska složení, tvaru, velikosti a povrchu srovnatelné s polymerními částicemi obsaženými ve výrobku, nebo pokud to není technicky proveditelné, s polymerními částicemi, které jsou likvidovány nebo uvolňovány do životního prostředí.

Odchylně od prvního odstavce mohou být polymery používané pro zapouzdření zkoušeny v některé z těchto forem:

| — | ve formě, v jaké jsou uváděny na trh, |
| --- | --- |

—

ve formě, v jaké jsou uváděny na trh,

| — | ve formě izolovaného povlaku, |
| --- | --- |

—

ve formě izolovaného povlaku,

| — | ve formě uváděné na trh, kde je organické jádro materiálu nahrazeno inertním materiálem, jako je sklo. |
| --- | --- |

—

ve formě uváděné na trh, kde je organické jádro materiálu nahrazeno inertním materiálem, jako je sklo.

Zkušební materiál musí mít tloušťku srovnatelnou s pevným polymerním povlakem částice uváděné na trh. Je-li rozklad posuzován ve vztahu k referenčnímu materiálu podle bodu 1.4.3, musí být tvar, velikost a povrch referenčního materiálu srovnatelné s tvarem, velikostí a povrchem zkušebního materiálu.

Obsahuje-li zkušební materiál více než jeden polymer a k prokázání rozkladu jsou použity zkušební metody ze skupin 1, 2 nebo 3, musí být rozklad každého z polymerů prokázán některým z těchto způsobů:

| — | zvlášť zkouškou rozkladu zkušebního materiálu a každého polymeru ve zkušebním materiálu pomocí povolených zkušebních metod a kritérií úspěšnosti stanovených v tomto dodatku, |
| --- | --- |

—

zvlášť zkouškou rozkladu zkušebního materiálu a každého polymeru ve zkušebním materiálu pomocí povolených zkušebních metod a kritérií úspěšnosti stanovených v tomto dodatku,

| — | zkoušením rozkladu zkušebního materiálu pomocí povolených zkušebních metod a kritérií úspěšnosti stanovených v tomto dodatku a v průběhu zkoušky se jakýmikoliv vhodnými prostředky prokáže, že všechny polymery ve zkušebním materiálu přispívají k rozkladu pozorovanému během zkoušky a že každý polymer splňuje kritéria úspěšnosti podle příslušné povolené zkušební metody stanovené v tomto dodatku. |
| --- | --- |

—

zkoušením rozkladu zkušebního materiálu pomocí povolených zkušebních metod a kritérií úspěšnosti stanovených v tomto dodatku a v průběhu zkoušky se jakýmikoliv vhodnými prostředky prokáže, že všechny polymery ve zkušebním materiálu přispívají k rozkladu pozorovanému během zkoušky a že každý polymer splňuje kritéria úspěšnosti podle příslušné povolené zkušební metody stanovené v tomto dodatku.

Skládá-li se zkušební materiál z jediného polymeru, ale obsahuje další nepolymerní organické látky v koncentraci vyšší než 10 % hmot. zkušebního materiálu a k prokázání rozkladu se použijí zkušební metody ze skupin 1, 2 nebo 3, platí kterákoli z těchto podmínek:

| — | rozklad zkušebního materiálu a polymeru ve zkušebním materiálu se zkouší odděleně pomocí zkušebních metod a kritérií úspěšnosti stanovených v tomto dodatku; |
| --- | --- |

—

rozklad zkušebního materiálu a polymeru ve zkušebním materiálu se zkouší odděleně pomocí zkušebních metod a kritérií úspěšnosti stanovených v tomto dodatku;

| — | rozklad zkušebního materiálu se zkouší pomocí povolených zkušebních metod a kritérií úspěšnosti stanovených v tomto dodatku a v průběhu zkoušky se jakýmikoliv vhodnými prostředky prokáže, že polymer přispívá k rozkladu zkušebního materiálu pozorovanému během zkoušky a splňuje kritéria úspěšnosti podle příslušné povolené zkušební metody stanovené v tomto dodatku. |
| --- | --- |

—

rozklad zkušebního materiálu se zkouší pomocí povolených zkušebních metod a kritérií úspěšnosti stanovených v tomto dodatku a v průběhu zkoušky se jakýmikoliv vhodnými prostředky prokáže, že polymer přispívá k rozkladu zkušebního materiálu pozorovanému během zkoušky a splňuje kritéria úspěšnosti podle příslušné povolené zkušební metody stanovené v tomto dodatku.

Dodatek 16

Položka 78 – pravidla pro prokazování rozpustnosti:

V tomto dodatku jsou stanoveny povolené zkušební metody a zkušební podmínky pro prokázání, že polymer je rozpustný pro účely položky 78. Zkoušky provádějí laboratoře splňující zásady správné laboratorní praxe stanovené ve směrnici 2004/10/ES nebo jiné mezinárodní normy, které Komise nebo agentura uznává za rovnocenné, nebo akreditované podle normy ISO 17025.

Povolené zkušební metody:

| 1. | Pokyn OECD 120 |
| --- | --- |

1.

Pokyn OECD 120

| 2. | Pokyn OECD 105 |
| --- | --- |

2.

Pokyn OECD 105

Zkouška se provede na zkušebním materiálu sestávajícím z polymeru nebo polymerů obsažených v částicích nebo tvořících souvislou vrstvu na částicích (dále jen „polymerní částice“), které jsou z hlediska složení, tvaru, velikosti a povrchu srovnatelné s polymerními částicemi obsaženými ve výrobku, nebo pokud to není technicky proveditelné, s polymerními částicemi, které jsou likvidovány nebo uvolňovány do životního prostředí.

Odchylně od třetího odstavce se u polymerních částic, které mají všechny rozměry větší než 0,25 mm nebo mají poměr délky k průměru větší než 3 a jsou delší než 0,25 mm, zmenší velikost zkoušených polymerních částic v souladu s pokynem OECD 120 tak, aby alespoň jeden rozměr polymerní částice nebo u polymerních částic, které mají poměr délky k průměru větší než 3, délka polymerní částice byla v rozmezí 0,125 mm až 0,25 mm. U polymerních částic obsahujících kromě polymeru nebo polymerů také anorganické látky, jako jsou polymerní částice zapouzdřené s anorganickými látkami nebo polymerní částice, kde je polymer navázán na anorganický nosič, postačí prokázat, že polymer splňuje dané kritérium úspěšnosti. Za tímto účelem je povoleno zkoušet rozpustnost polymeru nebo polymerů před vytvořením polymerních částic.

Podmínky pro zkoušku rozpustnosti jsou tyto:

| — | teplota 20 0C |
| --- | --- |

—

teplota 20 0C

| — | pH 7 |
| --- | --- |

—

pH 7

| — | zátěž: 10 g/1 000 ml |
| --- | --- |

—

zátěž: 10 g/1 000 ml

| — | délka zkoušky: 24 h |
| --- | --- |

—

délka zkoušky: 24 h

kritérium úspěšnosti: rozpustnost > 2 g/l.

---

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/89

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/2056

ze dne 26. září 2023,

kterým se mění prováděcí technické normy stanovené v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 945/2014, pokud jde o aktualizaci seznamu relevantních vhodně diverzifikovaných indexů podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 344 odst. 1 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Aby bylo zajištěno, že akciové indexy uvedené v příloze prováděcího nařízení Komise (EU) č. 945/2014 (2) i nadále splňují podmínky pro to, aby bylo možné pominout jejich specifické riziko, Evropský orgán pro bankovnictví relevantní indexy znovu posoudil s ohledem na nejnovější dostupné údaje, což jsou údaje, které se týkají roku 2022. Toto opětovné posouzení ukázalo, že seznam relevantních vhodně diverzifikovaných indexů je třeba aktualizovat. |
| --- | --- |

(1)

Aby bylo zajištěno, že akciové indexy uvedené v příloze prováděcího nařízení Komise (EU) č. 945/2014 (2) i nadále splňují podmínky pro to, aby bylo možné pominout jejich specifické riziko, Evropský orgán pro bankovnictví relevantní indexy znovu posoudil s ohledem na nejnovější dostupné údaje, což jsou údaje, které se týkají roku 2022. Toto opětovné posouzení ukázalo, že seznam relevantních vhodně diverzifikovaných indexů je třeba aktualizovat.

| (2) | Prováděcí nařízení (EU) č. 945/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcí nařízení (EU) č. 945/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (3) | Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví. |
| --- | --- |

(3)

Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.

| (4) | Změny prováděcího nařízení (EU) č. 945/2014 nevyplývají ze změn použité metodiky posuzování. Evropský orgán pro bankovnictví proto pouze za účelem aktualizace seznamu relevantních vhodně diverzifikovaných indexů neuskutečnil otevřenou veřejnou konzultaci o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, ani neanalyzoval potenciální související náklady a přínosy vzhledem k tomu, že taková konzultace nebo analýza by vzhledem k rozsahu zavedených změn a dopadu dotčených návrhů prováděcích technických norem byla velmi nepřiměřená. V důsledku opětovného posouzení by měl být z tohoto seznamu odstraněn pouze malý počet indexů a počet těchto indexů je v každém případě převýšen počtem indexů, které se nově zavádějí, |
| --- | --- |

(4)

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 945/2014 nevyplývají ze změn použité metodiky posuzování. Evropský orgán pro bankovnictví proto pouze za účelem aktualizace seznamu relevantních vhodně diverzifikovaných indexů neuskutečnil otevřenou veřejnou konzultaci o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, ani neanalyzoval potenciální související náklady a přínosy vzhledem k tomu, že taková konzultace nebo analýza by vzhledem k rozsahu zavedených změn a dopadu dotčených návrhů prováděcích technických norem byla velmi nepřiměřená. V důsledku opětovného posouzení by měl být z tohoto seznamu odstraněn pouze malý počet indexů a počet těchto indexů je v každém případě převýšen počtem indexů, které se nově zavádějí,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 945/2014 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 945/2014 ze dne 4. září 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o relevantní vhodně diverzifikované indexy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 265, 5.9.2014, s. 3).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Akciové indexy, které splňují požadavky článku 344 nařízení (EU) č. 575/2013

| Index | Země/oblast |
| --- | --- |
| 1. | STOXX Asia/Pacific 600 |

Index

Země/oblast

1.

STOXX Asia/Pacific 600

Asie a Tichomoří

| 2. | ASX100 |
| --- | --- |

2.

ASX100

Austrálie

| 3. | ATX |
| --- | --- |

3.

ATX

Rakousko

| 4. | ATX Prime |
| --- | --- |

4.

ATX Prime

Rakousko

| 5. | BEL20 |
| --- | --- |

5.

BEL20

Belgie

| 6. | SaoPaulo – Bovespa |
| --- | --- |

6.

SaoPaulo – Bovespa

Brazílie

| 7. | TSX60 |
| --- | --- |

7.

TSX60

Kanada

| 8. | CETOP20 Index |
| --- | --- |

8.

CETOP20 Index

Střední Evropa

| 9. | CSI 100 Index |
| --- | --- |

9.

CSI 100 Index

Čína

| 10. | CSI 300 Index |
| --- | --- |

10.

CSI 300 Index

Čína

| 11. | FTSE China A50 Index |
| --- | --- |

11.

FTSE China A50 Index

Čína

| 12. | Hang Seng Mainland 100 China |
| --- | --- |

12.

Hang Seng Mainland 100 China

Čína

| 13. | OMX Copenhagen 25 |
| --- | --- |

13.

OMX Copenhagen 25

Dánsko

| 14. | OMX Copenhagen Benchmark |
| --- | --- |

14.

OMX Copenhagen Benchmark

Dánsko

| 15. | FTSE RAFI Developed 1000 |
| --- | --- |

15.

FTSE RAFI Developed 1000

rozvinuté trhy

| 16. | CECE Composite Index EUR |
| --- | --- |

16.

CECE Composite Index EUR

východní Evropa

| 17. | FTSE RAFI Emerging Markets |
| --- | --- |

17.

FTSE RAFI Emerging Markets

rozvíjející se trhy

| 18. | MSCI Emerging Markets 50 |
| --- | --- |

18.

MSCI Emerging Markets 50

rozvíjející se trhy

| 19. | Cboe Eurozone 50 |
| --- | --- |

19.

Cboe Eurozone 50

Evropa

| 20. | DJ Euro STOXX 50 |
| --- | --- |

20.

DJ Euro STOXX 50

Evropa

| 21. | FTSE All World Europe |
| --- | --- |

21.

FTSE All World Europe

Evropa

| 22. | FTSE Euro 100 |
| --- | --- |

22.

FTSE Euro 100

Evropa

| 23. | FTSE Eurofirst 100 |
| --- | --- |

23.

FTSE Eurofirst 100

Evropa

| 24. | FTSE Eurofirst 300 |
| --- | --- |

24.

FTSE Eurofirst 300

Evropa

| 25. | FTSE Eurofirst 80 |
| --- | --- |

25.

FTSE Eurofirst 80

Evropa

| 26. | FTSE Eurotop 100 |
| --- | --- |

26.

FTSE Eurotop 100

Evropa

| 27. | MSCI Euro |
| --- | --- |

27.

MSCI Euro

Evropa

| 28. | MSCI Europe |
| --- | --- |

28.

MSCI Europe

Evropa

| 29. | MSCI Pan-Euro |
| --- | --- |

29.

MSCI Pan-Euro

Evropa

| 30. | NTX New Europe Blue Chip |
| --- | --- |

30.

NTX New Europe Blue Chip

Evropa

| 31. | S&P Euro |
| --- | --- |

31.

S&P Euro

Evropa

| 32. | S&P Europe 350 |
| --- | --- |

32.

S&P Europe 350

Evropa

| 33. | STOXX All Europe 100 |
| --- | --- |

33.

STOXX All Europe 100

Evropa

| 34. | STOXX All Europe 800 |
| --- | --- |

34.

STOXX All Europe 800

Evropa

| 35. | STOXX Europe 50 |
| --- | --- |

35.

STOXX Europe 50

Evropa

| 36. | STOXX Europe 600 |
| --- | --- |

36.

STOXX Europe 600

Evropa

| 37. | STOXX Europe 600 Equal Weight |
| --- | --- |

37.

STOXX Europe 600 Equal Weight

Evropa

| 38. | STOXX Europe Lrg 200 |
| --- | --- |

38.

STOXX Europe Lrg 200

Evropa

| 39. | STOXX Europe Mid 200 |
| --- | --- |

39.

STOXX Europe Mid 200

Evropa

| 40. | STOXX Europe Small 200 |
| --- | --- |

40.

STOXX Europe Small 200

Evropa

| 41. | STOXX Select Dividend 30 |
| --- | --- |

41.

STOXX Select Dividend 30

Evropa

| 42. | OMXH25 |
| --- | --- |

42.

OMXH25

Finsko

| 43. | CAC40 |
| --- | --- |

43.

CAC40

Francie

| 44. | Cboe France 40 |
| --- | --- |

44.

Cboe France 40

Francie

| 45. | SBF 120 |
| --- | --- |

45.

SBF 120

Francie

| 46. | Cboe Germany 40 |
| --- | --- |

46.

Cboe Germany 40

Německo

| 47. | DAX |
| --- | --- |

47.

DAX

Německo

| 48. | HDAX |
| --- | --- |

48.

HDAX

Německo

| 49. | MDAX |
| --- | --- |

49.

MDAX

Německo

| 50. | SDAX |
| --- | --- |

50.

SDAX

Německo

| 51. | FTSE RAFI All World |
| --- | --- |

51.

FTSE RAFI All World

globální

| 52. | MSCI World Index |
| --- | --- |

52.

MSCI World Index

globální

| 53. | Athens General |
| --- | --- |

53.

Athens General

Řecko

| 54. | FT ASE Large Cap |
| --- | --- |

54.

FT ASE Large Cap

Řecko

| 55. | Hang Seng |
| --- | --- |

55.

Hang Seng

Hongkong

| 56. | Hang Seng China Enterprises |
| --- | --- |

56.

Hang Seng China Enterprises

Hongkong

| 57. | NIFTY 50 |
| --- | --- |

57.

NIFTY 50

Indie

| 58. | S&P BSE 100 |
| --- | --- |

58.

S&P BSE 100

Indie

| 59. | ISEQ 20 |
| --- | --- |

59.

ISEQ 20

Irsko

| 60. | Cboe Italy 40 |
| --- | --- |

60.

Cboe Italy 40

Itálie

| 61. | FTSE MIB |
| --- | --- |

61.

FTSE MIB

Itálie

| 62. | Nikkei225 |
| --- | --- |

62.

Nikkei225

Japonsko

| 63. | Nikkei300 |
| --- | --- |

63.

Nikkei300

Japonsko

| 64. | TOPIX 400 |
| --- | --- |

64.

TOPIX 400

Japonsko

| 65. | TOPIX Core 30 |
| --- | --- |

65.

TOPIX Core 30

Japonsko

| 66. | S&P Latin America 40 |
| --- | --- |

66.

S&P Latin America 40

Latinská Amerika

| 67. | FTSE Bursa Malaysia KLCI |
| --- | --- |

67.

FTSE Bursa Malaysia KLCI

Malajsie

| 68. | FTSE Bursa Malaysia Top100 |
| --- | --- |

68.

FTSE Bursa Malaysia Top100

Malajsie

| 69. | MSE Share Index |
| --- | --- |

69.

MSE Share Index

Malta

| 70. | INMEX Index |
| --- | --- |

70.

INMEX Index

Mexiko

| 71. | IPC Index |
| --- | --- |

71.

IPC Index

Mexiko

| 72. | AEX |
| --- | --- |

72.

AEX

Nizozemsko

| 73. | AMX |
| --- | --- |

73.

AMX

Nizozemsko

| 74. | Cboe Netherlands 25 |
| --- | --- |

74.

Cboe Netherlands 25

Nizozemsko

| 75. | NZSE50 |
| --- | --- |

75.

NZSE50

Nový Zéland

| 76. | Cboe Norway 25 |
| --- | --- |

76.

Cboe Norway 25

Norsko

| 77. | OBX |
| --- | --- |

77.

OBX

Norsko

| 78. | OBXP |
| --- | --- |

78.

OBXP

Norsko

| 79. | mWIG40 |
| --- | --- |

79.

mWIG40

Polsko

| 80. | WIG20 |
| --- | --- |

80.

WIG20

Polsko

| 81. | MSCI Singapore Free Index |
| --- | --- |

81.

MSCI Singapore Free Index

Singapur

| 82. | Straits Times Index |
| --- | --- |

82.

Straits Times Index

Singapur

| 83. | FTSE JSE Top 40 |
| --- | --- |

83.

FTSE JSE Top 40

Jižní Afrika

| 84. | Cboe Spain 35 |
| --- | --- |

84.

Cboe Spain 35

Španělsko

| 85. | IBEX35 |
| --- | --- |

85.

IBEX35

Španělsko

| 86. | Cboe Sweden 30 |
| --- | --- |

86.

Cboe Sweden 30

Švédsko

| 87. | OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |

87.

OMX Stockholm 30

Švédsko

| 88. | Cboe Switzerland 20 |
| --- | --- |

88.

Cboe Switzerland 20

Švýcarsko

| 89. | SMI |
| --- | --- |

89.

SMI

Švýcarsko

| 90. | SMI MID |
| --- | --- |

90.

SMI MID

Švýcarsko

| 91. | SET 50 |
| --- | --- |

91.

SET 50

Thajsko

| 92. | Cboe UK 100 |
| --- | --- |

92.

Cboe UK 100

Spojené království

| 93. | FTSE 100 |
| --- | --- |

93.

FTSE 100

Spojené království

| 94. | FTSE AIM 100 |
| --- | --- |

94.

FTSE AIM 100

Spojené království

| 95. | FTSE AIM UK 50 |
| --- | --- |

95.

FTSE AIM UK 50

Spojené království

| 96. | FTSE Fledgling |
| --- | --- |

96.

FTSE Fledgling

Spojené království

| 97. | FTSE mid-250 |
| --- | --- |

97.

FTSE mid-250

Spojené království

| 98. | FTSE Small Cap |
| --- | --- |

98.

FTSE Small Cap

Spojené království

| 99. | Dow Jones Ind. Av. |
| --- | --- |

99.

Dow Jones Ind. Av.

Spojené státy americké

| 100. | NASDAQ 100 |
| --- | --- |

100.

NASDAQ 100

Spojené státy americké

| 101. | S&P 500 |
| --- | --- |

101.

S&P 500

Spojené státy americké

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/94

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/2057

ze dne 26. září 2023,

kterým se mění přílohy VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620, pokud jde o schválení nebo odnětí statusu území prostého nákazy některých členských států nebo jejich oblastí pro některé nákazy uvedené na seznamu a schválení eradikačních programů pro některé nákazy uvedené na seznamu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 31 odst. 3 a čl. 36 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2016/429 stanoví pravidla pro konkrétní nákazy uvedené na seznamu v souladu s čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení a stanoví, jak se tato pravidla použijí na různé kategorie nákaz uvedených na seznamu. Nařízení (EU) 2016/429 stanoví povinnost členských států zavést pro nákazy uvedené na seznamu povinné eradikační programy podle čl. 9 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení nebo volitelné eradikační programy podle čl. 9 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení a předložit tyto programy Komisi ke schválení. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že status členských států nebo jejich oblastí či jednotek jako území prostého nákazy, pokud jde o určité nákazy uvedené na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a c) uvedeného nařízení, schvaluje nebo odnímá Komise. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2016/429 stanoví pravidla pro konkrétní nákazy uvedené na seznamu v souladu s čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení a stanoví, jak se tato pravidla použijí na různé kategorie nákaz uvedených na seznamu. Nařízení (EU) 2016/429 stanoví povinnost členských států zavést pro nákazy uvedené na seznamu povinné eradikační programy podle čl. 9 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení nebo volitelné eradikační programy podle čl. 9 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení a předložit tyto programy Komisi ke schválení. Uvedené nařízení rovněž stanoví, že status členských států nebo jejich oblastí či jednotek jako území prostého nákazy, pokud jde o určité nákazy uvedené na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. b) a c) uvedeného nařízení, schvaluje nebo odnímá Komise.

| (2) | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 (2) doplňuje nařízení (EU) 2016/429 a stanoví kritéria pro udělení, udržení, pozastavení a odnětí statusu území prostého nákazy pro členské státy nebo jejich oblasti či jednotky a požadavky na schválení povinných nebo volitelných eradikačních programů pro členské státy nebo jejich oblasti či jednotky. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 (2) doplňuje nařízení (EU) 2016/429 a stanoví kritéria pro udělení, udržení, pozastavení a odnětí statusu území prostého nákazy pro členské státy nebo jejich oblasti či jednotky a požadavky na schválení povinných nebo volitelných eradikačních programů pro členské státy nebo jejich oblasti či jednotky.

| (3) | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/620 (3) stanoví prováděcí pravidla týkající se nákaz zvířat uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429, pokud jde o status území prostého nákazy a status území, kde se neprovádí vakcinace, některých členských států nebo jejich oblastí či jednotek a schválení eradikačních programů pro zmíněné nákazy uvedené na seznamu. Konkrétně jsou v přílohách zmíněného nařízení uvedeny seznamy členských států nebo jejich oblastí či jednotek se statusem území prostého nákazy a také seznamy stávajících schválených povinných nebo volitelných eradikačních programů. Vzhledem k měnící se epizootologické situaci některých nákaz je nezbytné změnit některé přílohy prováděcího nařízení (EU) 2021/620 za účelem zařazení nových členských států nebo jejich oblastí prostých nákazy na seznam a schválení některých povinných nebo volitelných eradikačních programů předložených Komisi. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/620 (3) stanoví prováděcí pravidla týkající se nákaz zvířat uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429, pokud jde o status území prostého nákazy a status území, kde se neprovádí vakcinace, některých členských států nebo jejich oblastí či jednotek a schválení eradikačních programů pro zmíněné nákazy uvedené na seznamu. Konkrétně jsou v přílohách zmíněného nařízení uvedeny seznamy členských států nebo jejich oblastí či jednotek se statusem území prostého nákazy a také seznamy stávajících schválených povinných nebo volitelných eradikačních programů. Vzhledem k měnící se epizootologické situaci některých nákaz je nezbytné změnit některé přílohy prováděcího nařízení (EU) 2021/620 za účelem zařazení nových členských států nebo jejich oblastí prostých nákazy na seznam a schválení některých povinných nebo volitelných eradikačních programů předložených Komisi.

| (4) | Pokud jde o bovinní virovou diarrheu (BVD), předložilo Německo Komisi informace prokazující, že podmínky pro uznání statusu území prostého BVD stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 jsou splněny na celém území spolkové země Bavorsko, na většině území spolkové země Dolní Sasko s výjimkou okresů Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg a Stade, na většině území spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko s výjimkou okresů Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve a Paderborn a na většině území spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko s výjimkou okresu Rendsburg-Eckernförde. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedené žádosti splňují kritéria stanovená v části II kapitole 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro udělení statusu území prostého BVD. Uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v části I přílohy VII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblasti se statusem území prostého BVD. |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o bovinní virovou diarrheu (BVD), předložilo Německo Komisi informace prokazující, že podmínky pro uznání statusu území prostého BVD stanovené v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 jsou splněny na celém území spolkové země Bavorsko, na většině území spolkové země Dolní Sasko s výjimkou okresů Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg a Stade, na většině území spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko s výjimkou okresů Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve a Paderborn a na většině území spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko s výjimkou okresu Rendsburg-Eckernförde. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedené žádosti splňují kritéria stanovená v části II kapitole 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro udělení statusu území prostého BVD. Uvedené oblasti by proto měly být zařazeny na seznam v části I přílohy VII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblasti se statusem území prostého BVD.

| (5) | Pokud jde o infekci virem katarální horečky ovcí (BTV), Lucembursko předložilo Komisi informace prokazující, že podmínky pro uznání statusu území prostého infekce BTV jsou splněny na celém území Lucemburska. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedená žádost splňuje kritéria stanovená v části II kapitole 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro udělení statusu území prostého infekce BTV. Lucembursko by proto mělo být zařazeno na seznam v části I přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblast prostá infekce BTV. |
| --- | --- |

(5)

Pokud jde o infekci virem katarální horečky ovcí (BTV), Lucembursko předložilo Komisi informace prokazující, že podmínky pro uznání statusu území prostého infekce BTV jsou splněny na celém území Lucemburska. Z posouzení Komise vyplynulo, že uvedená žádost splňuje kritéria stanovená v části II kapitole 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 pro udělení statusu území prostého infekce BTV. Lucembursko by proto mělo být zařazeno na seznam v části I přílohy VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 jako oblast prostá infekce BTV.

| (6) | Přílohy VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(6)

Přílohy VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro dozor, eradikační programy a status území prostého nákazy pro některé nákazy uvedené na seznamu a nově se objevující nákazy (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/620 ze dne 15. dubna 2021, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o schválení statusu území prostého nákazy a statusu území, kde se neprovádí vakcinace, některých členských států nebo jejich oblastí či jednotek pro některé nákazy uvedené na seznamu a schválení eradikačních programů pro zmíněné nákazy uvedené na seznamu (Úř. věst. L 131, 16.4.2021, s. 78).

3

---

PŘÍLOHA

Přílohy VII a VIII prováděcího nařízení (EU) 2021/620 se mění takto:

| 1) | příloha VII se mění takto:






  a) | v části I se položka pro Německo nahrazuje tímto:






  Členský stát | Území |
| --- | --- | --- | --- |
| „Německo | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen, vyjma Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen, vyjma Landkreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein, vyjma Landkreis Rendsburg-Eckernförde
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen“ |

1)

příloha VII se mění takto:

a)

v části I se položka pro Německo nahrazuje tímto:

Členský stát

Území

„Německo

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen, vyjma Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen, vyjma Landkreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein, vyjma Landkreis Rendsburg-Eckernförde

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen“

| b) | v části II se položka pro Německo nahrazuje tímto:







  Členský stát | Území | Datum počátečního schválení podle čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689 |
| --- | --- | --- | --- |
| „Německo | Bundesland Berlin
  Bundesland Niedersachsen:
  Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen:
  Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein:
  Kreis Rendsburg-Eckernförde | 21. února 2022“ |

b)

v části II se položka pro Německo nahrazuje tímto:

Členský stát

Území

Datum počátečního schválení podle čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/689

„Německo

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen:

Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen:

Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein:

Kreis Rendsburg-Eckernförde

21. února 2022“

| 2) | v příloze VIII části I se mezi položky pro Litvu a Maďarsko vkládá nová položka pro Lucembursko, která zní:






  Členský stát | Území |
| --- | --- | --- |
| „Lucembursko | Celé území“ |

2)

v příloze VIII části I se mezi položky pro Litvu a Maďarsko vkládá nová položka pro Lucembursko, která zní:

Členský stát

Území

„Lucembursko

Celé území“

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/97 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/97

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/2058

ze dne 26. září 2023,

kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o zvláštní míry úředních kontrol a vzor obecného osvědčení pro vstup zásilek určitého maloobchodního zboží do Severního Irska z jiných částí Spojeného království

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231 ze dne 14. června 2023, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro vstup některých zásilek maloobchodního zboží, rostlin k pěstování, sadby brambor, strojů a některých vozidel provozovaných pro zemědělské nebo lesnické účely do Severního Irska z jiných částí Spojeného království, jakož i pro neobchodní přesuny některých zvířat v zájmovém chovu do Severního Irska (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2023/1231 stanoví zvláštní pravidla týkající se mimo jiné vstupu některých zásilek produktů živočišného nebo rostlinného původu, rostlin jiných než rostlin určených k pěstování, krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkacích pamlsků pro psy připravených k prodeji, směsných produktů, jiných potravin a materiálů určených pro styk s potravinami (dále jen „maloobchodní zboží“), které jsou určeny k uvedení na trh v Severním Irsku pro konečného spotřebitele, do Severního Irska z jiných částí Spojeného království. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2023/1231 stanoví zvláštní pravidla týkající se mimo jiné vstupu některých zásilek produktů živočišného nebo rostlinného původu, rostlin jiných než rostlin určených k pěstování, krmiva pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkacích pamlsků pro psy připravených k prodeji, směsných produktů, jiných potravin a materiálů určených pro styk s potravinami (dále jen „maloobchodní zboží“), které jsou určeny k uvedení na trh v Severním Irsku pro konečného spotřebitele, do Severního Irska z jiných částí Spojeného království.

| (2) | Konkrétně články 4 a 5 nařízení (EU) 2023/1231 stanoví, že na některé zásilky maloobchodního zboží se mají vztahovat zvláštní pravidla pro zvláštní míry úředních kontrol a obecné osvědčení pro jejich vstup do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a jejich uvádění na trh v Severním Irsku pouze tehdy, jsou-li splněny určité podmínky, včetně písemných záruk, které má Spojené království poskytnout v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. g) a čl. 5 odst. 1 písm. f) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Konkrétně články 4 a 5 nařízení (EU) 2023/1231 stanoví, že na některé zásilky maloobchodního zboží se mají vztahovat zvláštní pravidla pro zvláštní míry úředních kontrol a obecné osvědčení pro jejich vstup do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a jejich uvádění na trh v Severním Irsku pouze tehdy, jsou-li splněny určité podmínky, včetně písemných záruk, které má Spojené království poskytnout v souladu s čl. 4 odst. 1 písm. g) a čl. 5 odst. 1 písm. f) uvedeného nařízení.

| (3) | Zvláštní pravidla se týkají uplatňování míry četnosti kontrol dokladů, kontrol totožnosti a fyzických kontrol u uvedených zásilek a vzoru obecného osvědčení, které musí uvedené zásilky doprovázet a musí být předloženo v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska. |
| --- | --- |

(3)

Zvláštní pravidla se týkají uplatňování míry četnosti kontrol dokladů, kontrol totožnosti a fyzických kontrol u uvedených zásilek a vzoru obecného osvědčení, které musí uvedené zásilky doprovázet a musí být předloženo v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska.

| (4) | Písemné záruky mají zajistit, že v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 (2) jsou prováděny účinné úřední kontroly zásilek maloobchodního zboží v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska, které splňují požadavky stanovené v příloze II nařízení (EU) 2023/1231, a že úřední kontroly doložené prostřednictvím plánu kontrol a sledování v souladu s požadavky stanovenými v příloze III části 1 nařízení (EU) 2023/1231 se provádějí, pokud jde o přemísťování uvedených zásilek ze zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska do zařízení určení uvedených na seznamu, aby se zajistilo, že uvedené zásilky jsou určeny výlučně k maloobchodnímu prodeji v zařízeních v Severním Irsku uvedených na seznamu a nebudou následně přemísťovány do členského státu. |
| --- | --- |

(4)

Písemné záruky mají zajistit, že v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 (2) jsou prováděny účinné úřední kontroly zásilek maloobchodního zboží v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska, které splňují požadavky stanovené v příloze II nařízení (EU) 2023/1231, a že úřední kontroly doložené prostřednictvím plánu kontrol a sledování v souladu s požadavky stanovenými v příloze III části 1 nařízení (EU) 2023/1231 se provádějí, pokud jde o přemísťování uvedených zásilek ze zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska do zařízení určení uvedených na seznamu, aby se zajistilo, že uvedené zásilky jsou určeny výlučně k maloobchodnímu prodeji v zařízeních v Severním Irsku uvedených na seznamu a nebudou následně přemísťovány do členského státu.

| (5) | Spojené království ve svém dopise ze dne 4. září 2023 uvádí, že zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska budou splňovat požadavky stanovené v příloze II části 1 nařízení (EU) 2023/1231 do 1. října 2023. |
| --- | --- |

(5)

Spojené království ve svém dopise ze dne 4. září 2023 uvádí, že zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska budou splňovat požadavky stanovené v příloze II části 1 nařízení (EU) 2023/1231 do 1. října 2023.

| (6) | Spojené království ve svých dopisech ze dne 4. a 7. září 2023 dále uvádí, že od 1. října 2023 budou prováděny účinné úřední kontroly zásilek maloobchodního zboží v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska v souladu s nařízením (EU) 2017/625 a budou prováděny úřední kontroly a sledování v souladu s požadavky stanovenými v příloze III části 1 nařízení (EU) 2023/1231, pokud jde o přemísťování uvedených zásilek ze zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska do zařízení určení uvedeného na seznamu. |
| --- | --- |

(6)

Spojené království ve svých dopisech ze dne 4. a 7. září 2023 dále uvádí, že od 1. října 2023 budou prováděny účinné úřední kontroly zásilek maloobchodního zboží v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska v souladu s nařízením (EU) 2017/625 a budou prováděny úřední kontroly a sledování v souladu s požadavky stanovenými v příloze III části 1 nařízení (EU) 2023/1231, pokud jde o přemísťování uvedených zásilek ze zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska do zařízení určení uvedeného na seznamu.

| (7) | V souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2023/1231 provedly útvary Komise ve dnech 11. až 14. září 2023 v Severním Irsku kontrolu Komise týkající se ověřování souladu zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci v Severním Irsku s požadavky stanovenými v příloze II části 1 nařízení (EU) 2023/1231. Zpráva ze dne 15. září 2023 vypracovaná v návaznosti na uvedenou kontrolu Komise uvádí, že zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci v přístavech Belfast, Larne a Warrenpoint splňují příslušné požadavky stanovené v příloze II části 1 nařízení (EU) 2023/1231. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2023/1231 provedly útvary Komise ve dnech 11. až 14. září 2023 v Severním Irsku kontrolu Komise týkající se ověřování souladu zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci v Severním Irsku s požadavky stanovenými v příloze II části 1 nařízení (EU) 2023/1231. Zpráva ze dne 15. září 2023 vypracovaná v návaznosti na uvedenou kontrolu Komise uvádí, že zařízení pro sanitární a fytosanitární inspekci v přístavech Belfast, Larne a Warrenpoint splňují příslušné požadavky stanovené v příloze II části 1 nařízení (EU) 2023/1231.

| (8) | Vzhledem k tomu, že Spojené království poskytlo nezbytné písemné záruky požadované podle čl. 4 odst. 1 písm. g) a čl. 5 odst. 1 písm. f) nařízení (EU) 2023/1231, je vhodné stanovit u těchto zásilek zvláštní míry úředních kontrol, jakož i pravidla týkající se uvedených úředních kontrol a vzoru obecného osvědčení pro zásilky maloobchodního zboží, včetně určitého maloobchodního zboží, jehož vstup do Unie je v současné době zakázán. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že Spojené království poskytlo nezbytné písemné záruky požadované podle čl. 4 odst. 1 písm. g) a čl. 5 odst. 1 písm. f) nařízení (EU) 2023/1231, je vhodné stanovit u těchto zásilek zvláštní míry úředních kontrol, jakož i pravidla týkající se uvedených úředních kontrol a vzoru obecného osvědčení pro zásilky maloobchodního zboží, včetně určitého maloobchodního zboží, jehož vstup do Unie je v současné době zakázán.

| (9) | Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) 2023/1231 vyžaduje, aby bylo veškeré maloobchodní zboží označeno. Konkrétně stanoví, že určité maloobchodní zboží musí být individuálně označeno od 1. října 2023, jiné maloobchodní zboží od 1. října 2024 a další od 1. července 2025, aby bylo možné přizpůsobit dodavatelský řetězec v Severním Irsku zvláštním pravidlům stanoveným v nařízení (EU) 2023/1231. V čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení se vyžaduje, aby se míra kontrol totožnosti maloobchodního zboží upravila v závislosti na rozsahu, v jakém jsou jednotlivé druhy maloobchodního zboží individuálně označeny. Podrobná pravidla pro kontroly totožnosti zásilek produktů živočišného původu a zboží stanovená v čl. 3 odst. 2 prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/2130 (3) by se neměla vztahovat na kontroly totožnosti zásilek maloobchodního zboží, pokud se použijí zvláštní pravidla stanovená nařízením (EU) 2023/1231, aby se zajistilo jednotné uplatňování uvedeného nařízení na zmíněné maloobchodní zboží. |
| --- | --- |

(9)

Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) 2023/1231 vyžaduje, aby bylo veškeré maloobchodní zboží označeno. Konkrétně stanoví, že určité maloobchodní zboží musí být individuálně označeno od 1. října 2023, jiné maloobchodní zboží od 1. října 2024 a další od 1. července 2025, aby bylo možné přizpůsobit dodavatelský řetězec v Severním Irsku zvláštním pravidlům stanoveným v nařízení (EU) 2023/1231. V čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení se vyžaduje, aby se míra kontrol totožnosti maloobchodního zboží upravila v závislosti na rozsahu, v jakém jsou jednotlivé druhy maloobchodního zboží individuálně označeny. Podrobná pravidla pro kontroly totožnosti zásilek produktů živočišného původu a zboží stanovená v čl. 3 odst. 2 prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/2130 (3) by se neměla vztahovat na kontroly totožnosti zásilek maloobchodního zboží, pokud se použijí zvláštní pravidla stanovená nařízením (EU) 2023/1231, aby se zajistilo jednotné uplatňování uvedeného nařízení na zmíněné maloobchodní zboží.

| (10) | V zájmu právní jistoty a s cílem zabránit zbytečným narušením obchodu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(10)

V zájmu právní jistoty a s cílem zabránit zbytečným narušením obchodu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.

| (11) | Povinnost označovat maloobchodní zboží v souladu s přílohou IV nařízení (EU) 2023/1231 se použije ode dne 1. října 2023. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. října 2023, aby byla zajištěna soudržnost a právní jistota a zabránilo se zbytečným narušením obchodu. |
| --- | --- |

(11)

Povinnost označovat maloobchodní zboží v souladu s přílohou IV nařízení (EU) 2023/1231 se použije ode dne 1. října 2023. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. října 2023, aby byla zajištěna soudržnost a právní jistota a zabránilo se zbytečným narušením obchodu.

| (12) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Tímto nařízením se stanoví zvláštní míry úředních kontrol a pravidla týkající se uvedených úředních kontrol a vzoru obecného osvědčení pro vstup zásilek níže uvedeného maloobchodního zboží spadajícího do oblasti působnosti nařízení (EU) 2023/1231 do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a pro jejich uvádění na trh v Severním Irsku:

| a) | produkty živočišného nebo rostlinného původu, rostliny jiné než rostliny určené k pěstování a krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkací pamlsky pro psy připravené k prodeji; |
| --- | --- |

a)

produkty živočišného nebo rostlinného původu, rostliny jiné než rostliny určené k pěstování a krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkací pamlsky pro psy připravené k prodeji;

| b) | směsné produkty; |
| --- | --- |

b)

směsné produkty;

| c) | potraviny; |
| --- | --- |

c)

potraviny;

| d) | materiály určené pro styk s potravinami. |
| --- | --- |

d)

materiály určené pro styk s potravinami.

2.   Pravidla uvedená v odstavci 1 se vztahují na:

| a) | četnost zvláštních měr úředních kontrol a požadavky na kontroly dokladů, kontroly totožnosti a fyzické kontroly zásilek uvedených ve zmíněném odstavci; |
| --- | --- |

a)

četnost zvláštních měr úředních kontrol a požadavky na kontroly dokladů, kontroly totožnosti a fyzické kontroly zásilek uvedených ve zmíněném odstavci;

| b) | stanovení vzoru obecného osvědčení, které musí uvedené zásilky doprovázet a musí být předloženo v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska. |
| --- | --- |

b)

stanovení vzoru obecného osvědčení, které musí uvedené zásilky doprovázet a musí být předloženo v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska.

Článek 2

Kontroly dokladů v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci

Příslušné orgány v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska provedou kontroly dokladů u všech obecných osvědčení a jiných dokladů doprovázejících všechny zásilky maloobchodního zboží uvedeného v článku 1, které vstupují do Severního Irska z jiných částí Spojeného království.

Článek 3

Zvláštní míry úředních kontrol a požadavky na kontroly totožnosti a fyzické kontroly v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci

1.   Kontroly totožnosti, včetně kontrol souladu s požadavky na existenci hotového balení a označení uvedenými v čl. 4 odst. 1 písm. a) a čl. 5 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231, se provedou v zařízeních pro sanitární a fytosanitární inspekci při prvním vstupu do Severního Irska s četností 10 % u všech zásilek maloobchodního zboží uvedeného v článku 1, které nejsou uvedeny v odstavci 2 tohoto článku.

Pro účely kontrol totožnosti uvedených v prvním pododstavci tohoto odstavce se nepoužije čl. 3 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/2130.

Fyzické kontroly ve spojení s kontrolami totožnosti uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce se provedou za účelem splnění cílů písemných záruk uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. g) a čl. 5 odst. 1 písm. f) nařízení (EU) 2023/1231, zejména s využitím přístupu založeného na posouzení rizik a zpravodajských informacích.

2.   Kontroly totožnosti u zásilek rostlin jiných než rostlin určených k pěstování podle čl. 2 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2023/1231 se provedou s četností 1 %.

Fyzické kontroly ve spojení s kontrolami totožnosti uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce se provedou za účelem splnění cílů písemných záruk uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. g) a čl. 5 odst. 1 písm. f) nařízení (EU) 2023/1231, zejména s využitím přístupu založeného na posouzení rizik a zpravodajských informacích.

Článek 4

Zjednodušené obecné požadavky na certifikaci

1.   Ke všem zásilkám maloobchodního zboží uvedeného v článku 1, které vstupují do Severního Irska z jiných částí Spojeného království, musí být přiloženo obecné osvědčení vyhotovené v souladu se vzorem Retail NI stanoveným v příloze.

2.   Obecné osvědčení pro maloobchodní zboží obsažené v téže zásilce, které je uvedeno v odstavci 1, se doplní popisem maloobchodního zboží obsaženého v zásilce.

Popis uvedený v prvním pododstavci se uvede v dodatečném dokumentu připojeném k obecnému osvědčení, který může být v tištěné nebo elektronické podobě. Uvedený dokument musí uvádět tyto podrobné informace:

| a) | povaha každého produktu v zásilce a jakékoli ošetření, kterému byl každý produkt podroben; |
| --- | --- |

a)

povaha každého produktu v zásilce a jakékoli ošetření, kterému byl každý produkt podroben;

| b) | počet balení v zásilce a jejich čistá hmotnost; |
| --- | --- |

b)

počet balení v zásilce a jejich čistá hmotnost;

| c) | registrační číslo nebo číslo schválení zařízení odeslání a určení v Severním Irsku uvedeného na seznamu. |
| --- | --- |

c)

registrační číslo nebo číslo schválení zařízení odeslání a určení v Severním Irsku uvedeného na seznamu.

Článek 5

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení se použije ode dne 1. října 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 165, 29.6.2023, s. 103.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/2130 ze dne 25. listopadu 2019, kterým se stanoví podrobná pravidla pro opatření, která mají být provedena během a po skončení kontrol dokladů, kontrol totožnosti a fyzických kontrol u zvířat a zboží, na které se vztahují úřední kontroly na stanovištích hraniční kontroly (Úř. věst. L 321, 12.12.2019, s. 128).

3

---

PŘÍLOHA

Vzor obecného osvědčení pro vstup některých zásilek maloobchodního zboží dodávaných do Severního Irska z jiných částí Spojeného království přímo do zařízení v Severním Irsku uvedených na seznamu (vzor Retail NI)

Image 4

Image 5

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/103 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/103

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/2059

ze dne 26. září 2023,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o stanovení seznamu některých komodit ze zbývající části světa, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231 ze dne 14. června 2023, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro vstup některých zásilek maloobchodního zboží, rostlin k pěstování, sadby brambor, strojů a některých vozidel provozovaných pro zemědělské nebo lesnické účely do Severního Irska z jiných částí Spojeného království, jakož i pro neobchodní přesuny některých zvířat v zájmovém chovu do Severního Irska (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2023/1231 stanoví zvláštní pravidla týkající se mimo jiné vstupu zásilek určitého maloobchodního zboží určeného k uvedení na trh v Severním Irsku pro konečného spotřebitele z jiných částí Spojeného království do Severního Irska, včetně zvláštních pravidel pro zásilky maloobchodního zboží ze zbývající části světa. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2023/1231 stanoví zvláštní pravidla týkající se mimo jiné vstupu zásilek určitého maloobchodního zboží určeného k uvedení na trh v Severním Irsku pro konečného spotřebitele z jiných částí Spojeného království do Severního Irska, včetně zvláštních pravidel pro zásilky maloobchodního zboží ze zbývající části světa.

| (2) | Konkrétně se v čl. 9 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231 stanoví, že maloobchodní zboží ze zbývající části světa sestávající z komodit živočišného nebo rostlinného původu nebo směsných produktů, na něž se vztahují pravidla týkající se zdraví zvířat a rostlin uvedená v čl. 1 odst. 2 písm. d), e) a g) nařízení (EU) 2017/625 (2) (dále jen „komodity ze zbývající části světa“), smí vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a být uvedeno na trh v Severním Irsku v souladu s článkem 4 nařízení (EU) 2023/1231 pouze v případě, že Spojené království poskytne písemné důkazy o tom, že podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly stanovené v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 (3), (EU) 2016/429 (4) a (EU) 2016/2031 (5), v nařízení (EU) 2017/625 a v aktech Komise přijatých podle uvedených nařízení se na uvedené komodity vztahují podle vnitrostátního práva Spojeného království a že Spojené království uvedené podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly účinně uplatňuje (dále jen „písemné důkazy“). |
| --- | --- |

(2)

Konkrétně se v čl. 9 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231 stanoví, že maloobchodní zboží ze zbývající části světa sestávající z komodit živočišného nebo rostlinného původu nebo směsných produktů, na něž se vztahují pravidla týkající se zdraví zvířat a rostlin uvedená v čl. 1 odst. 2 písm. d), e) a g) nařízení (EU) 2017/625 (2) (dále jen „komodity ze zbývající části světa“), smí vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a být uvedeno na trh v Severním Irsku v souladu s článkem 4 nařízení (EU) 2023/1231 pouze v případě, že Spojené království poskytne písemné důkazy o tom, že podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly stanovené v nařízeních Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 (3), (EU) 2016/429 (4) a (EU) 2016/2031 (5), v nařízení (EU) 2017/625 a v aktech Komise přijatých podle uvedených nařízení se na uvedené komodity vztahují podle vnitrostátního práva Spojeného království a že Spojené království uvedené podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly účinně uplatňuje (dále jen „písemné důkazy“).

| (3) | V čl. 9 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231 se stanoví, že pokud Komise obdrží písemné důkazy, může přijmout prováděcí akt, v němž uvede na seznam komodity ze zbývající části světa, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku. |
| --- | --- |

(3)

V čl. 9 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231 se stanoví, že pokud Komise obdrží písemné důkazy, může přijmout prováděcí akt, v němž uvede na seznam komodity ze zbývající části světa, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku.

| (4) | Dopisy ze dne 4., 7. a 12. září 2023 poskytlo Spojené království písemné důkazy o tom, že se podle jeho vnitrostátního práva uplatňují podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly stanovené v nařízeních (ES) č. 1069/2009, (EU) 2016/429 a (EU) 2017/625, které se týkají masa a poživatelných drobů ovcí pocházejících z Nového Zélandu a krmiv pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkacích pamlsků pro psy pocházejících ze schválených třetích zemí uvedených v příloze XIV kapitole II oddíle 1 tabulce 2 č. 12 nařízení Komise (EU) č. 142/2011 (6), a že Spojené království tyto podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly týkající se těchto komodit účinně uplatňuje. |
| --- | --- |

(4)

Dopisy ze dne 4., 7. a 12. září 2023 poskytlo Spojené království písemné důkazy o tom, že se podle jeho vnitrostátního práva uplatňují podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly stanovené v nařízeních (ES) č. 1069/2009, (EU) 2016/429 a (EU) 2017/625, které se týkají masa a poživatelných drobů ovcí pocházejících z Nového Zélandu a krmiv pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkacích pamlsků pro psy pocházejících ze schválených třetích zemí uvedených v příloze XIV kapitole II oddíle 1 tabulce 2 č. 12 nařízení Komise (EU) č. 142/2011 (6), a že Spojené království tyto podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly týkající se těchto komodit účinně uplatňuje.

| (5) | Je proto vhodné uvést na seznam komodity ze zbývající části světa označené příslušnými kódy kombinované nomenklatury stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 (7) spolu s jejich třetí zemí původu, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku. |
| --- | --- |

(5)

Je proto vhodné uvést na seznam komodity ze zbývající části světa označené příslušnými kódy kombinované nomenklatury stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 (7) spolu s jejich třetí zemí původu, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku.

| (6) | V zájmu právní jistoty a s cílem zabránit zbytečným narušením obchodu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu právní jistoty a s cílem zabránit zbytečným narušením obchodu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.

| (7) | Povinnost označovat maloobchodní zboží v souladu s přílohou IV nařízení (EU) 2023/1231 se použije ode dne 1. října 2023. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. října 2023, aby byla zajištěna soudržnost a právní jistota a zabránilo se zbytečným narušením obchodu. |
| --- | --- |

(7)

Povinnost označovat maloobchodní zboží v souladu s přílohou IV nařízení (EU) 2023/1231 se použije ode dne 1. října 2023. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. října 2023, aby byla zajištěna soudržnost a právní jistota a zabránilo se zbytečným narušením obchodu.

| (8) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Tímto nařízením se stanoví seznam komodit živočišného nebo rostlinného původu nebo směsných produktů ze zbývající části světa, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku v souladu s článkem 4 nařízení (EU) 2023/1231 (dále jen „komodity ze zbývající části světa“), na něž se vztahují pravidla týkající se zdraví zvířat nebo rostlin uvedená v čl. 1 odst. 2 písm. d), e) a g) nařízení (EU) 2017/625, a jejich třetích zemí původu.

Článek 2

Komodity ze zbývající části světa uvedené na seznamu v příloze

Komodity ze zbývající části světa uvedené na seznamu v příloze mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení se použije ode dne 1. října 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 165, 29.6.2023, s. 103.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (nařízení o vedlejších produktech živočišného původu) (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031 ze dne 26. října 2016 o ochranných opatřeních proti škodlivým organismům rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013, (EU) č. 652/2014 a (EU) č. 1143/2014 a o zrušení směrnic Rady 69/464/EHS, 74/647/EHS, 93/85/EHS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES a 2007/33/ES (Úř. věst. L 317, 23.11.2016, s. 4).

5

(6)  Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (Úř. věst. L 54, 26.2.2011, s. 1).

6

(7)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA

Seznam komodit ze zbývající části světa, které mohou vstupovat do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uváděny na trh v Severním Irsku (podle článku 2)

| Řádek | Komodity (*) | Kód KN (**) | Vzorové veterinární osvědčení / úřední osvědčení / úřední potvrzení (***) | Třetí země původu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kategorie komodit |
| Zboží živočišného původu |
| 1 | Maso a poživatelné droby ovcí, čerstvé, chlazené nebo zmrazené | 0204 10 00
  0204 21 00
  0204 22 10
  0204 22 30
  0204 22 50
  0204 22 90
  0204 23 00
  0204 42 10
  0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90
  0204 43 10
  0204 43 90 | | Nový Zéland |
| 2 | Krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkací pamlsky pro psy | 0401
  0402
  0403
  0404
  0408
  0504
  0505
  0506
  0508
  0511
  1501
  1502
  1503
  1504
  2301
  2309
  2835 25
  2835 26
  3501
  3502
  3503
  3504
  4101
  4205 | — | veterinární osvědčení stanovené v kapitole 3 (A) přílohy XV nařízení Komise (EU) č. 142/2011 (1) |

Řádek

Komodity (*)

Kód KN (**)

Vzorové veterinární osvědčení / úřední osvědčení / úřední potvrzení (***)

Třetí země původu

Kategorie komodit

Zboží živočišného původu

1

Maso a poživatelné droby ovcí, čerstvé, chlazené nebo zmrazené

0204 10 00

0204 21 00

0204 22 10

0204 22 30

0204 22 50

0204 22 90

0204 23 00

0204 42 10

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

0204 43 10

0204 43 90

Nový Zéland

2

Krmivo pro zvířata v zájmovém chovu a žvýkací pamlsky pro psy

0401

0402

0403

0404

0408

0504

0505

0506

0508

0511

1501

1502

1503

1504

2301

2309

2835 25

2835 26

3501

3502

3503

3504

4101

4205

—

veterinární osvědčení stanovené v kapitole 3 (A) přílohy XV nařízení Komise (EU) č. 142/2011 (1)

| — | veterinární osvědčení stanovené v kapitole 3 (B) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011 |
| --- | --- |

—

veterinární osvědčení stanovené v kapitole 3 (B) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011

| — | veterinární osvědčení stanovené v kapitole 3 (C) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011 |
| --- | --- |

—

veterinární osvědčení stanovené v kapitole 3 (C) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011

| — | veterinární osvědčení stanovené v kapitole 3 (D) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011 |
| --- | --- |

—

veterinární osvědčení stanovené v kapitole 3 (D) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011

schválené třetí země uvedené v příloze XIV kapitole II oddíle 1 tabulce 2 č. 12 nařízení (EU) č. 142/2011

Poznámky

| (*) | Popis komodit uvedených na seznamu v tabulce v této příloze musí odpovídat sloupci s popisem v kombinované nomenklatuře (KN) stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 a schválené rozhodnutím Rady 87/369/EHS. KN je založena na Mezinárodní úmluvě o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží, která byla uzavřena v Bruselu dne 14. června 1983.
  Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad KN stanovená v nařízení (EHS) č. 2658/87, znění popisu komodit v tabulce v této příloze se považuje pouze za orientační, jelikož komodity obsažené v seznamu v tabulce v této příloze jsou určeny kódy KN. |
| --- | --- |

(*)

Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad KN stanovená v nařízení (EHS) č. 2658/87, znění popisu komodit v tabulce v této příloze se považuje pouze za orientační, jelikož komodity obsažené v seznamu v tabulce v této příloze jsou určeny kódy KN.

| (**) | Tento sloupec uvádí kód KN. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | Tento sloupec uvádí vzorové veterinární osvědčení / úřední osvědčení / úřední potvrzení, které musí doprovázet zásilku komodit ze zbývající části světa v souladu s právními předpisy Unie. |
| --- | --- |

(***)

---

(1)  Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (Úř. věst. L 54, 26.2.2011, s. 1).

(2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

(3)  Rozhodnutí Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 o uzavření Mezinárodní úmluvy o harmonizovaném systému popisu a číselného označování zboží a protokolu o její změně (Úř. věst. L 198, 20.7.1987, s. 1).

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/108

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/2060

ze dne 26. září 2023,

kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231, pokud jde o stanovení seznamu států vlajky rybářských plavidel, která loví produkty rybolovu, které mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a být uvedeny na trh v Severním Irsku jako maloobchodní zboží

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1231 ze dne 14. června 2023, kterým se stanoví zvláštní pravidla pro vstup některých zásilek maloobchodního zboží, rostlin k pěstování, sadby brambor, strojů a některých vozidel provozovaných pro zemědělské nebo lesnické účely do Severního Irska z jiných částí Spojeného království, jakož i pro neobchodní přesuny některých zvířat v zájmovém chovu do Severního Irska (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2023/1231 stanoví zvláštní pravidla týkající se mimo jiné vstupu zásilek určitého maloobchodního zboží určeného k uvedení na trh v Severním Irsku pro konečného spotřebitele z jiných částí Spojeného království do Severního Irska. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2023/1231 stanoví zvláštní pravidla týkající se mimo jiné vstupu zásilek určitého maloobchodního zboží určeného k uvedení na trh v Severním Irsku pro konečného spotřebitele z jiných částí Spojeného království do Severního Irska.

| (2) | Konkrétně se v článku 9 nařízení (EU) 2023/1231 stanoví zvláštní pravidla pro zásilky maloobchodního zboží ze zbývající části světa. V čl. 9 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení se stanoví, že produkty rybolovu ulovené rybářským plavidlem plujícím pod vlajkou jiné třetí země než Spojeného království (dále jen „stát vlajky“) a dovezené do jiných částí Spojeného království než Severního Irska mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království jako maloobchodní zboží a být uvedeny na trh v Severním Irsku v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení pouze v případě, že stát vlajky dotčeného rybářského plavidla je uveden v prováděcím aktu přijatém v souladu s čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Konkrétně se v článku 9 nařízení (EU) 2023/1231 stanoví zvláštní pravidla pro zásilky maloobchodního zboží ze zbývající části světa. V čl. 9 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení se stanoví, že produkty rybolovu ulovené rybářským plavidlem plujícím pod vlajkou jiné třetí země než Spojeného království (dále jen „stát vlajky“) a dovezené do jiných částí Spojeného království než Severního Irska mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království jako maloobchodní zboží a být uvedeny na trh v Severním Irsku v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení pouze v případě, že stát vlajky dotčeného rybářského plavidla je uveden v prováděcím aktu přijatém v souladu s čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení.

| (3) | Kromě toho se v čl. 9 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231 stanoví, že produkty rybolovu ulovené plavidlem státu vlajky a dovezené do jiných částí Spojeného království než Severního Irska mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království jako maloobchodní zboží a být uvedeny na trh v Severním Irsku v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení pouze v případě, že Spojené království poskytne písemné důkazy o tom, že se podle jeho vnitrostátního práva uplatňují podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly a ověřování, čímž je zajištěno, že produkty rybolovu získané nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem (dále jen „rybolov NNN“), jak jsou definovány v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (2) a v aktech Unie přijatých podle nařízení (ES) č. 1005/2008, nejsou dováženy do Spojeného království, a že Spojené království tyto podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly a ověřování účinně uplatňuje (dále jen „písemné důkazy“). |
| --- | --- |

(3)

Kromě toho se v čl. 9 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231 stanoví, že produkty rybolovu ulovené plavidlem státu vlajky a dovezené do jiných částí Spojeného království než Severního Irska mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království jako maloobchodní zboží a být uvedeny na trh v Severním Irsku v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení pouze v případě, že Spojené království poskytne písemné důkazy o tom, že se podle jeho vnitrostátního práva uplatňují podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly a ověřování, čímž je zajištěno, že produkty rybolovu získané nezákonným, nehlášeným a neregulovaným rybolovem (dále jen „rybolov NNN“), jak jsou definovány v článku 2 nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 (2) a v aktech Unie přijatých podle nařízení (ES) č. 1005/2008, nejsou dováženy do Spojeného království, a že Spojené království tyto podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly a ověřování účinně uplatňuje (dále jen „písemné důkazy“).

| (4) | Nařízení (ES) č. 1005/2008 zavádí systém Unie pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN a čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení zakazuje dovoz produktů rybolovu pocházejících z rybolovu NNN do Unie. Kromě toho článek 20 uvedeného nařízení stanoví pravidla pro oznámení Komisi od států vlajky, které jsou třetími zeměmi, za účelem přijetí osvědčení o úlovku potvrzených těmito státy vlajky, aby se mimo jiné zajistilo, že zásilky produktů rybolovu vstupující do Unie ze třetích zemí uvedený zákaz dodržují. |
| --- | --- |

(4)

Nařízení (ES) č. 1005/2008 zavádí systém Unie pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN a čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení zakazuje dovoz produktů rybolovu pocházejících z rybolovu NNN do Unie. Kromě toho článek 20 uvedeného nařízení stanoví pravidla pro oznámení Komisi od států vlajky, které jsou třetími zeměmi, za účelem přijetí osvědčení o úlovku potvrzených těmito státy vlajky, aby se mimo jiné zajistilo, že zásilky produktů rybolovu vstupující do Unie ze třetích zemí uvedený zákaz dodržují.

| (5) | Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/170/EU (3) stanoví seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu podle nařízení (ES) č. 1005/2008. |
| --- | --- |

(5)

Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/170/EU (3) stanoví seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu podle nařízení (ES) č. 1005/2008.

| (6) | V čl. 9 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) 2023/1231 se stanoví, že pokud Komise obdrží písemné důkazy, může přijmout prováděcí akt, v němž uvede na seznam státy vlajky rybářských plavidel, která loví produkty rybolovu, které mohou vstoupit do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uvedeny na trh v Severním Irsku. |
| --- | --- |

(6)

V čl. 9 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) 2023/1231 se stanoví, že pokud Komise obdrží písemné důkazy, může přijmout prováděcí akt, v němž uvede na seznam státy vlajky rybářských plavidel, která loví produkty rybolovu, které mohou vstoupit do Severního Irska jako maloobchodní zboží z jiných částí Spojeného království a být uvedeny na trh v Severním Irsku.

| (7) | Dopisem ze dne 4. září 2023 poskytlo Spojené království písemné důkazy o tom, že se podle vnitrostátního práva Spojeného království uplatňují podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly a ověřování a že Spojené království podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly a ověřování účinně uplatňuje. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 4. září 2023 poskytlo Spojené království písemné důkazy o tom, že se podle vnitrostátního práva Spojeného království uplatňují podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly a ověřování a že Spojené království podmínky dovozu a požadavky na úřední kontroly a ověřování účinně uplatňuje.

| (8) | Jelikož Spojené království poskytlo nezbytné písemné důkazy požadované podle čl. 9 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231, je vhodné stanovit seznam států vlajky rybářských plavidel, která loví produkty rybolovu, které mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a být uvedeny na trh v Severním Irsku jako maloobchodní zboží poté, co byly dovezeny do jiných částí Spojeného království. Uvedený seznam by měl zohlednit oznamovací povinnost stanovenou v článku 20 nařízení (ES) č. 1005/2008 a seznam nespolupracujících třetích zemí stanovený prováděcím rozhodnutím 2014/170/EU. |
| --- | --- |

(8)

Jelikož Spojené království poskytlo nezbytné písemné důkazy požadované podle čl. 9 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2023/1231, je vhodné stanovit seznam států vlajky rybářských plavidel, která loví produkty rybolovu, které mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a být uvedeny na trh v Severním Irsku jako maloobchodní zboží poté, co byly dovezeny do jiných částí Spojeného království. Uvedený seznam by měl zohlednit oznamovací povinnost stanovenou v článku 20 nařízení (ES) č. 1005/2008 a seznam nespolupracujících třetích zemí stanovený prováděcím rozhodnutím 2014/170/EU.

| (9) | V zájmu právní jistoty a s cílem zabránit zbytečným narušením obchodu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(9)

V zájmu právní jistoty a s cílem zabránit zbytečným narušením obchodu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.

| (10) | Povinnost označovat maloobchodní zboží v souladu s přílohou IV nařízení (EU) 2023/1231 se použije ode dne 1. října 2023. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. října 2023, aby byla zajištěna soudržnost a právní jistota a zabránilo se zbytečným narušením obchodu. |
| --- | --- |

(10)

Povinnost označovat maloobchodní zboží v souladu s přílohou IV nařízení (EU) 2023/1231 se použije ode dne 1. října 2023. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. října 2023, aby byla zajištěna soudržnost a právní jistota a zabránilo se zbytečným narušením obchodu.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Tímto nařízením se stanoví seznam třetích zemí jiných než Spojené království, které jsou státy vlajky rybářských plavidel, která loví produkty rybolovu, které mohou vstoupit do Severního Irska z jiných částí Spojeného království a být uvedeny na trh v Severním Irsku jako maloobchodní zboží v souladu s článkem 4 nařízení (EU) 2023/1231 poté, co byly dovezeny do jiných částí Spojeného království (dále jen „seznam států vlajky“).

Článek 2

Seznam států vlajky

Seznam států vlajky je stanoven v příloze.

Článek 3

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení se použije ode dne 1. října 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 26. září 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 165, 29.6.2023, s. 103.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Úř. věst. L 286, 29.10.2008, s. 1).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/170/EU ze dne 24. března 2014, kterým se stanoví seznam třetích zemí nespolupracujících v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu podle nařízení (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (Úř. věst. L 91, 27.3.2014, s. 43).

3

---

PŘÍLOHA

| ALBÁNIE |
| --- |
| ALŽÍRSKO |
| ANGOLA |
| ANTIGUA A BARBUDA |
| ARGENTINA |
| AUSTRÁLIE |
| BAHAMY |
| BANGLADÉŠ |
| BELIZE |
| BENIN |
| BRAZÍLIE |
| KANADA |
| KAPVERDY |
| CHILE |
| ČÍNA |
| KOLUMBIE |
| KOSTARIKA |
| POBŘEŽÍ SLONOVINY |
| KUBA |
| CURAÇAO |
| EKVÁDOR |
| EGYPT |
| SALVADOR |
| ERITREA |
| FALKLANDSKÉ OSTROVY |
| FAERSKÉ OSTROVY |
| FIDŽI |
| FRANCOUZSKÁ POLYNÉSIE |
| FRANCOUZSKÁ JIŽNÍ A ANTARKTICKÁ ÚZEMÍ |
| GABON |
| GHANA |
| GRÓNSKO |
| GRENADA |
| GUATEMALA |
| GUINEA |
| GUYANA |
| ISLAND |
| INDIE |
| INDONÉSIE |
| JAMAJKA |
| JAPONSKO |
| KEŇA |
| KIRIBATI |
| MADAGASKAR |
| MALAJSIE |
| MALEDIVY |
| MAURITÁNIE |
| MAURICIUS |
| MEXIKO |
| ČERNÁ HORA |
| MAROKO |
| MOSAMBIK |
| MYANMAR/BARMA |
| NAMIBIE |
| NOVÁ KALEDONIE |
| NOVÝ ZÉLAND |
| NIKARAGUA |
| NIGÉRIE |
| NORSKO |
| OMÁN |
| PÁKISTÁN |
| PANAMA |
| PAPUA-NOVÁ GUINEA |
| PERU |
| FILIPÍNY |
| RUSKO |
| SVATÁ HELENA |
| SAINT-PIERRE A MIQUELON |
| SENEGAL |
| SEYCHELY |
| ŠALAMOUNOVY OSTROVY |
| JIŽNÍ AFRIKA |
| JIŽNÍ KOREA |
| ŠRÍ LANKA |
| SURINAM |
| TCHAJ-WAN |
| TANZANIE |
| THAJSKO |
| GAMBIE |
| TRISTAN DA CUNHA |
| TUNISKO |
| TURECKO |
| UKRAJINA |
| SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY |
| SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ |
| URUGUAY |
| VENEZUELA |
| VIETNAM |
| WALLIS A FUTUNA |
| JEMEN |

ALBÁNIE

ALŽÍRSKO

ANGOLA

ANTIGUA A BARBUDA

ARGENTINA

AUSTRÁLIE

BAHAMY

BANGLADÉŠ

BELIZE

BENIN

BRAZÍLIE

KANADA

KAPVERDY

CHILE

ČÍNA

KOLUMBIE

KOSTARIKA

POBŘEŽÍ SLONOVINY

KUBA

CURAÇAO

EKVÁDOR

EGYPT

SALVADOR

ERITREA

FALKLANDSKÉ OSTROVY

FAERSKÉ OSTROVY

FIDŽI

FRANCOUZSKÁ POLYNÉSIE

FRANCOUZSKÁ JIŽNÍ A ANTARKTICKÁ ÚZEMÍ

GABON

GHANA

GRÓNSKO

GRENADA

GUATEMALA

GUINEA

GUYANA

ISLAND

INDIE

INDONÉSIE

JAMAJKA

JAPONSKO

KEŇA

KIRIBATI

MADAGASKAR

MALAJSIE

MALEDIVY

MAURITÁNIE

MAURICIUS

MEXIKO

ČERNÁ HORA

MAROKO

MOSAMBIK

MYANMAR/BARMA

NAMIBIE

NOVÁ KALEDONIE

NOVÝ ZÉLAND

NIKARAGUA

NIGÉRIE

NORSKO

OMÁN

PÁKISTÁN

PANAMA

PAPUA-NOVÁ GUINEA

PERU

FILIPÍNY

RUSKO

SVATÁ HELENA

SAINT-PIERRE A MIQUELON

SENEGAL

SEYCHELY

ŠALAMOUNOVY OSTROVY

JIŽNÍ AFRIKA

JIŽNÍ KOREA

ŠRÍ LANKA

SURINAM

TCHAJ-WAN

TANZANIE

THAJSKO

GAMBIE

TRISTAN DA CUNHA

TUNISKO

TURECKO

UKRAJINA

SPOJENÉ ARABSKÉ EMIRÁTY

SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ

URUGUAY

VENEZUELA

VIETNAM

WALLIS A FUTUNA

JEMEN

---

ROZHODNUTÍ

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/114

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ RADY (EU) 2023/2061

ze dne 22. září 2023,

kterým se stanoví složení Evropského parlamentu

EVROPSKÁ RADA,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 14 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na čl. 106a odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropského parlamentu (1),

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 14 odst. 2 prvním pododstavci Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) se stanoví kritéria pro složení Evropského parlamentu, totiž že počet zástupců občanů Unie nemá překročit sedm set padesát, nepočítaje předsedu, že zastoupení občanů má být zajištěno poměrným sestupným způsobem, přičemž je stanovena minimální hranice šesti členů na členský stát, a že žádnému členskému státu nemá být přiděleno více než devadesát šest míst. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 14 odst. 2 prvním pododstavci Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) se stanoví kritéria pro složení Evropského parlamentu, totiž že počet zástupců občanů Unie nemá překročit sedm set padesát, nepočítaje předsedu, že zastoupení občanů má být zajištěno poměrným sestupným způsobem, přičemž je stanovena minimální hranice šesti členů na členský stát, a že žádnému členskému státu nemá být přiděleno více než devadesát šest míst.

| (2) | V článku 10 Smlouvy o EU se mimo jiné stanoví, že fungování Unie je založeno na zastupitelské demokracii, že občané jsou na úrovni Unie přímo zastoupeni v Evropském parlamentu a že členské státy jsou zastoupeny v Radě svými vládami, které jsou demokraticky odpovědny buď svým vnitrostátním parlamentům, nebo svým občanům. |
| --- | --- |

(2)

V článku 10 Smlouvy o EU se mimo jiné stanoví, že fungování Unie je založeno na zastupitelské demokracii, že občané jsou na úrovni Unie přímo zastoupeni v Evropském parlamentu a že členské státy jsou zastoupeny v Radě svými vládami, které jsou demokraticky odpovědny buď svým vnitrostátním parlamentům, nebo svým občanům.

| (3) | Ustanovení čl. 14 odst. 2 Smlouvy o EU se tedy uplatňuje v širším institucionálním rámci stanoveném Smlouvami, do kterého patří i ustanovení o rozhodovacím procesu v Radě, |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 14 odst. 2 Smlouvy o EU se tedy uplatňuje v širším institucionálním rámci stanoveném Smlouvami, do kterého patří i ustanovení o rozhodovacím procesu v Radě,

| (4) | Do konce roku 2026 a před předložením návrhu o svém složení by měl Evropský parlament navrhnout objektivní, spravedlivou, trvalou a transparentní metodu rozdělení křesel, která bude uplatňovat poměrně sestupnou zásadu, aniž jsou dotčeny výsady orgánů podle Smluv. Tato metoda by s ohledem na možný budoucí vývoj měla zajistit udržitelný maximální počet poslanců Evropského parlamentu. |
| --- | --- |

(4)

Do konce roku 2026 a před předložením návrhu o svém složení by měl Evropský parlament navrhnout objektivní, spravedlivou, trvalou a transparentní metodu rozdělení křesel, která bude uplatňovat poměrně sestupnou zásadu, aniž jsou dotčeny výsady orgánů podle Smluv. Tato metoda by s ohledem na možný budoucí vývoj měla zajistit udržitelný maximální počet poslanců Evropského parlamentu.

| (5) | Rozpočtový orgán a Komise by při výkonu svých výsad v rámci ročního rozpočtového procesu měly zajistit, aby zvýšení počtu křesel stanovené tímto rozhodnutím bylo v rámci oddílu 1 souhrnného rozpočtu Unie rozpočtově neutrální, |
| --- | --- |

(5)

Rozpočtový orgán a Komise by při výkonu svých výsad v rámci ročního rozpočtového procesu měly zajistit, aby zvýšení počtu křesel stanovené tímto rozhodnutím bylo v rámci oddílu 1 souhrnného rozpočtu Unie rozpočtově neutrální,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Při uplatňování čl. 14 odst. 2 Smlouvy o EU se dodržují následující zásady:

| — | celkový počet míst v Evropském parlamentu nesmí překročit 750, nepočítaje předsedu, |
| --- | --- |

—

celkový počet míst v Evropském parlamentu nesmí překročit 750, nepočítaje předsedu,

| — | rozdělení míst mezi členské státy je zajištěno poměrným sestupným způsobem, přičemž minimální počet míst na členský stát činí šest a maximální devadesát šest, a počet míst má co nejlépe odrážet počet obyvatel jednotlivých členských států, |
| --- | --- |

—

rozdělení míst mezi členské státy je zajištěno poměrným sestupným způsobem, přičemž minimální počet míst na členský stát činí šest a maximální devadesát šest, a počet míst má co nejlépe odrážet počet obyvatel jednotlivých členských států,

| — | poměrné sestupným zastoupením se rozumí toto: poměr mezi počtem obyvatel jednotlivých členských států a počtem jejich míst před zaokrouhlením na nejbližší celé číslo se liší v závislosti na lidnatosti členských států tak, aby každý poslanec Evropského parlamentu z lidnatějšího členského státu zastupoval více občanů než poslanec Evropského parlamentu z méně lidnatého členského státu a naopak aby platilo, že čím je členský stát lidnatější, tím větší má nárok na více míst v Evropském parlamentu, |
| --- | --- |

—

poměrné sestupným zastoupením se rozumí toto: poměr mezi počtem obyvatel jednotlivých členských států a počtem jejich míst před zaokrouhlením na nejbližší celé číslo se liší v závislosti na lidnatosti členských států tak, aby každý poslanec Evropského parlamentu z lidnatějšího členského státu zastupoval více občanů než poslanec Evropského parlamentu z méně lidnatého členského státu a naopak aby platilo, že čím je členský stát lidnatější, tím větší má nárok na více míst v Evropském parlamentu,

| — | rozdělení míst v Evropském parlamentu zohledňuje demografický vývoj v členských státech. |
| --- | --- |

—

rozdělení míst v Evropském parlamentu zohledňuje demografický vývoj v členských státech.

Článek 2

Celkový počet obyvatel členských států vypočítá Komise (Eurostat) na základě údajů poskytnutých členskými státy podle metodiky stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1260/2013 (3).

Článek 3

Počet zástupců v Evropském parlamentu volených v jednotlivých členských státech je pro volební období 2024–2029 stanoven následovně:

| Belgie | 22 |
| --- | --- |
| Bulharsko | 17 |
| Česko | 21 |
| Dánsko | 15 |
| Německo | 96 |
| Estonsko | 7 |
| Irsko | 14 |
| Řecko | 21 |
| Španělsko | 61 |
| Francie | 81 |
| Chorvatsko | 12 |
| Itálie | 76 |
| Kypr | 6 |
| Lotyšsko | 9 |
| Litva | 11 |
| Lucembursko | 6 |
| Maďarsko | 21 |
| Malta | 6 |
| Nizozemsko | 31 |
| Rakousko | 20 |
| Polsko | 53 |
| Portugalsko | 21 |
| Rumunsko | 33 |
| Slovinsko | 9 |
| Slovensko | 15 |
| Finsko | 15 |
| Švédsko | 21 |

Belgie

22

Bulharsko

17

Česko

21

Dánsko

15

Německo

96

Estonsko

7

Irsko

14

Řecko

21

Španělsko

61

Francie

81

Chorvatsko

12

Itálie

76

Kypr

6

Lotyšsko

9

Litva

11

Lucembursko

6

Maďarsko

21

Malta

6

Nizozemsko

31

Rakousko

20

Polsko

53

Portugalsko

21

Rumunsko

33

Slovinsko

9

Slovensko

15

Finsko

15

Švédsko

21

Článek 4

S dostatečným předstihem před počátkem volebního období 2029–2034, a pokud možno do konce roku 2027, předloží Evropský parlament Evropské radě v souladu s čl. 14 odst. 2 Smlouvy o EU návrh na úpravu rozdělení míst v Evropském parlamentu.

Článek 5

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 22. září 2023.

Za Radu

předseda

C. MICHEL

---

(1)  Návrh přijat dne 15. června 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Souhlas ze dne 13. září 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1260/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o evropské demografické statistice (Úř. věst. L 330, 10.12.2013, s. 39).

3

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/117

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/2062

ze dne 25. září 2023

o opatření pomoci v rámci Evropského mírového nástroje na podporu beninských ozbrojených sil

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/509 (1) byl zřízen Evropský mírový nástroj, kterým členské státy financují činnost Unie v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky zaměřenou na zachovávání míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti podle čl. 21 odst. 2 písm. c) Smlouvy. Zejména pak, v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2021/509, mají být z Evropského mírového nástroje financována opatření pomoci, jako jsou akce k posílení kapacit třetích států a regionálních a mezinárodních organizací souvisejících s vojenskými a obrannými záležitostmi. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Rady (SZBP) 2021/509 (1) byl zřízen Evropský mírový nástroj, kterým členské státy financují činnost Unie v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky zaměřenou na zachovávání míru, předcházení konfliktům a posilování mezinárodní bezpečnosti podle čl. 21 odst. 2 písm. c) Smlouvy. Zejména pak, v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2021/509, mají být z Evropského mírového nástroje financována opatření pomoci, jako jsou akce k posílení kapacit třetích států a regionálních a mezinárodních organizací souvisejících s vojenskými a obrannými záležitostmi.

| (2) | V severní oblasti pobřežních zemí Guinejského zálivu, totiž v Ghaně, Pobřeží slonoviny, Beninu a Togu, se v souvislosti s krizí ovlivňující střední oblast Sahelu zhoršují bezpečnostní podmínky. |
| --- | --- |

(2)

V severní oblasti pobřežních zemí Guinejského zálivu, totiž v Ghaně, Pobřeží slonoviny, Beninu a Togu, se v souvislosti s krizí ovlivňující střední oblast Sahelu zhoršují bezpečnostní podmínky.

| (3) | S ohledem na zhoršující se bezpečnostní situaci v regionu je posílení beninských obranných a bezpečnostních sil důležité pro to, aby bylo možné dosáhnout a podpořit stabilizaci v Beninu. V této souvislosti a s plným vědomím skutečnosti, že situace vyžaduje integrovanou reakci, je zajištění dlouhodobého míru a bezpečnosti v Beninu klíčovou prioritou Unie. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na zhoršující se bezpečnostní situaci v regionu je posílení beninských obranných a bezpečnostních sil důležité pro to, aby bylo možné dosáhnout a podpořit stabilizaci v Beninu. V této souvislosti a s plným vědomím skutečnosti, že situace vyžaduje integrovanou reakci, je zajištění dlouhodobého míru a bezpečnosti v Beninu klíčovou prioritou Unie.

| (4) | Dne 3. července 2023 obdržel vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku od Beninu žádost, aby Unie poskytla beninským ozbrojeným silám pomoc. Požadovaná pomoc se týká pořizování klíčového vybavení k posílení operační schopnosti beninských vojenských jednotek rozmístěných v severní části Beninu v rámci operace Mirador za účelem boje proti nestátním ozbrojeným skupinám, jakož i maření a omezování jejich příležitostí k páchání teroristických útoků. |
| --- | --- |

(4)

Dne 3. července 2023 obdržel vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku od Beninu žádost, aby Unie poskytla beninským ozbrojeným silám pomoc. Požadovaná pomoc se týká pořizování klíčového vybavení k posílení operační schopnosti beninských vojenských jednotek rozmístěných v severní části Beninu v rámci operace Mirador za účelem boje proti nestátním ozbrojeným skupinám, jakož i maření a omezování jejich příležitostí k páchání teroristických útoků.

| (5) | Opatření pomoci mají být prováděna s přihlédnutím k zásadám a požadavkům stanoveným v rozhodnutí (SZBP) 2021/509, zejména v souladu se společným postojem Rady 2008/944/SZBP (2), a v souladu s pravidly pro plnění příjmů a výdajů financovaných z Evropského mírového nástroje. |
| --- | --- |

(5)

Opatření pomoci mají být prováděna s přihlédnutím k zásadám a požadavkům stanoveným v rozhodnutí (SZBP) 2021/509, zejména v souladu se společným postojem Rady 2008/944/SZBP (2), a v souladu s pravidly pro plnění příjmů a výdajů financovaných z Evropského mírového nástroje.

| (6) | Rada znovu potvrzuje své odhodlání chránit, prosazovat a naplňovat lidská práva, základní svobody a demokratické zásady a posilovat právní stát a řádnou správu věcí veřejných v souladu s Chartou OSN, Všeobecnou deklarací lidských práv a mezinárodním právem, zejména s mezinárodním právem v oblasti lidských práv a mezinárodním humanitárním právem, |
| --- | --- |

(6)

Rada znovu potvrzuje své odhodlání chránit, prosazovat a naplňovat lidská práva, základní svobody a demokratické zásady a posilovat právní stát a řádnou správu věcí veřejných v souladu s Chartou OSN, Všeobecnou deklarací lidských práv a mezinárodním právem, zejména s mezinárodním právem v oblasti lidských práv a mezinárodním humanitárním právem,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Zřízení, cíle, oblast působnosti a doba trvání

1.   Zřizuje se opatření pomoci ve prospěch Beninu (dále jen „příjemce“), jež bude financováno v rámci Evropského mírového nástroje (dále jen „opatření pomoci“).

2.   Cílem opatření pomoci je posílit schopnosti beninských ozbrojených sil chránit územní celistvost a svrchovanost Beninu a jeho civilního obyvatelstva před vnitřními a vnějšími agresemi a přispět k míru a stabilitě v regionu.

3.   K dosažení cíle stanoveného v odstavci 2 se z opatření pomoci financují tyto druhy vybavení, které nejsou určeny k použití smrtící síly:

| a) | jedno letadlo pro zpravodajství, sledování a průzkum; |
| --- | --- |

a)

jedno letadlo pro zpravodajství, sledování a průzkum;

| b) | zpravodajské, sledovací a průzkumné bezpilotní systémy. |
| --- | --- |

b)

zpravodajské, sledovací a průzkumné bezpilotní systémy.

4.   Doba trvání opatření pomoci je 30 měsíců ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Finanční ustanovení

1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s opatřením pomoci činí 11 750 000 EUR.

2.   Veškeré výdaje jsou spravovány v souladu s rozhodnutím (SZBP) 2021/509 a s pravidly pro plnění příjmů a výdajů financovaných z Evropského mírového nástroje.

3.   Výdaje související s prováděním opatření pomoci jsou způsobilé ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Ujednání s příjemcem

1.   Vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“) uzavře s příjemcem ujednání nezbytné k zajištění toho, aby příjemce dodržoval požadavky a podmínky stanovené tímto rozhodnutím jakožto podmínku pro poskytování podpory v rámci opatření pomoci.

2.   Ujednání uvedené v odstavci 1 musí obsahovat ustanovení zavazující příjemce, aby zajistil:

| a) | dodržování relevantního mezinárodního práva, zejména mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva, ze strany jednotek beninských ozbrojených sil nasazených v rámci operace Mirador a podporovaných v rámci opatření pomoci; |
| --- | --- |

a)

dodržování relevantního mezinárodního práva, zejména mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva, ze strany jednotek beninských ozbrojených sil nasazených v rámci operace Mirador a podporovaných v rámci opatření pomoci;

| b) | řádné a efektivní používání veškerých prostředků poskytnutých v rámci opatření pomoci k účelům, k nimž byly poskytnuty; |
| --- | --- |

b)

řádné a efektivní používání veškerých prostředků poskytnutých v rámci opatření pomoci k účelům, k nimž byly poskytnuty;

| c) | dostatečnou údržbu veškerých prostředků poskytnutých v rámci opatření pomoci, aby se zajistila jejich použitelnost a operační dostupnost během celého jejich životního cyklu; |
| --- | --- |

c)

dostatečnou údržbu veškerých prostředků poskytnutých v rámci opatření pomoci, aby se zajistila jejich použitelnost a operační dostupnost během celého jejich životního cyklu;

| d) | že žádné prostředky poskytnuté v rámci opatření pomoci nebudou ztraceny nebo převedeny bez souhlasu výboru Evropského mírového nástroje, zřízeného rozhodnutím (SZBP) 2021/509 (dále jen „výboru Evropského mírového nástroje“), ve prospěch jiných osob či subjektů, než které jsou určeny v uvedených ujednáních, a to i na konci jejich životního cyklu. |
| --- | --- |

d)

že žádné prostředky poskytnuté v rámci opatření pomoci nebudou ztraceny nebo převedeny bez souhlasu výboru Evropského mírového nástroje, zřízeného rozhodnutím (SZBP) 2021/509 (dále jen „výboru Evropského mírového nástroje“), ve prospěch jiných osob či subjektů, než které jsou určeny v uvedených ujednáních, a to i na konci jejich životního cyklu.

3.   Ujednání uvedené v odstavci 1 musí obsahovat ustanovení o pozastavení a ukončení podpory v rámci opatření pomoci, pokud se zjistí, že příjemce porušuje povinnosti stanovené v odstavci 2.

Článek 4

Provedení

1.   Vysoký představitel odpovídá za zajištění toho, aby toto rozhodnutí bylo prováděno v souladu s rozhodnutím (SZBP) 2021/509 a pravidly pro plnění příjmů a výdajů financovaných z Evropského mírového nástroje a s integrovaným metodickým rámcem pro posuzování a určování požadovaných opatření a kontrol v souvislosti s opatřeními pomoci v rámci Evropského mírového nástroje.

2.   Poskytování vybavení uvedeného v čl. 1 odst. 3 zajišťuje Défense Conseil International – DCI Group.

Článek 5

Monitorování, kontrola a hodnocení

1.   Vysoký představitel monitoruje plnění povinností stanovených v článku 3 příjemcem. Tímto monitorováním se zajišťuje informovanost o souvislostech a rizicích porušování povinností stanovených v souladu s článkem 3 a přispívá se k předcházení tohoto porušování, včetně porušování mezinárodního práva v oblasti lidských práv a mezinárodního humanitárního práva jednotkami beninských ozbrojených sil rozmístěnými v rámci operace Mirador.

2.   Kontrola vybavení po dodání je organizována takto:

| a) | ověřování dodání spočívající v tom, že osvědčení o dodávkách má podepsat konečný uživatel při převodu vlastnictví; |
| --- | --- |

a)

ověřování dodání spočívající v tom, že osvědčení o dodávkách má podepsat konečný uživatel při převodu vlastnictví;

| b) | podávání zpráv spočívající v tom, že příjemce má každoročně podávat zprávu o činnostech prováděných za pomoci vybavení poskytnutého v rámci opatření pomoci, jakož i o inventárním soupisu určených položek až do okamžiku, kdy má Politický a bezpečnostní výbor za to, že takové podávání zpráv již není zapotřebí; |
| --- | --- |

b)

podávání zpráv spočívající v tom, že příjemce má každoročně podávat zprávu o činnostech prováděných za pomoci vybavení poskytnutého v rámci opatření pomoci, jakož i o inventárním soupisu určených položek až do okamžiku, kdy má Politický a bezpečnostní výbor za to, že takové podávání zpráv již není zapotřebí;

| c) | inspekce na místě, při nichž příjemce umožní vysokému představiteli na požádání provést kontroly na místě. |
| --- | --- |

c)

inspekce na místě, při nichž příjemce umožní vysokému představiteli na požádání provést kontroly na místě.

3.   Po dokončení opatření pomoci provede vysoký představitel závěrečné hodnocení s cílem posoudit, zda opatření pomoci přispělo k dosažení cílů uvedených v čl. 1 odst. 2.

Článek 6

Podávání zpráv

Během období provádění předkládá vysoký představitel Politickému a bezpečnostnímu výboru pololetní zprávy o provádění opatření pomoci v souladu s článkem 63 rozhodnutí (SZBP) 2021/509. Správce pro opatření pomoci pravidelně informuje výbor Evropského mírového nástroje o plnění příjmů a výdajů v souladu s článkem 38 uvedeného rozhodnutí, včetně poskytováním informací o zúčastněných dodavatelích, zhotovitelích, poskytovatelích a subdodavatelích.

Článek 7

Pozastavení a ukončení

1.   Politický a bezpečnostní výbor může v souladu s článkem 64 rozhodnutí (SZBP) 2021/509 rozhodnout o úplném nebo částečném pozastavení provádění opatření pomoci.

2.   Politický a bezpečnostní výbor může rovněž doporučit, aby Rada opatření pomoci ukončila.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 25. září 2023.

Za Radu

předseda

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/509 ze dne 22. března 2021 o zřízení Evropského mírového nástroje a o zrušení rozhodnutí (SZBP) 2015/528 (Úř. věst. L 102, 24.3.2021, s. 14).

1

(2)  Společný postoj Rady 2008/944/SZBP ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví společná pravidla pro kontrolu vývozu vojenských technologií a vojenského materiálu (Úř. věst. L 335, 13.12.2008, s. 99).

2

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/121 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/121

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/2063

ze dne 25. září 2023,

kterým se mění rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 22. května 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/233/SZBP (1) o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya). |
| --- | --- |

(1)

Dne 22. května 2013 přijala Rada rozhodnutí 2013/233/SZBP (1) o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya).

| (2) | Dne 26. června 2023 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2023/1305 (2), kterým byl mandát mise EUBAM Libya upraven a prodloužen do 30. června 2025. Uvedeným rozhodnutím byla misi byla EUBAM Libya rovněž přidělena finanční referenční částka do 30. září 2023. |
| --- | --- |

(2)

Dne 26. června 2023 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2023/1305 (2), kterým byl mandát mise EUBAM Libya upraven a prodloužen do 30. června 2025. Uvedeným rozhodnutím byla misi byla EUBAM Libya rovněž přidělena finanční referenční částka do 30. září 2023.

| (3) | Misi EUBAM Libya by měla být poskytnuta finanční referenční částka na období od 1. října 2023 do 30. června 2025. |
| --- | --- |

(3)

Misi EUBAM Libya by měla být poskytnuta finanční referenční částka na období od 1. října 2023 do 30. června 2025.

| (4) | Rozhodnutí 2013/233/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2013/233/SZBP by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Mise EUBAM Libya bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii, |
| --- | --- |

(5)

Mise EUBAM Libya bude probíhat za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy o Evropské unii,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V čl. 13 odst. 1 rozhodnutí 2013/233/SZBP se poslední pododstavec nahrazuje tímto:

„Finanční referenční částka určená na pokrytí výdajů mise EUBAM Libya v období od 1. října 2023 do 30. června 2025 činí 53 442 350,13 EUR.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 1. října 2023.

V Bruselu dne 25. září 2023.

Za Radu

předseda

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2013/233/SZBP ze dne 22. května 2013 o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (Úř. věst. L 138, 24.5.2013, s. 15).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1305 ze dne 26. června 2023, kterým se mění rozhodnutí 2013/233/SZBP o misi Evropské unie pro pomoc při integrované správě hranic v Libyi (EUBAM Libya) (Úř. věst. L 161, 27.6.2023, s. 68).

2

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/122

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/2064

ze dne 25. září 2023

o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) ze strany Unie za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“). Kapitola III této strategie obsahuje výčet opatření, která je třeba za účelem boje proti tomuto šíření přijmout. |
| --- | --- |

(1)

Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“). Kapitola III této strategie obsahuje výčet opatření, která je třeba za účelem boje proti tomuto šíření přijmout.

| (2) | Unie strategii aktivně provádí a uvádí v účinnost opatření uvedená v její kapitole III, zejména uvolňováním finančních zdrojů na podporu určitých projektů řízených mnohostrannými institucemi, jako je prozatímní technický sekretariát Organizace Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (dále jen „CTBTO“). |
| --- | --- |

(2)

Unie strategii aktivně provádí a uvádí v účinnost opatření uvedená v její kapitole III, zejména uvolňováním finančních zdrojů na podporu určitých projektů řízených mnohostrannými institucemi, jako je prozatímní technický sekretariát Organizace Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (dále jen „CTBTO“).

| (3) | Signatářské státy Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (dále jen „CTBT“) se rozhodly zřídit přípravnou komisi s vlastní právní subjektivitou, která má postavení mezinárodní organizace, jejímž úkolem je účinně provádět CTBT až do zřízení CTBTO. |
| --- | --- |

(3)

Signatářské státy Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (dále jen „CTBT“) se rozhodly zřídit přípravnou komisi s vlastní právní subjektivitou, která má postavení mezinárodní organizace, jejímž úkolem je účinně provádět CTBT až do zřízení CTBTO.

| (4) | Významnými cíli strategie je brzký vstup CTBT v platnost, dosažení její univerzality a posílení monitorovacího a ověřovacího systému Přípravné komise pro CTBTO. |
| --- | --- |

(4)

Významnými cíli strategie je brzký vstup CTBT v platnost, dosažení její univerzality a posílení monitorovacího a ověřovacího systému Přípravné komise pro CTBTO.

| (5) | Generální tajemník OSN uvedl v dokumentu nazvaném „Zajištění naší společné budoucnosti: program pro odzbrojení“ (Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament), že CTBT omezila vývoj pokročilých nových typů jaderných zbraní, a zbrzdila tak závody ve zbrojení, a že slouží rovněž jako silná normativní bariéra vůči státům, které by se potenciálně mohly snažit vyvíjet, vyrábět a nakonec získat jaderné zbraně v rozporu se svými závazky v oblasti nešíření. |
| --- | --- |

(5)

Generální tajemník OSN uvedl v dokumentu nazvaném „Zajištění naší společné budoucnosti: program pro odzbrojení“ (Securing our Common Future: an Agenda for Disarmament), že CTBT omezila vývoj pokročilých nových typů jaderných zbraní, a zbrzdila tak závody ve zbrojení, a že slouží rovněž jako silná normativní bariéra vůči státům, které by se potenciálně mohly snažit vyvíjet, vyrábět a nakonec získat jaderné zbraně v rozporu se svými závazky v oblasti nešíření.

| (6) | Strategický kompas pro bezpečnost a obranu z roku 2022 poukazuje na trvající hrozbu šíření zbraní hromadného ničení a způsoby jejich dodávání, rozšiřující se jaderný arzenál, vývoj nových zbraňových systémů, jakož i na využívání jaderných hrozeb některými zeměmi, a vyjadřuje cíl Unie podporovat konkrétní akce sledující cíle na podporu odzbrojování, nešíření a kontrolu zbraní. |
| --- | --- |

(6)

Strategický kompas pro bezpečnost a obranu z roku 2022 poukazuje na trvající hrozbu šíření zbraní hromadného ničení a způsoby jejich dodávání, rozšiřující se jaderný arzenál, vývoj nových zbraňových systémů, jakož i na využívání jaderných hrozeb některými zeměmi, a vyjadřuje cíl Unie podporovat konkrétní akce sledující cíle na podporu odzbrojování, nešíření a kontrolu zbraní.

| (7) | V rámci provádění strategie přijala Rada tři společné akce a pět rozhodnutí na podporu činností Přípravné komise pro CTBTO, a sice společné akce 2006/243/SZBP (1), 2007/468/SZBP (2) a 2008/588/SZBP (3) a rozhodnutí 2010/461/SZBP (4), 2012/699/SZBP (5), (SZBP) 2015/1837 (6), (SZBP) 2018/298 (7) a (SZBP) 2020/901 (8). Tato podpora Unie by měla být poskytována i nadále. |
| --- | --- |

(7)

V rámci provádění strategie přijala Rada tři společné akce a pět rozhodnutí na podporu činností Přípravné komise pro CTBTO, a sice společné akce 2006/243/SZBP (1), 2007/468/SZBP (2) a 2008/588/SZBP (3) a rozhodnutí 2010/461/SZBP (4), 2012/699/SZBP (5), (SZBP) 2015/1837 (6), (SZBP) 2018/298 (7) a (SZBP) 2020/901 (8). Tato podpora Unie by měla být poskytována i nadále.

| (8) | Technickým prováděním tohoto rozhodnutí by měla být pověřena Přípravná komise pro CTBTO, jež je vzhledem ke svým jedinečným odborným znalostem a kapacitám, spočívajícím v síti Mezinárodního monitorovacího systému (IMS) s více než 337 zařízeními po celém světě a Mezinárodním datovém centru (IDC), jedinou mezinárodní organizací, která je schopna a oprávněna toto rozhodnutí provádět. Akce mohou být v podobě, v jaké je podporuje Unie, financovány pouze prostřednictvím mimorozpočtového příspěvku poskytnutého Přípravné komisi pro CTBTO, |
| --- | --- |

(8)

Technickým prováděním tohoto rozhodnutí by měla být pověřena Přípravná komise pro CTBTO, jež je vzhledem ke svým jedinečným odborným znalostem a kapacitám, spočívajícím v síti Mezinárodního monitorovacího systému (IMS) s více než 337 zařízeními po celém světě a Mezinárodním datovém centru (IDC), jedinou mezinárodní organizací, která je schopna a oprávněna toto rozhodnutí provádět. Akce mohou být v podobě, v jaké je podporuje Unie, financovány pouze prostřednictvím mimorozpočtového příspěvku poskytnutého Přípravné komisi pro CTBTO,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Za účelem provádění strategie, globální strategie EU pro zahraniční a bezpečnostní politiku Evropské unie a Strategického kompasu pro bezpečnost a obranu Unie dále podporuje činnosti Přípravné komise pro CTBTO prostřednictvím operativních opatření.

2.   Cílem opatření uvedených v odstavci 1 je:

| a) | posílení kapacit monitorovacího a ověřovacího systému CTBT; |
| --- | --- |

a)

posílení kapacit monitorovacího a ověřovacího systému CTBT;

| b) | posílení kapacit signatářských států CTBT, aby mohly plnit své ověřovací povinnosti uložené CTBT a aby mohly plně využívat výhody vyplývající z jejich účasti v systému CTBT; |
| --- | --- |

b)

posílení kapacit signatářských států CTBT, aby mohly plnit své ověřovací povinnosti uložené CTBT a aby mohly plně využívat výhody vyplývající z jejich účasti v systému CTBT;

| c) | zvyšování povědomí o CTBT a prosazování její univerzality a jejího vstupu v platnost. |
| --- | --- |

c)

zvyšování povědomí o CTBT a prosazování její univerzality a jejího vstupu v platnost.

3.   Podrobný popis opatření je uveden v příloze.

Článek 2

1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).

2.   Opatření uvedená v článku 1 po technické stránce provádí Přípravná komise pro CTBTO.

3.   Přípravná komise pro CTBTO plní tento úkol pod dohledem vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s Přípravnou komisí pro CTBTO potřebná ujednání.

Článek 3

1.   Finanční referenční částka na provádění opatření financovaných Unií podle článku 1 činí 6 285 929 EUR.

2.   Výdaje financované referenční částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s pravidly a postupy, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.

3.   Na řádnou správu výdajů financovaných z částky uvedené v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s Přípravnou komisí pro CTBTO dohodu o příspěvku. Dohoda o příspěvku musí obsahovat ustanovení o tom, že Přípravná komise pro CTBTO zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrnou jeho výši.

4.   Komise usiluje o uzavření dohody uvedené v odstavci 3 co nejdříve po dni vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v tomto procesu a o dni uzavření uvedené dohody.

Článek 4

1.   Vysoký představitel informuje Radu o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv Přípravné komise pro CTBTO. Rada na základě zpráv provádí hodnocení.

2.   Komise informuje o finančních aspektech provádění opatření stanovených v článku 1.

Článek 5

1.   Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

2.   Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 36 měsíců ode dne uzavření dohody uvedené v čl. 3 odst. 3. Pozbývá však platnosti šest měsíců ode dne svého vstupu v platnost, nebude-li uvedená dohoda v této lhůtě uzavřena.

V Bruselu dne 25. září 2023.

Za Radu

předseda

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Společná akce Rady 2006/243/SZBP ze dne 20. března 2006 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) v oblasti odborné přípravy a budování kapacity pro ověřování a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 88, 25.3.2006, s. 68).

1

(2)  Společná akce Rady 2007/468/SZBP ze dne 28. června 2007 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) za účelem posílení jejích kapacit pro dohled a ověřování a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 176, 6.7.2007, s. 31).

2

(3)  Společná akce Rady 2008/588/SZBP ze dne 15. července 2008 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 189, 17.7.2008, s. 28).

3

(4)  Rozhodnutí Rady 2010/461/SZBP ze dne 26. července 2010 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 219, 20.8.2010, s. 7).

4

(5)  Rozhodnutí Rady 2012/699/SZBP ze dne 13. listopadu 2012 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek ze strany Unie za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 314, 14.11.2012, s. 27).

5

(6)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/1837 ze dne 12. října 2015 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) ze strany Unie za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 266, 13.10.2015, s. 83).

6

(7)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/298 ze dne 26. února 2018 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) ze strany Unie za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 56, 28.2.2018, s. 34).

7

(8)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2020/901 ze dne 29. června 2020 o podpoře činností Přípravné komise pro Organizaci Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO) ze strany Unie za účelem posílení jejích kapacit pro monitorování a ověřování a v rámci provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení (Úř. věst. L 207, 30.6.2020, s. 15).

8

---

PŘÍLOHA

PODPORA ČINNOSTÍ PŘÍPRAVNÉ KOMISE PRO ORGANIZACI SMLOUVY O VŠEOBECNÉM ZÁKAZU JADERNÝCH ZKOUŠEK (CTBTO)

1.   Souvislosti

Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003 strategii Evropské unie proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), jejíž kapitola III obsahuje výčet opatření k boji proti tomuto šíření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích.

| — | Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBT), kterou se zakazují veškeré jaderné výbuchy, je zásadním prvkem mezinárodní struktury nešíření. CTBT je silným kolektivním opatřením určeným k budování důvěry a bezpečnosti, které výrazně omezuje šíření jaderných zbraní, brání vývoji jaderných zbraní v zemích, které je v současné době nevlastní, jakož i modernizaci stávajících jaderných arzenálů. |
| --- | --- |

—

Smlouva o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBT), kterou se zakazují veškeré jaderné výbuchy, je zásadním prvkem mezinárodní struktury nešíření. CTBT je silným kolektivním opatřením určeným k budování důvěry a bezpečnosti, které výrazně omezuje šíření jaderných zbraní, brání vývoji jaderných zbraní v zemích, které je v současné době nevlastní, jakož i modernizaci stávajících jaderných arzenálů.

CTBT zavedla důraznou celosvětovou normu proti testování jaderných zbraní, jež se opírá o špičkový a vysoce citlivý globální systém pro monitorování jaderných zkoušek – Mezinárodní monitorovací systém (IMS) Organizace Smlouvy o všeobecném zákazu jaderných zkoušek (CTBTO), který sleduje dodržování předmětné smlouvy.

Uvedená smlouva dosud nevstoupila v platnost a na celosvětové úrovni je nadále vyvíjeno úsilí o dosažení tohoto klíčového cíle mezinárodního mírového a bezpečnostního společenství a programu. Souběžně poskytuje Mezinárodní monitorovací systém CTBTO mezinárodnímu společenství prostřednictvím Mezinárodního datového centra stálý tok dat v reálném čase, aby se zajistilo, že žádná jaderná zkouška nezůstane neodhalena. V souvislosti se vstupem smlouvy v platnost jsou rovněž vyvíjeny a mobilizovány kapacity a technologie této organizace v oblasti kontrol na místě.

Evropská unie (EU) aktivně provádí svou strategii a více než deset let poskytuje Přípravné komisi pro CTBTO významné dobrovolné příspěvky s cílem podpořit vstup CTBT v platnost a zachovat a dále posílit monitorovací a verifikační kapacity CTBTO.

2.   Obecný cíl

V souladu se strategií EU proti šíření zbraní hromadného ničení je obecným cílem tohoto projektu přispět k mezinárodnímu míru a bezpečnosti a k budování důvěry podporou všeobecné platnosti CTBT a jejího vstupu v platnost, jakož i posílením mezinárodního monitorovacího a verifikačního režimu CTBTO.

Zlepšením kapacit verifikačního režimu CTBT, budováním kapacit, pokud jde o odborníky ze signatářských států, a zvyšováním povědomí mezi mladými lidmi, poslanci, sdělovacími prostředky a vědci má tento projekt přispět k cíli, jímž je „zachovávat mír, předcházet konfliktům a posilovat mezinárodní bezpečnost“, jak je stanoveno v článku 21 Smlouvy o Evropské unii.

3.   Konkrétní cíle

| a) | Posílení kapacit monitorovacího a verifikačního systému CTBT |
| --- | --- |

a)

Posílení kapacit monitorovacího a verifikačního systému CTBT

| b) | Posílení kapacit signatářských států CTBT, aby mohly plnit své verifikační povinnosti uložené CTBT a aby mohly plně využívat výhody vyplývající z jejich účasti v systému CTBT |
| --- | --- |

b)

Posílení kapacit signatářských států CTBT, aby mohly plnit své verifikační povinnosti uložené CTBT a aby mohly plně využívat výhody vyplývající z jejich účasti v systému CTBT

| c) | Zvyšování povědomí o smlouvě CTBT a podpora její všeobecné platnosti a jejího vstupu v platnost |
| --- | --- |

c)

Zvyšování povědomí o smlouvě CTBT a podpora její všeobecné platnosti a jejího vstupu v platnost

4.   Očekávané výstupy

| a) | Výstupy projektu přispějí k posílení kapacit monitorovacího a verifikačního režimu CTBT prostřednictvím 1) zlepšení procesů modelování atmosférického přenosu radionuklidů 2) zlepšení vědeckého chápání přírodního pozadí radioaktivního xenonu a jeho dopadu na systémy CTBTO pro detekci vzácných plynů, 3) posílení podpory poskytované pomocným seismickým stanicím Mezinárodního monitorovacího systému a 4) posilování kapacit CTBTO pro inspekce na místě.






  i) | Lepší provádění webových služeb Federace digitálních seismických sítí (FDSN), zahrnujících všechna seismická, hydroakustická a infrazvuková a radionuklidová data, produkty a formáty. |
| --- | --- | --- |

a)

Výstupy projektu přispějí k posílení kapacit monitorovacího a verifikačního režimu CTBT prostřednictvím 1) zlepšení procesů modelování atmosférického přenosu radionuklidů 2) zlepšení vědeckého chápání přírodního pozadí radioaktivního xenonu a jeho dopadu na systémy CTBTO pro detekci vzácných plynů, 3) posílení podpory poskytované pomocným seismickým stanicím Mezinárodního monitorovacího systému a 4) posilování kapacit CTBTO pro inspekce na místě.

i)

Lepší provádění webových služeb Federace digitálních seismických sítí (FDSN), zahrnujících všechna seismická, hydroakustická a infrazvuková a radionuklidová data, produkty a formáty.

| ii) | Funkční software XeBET II, připravený odhadovat koncentrace radioaktivního xenonu ve všech vzorcích vzácných plynů Mezinárodního monitorovacího systému. Prototyp bude realizován v rámci zpracovatelského řetězce pro modelování atmosférického přenosu (ATM), přičemž výstup bude zahrnut do zpracovatelského řetězce pro zpřesňování automatických zpráv o detekci radionuklidů (ARR) a revidovaných zpráv o detekci radionuklidů (RRR), jakož i standardního přehledu suspektních radionuklidových událostí (SSREB). Bude rovněž k dispozici v souboru nástrojů odborné technické analýzy a v softwarovém balíčku NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

ii)

Funkční software XeBET II, připravený odhadovat koncentrace radioaktivního xenonu ve všech vzorcích vzácných plynů Mezinárodního monitorovacího systému. Prototyp bude realizován v rámci zpracovatelského řetězce pro modelování atmosférického přenosu (ATM), přičemž výstup bude zahrnut do zpracovatelského řetězce pro zpřesňování automatických zpráv o detekci radionuklidů (ARR) a revidovaných zpráv o detekci radionuklidů (RRR), jakož i standardního přehledu suspektních radionuklidových událostí (SSREB). Bude rovněž k dispozici v souboru nástrojů odborné technické analýzy a v softwarovém balíčku NDC-in-a-Box.

| iii) | Prototyp softwaru umožňujícího zahrnout informace o nejistotách při simulacích ATM pro účely analýzy izotopického poměru (s uvážením suspektnosti jevů a jejich časových relací) a studií v oblasti strojového učení (ML). |
| --- | --- |

iii)

Prototyp softwaru umožňujícího zahrnout informace o nejistotách při simulacích ATM pro účely analýzy izotopického poměru (s uvážením suspektnosti jevů a jejich časových relací) a studií v oblasti strojového učení (ML).

| iv) | Modernizovaný proces ATM založený na tomto prototypu ATM-EPS, který poskytuje dodatečné a zásadní informace o nejistotách ATM a zvyšuje tak důvěryhodnost výsledků ATM. |
| --- | --- |

iv)

Modernizovaný proces ATM založený na tomto prototypu ATM-EPS, který poskytuje dodatečné a zásadní informace o nejistotách ATM a zvyšuje tak důvěryhodnost výsledků ATM.

| v) | Poskytování softwaru, který používá a) Mezinárodní datové centrum a b) národní datová centra ke zpracování infrazvukových a hydroakustických dat a interaktivní analýze. |
| --- | --- |

v)

Poskytování softwaru, který používá a) Mezinárodní datové centrum a b) národní datová centra ke zpracování infrazvukových a hydroakustických dat a interaktivní analýze.

| vi) | Lepší pochopení a popis globální úrovně přírodního pozadí radioaktivního xenonu, včetně jeho regionálních variací, zejména v systému detekce vzácných plynů instalovaném na měřicí stanici JPX38. |
| --- | --- |

vi)

Lepší pochopení a popis globální úrovně přírodního pozadí radioaktivního xenonu, včetně jeho regionálních variací, zejména v systému detekce vzácných plynů instalovaném na měřicí stanici JPX38.

| vii) | Zpřesnění současných poznatků ohledně známých zdrojů v Eurasii, vedoucí k lepšímu pochopení a interpretaci událostí úrovně „C“. |
| --- | --- |

vii)

Zpřesnění současných poznatků ohledně známých zdrojů v Eurasii, vedoucí k lepšímu pochopení a interpretaci událostí úrovně „C“.

| viii) | Zlepšení modelování atmosférického přenosu, zejména s vysokým rozlišením. |
| --- | --- |

viii)

Zlepšení modelování atmosférického přenosu, zejména s vysokým rozlišením.

| ix) | Vývoj, testování a optimalizace pokročilých algoritmů lokalizace zdroje / metod zaměřených na analýzu suspektnosti jevů (použitelných na data ze všech ostatních systémů Mezinárodního monitorovacího systému detekce vzácných plynů). |
| --- | --- |

ix)

Vývoj, testování a optimalizace pokročilých algoritmů lokalizace zdroje / metod zaměřených na analýzu suspektnosti jevů (použitelných na data ze všech ostatních systémů Mezinárodního monitorovacího systému detekce vzácných plynů).

| x) | Lepší schopnost detekovat, lokalizovat a popsat jadernou zkoušku podle úniku radioaktivního xenonu. |
| --- | --- |

x)

Lepší schopnost detekovat, lokalizovat a popsat jadernou zkoušku podle úniku radioaktivního xenonu.

| xi) | Dostupnost dat na příslušných pomocných seismických stanicích trvale zvýšena až na 95 % nebo v rámci možností až na 100 %. |
| --- | --- |

xi)

Dostupnost dat na příslušných pomocných seismických stanicích trvale zvýšena až na 95 % nebo v rámci možností až na 100 %.

| xii) | Větší podpora a stabilita příslušných pomocných seismických stanic, včetně lepší průběžné výkonnosti a omezení odstávek stanic. |
| --- | --- |

xii)

Větší podpora a stabilita příslušných pomocných seismických stanic, včetně lepší průběžné výkonnosti a omezení odstávek stanic.

| xiii) | Posílení kapacit pro inspekce na místě prostřednictvím překladu vzorového znění návrhu operační příručky pro inspekce na místě do dvou jazyků CTBTO: francouzštiny a španělštiny. |
| --- | --- |

xiii)

Posílení kapacit pro inspekce na místě prostřednictvím překladu vzorového znění návrhu operační příručky pro inspekce na místě do dvou jazyků CTBTO: francouzštiny a španělštiny.

| b) | Výstupy z této akce zlepší kapacity národních datových center signatářských států a pomocí praktického školení zajistí základní obeznámenost se Smlouvou, jakož i přehled činností a vybavení souvisejících s inspekcemi na místě.






  i) | Uspořádání regionálního úvodního kurzu věnovaného inspekcím na místě (RIC-26) v africkém regionu začátkem roku 2024. |
| --- | --- | --- |

b)

Výstupy z této akce zlepší kapacity národních datových center signatářských států a pomocí praktického školení zajistí základní obeznámenost se Smlouvou, jakož i přehled činností a vybavení souvisejících s inspekcemi na místě.

i)

Uspořádání regionálního úvodního kurzu věnovaného inspekcím na místě (RIC-26) v africkém regionu začátkem roku 2024.

| ii) | Zvýšení počtu odborníků z afrického regionu v aktuálním lineárním vzdělávacím programu zaměřeném na inspekce na místě. |
| --- | --- |

ii)

Zvýšení počtu odborníků z afrického regionu v aktuálním lineárním vzdělávacím programu zaměřeném na inspekce na místě.

| iii) | Poskytnutí šestnácti zařízení pro účely systému budování kapacit, včetně vysoce výkonných serverů s velkými úložišti, a instalace standardizovaného softwaru pro národní datová centra na podporu vytvoření a dalšího rozvoje vnitrostátních schopností aktivně se zapojit do verifikačního režimu prostřednictvím přístupu k datům Mezinárodního monitorovacího systému a produktům Mezinárodního datového centra a jejich analýzy. |
| --- | --- |

iii)

Poskytnutí šestnácti zařízení pro účely systému budování kapacit, včetně vysoce výkonných serverů s velkými úložišti, a instalace standardizovaného softwaru pro národní datová centra na podporu vytvoření a dalšího rozvoje vnitrostátních schopností aktivně se zapojit do verifikačního režimu prostřednictvím přístupu k datům Mezinárodního monitorovacího systému a produktům Mezinárodního datového centra a jejich analýzy.

| iv) | Dvě regionální školení národních datových center a dva regionální pracovní semináře na podporu odborníků z rozvojových zemí. |
| --- | --- |

iv)

Dvě regionální školení národních datových center a dva regionální pracovní semináře na podporu odborníků z rozvojových zemí.

| v) | Čtyři kurzy odborné přípravy SeisComP. |
| --- | --- |

v)

Čtyři kurzy odborné přípravy SeisComP.

| vi) | Šest návazných návštěv / návštěv zaměřených na údržbu. |
| --- | --- |

vi)

Šest návazných návštěv / návštěv zaměřených na údržbu.

| vii) | Údržba systémů pro účely budování kapacit. |
| --- | --- |

vii)

Údržba systémů pro účely budování kapacit.

| c) | Prostřednictvím výstupů z této akce se navíc posílí všeobecná platnost CTBT, inkluzivní a různorodé složení Přípravné komise pro CTBTO a zvýší povědomí o CTBT mezi mladými odborníky ze zemí, které nejsou signatáři smlouvy, a zemí, které smlouvu neratifikovaly, včetně států, jejichž podpis a ratifikace jsou pro vstup CTBT v platnost nezbytné.






  i) | Řada přednášek, konkrétně v rámci Akademie občanské žurnalistiky, s předními odborníky na komunikaci určených nastupující generaci novinářů v oblasti jaderného odzbrojení a nešíření, které jim poskytnou komplexní vizi CTBT a její úlohu v rámci mezinárodní mírové a bezpečnostní struktury. Absolventi Akademie občanské žurnalistiky budou rovněž vytvářet mediální a informační produkty, které budou prezentovat vědecko-technickou konferenci a sympozium vědecké diplomacie, což zvýší viditelnost předmětné smlouvy mezi publikem z řad mládeže. |
| --- | --- | --- |

c)

Prostřednictvím výstupů z této akce se navíc posílí všeobecná platnost CTBT, inkluzivní a různorodé složení Přípravné komise pro CTBTO a zvýší povědomí o CTBT mezi mladými odborníky ze zemí, které nejsou signatáři smlouvy, a zemí, které smlouvu neratifikovaly, včetně států, jejichž podpis a ratifikace jsou pro vstup CTBT v platnost nezbytné.

i)

Řada přednášek, konkrétně v rámci Akademie občanské žurnalistiky, s předními odborníky na komunikaci určených nastupující generaci novinářů v oblasti jaderného odzbrojení a nešíření, které jim poskytnou komplexní vizi CTBT a její úlohu v rámci mezinárodní mírové a bezpečnostní struktury. Absolventi Akademie občanské žurnalistiky budou rovněž vytvářet mediální a informační produkty, které budou prezentovat vědecko-technickou konferenci a sympozium vědecké diplomacie, což zvýší viditelnost předmětné smlouvy mezi publikem z řad mládeže.

| ii) | Účast členů mládežnické skupiny CTBTO na sympoziu vědecké diplomacie v letech 2024 a 2026. |
| --- | --- |

ii)

Účast členů mládežnické skupiny CTBTO na sympoziu vědecké diplomacie v letech 2024 a 2026.

| iii) | Účast členů mládežnické skupiny CTBTO na vědecko-technické konferenci v roce 2025. |
| --- | --- |

iii)

Účast členů mládežnické skupiny CTBTO na vědecko-technické konferenci v roce 2025.

| iv) | Účast dvanácti žen z nedostatečně zastoupených zeměpisných regionů, jež zahajují kariéru v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky, v mentorském programu CTBTO. Program bude zahrnovat virtuální pracovní semináře zaměřené na profesní rozvoj, komunikaci a vědecké a technické aspekty CTBT s cílem pomoci účastnicím lépe porozumět CTBT a jejímu verifikačnímu režimu. |
| --- | --- |

iv)

Účast dvanácti žen z nedostatečně zastoupených zeměpisných regionů, jež zahajují kariéru v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky, v mentorském programu CTBTO. Program bude zahrnovat virtuální pracovní semináře zaměřené na profesní rozvoj, komunikaci a vědecké a technické aspekty CTBT s cílem pomoci účastnicím lépe porozumět CTBT a jejímu verifikačnímu režimu.

| v) | Účast dvanácti účastníků mentorského programu CTBTO na praktické stáži CTBTO ve Vídni s cílem lépe porozumět práci sekretariátu. |
| --- | --- |

v)

Účast dvanácti účastníků mentorského programu CTBTO na praktické stáži CTBTO ve Vídni s cílem lépe porozumět práci sekretariátu.

| vi) | Vytvoření prostoru na platformě LinkedIn, který usnadní a podpoří kontakty mezi účastníky a mentory programu a přispěje k jejich informovanosti o pracovních příležitostech a činnostech CTBTO. |
| --- | --- |

vi)

Vytvoření prostoru na platformě LinkedIn, který usnadní a podpoří kontakty mezi účastníky a mentory programu a přispěje k jejich informovanosti o pracovních příležitostech a činnostech CTBTO.

5.   Doba trvání

Celková odhadovaná doba trvání projektu je 36 měsíců.

Aktivita 1: Podpora verifikačních technologií a monitorovacího systému

Složka 1: Zdokonalení seismických, hydroakustických, infrazvukových a radionuklidových nástrojů a produktů Mezinárodního datového centra

Dopad

Zlepšením a posílením procesů modelování atmosférického přenosu radionuklidů a zlepšením udržitelnosti výroby a distribuce produktů Federace digitálních seismických sítí (FDSN) usilujeme o posílení schopnosti států, které jsou stranami úmluvy, pokud jde o monitorování a interpretaci dat a produktů Mezinárodního datového centra. Posiluje se tak verifikační režim a přispívá se k cílům v oblasti nešíření v souladu se společnou zahraniční a bezpečnostní politikou (SZBP).

Produkt č. 1: Vytváření produktů Federace digitálních seismických sítí a zlepšení formátu pro seismické, hydroakustické a infrazvukové, jakož i radionuklidové produkty

Souvislosti

Prozatímní technický sekretariát s podporou rozhodnutí Rady EU VIII zavedl vytváření svých seismických, hydroakustických a infrazvukových produktů a dat v souladu s normou FDSN pro webové služby. Díky tomu mohou národní datová centra i Mezinárodní datové centrum požádat o seismické, hydroakustické a infrazvukové produkty a data Mezinárodního datového centra z Mezinárodního monitorovacího systému za použití klientského softwaru, který odpovídá normám.

Současným cílem je navázat na tento počáteční úspěch a rozšířit rozsah provádění webových služeb FDSN ze strany Prozatímního technického sekretariátu na další formáty a poskytnout přístup k radionuklidovým produktům a datům Mezinárodního datového centra. To by znamenalo, že veškeré vytváření produktů bude realizováno s využitím webové služby FDSN. Tím budou jasně oddělena odpovědnost, pokud jde o vytváření produktů, což bude prováděno prostřednictvím webových služeb FDSN, a pokud jde o metody distribuce produktů a dat (VDMS a SWP). Díky rozdělení odpovědnosti bude systém vytváření a distribuce produktů pružnější a jeho údržba bude snazší. Národní datová centra tak mohou produkty Mezinárodního datového centra nejen přijímat prostřednictvím VDMS a SWP, ale kromě toho si je mohou i vyžádat přímo prostřednictvím webových služeb FDSN, čímž je naplněna potřeba distribuce produktů na vyžádání.

Díky lepší udržitelnosti, pokud jde o vytváření a distribuci produktů Mezinárodního datového centra a dat Mezinárodního monitorovacího systému, mohou státy, které jsou stranami úmluvy, snadněji a účinněji přezkoumávat a analyzovat data CTBTO.

Očekávaný výsledek

| — | Lepší služby pro národní datová centra a Mezinárodní datové centrum díky jedné ústřední službě pro vyžádání seismických, hydroakustických a infrazvukových, jakož i radionuklidových dat a produktů. |
| --- | --- |

—

Lepší služby pro národní datová centra a Mezinárodní datové centrum díky jedné ústřední službě pro vyžádání seismických, hydroakustických a infrazvukových, jakož i radionuklidových dat a produktů.

Očekávané výstupy

| — | Posílené provádění webových služeb FDSN zahrnujících všechny seismické, hydroakustické a infrazvukové, jakož i radionuklidové data, produkty a formáty. |
| --- | --- |

—

Posílené provádění webových služeb FDSN zahrnujících všechny seismické, hydroakustické a infrazvukové, jakož i radionuklidové data, produkty a formáty.

Produkt č. 2: Vývoj operativního nástroje pro ocenění xenonového pozadí v atmosféře (XeBET II)

Souvislosti

Síť vzácných plynů CTBTO často zaznamenává emise radionuklidů z globálních zdrojů způsobené člověkem, které souvisejí s mírovými činnostmi. Tyto neustále přítomné a vysoce proměnlivé emise oslabují globální monitorování jaderných výbuchů. Vzhledem k tomu, že tento spletitý problém nepřestane existovat, panuje jasná shoda, že je třeba zdokonalit stávající metodiky prostřednictvím nezbytných inovací, na základě získaných poznatků a využitím interdisciplinárních přístupů z modelování atmosférického přenosu a odborných znalostí radionuklidů. Toto úsilí umožňuje u každého vzorku pocházejícího z Mezinárodního monitorovacího systému rozlišit, zda lze dotčené pozorování vysvětlit známými zdroji, nebo zda k němu mohl přispět jaderný výbuch.

Stávající vědecký projekt vývoje softwaru XeBET (smlouva č. 2022-1179) v současné době připravuje podmínky pro XeBET II tím, že poskytuje softwarové prototypové prostředí pro testování a demonstraci nových vědeckých metodik založených na datech. XeBET II je logickým a důležitým nástupcem nástroje XeBET s cílem využít výsledků prototypové fáze k získání softwaru, který z provozního hlediska poskytne v rámci ATM zpracovatelského řetězce nejvěrohodnější hodnoty indikátoru charakteristiky přírodního pozadí. XeBET II proto odpovídajícím způsobem zvýší kvalitu odlišování zájmových jaderných jevů.

Očekávaný výsledek

| — | Zprovoznění softwaru XeBET II, tak aby byl připraven odhadovat koncentrace radioaktivního xenonu ve všech vzorcích vzácných plynů z Mezinárodního monitorovacího systému. Prototyp bude realizován v rámci zpracovatelského řetězce pro modelování atmosférického přenosu (ATM), přičemž výstup bude zahrnut do zpracovatelského řetězce pro zpřesňování automatických zpráv o detekci radionuklidů (ARR) a revidovaných zpráv o detekci radionuklidů (RRR), jakož i standardního přehledu suspektních radionuklidových událostí (SSREB). Bude rovněž k dispozici v souboru nástrojů odborné technické analýzy a v softwarovém balíčku NDC-in-a-Box. |
| --- | --- |

—

Zprovoznění softwaru XeBET II, tak aby byl připraven odhadovat koncentrace radioaktivního xenonu ve všech vzorcích vzácných plynů z Mezinárodního monitorovacího systému. Prototyp bude realizován v rámci zpracovatelského řetězce pro modelování atmosférického přenosu (ATM), přičemž výstup bude zahrnut do zpracovatelského řetězce pro zpřesňování automatických zpráv o detekci radionuklidů (ARR) a revidovaných zpráv o detekci radionuklidů (RRR), jakož i standardního přehledu suspektních radionuklidových událostí (SSREB). Bude rovněž k dispozici v souboru nástrojů odborné technické analýzy a v softwarovém balíčku NDC-in-a-Box.

Očekávané výstupy

XeBET II je softwarové řešení připravené k začlenění do procesu ATM a procesu v oblasti radionuklidů. Zajistí tři výstupy:

| — | Vytvoření indikátoru signalizujícího existenci úspěšně provedeného „zpětného trasování ke známému zdroji“, které je součástí kategorizačního schématu odsouhlaseného Přípravnou komisí, který však doposud nebyl uplatněn ve zprávách Mezinárodního datového centra o detekci radionuklidů. |
| --- | --- |

—

Vytvoření indikátoru signalizujícího existenci úspěšně provedeného „zpětného trasování ke známému zdroji“, které je součástí kategorizačního schématu odsouhlaseného Přípravnou komisí, který však doposud nebyl uplatněn ve zprávách Mezinárodního datového centra o detekci radionuklidů.

| — | Zdokonalení standardního přehledu suspektních radionuklidových událostí (SSREB) tak, aby poskytoval výsledky skutečné automatické analýzy suspektnosti jevů, a nikoli pouze informace získané z revidované zprávy o detekci radionuklidů (RRR). |
| --- | --- |

—

Zdokonalení standardního přehledu suspektních radionuklidových událostí (SSREB) tak, aby poskytoval výsledky skutečné automatické analýzy suspektnosti jevů, a nikoli pouze informace získané z revidované zprávy o detekci radionuklidů (RRR).

| — | Poskytnutí nástroje pro odbornou technickou analýzu. |
| --- | --- |

—

Poskytnutí nástroje pro odbornou technickou analýzu.

Všechny tyto funkce budou zpřístupněny národním datovým centrům jako součást softwaru NDC-in-a-Box. XeBET II bude sloužit jako východisko pro další zlepšení a vývoj doplňkových nástrojů. Začleněním XeBET II do operačního procesu ATM lze lépe odhadnout, zda lze anomální signál přisoudit jadernému výbuchu, nebo známým zdrojům, čímž se v dlouhodobém horizontu výrazně zlepší kvalita verifikačního režimu.

Produkt č. 3: Zdokonalené modelování atmosférického přenosu (ATM) prostřednictvím předpovědního systému EPS

Souvislosti

Provozní systém modelování atmosférického přenosu (ATM) zavedený a používaný v CTBTO vytváří pole hodnot citlivosti pro vztah mezi zdroji a sensory, které je odvozeno z prostorového rozložení atmosférických hmot v období před registrací signálu na kterékoli radionuklidové stanici Mezinárodního monitorovacího systému. Výpočty ATM tudíž podporují radionuklidové technologie tím, že vytvářejí propojení mezi detekcemi radionuklidů a oblastmi, v nichž se nacházejí jejich možné zdroje.

Častá a legitimní otázka týkající se produktů v oblasti ATM souvisí s jejich nejistotami a úrovní spolehlivosti. Uznává se, že nejistoty je možné odhadnout spíše na základě souboru rovnocenných simulací, tj. systému, než na základě jedné simulace. V rámci studie financované rozhodnutím EU VII (okruh 1, složka 4) bylo zjištěno, že pro získání systémově statistických vlastností systému postačí zkoumat systém tvořený 10 náhodně vybranými prvky. Tento závěr je obzvláště důležitý v souvislosti s běžným provozem Mezinárodního datového centra, které musí denně provést více než 280 simulací ATM.

Stávající provozní systém ATM je založen na na lagrangeovském disperzním modelu rozptylu částic FLEXPART. Práce na aktualizaci verze FLEXPART-CTBTO s využitím nejnovějších vědeckých zlepšení zavedených v komunitní verzi FLEXPART v10 byla financována rozhodnutím EU VIII. Dále vylepšená podoba aktualizované verze FLEXPART-CTBTO zajistí vyšší výpočetní výkonnost a spolehlivější a solidnější zpracování s využitím zdrojů vysokovýkonné výpočetní techniky s grafickými procesory (GPU), financovaných rozhodnutím Rady EU VIII (viz okruh 1, složka 2, projekt 4). Bude rovněž přezkoumána nová komunitní verze FLEXPART v11, ohlášená na rok 2023, a její možná zlepšení, a bude-li to považováno za nezbytné, bude rovněž začleněna.

Výsledkem projektu budou další zlepšení, konkrétně budou rozšířeny schopnosti ATM tak, aby zahrnovaly modelování systému pro 10 prvků předpovědního systému EPS. Použití předpovědního systému založeného na systémově statistické analýze umožní získat odhady úrovní spolehlivosti požadované pro ATM systémy. Za účelem splnění tohoto úkolu bude dále posílen prototyp softwaru vyvinutý v rámci rozhodnutí EU VII, který usnadňuje odhad nejistot modelovaných časových řad použitých pro zjišťování parametrů zdrojů. Kromě toho bude dále prozkoumáno využívání modelovaných nejistot ATM pro účely analýzy izotopického poměru a pro přístupy s využitím strojového učení.

Zavedení nejistot do modelových předpovědí ATM umožní přesnější analýzy suspektnosti jevů a jejich časových relací (analýza izotopického poměru) a lokalizaci zdroje. Předpověď systému EPS je rovněž vhodná jako jedna z metod, které lze použít pro lepší odhad pozadí radionuklidů. Celkově umožňuje státům, které jsou stranami úmluvy, lépe poznat umístění zdroje a čas uvolnění radionuklidů a v dlouhodobém horizontu výrazně zlepší kvalitu verifikačního režimu. Výrazně posiluje kapacity monitorovacího a verifikačního systému CTBT tím, že poskytuje zásadní informace o nejistotách ATM, které si vyžádaly signatářské státy.

Očekávaný výsledek

| — | Posílení systému ATM (ATM-EPS), který poskytuje základní informace o nejistotách ATM, čímž se zvýší důvěryhodnost výsledků ATM. |
| --- | --- |

—

Posílení systému ATM (ATM-EPS), který poskytuje základní informace o nejistotách ATM, čímž se zvýší důvěryhodnost výsledků ATM.

Očekávané výstupy

| — | Prototyp softwaru umožňujícího zahrnout informace o nejistotách při simulacích ATM pro účely analýzy izotopického poměru (s uvážením suspektnosti jevů a jejich časových relací) a studií v oblasti strojového učení. |
| --- | --- |

—

Prototyp softwaru umožňujícího zahrnout informace o nejistotách při simulacích ATM pro účely analýzy izotopického poměru (s uvážením suspektnosti jevů a jejich časových relací) a studií v oblasti strojového učení.

| — | Modernizovaný proces ATM založený na tomto prototypu ATM-EPS, který poskytuje dodatečné a zásadní informace o nejistotách ATM, čímž se zvýší důvěryhodnost výsledků ATM. |
| --- | --- |

—

Modernizovaný proces ATM založený na tomto prototypu ATM-EPS, který poskytuje dodatečné a zásadní informace o nejistotách ATM, čímž se zvýší důvěryhodnost výsledků ATM.

Produkt 4 – Modernizace systému pro zpracování na základě technologie vlnových polí a interaktivního systému

Souvislosti

V Mezinárodním datovém centru byl zprovozněn software ke zpracování infrazvukových a hydroakustických dat DTK-(G)PMCC, podporovaný z finančních prostředků rozhodnutí EU VIII, který je prostřednictvím softwaru NDC-in-a-Box nyní sdílen s členskými státy. Vzhledem k tomuto úspěchu nyní národní datová centra žádají, aby se pokračovalo v aktualizaci softwaru a bylo posíleno zpracování hydroakustických dat pomocí tohoto nástroje. Kromě toho je rovněž třeba aktualizovat související nástroj DTK-DIVA, který umožňuje provádět interaktivní analýzu kombinující informace o šumu na stanicích, výsledky zpracovat a v případě infrazvukových dat také spojit analýzu zpracování dat s poznatky o atmosféře.

Poskytnutí softwaru Mezinárodnímu datovému centru a národním datovým centrům se zajišťuje kvalitnější zpracování hydroakustických dat (prostřednictvím DTK-(G)PMCC) a komplexní analýza a vizualizace (prostřednictvím DTK-DIVA). Díky kvalitnějšímu zpracování hydroakustických dat verifikační režim lépe lokalizuje jaderné zkoušky prováděné pod vodou. Posílení DTK-DIVA umožňuje odborníkům lépe kombinovat různé informace ze seizmických, hydroakustických a infrazvukových detekcí a získat podrobnější poznatky o zdrojové události.

Očekávaný výsledek

| — | Poskytnutí softwaru používaného a) Mezinárodním datovým centrem a b) národními datovými centry ke zpracování infrazvukových a hydroakustických dat a interaktivní analýze. |
| --- | --- |

—

Poskytnutí softwaru používaného a) Mezinárodním datovým centrem a b) národními datovými centry ke zpracování infrazvukových a hydroakustických dat a interaktivní analýze.

Očekávané výstupy

| — | Modelované hydroakustické a infrazvukové události a jejich komplexní analýza. |
| --- | --- |

—

Modelované hydroakustické a infrazvukové události a jejich komplexní analýza.

Složka 2: Pokračování v kampaních měření přírodního pozadí radioaktivního xenonu v různých regionech světa

Dopad

Další zlepšení vědeckého chápání přírodního pozadí radioaktivního xenonu a jeho dopadu na systémy CTBTO pro detekci vzácných plynů, čímž se posílí kapacity monitorovacího a verifikačního systému CTBT.

Souvislosti

Radioizotopy xenonu jsou stopy vzácných plynů z podzemních a podmořských jaderných výbuchů, u nichž existuje největší pravděpodobnost, že budou zaznamenány. Hrají významnou úlohu při potvrzování toho, zda se jedná o událost jaderné povahy.

Monitorování radioaktivního xenonu představuje vysoce citlivou metodu, avšak spolehlivý výklad detekce ve velké míře závisí na poznatcích o lokálním přírodním pozadí a jeho pochopení. Více než 500 jaderných zařízení po celém světě během rutinních operací pravidelně uvolňuje radioaktivní xenon. Radioaktivní xenon generují při běžném provozu jaderné elektrárny, výzkumné reaktory i zařízení na výrobu lékařských izotopů. Emise z těchto četných antropogenních zdrojů vytvářejí významné pozadí, které může skrýt signály radioaktivního xenonu pocházejícího z jaderného výbuchu.

Rozlišit mezi přírodním pozadím radioaktivního xenonu a signály vyplývajícími z jaderné zkoušky je proto složitý a náročný úkol. Proto musí být dostatečně prozkoumáno přírodní pozadí vzácných plynů, které lze očekávat v různých regionech světa, neboť je to jediný způsob, jak zajistit správný a přesný výklad detekce radioaktivního xenonu ve stanicích Mezinárodního monitorovacího systému ze strany signatářských států.

Přestože systémy CTBTO pro detekci vzácných plynů tvoří jedinečnou síť, celá škála možných prvků pozadí, které se mohou vyskytnout, není plně pokryta. Pro další rozvoj, zlepšení a validaci metod zaměřených na analýzu suspektnosti jevů jsou zapotřebí konkrétnější empirická data. Dobře navržená měření v terénu jsou nejlepším způsobem, jak získat další nezbytné poznatky o přírodním pozadí radioaktivního xenonu, zejména v regionech, kde lze pozorovat interferenci mezi pozorováními potenciálně relevantními z hlediska CTBT a běžným regionálním pozadím.

Z příspěvku Evropské unie poskytnutého v rámci rozhodnutí Rady EU III Přípravná komise vyvinula a zakoupila dva přenosné systémy pro měření čtyř izotopů radioaktivního xenonu, které jsou předmětem zájmu CTBTO. V rámci rozhodnutí Rady EU V, VI, VII a VIII bylo v různých částech světa provedeno několik kampaní měření radioaktivního xenonu. Díky příspěvku získanému v roce 2017 od japonské vlády zakoupila komise třetí přenosný systém.

V současné době jsou v provozu dva systémy, a to v Mutsu a Horonobe (Japonsko). Tyto lokality byly vybrány s cílem dočasně provozovat hustou minisíť v blízkosti stanice JPX38 pro detekci vzácných plynů, která je součástí Mezinárodního monitorovacího systému a nachází se v Takasaki (Japonsko). Jedná se o první případ, kdy se několik systémů nachází dostatečně blízko od sebe na to, aby bylo možné provádět konkrétní vědecké studie s využitím experimentálních dat a 1) vyvinout a testovat metody pro lepší pochopení přírodního pozadí a 2) navrhnout, testovat a dále vyvíjet pokročilé metody zaměřené na analýzu suspektnosti jevů.

Japonská vláda již dříve souhlasila se záměrem CTBTO zavést třetí systém ve městě Fukuoka (Japonsko) a rozšířit tak dočasnou hustou konfiguraci na jihozápad. Tento třetí systém má být zaveden, jakmile to bude možné.

Přehled předchozích kampaní měření lze nalézt v této publikaci: https://doi.org/10.1016/j.jenvrad.2022.107053. Tento přehled svědčí o důležitosti dat z měření přírodního pozadí radioaktivního xenonu shromážděných v průběhu let, obsahuje vědecké poznatky a uvádí připomínky ke zvážení při koncepci budoucích kampaní měření.

Vědecké údaje shromážděné v rámci tohoto úsilí skýtají vědecké obci vzácnou příležitost získat data z měření z minisítě, což je přiměřená velikost vzorku pro ověřování přesnosti modelování atmosférického přenosu s vysokým rozlišením. Díky tomu může vědecká obec mnohem jasněji porozumět tomu, jak se úrovně přírodního pozadí radioaktivního xenonu měřené na stanicích liší, čímž se značně zlepší schopnost Prozatímního technického sekretariátu analyzovat význam detekce radioaktivního xenonu. K posílení režimu nešíření přispívá, mohou-li se státy, které jsou stranami úmluvy, spolehnout na to, že je verifikační režim schopen rozlišovat mezi přírodním pozadím xenonu a xenonem pocházejícím z události, která by mohla být předmětem zájmu.

Shromážděné údaje budou použity k lepšímu pochopení a dalšímu popisu známých zdrojů v celé Eurasii, které mají často dopad na systém detekce vzácných plynů JPX38; takové použití je v přímém zájmu Prozatímního technického sekretariátu. Vzhledem k tomu, že konfigurace této minisítě umožňuje pozorovat stejný případ uvolnění na různých místech v blízkosti uvedeného systému, budou použity pro účely:

testování a optimalizace pokročilých algoritmů umístění zdroje a

lepšího porozumění častým událostem úrovně C (úroveň C označuje přítomnost xenonového radioizotopu relevantního z hlediska CTBT v anomálně vysoké koncentraci).

Optimalizace a pokrok metod zaměřených na analýzu suspektnosti jevů jakožto výsledek této kampaně se projeví v analýze Mezinárodního datového centra, a to nejen pokud jde o data RN38, ale i data všech ostatních systémů Mezinárodního monitorovacího systému pro detekci vzácných plynů. Tím se opět značně zlepší schopnost Prozatímního technického sekretariátu analyzovat význam detekce radioaktivního xenonu, čímž se posílí verifikační režim.

Očekávaný výsledek

| — | Lepší pochopení a popis globální úrovně přírodního pozadí radioaktivního xenonu, včetně jeho regionálních variací, a lepší interpretace detekcí relevantních z hlediska CTBT. Tohoto výsledku bude dosaženo prostřednictvím široké škály vědeckých studií prováděných na základě shromážděných dat Prozatímním technickým sekretariátem i širší vědeckou obcí. V rámci samotné CTBTO již byla započata práce na několika vědeckých studiích vycházejících z dat shromážděných přenosnými systémy. Účelem těchto studií je například:






  — | lépe pochopit a charakterizovat vzorce přispívání známých zdrojů ve východoasijských stanicích Mezinárodního monitorovacího systému během celého cyklu sezónních variací, |
| --- | --- | --- |

—

Lepší pochopení a popis globální úrovně přírodního pozadí radioaktivního xenonu, včetně jeho regionálních variací, a lepší interpretace detekcí relevantních z hlediska CTBT. Tohoto výsledku bude dosaženo prostřednictvím široké škály vědeckých studií prováděných na základě shromážděných dat Prozatímním technickým sekretariátem i širší vědeckou obcí. V rámci samotné CTBTO již byla započata práce na několika vědeckých studiích vycházejících z dat shromážděných přenosnými systémy. Účelem těchto studií je například:

—

lépe pochopit a charakterizovat vzorce přispívání známých zdrojů ve východoasijských stanicích Mezinárodního monitorovacího systému během celého cyklu sezónních variací,

| — | zlepšit poznatky o emisích / emisních vzorcích z největších zařízení vyrábějících lékařské izotopy v Evropě a posoudit jejich dopad na přírodní pozadí radioaktivního xenonu, |
| --- | --- |

—

zlepšit poznatky o emisích / emisních vzorcích z největších zařízení vyrábějících lékařské izotopy v Evropě a posoudit jejich dopad na přírodní pozadí radioaktivního xenonu,

| — | prozkoumat, jak lze použít dodatečná měření k vývoji nástrojů pro přesné ocenění očekávaného přírodního pozadí radioaktivního xenonu ze známých zdrojů, |
| --- | --- |

—

prozkoumat, jak lze použít dodatečná měření k vývoji nástrojů pro přesné ocenění očekávaného přírodního pozadí radioaktivního xenonu ze známých zdrojů,

| — | vyvinout techniky spojování vzorků pomocí analýzy konzistentnosti rozpadu pro studium téže detekované události na různých místech. |
| --- | --- |

—

vyvinout techniky spojování vzorků pomocí analýzy konzistentnosti rozpadu pro studium téže detekované události na různých místech.

Pokračování v kampani měření přírodního pozadí radioaktivního xenonu v Japonsku dosud skýtá četné příležitosti, pokud jde o vědecké poznatky a vývoj. Konfigurace s vysokou hustotou není provozována na žádném jiném místě na světě a jedná se o jedinečnou příležitost. Pro konsolidaci závěrů z prvních studií je zásadně důležité prostřednictvím husté sítě shromáždit více dat, k čemuž je zapotřebí pokračovat v provádění probíhající kampaně v Japonsku.

V návaznosti na kampaň měření v Japonsku budou systémy k dispozici Prozatímnímu technickému sekretariátu pro účely následných studií. Budou řádně zváženy případné pokyny k využívání přenosných systémů poskytnutých Přípravnou komisí a rozsah projektu bude odpovídajícím způsobem upraven. Alternativně lze systémy použít také jako dočasné zálohové nebo školicí systémy.

Očekávané výstupy

Hlavními očekávanými výstupy jsou:

| — | Lepší pochopení a popis globální úrovně přírodního pozadí radioaktivního xenonu, včetně jeho regionálních variací, zejména v systému detekce vzácných plynů instalovaném na měřicí stanici JPX38. |
| --- | --- |

—

Lepší pochopení a popis globální úrovně přírodního pozadí radioaktivního xenonu, včetně jeho regionálních variací, zejména v systému detekce vzácných plynů instalovaném na měřicí stanici JPX38.

| — | Zdokonalení současného vědění ohledně známých zdrojů v Eurasii, vedoucí k lepšímu pochopení a interpretaci událostí úrovně „C“. |
| --- | --- |

—

Zdokonalení současného vědění ohledně známých zdrojů v Eurasii, vedoucí k lepšímu pochopení a interpretaci událostí úrovně „C“.

| — | Zlepšení modelování atmosférického přenosu, zejména s vysokým rozlišením. |
| --- | --- |

—

Zlepšení modelování atmosférického přenosu, zejména s vysokým rozlišením.

| — | Vývoj, testování a optimalizace pokročilých algoritmů umístění zdroje / metod zaměřených na analýzu suspektnosti jevů (použitelných na data ze všech ostatních systémů Mezinárodního monitorovacího systému pro detekci vzácných plynů). |
| --- | --- |

—

Vývoj, testování a optimalizace pokročilých algoritmů umístění zdroje / metod zaměřených na analýzu suspektnosti jevů (použitelných na data ze všech ostatních systémů Mezinárodního monitorovacího systému pro detekci vzácných plynů).

| — | Lepší schopnost detekovat, lokalizovat a charakterizovat jadernou zkoušku podle úniku radioaktivního xenonu. |
| --- | --- |

—

Lepší schopnost detekovat, lokalizovat a charakterizovat jadernou zkoušku podle úniku radioaktivního xenonu.

Složka 3: Podpora poskytovaná certifikovaným pomocným seizmickým stanicím Mezinárodního monitorovacího systému (IMS)

Dopad

Lepší podpora poskytovaná pomocným seismickým stanicím Mezinárodního monitorovacího systému (IMS) posiluje kapacity monitorovacího a verifikačního systému CTBT a přispívá k celosvětové bezpečnosti a nešíření jaderných zbraní.

Souvislosti

Tato složka projektu bude nadále zaměřena na pomocné seismické stanice, které řádně nefungují, a na stanice, které v minulosti prokazovaly nedostatečnou výkonnost a potřebují neodkladnou údržbu, a přednostně bude zacílena na stanice nacházející se v zemích, jež čelí obtížné finanční situaci. Kromě toho bude v nezbytných a odůvodněných případech prováděna preventivní údržba. V tomto ohledu bude řešen problém zastaralého vybavení, budou prováděny potřebné modernizace a bude zlepšena dostupnost náhradních dílů pro vybavení.

Podpora pomocných seismických stanic IMS a zlepšování technických znalostí a dovedností jejich provozovatele (provozovatelů) spočívá i v provádění nezbytných a odůvodněných návštěv stanic a řešení problémů na místě, v jejichž rámci se rovněž předpokládají praktické demonstrace a školení. Je třeba mít na paměti, že uvedený cíl je realizován společně s dalšími akcemi, jako je odborná příprava pro provozovatele stanic zaměřená na technické otázky, která je pravidelně pořádána ve Vídeňském mezinárodním centru.

Stejně jako v předchozích programech bude personál zaměstnaný na plný úvazek v oddělení údržby Útvaru pro podporu monitorovacích zařízení (IMS/MFS/M) pověřen plánováním a prováděním projektů zaměřených na řešení problémů a údržbu na příslušných pomocných seismických stanicích.

Očekávaný výsledek

| — | Řešení problémů ve stanicích způsobených závadami přístrojů, selháním vybavení, koncem životnosti, zastaráním nebo nedostatkem náhradních dílů, které vedou k delším výpadkům nebo odstávkám, a mají tak podíl na špatné výkonnosti a časté neschopnosti vykonávat příslušné úkoly. |
| --- | --- |

—

Řešení problémů ve stanicích způsobených závadami přístrojů, selháním vybavení, koncem životnosti, zastaráním nebo nedostatkem náhradních dílů, které vedou k delším výpadkům nebo odstávkám, a mají tak podíl na špatné výkonnosti a časté neschopnosti vykonávat příslušné úkoly.

| — | Přispění k celosvětové bezpečnosti v oblasti nešíření jaderných zbraní zajištěním reálně měřitelného dopadu na detekční schopnost sítě IMS a spolehlivost segmentu sítě pomocných seismických stanic. Dopad tohoto projektu se projeví ve všech cílových stanicích, které díky lepší podpoře poskytované pomocným seismickým stanicím IMS dosáhnou trvalým způsobem technické úrovně odpovídající technickým požadavkům IMS. Očekává se, že se tak díky opravám či výměně vybavení nebo zlepšení systému výrazně zlepší dostupnost a kvalita dat ve stanicích, na něž je program zaměřen. |
| --- | --- |

—

Přispění k celosvětové bezpečnosti v oblasti nešíření jaderných zbraní zajištěním reálně měřitelného dopadu na detekční schopnost sítě IMS a spolehlivost segmentu sítě pomocných seismických stanic. Dopad tohoto projektu se projeví ve všech cílových stanicích, které díky lepší podpoře poskytované pomocným seismickým stanicím IMS dosáhnou trvalým způsobem technické úrovně odpovídající technickým požadavkům IMS. Očekává se, že se tak díky opravám či výměně vybavení nebo zlepšení systému výrazně zlepší dostupnost a kvalita dat ve stanicích, na něž je program zaměřen.

| — | Zlepšení nepřetržité výkonnosti posílením systémů a vybavení stanic, jakož i prohloubením technických znalostí zúčastněných provozovatelů stanic. |
| --- | --- |

—

Zlepšení nepřetržité výkonnosti posílením systémů a vybavení stanic, jakož i prohloubením technických znalostí zúčastněných provozovatelů stanic.

Očekávané výstupy

| — | Zvýšená dostupnost a kvalita dat pomocných seismických stanic, na něž je tento program zaměřen: Dostupnost dat na příslušných pomocných seismických stanicích trvale zvýšena až na 95 % nebo v rámci možností až na 100 %. Očekávaný výsledek se měří podle míry dostupnosti ověřených dat, která se má po ukončení činnosti ve stanici zlepšit. |
| --- | --- |

—

Zvýšená dostupnost a kvalita dat pomocných seismických stanic, na něž je tento program zaměřen: Dostupnost dat na příslušných pomocných seismických stanicích trvale zvýšena až na 95 % nebo v rámci možností až na 100 %. Očekávaný výsledek se měří podle míry dostupnosti ověřených dat, která se má po ukončení činnosti ve stanici zlepšit.

| — | Lepší podpora a stabilita cílových pomocných seismických stanic Tato aktivita zahrnuje dosažení lepší výkonnosti v průběhu času a kratší odstávky stanic. Očekávaný výsledek se měří podle lepší dostupnosti ověřených dat v průběhu (minimálně) tří měsíců po ukončení činnosti ve stanici. |
| --- | --- |

—

Lepší podpora a stabilita cílových pomocných seismických stanic Tato aktivita zahrnuje dosažení lepší výkonnosti v průběhu času a kratší odstávky stanic. Očekávaný výsledek se měří podle lepší dostupnosti ověřených dat v průběhu (minimálně) tří měsíců po ukončení činnosti ve stanici.

Činnosti

| — | Technické činnosti:







  — | Určení a řešení problémů ve stanicích ve spolupráci s provozovateli stanice. |
| --- | --- | --- |

—

Technické činnosti:

—

Určení a řešení problémů ve stanicích ve spolupráci s provozovateli stanice.

| — | Stanovení řešení na základě opravy vybavení; nahrazení nebo zlepšení (nebo obojí zároveň). |
| --- | --- |

—

Stanovení řešení na základě opravy vybavení; nahrazení nebo zlepšení (nebo obojí zároveň).

| — | Provádění, testování a odborná příprava: operace přímo na místě, zahrnující instalaci vybavení, jeho testování a odbornou přípravu provozovatelů stanic. Podle potřeby návštěvy stanic realizované zaměstnanci Prozatímního technického sekretariátu. |
| --- | --- |

—

Provádění, testování a odborná příprava: operace přímo na místě, zahrnující instalaci vybavení, jeho testování a odbornou přípravu provozovatelů stanic. Podle potřeby návštěvy stanic realizované zaměstnanci Prozatímního technického sekretariátu.

| — | Obchodní/technické činnosti:







  — | Pořizování vybavení nebo služeb. Kontakty s dodavateli a poskytovateli. |
| --- | --- | --- |

—

Obchodní/technické činnosti:

—

Pořizování vybavení nebo služeb. Kontakty s dodavateli a poskytovateli.

| — | Přeprava a dovoz (v příslušných případech). |
| --- | --- |

—

Přeprava a dovoz (v příslušných případech).

| — | Uvádění do provozu a monitorování. |
| --- | --- |

—

Uvádění do provozu a monitorování.

Složka 4: Překlad vzorového znění návrhu operační příručky pro inspekce na místě

Dopad

Vypracování nejnovější verze návrhu operační příručky pro inspekce na místě ve dvou dalších úředních jazycích OSN pro účely integrovaného cvičení v terénu, které má proběhnout v roce 2025 (IFE25), posílí nejen mnohojazyčnou povahu CTBTO a přispěje k budování schopností inspekcí na místě, ale také posílí kapacity monitorovacího a verifikačního systému CTBT.

Souvislosti

Operační příručka pro inspekce na místě je jedním z dokumentů, které je třeba po vstupu CTBT v platnost schválit. Je vodítkem při provádění ustanovení Smlouvy a jejího protokolu o provádění inspekcí na místě a obsahuje obecné zásady a pokyny, jakož i technické, operační a správní postupy.

V rámci pracovní skupiny B probíhá třetí kolo příprav návrhu operační příručky, které je zaměřeno na nevyřešené otázky a poznatky získané z integrovaného cvičení v terénu, jež se uskutečnilo v roce 2014 (IFE14).

V roce 2025 má proběhnout rozsáhlé integrované cvičení v terénu (IFE) v rámci programu cvičení inspekcí na místě na období 2022–2025 (CTBT/PTS/INF.1613), který byl přijat na 58. zasedání Přípravné komise (CTBT/PC-58/2). Právě návrh operační příručky bude zásadním dokumentem, který bude v rámci cvičení testován. V reakci na výzvu signatářských států k mnohojazyčnosti je třeba dokument přeložit do všech jazyků OSN. Díky tomu techničtí odborníci ze všech regionů světa dokumentu přesně porozumí a zásadně se tím přispěje k budování schopností inspekcí na místě.

Očekávaný výsledek

| — | Posílení mnohojazyčnosti CTBTO a přispění k budování schopností inspekcí na místě. |
| --- | --- |

—

Posílení mnohojazyčnosti CTBTO a přispění k budování schopností inspekcí na místě.

Očekávané výstupy

| — | Překlad vzorového znění návrhu operační příručky pro inspekce na místě do dvou jazyků CTBTO: francouzštiny a španělštiny. |
| --- | --- |

—

Překlad vzorového znění návrhu operační příručky pro inspekce na místě do dvou jazyků CTBTO: francouzštiny a španělštiny.

Činnosti

Práce na překladu nejnovější verze vzorového znění návrhu operační příručky pro inspekce na místě z angličtiny do dvou úředních jazyků CTBTO, francouzštiny a španělštiny, budou zajišťovány externě prostřednictvím stálého ujednání Prozatímního technického sekretariátu s Úřadem Organizace spojených národů ve Vídni.

Přeložený vzorový text návrhu operační příručky pro inspekce na místě by měl být k dispozici nejpozději do konce května 2024.

Aktivita 2: Integrované budování kapacit

Složka 1: Regionální úvodní kurz pro zeměpisnou oblast Afriky zaměřený na inspekce na místě

Dopad

Poskytnutí základních znalostí o Smlouvě a jejích ustanoveních týkajících se inspekcí na místě, jakož i přehledu o souvisejících činnostech a vybavení, s využitím praktických školení pro odborníky signatářských států v rozvojových zemích, což povede k nárůstu zájemců o aktuální lineární vzdělávací program zaměřený na inspekce na místě a k jejich vyšší účasti.

Souvislosti

Pokud jde o činnosti týkající se budování kapacit, ukázalo se, že regionální úvodní kurzy věnované inspekcím na místě jsou zásadní pro posílení verifikačního režimu CTBT, zejména pro rozvoj vzdělávacího programu inspektorátu pro inspekce na místě a pro jmenování vyškolených kandidátů na náhradní inspektory pro tento program ze signatářských států.

Ze záznamů vyplývá souvislost mezi vyššími počty kandidátů z určité zeměpisné oblasti a absolvováním regionálního úvodního kurzu. Komise již zahájila lineární vzdělávací program věnovaný inspekcím na místě (2022–2025), jehož cílem je integrace vzdělávání pro všechny školicí cykly a zajištění účinnějšího vzdělávání v oblasti udržení dovedností.

Cílem projektu je realizovat jeden regionální úvodní kurz v africké zeměpisné oblasti CTBT, aby se do lineárního vzdělávacího programu zaměřeného na inspekce na místě zapojila co nejšířeji geograficky a genderově zastoupená skupina účastníků.

Regionální úvodní kurz se uskuteční v březnu 2024.

Je organizován jako osmidenní kurz kombinovaného učení na místě a zahrnuje teoretické a z velké části praktické úvodní školení o protokolech Smlouvy, vybavení, technikách a postupech souvisejících s inspekcemi na místě. Regionální úvodní kurzy jsou zakončeny praktickým cvičením, které ověřuje účinnost vzdělávacího programu.

Očekávaný výsledek

| — | Obeznámení vnitrostátních technických odborníků a pracovníků signatářských států regionu s režimem inspekcí na místě. |
| --- | --- |

—

Obeznámení vnitrostátních technických odborníků a pracovníků signatářských států regionu s režimem inspekcí na místě.

| — | Rozšíření skupiny odborníků ze signatářských států regionu, kteří jsou k dispozici pro účast na činnostech souvisejících s inspekcemi na místě, a určit potenciální kandidáty na seznam náhradních inspektorů vedený Prozatímním technickým sekretariátem. |
| --- | --- |

—

Rozšíření skupiny odborníků ze signatářských států regionu, kteří jsou k dispozici pro účast na činnostech souvisejících s inspekcemi na místě, a určit potenciální kandidáty na seznam náhradních inspektorů vedený Prozatímním technickým sekretariátem.

Očekávané výstupy

| — | Kvantitativní nárůst odborníků z tohoto regionu zapojených do aktuálního lineárního vzdělávacího programu zaměřeného na inspekce na místě. |
| --- | --- |

—

Kvantitativní nárůst odborníků z tohoto regionu zapojených do aktuálního lineárního vzdělávacího programu zaměřeného na inspekce na místě.

| — | Prostředkem ověřování bude srovnávací analýza seznamu náhradních inspektorů v databázi inspekcí na místě od 1. do 3. školicího cyklu oproti tomuto seznamu v polovině lineárního vzdělávacího programu věnovaného inspekcím na místě. |
| --- | --- |

—

Prostředkem ověřování bude srovnávací analýza seznamu náhradních inspektorů v databázi inspekcí na místě od 1. do 3. školicího cyklu oproti tomuto seznamu v polovině lineárního vzdělávacího programu věnovaného inspekcím na místě.

Činnosti

| — | Regionální úvodní kurz-26, který se uskuteční v africkém regionu počátkem roku 2024. |
| --- | --- |

—

Regionální úvodní kurz-26, který se uskuteční v africkém regionu počátkem roku 2024.

Složka 2: Budování kapacit národních datových center

Dopad

Posílení a zachování podpory pro verifikační režim Smlouvy prostřednictvím zřízení a navýšení kapacit národních datových center signatářských států, zejména v rozvojových zemích, aby mohly plně využívat data a produkty generované verifikačním systémem.

Souvislosti

Ukázalo se, že budování kapacit má zásadní význam pro podporu verifikačního režimu CTBT. Komise nadále podporuje signatářské státy při poskytování pomoci a prostředků za účelem rozvoje kapacit umožňujících aktivně se podílet na verifikačním režimu CTBT. Rozvojové země z různých kontinentů začaly využívat data z Mezinárodního monitorovacího systému (IMS) a produkty poskytované Mezinárodním datovým centrem (IDC), neboť ty jsou užitečné nejen pro účely verifikace, ale i pro civilní, vědecké a průmyslové využití. Pracovní skupina B ocenila strategii Komise pro budování kapacit. Vědečtí a techničtí pracovníci signatářských států absolvovali v průběhu financování ze strany Evropské unie specializované školení týkající se používání softwarového balíčku NDC-in-a-box, jakož i znalostí souvisejících se Smlouvou, které mají pro vnitrostátní orgány okamžitý přínos. Institucím rozvojových zemí, v nichž se nacházejí národní datová centra, bylo rovněž poskytnuto základní vybavení ke zřízení nebo dalšímu rozvoji kapacit pro zpracování dat.

Očekávaný výsledek

| — | Posílení verifikačního režimu CTBT a intenzivnější využívání dat IMS a produktů IDS ze strany národních datových center rozvojových zemí. |
| --- | --- |

—

Posílení verifikačního režimu CTBT a intenzivnější využívání dat IMS a produktů IDS ze strany národních datových center rozvojových zemí.

Očekávané výstupy

| — | Poskytnutí zařízení pro účely systému budování kapacit pro národní datová centra za účelem podpory vytvoření a dalšího rozvoje vnitrostátní kapacity pro aktivní účast na verifikačním režimu prostřednictvím přístupu k datům IMS a produktům IDS a jejich analýzy. |
| --- | --- |

—

Poskytnutí zařízení pro účely systému budování kapacit pro národní datová centra za účelem podpory vytvoření a dalšího rozvoje vnitrostátní kapacity pro aktivní účast na verifikačním režimu prostřednictvím přístupu k datům IMS a produktům IDS a jejich analýzy.

| — | Technické návštěvy národních datových center na místě za účelem poskytování technické pomoci při instalaci nebo údržbě systému budování kapacit. |
| --- | --- |

—

Technické návštěvy národních datových center na místě za účelem poskytování technické pomoci při instalaci nebo údržbě systému budování kapacit.

| — | Podpora odborníků z rozvojových zemí s potřebným vzděláním a odbornou přípravou s cílem usnadnit jejich účast na seminářích a kurzech odborné přípravy organizovaných CTBTO. |
| --- | --- |

—

Podpora odborníků z rozvojových zemí s potřebným vzděláním a odbornou přípravou s cílem usnadnit jejich účast na seminářích a kurzech odborné přípravy organizovaných CTBTO.

| — | Organizace regionálních workshopů a školení. |
| --- | --- |

—

Organizace regionálních workshopů a školení.

Činnosti

| — | Dvě školení pro národní datová centra a dva regionální semináře |
| --- | --- |

—

Dvě školení pro národní datová centra a dva regionální semináře

| — | Čtyři školení zaměřená na software SeisComP |
| --- | --- |

—

Čtyři školení zaměřená na software SeisComP

| — | Šest návazných návštěv / návštěv zaměřených na údržbu |
| --- | --- |

—

Šest návazných návštěv / návštěv zaměřených na údržbu

| — | Nákup šestnácti systémů budování kapacit včetně vysoce výkonných serverů s velkými úložišti a instalace standardizovaného softwaru |
| --- | --- |

—

Nákup šestnácti systémů budování kapacit včetně vysoce výkonných serverů s velkými úložišti a instalace standardizovaného softwaru

| — | Údržba systémů pro účely budování kapacit |
| --- | --- |

—

Údržba systémů pro účely budování kapacit

Složka 3: Účast technických odborníků z rozvojových zemí na oficiálních technických zasedáních Přípravné komise CTBTO (projekt podpory technických odborníků, zkráceně TESP)
   (1)

Dopad

Posílení univerzálního charakteru Přípravné komise pro CTBTO, posílení inkluzivnosti a diverzity prostřednictvím posílení technické kapacity odborníků v rozvojových zemích, tak aby mohli smysluplně přispívat k procesům tvorby politik CTBTO.

Souvislosti

V listopadu 2006 se Komise na svém dvacátém sedmém zasedání (13.–17. listopadu 2006) dohodla na vytvoření pilotního projektu zaměřeného na podporu účasti technických odborníků z rozvojových zemí na práci pracovní skupiny B (TESP). Od té doby byl projekt TESP opakovaně rozšířen.

Mnohé rozvojové země nemají finanční zdroje, aby se jejich odborníci mohli podílet na vědecké a technické práci prováděné na oficiálních technických setkáních Přípravné komise CTBTO. Důsledkem je jednoznačně a systémově nedostatečné zapojení zástupců rozvojových zemí do vydaných doporučení a přijatých rozhodnutí ohledně klíčových technických otázek týkajících se verifikačního režimu stanoveného ve Smlouvě. Toto nedostatečné zapojení představuje problém zejména z toho důvodu, že mnohé stanice Mezinárodního monitorovacího systému podle Smlouvy jsou nebo budou umístěny na území rozvojových zemí a jsou spravovány orgány těchto zemí. Mnoho rozvojových zemí navíc právě vytváří a zlepšuje svá národní datová centra, aby mohly využívat datové produkty vytvořené verifikačním systémem, které se používají nejen pro verifikaci, ale také pro civilní a vědecké účely.

Financování umožní CTBTO vybrat nejméně 12 předních technických odborníků z rozvojových zemí, kteří se zabývají otázkami souvisejícími s CTBT, a financovat jejich účast na zasedáních pracovní skupiny B pro otázky verifikace dvakrát ročně v sídle CTBTO ve Vídni (Rakousko). Klíčovými kritérii pro posouzení výběru bude dosažení vyváženého zastoupení žen a mužů a zeměpisného zastoupení.

Očekávaný výsledek

| — | Lepší znalosti a dovednosti technických odborníků z rozvojových zemí, pokud jde o verifikační technologie CTBTO a širší civilní a vědecké aplikace, což v konečném důsledku přispěje k dlouhodobým výsledkům vnitrostátního rozvoje v příslušných oblastech. |
| --- | --- |

—

Lepší znalosti a dovednosti technických odborníků z rozvojových zemí, pokud jde o verifikační technologie CTBTO a širší civilní a vědecké aplikace, což v konečném důsledku přispěje k dlouhodobým výsledkům vnitrostátního rozvoje v příslušných oblastech.

| — | Lepší genderová vyváženost a zeměpisné zastoupení odborníků z rozvojových zemí zapojených do politických diskusí o verifikačním režimu CTBT. |
| --- | --- |

—

Lepší genderová vyváženost a zeměpisné zastoupení odborníků z rozvojových zemí zapojených do politických diskusí o verifikačním režimu CTBT.

Očekávané výstupy

| — | Bude financována účast nejméně 12 technických odborníků z rozvojových zemí na dvou fyzických zasedáních pracovní skupiny B, jež se každoročně konají ve Vídni (stejný poměr mužů a žen). |
| --- | --- |

—

Bude financována účast nejméně 12 technických odborníků z rozvojových zemí na dvou fyzických zasedáních pracovní skupiny B, jež se každoročně konají ve Vídni (stejný poměr mužů a žen).

| — | Odborná příprava expertů v oblasti vědeckých a technických aspektů verifikačních technologií CTBT a civilních a vědeckých aplikací. |
| --- | --- |

—

Odborná příprava expertů v oblasti vědeckých a technických aspektů verifikačních technologií CTBT a civilních a vědeckých aplikací.

Aktivita 3: Informační činnost

Složka 1: Informovanost budoucí generace o CTBT

Dopad

Vytvoření skupiny budoucích předních specialistů v oblasti odzbrojení a nešíření, a to podporou mezigeneračního dialogu, meziregionálních synergií a průřezových studií, což ve výsledku přispěje k posílení kapacit signatářských států ve vztahu k CTBT.

Souvislosti

Posílení postavení příští generace odborníků, kteří budou schopni obhajovat poslání CTBT, a to jak z politického, tak technického hlediska, a podporovat všeobecnou platnost Smlouvy a její vstup v platnost, je průřezovým závazkem CTBTO.

Od roku 2016 zaujímá CTBTO v rámci systému OSN přední postavení, pokud jde o zpřístupňování svých fór občanské společnosti a aktivní zapojení budoucích generací, zejména prostřednictvím stěžejního informačního programu určeného pro skupinu mládeže CTBTO. Program nabídl nové generaci odborníků (z více než 125 zemí) jedinečné příležitosti k budování kapacit, výzkumu a vzdělávání v prostředí nešíření jaderných zbraní a odzbrojení, které je obecně považováno za velmi uzavřené.

Tato složka bude podporovat udržitelný, rozšiřitelný a dobře spravovaný ekosystém iniciativ v oblasti mládeže, jehož cílem je vytvořit v celosvětovém měřítku kapacity mládeže, jež budou mít ještě větší přehled a dopad. Cílem je organizovat činnosti v oblasti budování kapacit přizpůsobené konkrétním cílovým skupinám, jako jsou mladí novináři, akademičtí pracovníci a potenciální činitelé s rozhodovací pravomocí ze států, které CTBT ještě neratifikovaly a nepodepsaly. Tento přístup zvýší informovanost a podpoří informované prosazování CTBT v další generaci odborníků pocházejících z různých prostředí a v konečném důsledku podpoří všeobecnou platnost Smlouvy a její vstup v platnost.

Očekávaný výsledek

| — | Vytvoření nové skupiny angažovaných mladých odborníků s posíleným postavením, kteří budou mít vynikající znalosti o jaderném odzbrojení a CTBT, její všeobecné platnosti a vstupu v platnost. |
| --- | --- |

—

Vytvoření nové skupiny angažovaných mladých odborníků s posíleným postavením, kteří budou mít vynikající znalosti o jaderném odzbrojení a CTBT, její všeobecné platnosti a vstupu v platnost.

| — | Rozšíření a diverzifikace (na regionální i profilové úrovni) sítě mladých odborníků, kteří podporují všeobecnou platnost Smlouvy a její vstup v platnost, a přispění k lepšímu mezinárodnímu zviditelnění CTBT. |
| --- | --- |

—

Rozšíření a diverzifikace (na regionální i profilové úrovni) sítě mladých odborníků, kteří podporují všeobecnou platnost Smlouvy a její vstup v platnost, a přispění k lepšímu mezinárodnímu zviditelnění CTBT.

| — | Posílená prezentace témat souvisejících s CTBT na sociálních sítích. |
| --- | --- |

—

Posílená prezentace témat souvisejících s CTBT na sociálních sítích.

Očekávané výstupy

| — | Série přednášek s předními odborníky na komunikaci. |
| --- | --- |

—

Série přednášek s předními odborníky na komunikaci.

| — | Budování kapacit v rámci budoucí generace novinářů v oblasti jaderného odzbrojení a nešíření, jež jim poskytne komplexní přehled, pokud jde o CTBT a její úlohu v oblasti mezinárodního míru a bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

Budování kapacit v rámci budoucí generace novinářů v oblasti jaderného odzbrojení a nešíření, jež jim poskytne komplexní přehled, pokud jde o CTBT a její úlohu v oblasti mezinárodního míru a bezpečnosti.

| — | Absolventi Akademie občanské žurnalistiky budou informovat o vědecko-technologické konferenci a o sympoziu vědecké diplomacie, čímž se zvýší povědomí o Smlouvě mezi mladými lidmi. |
| --- | --- |

—

Absolventi Akademie občanské žurnalistiky budou informovat o vědecko-technologické konferenci a o sympoziu vědecké diplomacie, čímž se zvýší povědomí o Smlouvě mezi mladými lidmi.

| — | Příspěvky zaměřené na CTBT pro sociální sítě a informační produkty zpracované a zveřejněné na internetu členy skupiny mládeže CTBTO. |
| --- | --- |

—

Příspěvky zaměřené na CTBT pro sociální sítě a informační produkty zpracované a zveřejněné na internetu členy skupiny mládeže CTBTO.

Činnosti

| — | Účast členů skupiny mládeže CTBTO na sympoziu vědecké diplomacie v letech 2024 a 2026 |
| --- | --- |

—

Účast členů skupiny mládeže CTBTO na sympoziu vědecké diplomacie v letech 2024 a 2026

| — | Účast členů skupiny mládeže CTBTO na vědecko-technologické konferenci v roce 2025 |
| --- | --- |

—

Účast členů skupiny mládeže CTBTO na vědecko-technologické konferenci v roce 2025

| — | Akademie občanské žurnalistiky |
| --- | --- |

—

Akademie občanské žurnalistiky

| — | Akademie občanské žurnalistiky zlepší dovednosti členů skupiny mládeže v oblasti komunikace a sociálních sítí. Profesionální školitelé v oblasti sociálních sítí budou pro skupiny mládeže CTBTO pořádat praktické workshopy a budou je mentorovat, přičemž je naučí, jak: |
| --- | --- |

—

Akademie občanské žurnalistiky zlepší dovednosti členů skupiny mládeže v oblasti komunikace a sociálních sítí. Profesionální školitelé v oblasti sociálních sítí budou pro skupiny mládeže CTBTO pořádat praktické workshopy a budou je mentorovat, přičemž je naučí, jak:

| — | efektivně vést rozhovory s různými zúčastněnými stranami – diplomaty, technickými odborníky a dalšími mladými lidmi – jak se připravit, provádět rešerše a klást vhodné otázky, |
| --- | --- |

—

efektivně vést rozhovory s různými zúčastněnými stranami – diplomaty, technickými odborníky a dalšími mladými lidmi – jak se připravit, provádět rešerše a klást vhodné otázky,

| — | zpracovat profesionální příspěvky ke zveřejnění na Facebooku, Twitteru, YouTube a dalších platformách za použití nástroje Canva a dalších technik mobilní žurnalistiky k nahrávání zvuku a vytváření obrazového materiálu s velkým dopadem, |
| --- | --- |

—

zpracovat profesionální příspěvky ke zveřejnění na Facebooku, Twitteru, YouTube a dalších platformách za použití nástroje Canva a dalších technik mobilní žurnalistiky k nahrávání zvuku a vytváření obrazového materiálu s velkým dopadem,

| — | organizovat úspěšné informační akce, |
| --- | --- |

—

organizovat úspěšné informační akce,

| — | optimalizovat využívání sociálních sítí pro účinné doručování zpráv. |
| --- | --- |

—

optimalizovat využívání sociálních sítí pro účinné doručování zpráv.

Složka 2: Mentorský program CTBTO

Dopad

Vytvoření seznamu dvanácti talentovaných žen na počátku kariéry pro pracovní pozice v oblasti nešíření a jaderného odzbrojení s cílem posílit kapacity signatářských států CTBT, aby mohly plnit své verifikační povinnosti uložené CTBT a aby mohly plně využívat výhody vyplývající z jejich účasti v systému CTBT.

Souvislosti

U příležitosti výročí CTBT a plánovaného sympozia v oblasti vědy a diplomacie zahájila CTBTO v roce 2022 individualizovaný mentorský program pro dvanáct žen na počátku kariéry v oblasti přírodních věd, technologií, inženýrství a matematiky (obory STEM). CTBTO věnuje pozornost vytváření vazeb mezi ženami na počátku kariéry v oborech STEM a technickými odborníky Prozatímního technického sekretariátu. Díky mentorství mají ženy příležitost budovat sítě, posilovat požadované soubory dovedností a vyjasnit si své osobní a profesní cíle. Mentorství představuje pro všechny zúčastněné strany – mentory i mentorované osoby – možnost učit se a zlepšovat své dovednosti. Přípravná komise pro CTBTO však uznává, že v zájmu dosažení rovného zastoupení žen a mužů a řešení stávajících nerovností hrají důležitou úlohu muži. Mezi mentory Prozatímního technického sekretariátu jsou ženy i muži.

Tento virtuální mentorský program pro všechny ženy na počátku kariéry v oborech STEM (přednost mají kandidátky z Afriky, Latinské Ameriky a Karibiku, Blízkého východu a jižní Asie, jihovýchodní Asie, Tichomoří a Dálného východu) je příkladem iniciativ CTBTO zaměřených na vytvoření seznamu talentů s cílem podpořit rovnost žen a mužů, rozmanitost a posílení postavení budoucí generace.

Díky pilotní verzi mentorského programu, která proběhla v roce 2022, se mentorované osoby zúčastnily mimo jiné individuálních mentorských konzultací v rámci měsíčních tematických seminářů spojených s podporou dovedností a konzultací zaměřených na zvyšování povědomí o poslání a činnostech CTBTO. Jedním z jejich cílů bylo rovněž připravit vědecké příspěvky a prezentovat je na vědecko-technologické konferenci konané ve dnech 19.–23. června 2023. Mentorované osoby se rovněž mohly zúčastnit sympozia pro vědu a diplomacii konaného v roce 2022.

Účastnice programu mají díky další iniciativě vytvořené v rámci tohoto programu lepší příležitosti pro svou profesní dráhu. Stálá mise jedné země nominovala jednu z účastnic, aby se účastnila činností v oblasti budování kapacit CTBTO, a to školení náhradních inspektorů v následujících cyklech mentorského programu. Cílem CTBTO je rozšířit status pozorovatele pro mentorované osoby i v jiných činnostech v oblasti budování kapacit CTBTO.

Nad rámec tohoto formálního úvodního programu CTBTO očekává, že tyto ženy budou zařazeny na seznam talentů jako vysoce kvalitní kandidátky schopné konkurovat, pokud jde o budoucí technické pozice v sekretariátu.

Přínosy pro mentory:

| — | sdílení zkušeností a znalostí, |
| --- | --- |

—

sdílení zkušeností a znalostí,

| — | procvičení a posílení dovedností, |
| --- | --- |

—

procvičení a posílení dovedností,

| — | učení a profesní a osobní růst, |
| --- | --- |

—

učení a profesní a osobní růst,

| — | seznámení se s různými úhly pohledu a poučení se ze zkušeností ostatních, |
| --- | --- |

—

seznámení se s různými úhly pohledu a poučení se ze zkušeností ostatních,

| — | vytváření nových vazeb v rámci široké sítě odborníků, |
| --- | --- |

—

vytváření nových vazeb v rámci široké sítě odborníků,

| — | přispění k příznivému pracovnímu prostředí v rámci CTBTO i mimo ni, |
| --- | --- |

—

přispění k příznivému pracovnímu prostředí v rámci CTBTO i mimo ni,

| — | dobrý pocit z toho, že přispějí k rozvoji a úspěchu druhých a že případně mohou zásadně změnit život mentorovaných osob. |
| --- | --- |

—

dobrý pocit z toho, že přispějí k rozvoji a úspěchu druhých a že případně mohou zásadně změnit život mentorovaných osob.

Přínosy pro mentorované osoby:

| — | sdílení zkušeností, učení a odborné poradenství přizpůsobené na míru, |
| --- | --- |

—

sdílení zkušeností, učení a odborné poradenství přizpůsobené na míru,

| — | budování důvěry, rozvoj dovedností a posilování kompetencí, |
| --- | --- |

—

budování důvěry, rozvoj dovedností a posilování kompetencí,

| — | zvýšení motivace, |
| --- | --- |

—

zvýšení motivace,

| — | vypracování strategií pro řešení profesních potřeb v bezpečném a podporujícím prostoru, |
| --- | --- |

—

vypracování strategií pro řešení profesních potřeb v bezpečném a podporujícím prostoru,

| — | učení a profesní a osobní růst, |
| --- | --- |

—

učení a profesní a osobní růst,

| — | seznámení se s různými úhly pohledu a poučení se ze zkušeností ostatních, |
| --- | --- |

—

seznámení se s různými úhly pohledu a poučení se ze zkušeností ostatních,

| — | motivace k lepšímu vlastnímu výkonu, |
| --- | --- |

—

motivace k lepšímu vlastnímu výkonu,

| — | vytváření nových vazeb v rámci široké sítě odborníků. |
| --- | --- |

—

vytváření nových vazeb v rámci široké sítě odborníků.

| — | Přínosy pro Komisi a jednotlivé země: |
| --- | --- |

—

Přínosy pro Komisi a jednotlivé země:

| — | usnadnění výměny informací o pracovních příležitostech a příslušných akcích a podpora podávání přihlášek na volná pracovní místa cílovým publikem prostřednictvím specializované podpory, |
| --- | --- |

—

usnadnění výměny informací o pracovních příležitostech a příslušných akcích a podpora podávání přihlášek na volná pracovní místa cílovým publikem prostřednictvím specializované podpory,

| — | vytvoření rezervní skupiny potenciálních technických odborníků, kteří jsou přínosem pro organizaci, |
| --- | --- |

—

vytvoření rezervní skupiny potenciálních technických odborníků, kteří jsou přínosem pro organizaci,

| — | zajištění toho, aby jednotlivci na počátku kariéry měli přístup ke smysluplným pracovním zkušenostem, které je kvalifikují k tomu, aby přispívali k poslání mezinárodních organizací, |
| --- | --- |

—

zajištění toho, aby jednotlivci na počátku kariéry měli přístup ke smysluplným pracovním zkušenostem, které je kvalifikují k tomu, aby přispívali k poslání mezinárodních organizací,

| — | posílení příznivého pracovního prostředí v rámci CTBTO i mimo ni. |
| --- | --- |

—

posílení příznivého pracovního prostředí v rámci CTBTO i mimo ni.

Očekávaný výsledek

| — | Vytvoření rezervní skupiny potenciálních kompetentních kandidátek na juniorní pozice v oblasti nešíření jaderných zbraní a jaderného odzbrojení. |
| --- | --- |

—

Vytvoření rezervní skupiny potenciálních kompetentních kandidátek na juniorní pozice v oblasti nešíření jaderných zbraní a jaderného odzbrojení.

| — | Podpora žen na počátku kariéry, které se zajímají o CTBT. |
| --- | --- |

—

Podpora žen na počátku kariéry, které se zajímají o CTBT.

| — | Zvýšení povědomí o verifikačním režimu CTBT. |
| --- | --- |

—

Zvýšení povědomí o verifikačním režimu CTBT.

| — | Identifikace žen, které jsou technickými odbornicemi, a spolupráce s nimi. |
| --- | --- |

—

Identifikace žen, které jsou technickými odbornicemi, a spolupráce s nimi.

| — | Zvýšení počtu talentovaných odborníků (včetně odborníků z národních datových center), kteří by se mohli hlásit na pozice v rámci obvyklého náboru. |
| --- | --- |

—

Zvýšení počtu talentovaných odborníků (včetně odborníků z národních datových center), kteří by se mohli hlásit na pozice v rámci obvyklého náboru.

| — | Lepší podávání zpráv pracovní skupině B o průřezových otázkách, které se týkají nedostatečného zastoupení žen v rámci činností pracovní skupiny B. |
| --- | --- |

—

Lepší podávání zpráv pracovní skupině B o průřezových otázkách, které se týkají nedostatečného zastoupení žen v rámci činností pracovní skupiny B.

Očekávané výstupy

| — | Identifikace, rozvoj a podpora další skupiny dvanácti žen na počátku kariéry v oborech STEM z nedostatečně zastoupených zeměpisných oblastí, které se díky lepšímu porozumění CTBT a jejímu verifikačnímu režimu mohou stát kandidátkami na zapojení do akcí pořádaných CTBTO a na její pracovní pozice. |
| --- | --- |

—

Identifikace, rozvoj a podpora další skupiny dvanácti žen na počátku kariéry v oborech STEM z nedostatečně zastoupených zeměpisných oblastí, které se díky lepšímu porozumění CTBT a jejímu verifikačnímu režimu mohou stát kandidátkami na zapojení do akcí pořádaných CTBTO a na její pracovní pozice.

| — | Pozvání k cestě do Vídně a k účasti na praktické stáži v CTBTO, aby po ukončení mentorského programu lépe chápaly fungování sekretariátu. Účastnice programu budou prezentovat pokrok, jehož během mentorského programu dosáhly. |
| --- | --- |

—

Pozvání k cestě do Vídně a k účasti na praktické stáži v CTBTO, aby po ukončení mentorského programu lépe chápaly fungování sekretariátu. Účastnice programu budou prezentovat pokrok, jehož během mentorského programu dosáhly.

| — | Využití platformy LinkedIn k vytvoření prostoru, který podpoří a usnadní kontakty mezi účastnicemi a mentory programu a přispěje k jejich informovanosti o pracovních příležitostech a činnostech CTBTO. |
| --- | --- |

—

Využití platformy LinkedIn k vytvoření prostoru, který podpoří a usnadní kontakty mezi účastnicemi a mentory programu a přispěje k jejich informovanosti o pracovních příležitostech a činnostech CTBTO.

Činnosti

| — | (Virtuální) pracovní seminář o kariéře, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností). |
| --- | --- |

—

(Virtuální) pracovní seminář o kariéře, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností).

| — | (Virtuální) komunikační seminář, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností). |
| --- | --- |

—

(Virtuální) komunikační seminář, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností).

| — | (Virtuální) pracovní seminář Mezinárodního datového centra, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností). |
| --- | --- |

—

(Virtuální) pracovní seminář Mezinárodního datového centra, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností).

| — | (Virtuální) pracovní seminář Mezinárodního monitorovacího systému, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností). |
| --- | --- |

—

(Virtuální) pracovní seminář Mezinárodního monitorovacího systému, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností).

| — | (Virtuální) pracovní seminář o inspekcích na místě, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností). |
| --- | --- |

—

(Virtuální) pracovní seminář o inspekcích na místě, který zahrnuje 3 cvičení (na podporu dovedností).

| — | Prezenční program stáží pro mentorované osoby. |
| --- | --- |

—

Prezenční program stáží pro mentorované osoby.

---

(1)  Změna odkazu zkratky na „projekt technické podpory odborníků“ [TESP], jelikož po 16 letech existence se již nejedná o „pilotní projekt“

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/140

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/2065

ze dne 25. září 2023,

kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2021/710 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 33 a čl. 31 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 29. dubna 2021 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2021/710 (1) o jmenování pana Svena KOOPMANSE zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro mírový proces na Blízkém východě. Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 28. února 2025. |
| --- | --- |

(1)

Dne 29. dubna 2021 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2021/710 (1) o jmenování pana Svena KOOPMANSE zvláštním zástupcem Evropské unie (dále jen „zvláštní zástupce EU“) pro mírový proces na Blízkém východě. Mandát zvláštního zástupce EU má skončit dne 28. února 2025.

| (2) | S cílem dosáhnout cíle politiky stanoveného v rozhodnutí (SZBP) 2021/710, spočívajícího v práci na dosažení spravedlivého, trvalého a všeobecného míru, jehož by mělo být dosaženo na základě dvoustátního řešení, a vzhledem k zintenzivnění spolupráce s regionálními partnery v zájmu uskutečnění tohoto cíle by měli být do týmu zvláštního zástupce EU přijati další zaměstnanci. Finanční referenční částka by proto měla být odpovídajícím způsobem upravena. |
| --- | --- |

(2)

S cílem dosáhnout cíle politiky stanoveného v rozhodnutí (SZBP) 2021/710, spočívajícího v práci na dosažení spravedlivého, trvalého a všeobecného míru, jehož by mělo být dosaženo na základě dvoustátního řešení, a vzhledem k zintenzivnění spolupráce s regionálními partnery v zájmu uskutečnění tohoto cíle by měli být do týmu zvláštního zástupce EU přijati další zaměstnanci. Finanční referenční částka by proto měla být odpovídajícím způsobem upravena.

| (3) | Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy, |
| --- | --- |

(3)

Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla bránit v dosažení cílů vnější činnosti Unie stanovených v článku 21 Smlouvy,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 5 rozhodnutí (SZBP) 2021/710 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Finanční referenční částka určená k hrazení výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2023 do 28. února 2025 činí 289 782,33 EUR.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 25. září 2023.

Za Radu

předseda

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/710 ze dne 29. dubna 2021 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie pro mírový proces na Blízkém východě (Úř. věst. L 147, 30.4.2021, s. 12).

1

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/141 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/141

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/2066

ze dne 25. září 2023,

kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2023/1599 o iniciativě Evropské unie v oblasti bezpečnosti a obrany na podporu západoafrických zemí Guinejského zálivu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 42 odst. 4 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 29. června 2023 Rada schválila koncepci řešení krize pro možné partnerství v oblasti bezpečnosti a obrany se západoafrickými zeměmi Guinejského zálivu. Tato koncepce je založena na integrovaném přístupu k partnerství v oblasti bezpečnosti a obrany s Beninem, Pobřežím slonoviny, Ghanou a Togem, a zahrnuje zřízení mise v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), která se označuje jako „iniciativa Evropské Unie v oblasti bezpečnosti a obrany na podporu západoafrických zemí Guinejského zálivu“ (dále jen „iniciativa“), doplněné nasazením vojenských poradců v delegacích Unie, ve spojení s opatřeními pomoci v rámci Evropského mírového nástroje pro poskytování vojenského vybavení a v součinnosti s projekty souvisejícími s bezpečností. |
| --- | --- |

(1)

Dne 29. června 2023 Rada schválila koncepci řešení krize pro možné partnerství v oblasti bezpečnosti a obrany se západoafrickými zeměmi Guinejského zálivu. Tato koncepce je založena na integrovaném přístupu k partnerství v oblasti bezpečnosti a obrany s Beninem, Pobřežím slonoviny, Ghanou a Togem, a zahrnuje zřízení mise v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP), která se označuje jako „iniciativa Evropské Unie v oblasti bezpečnosti a obrany na podporu západoafrických zemí Guinejského zálivu“ (dále jen „iniciativa“), doplněné nasazením vojenských poradců v delegacích Unie, ve spojení s opatřeními pomoci v rámci Evropského mírového nástroje pro poskytování vojenského vybavení a v součinnosti s projekty souvisejícími s bezpečností.

| (2) | Dne 3. srpna 2023 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2023/1599 (1), kterým byla uvedená iniciativa zřízena v Beninu a Ghaně, a to na žádost těchto zemí. |
| --- | --- |

(2)

Dne 3. srpna 2023 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2023/1599 (1), kterým byla uvedená iniciativa zřízena v Beninu a Ghaně, a to na žádost těchto zemí.

| (3) | Dopisem ze dne 17. července 2023 vyzval premiér Tožské republiky Unii ke zřízení iniciativy na území této republiky. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 17. července 2023 vyzval premiér Tožské republiky Unii ke zřízení iniciativy na území této republiky.

| (4) | Dopisem ze dne 20. července 2023 vyzval premiér Republiky Pobřeží slonoviny Unii ke zřízení iniciativy na území této republiky. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 20. července 2023 vyzval premiér Republiky Pobřeží slonoviny Unii ke zřízení iniciativy na území této republiky.

| (5) | Iniciativa by proto měla být zřízena i v Pobřeží slonoviny a v Togu. |
| --- | --- |

(5)

Iniciativa by proto měla být zřízena i v Pobřeží slonoviny a v Togu.

| (6) | Rozhodnutí (SZBP) 2023/1599 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí (SZBP) 2023/1599 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Článek 1 rozhodnutí (SZBP) 2023/1599 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Zřízení

1.   Unie provádí misi v rámci společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP) se strategickým cílem pomoci západoafrickým zemím Guinejského zálivu, v nichž je tato mise zřízena, při rozvoji odpovídajících schopností jejich bezpečnostních a obranných sil s cílem omezit tlak vyvíjený teroristickými ozbrojenými skupinami a reagovat na něj.

2.   Mise podle odstavce 1 je označena jako „iniciativa Evropské unie v oblasti bezpečnosti a obrany na podporu západoafrických zemí Guinejského zálivu“ (dále jen „iniciativa“).

3.   Iniciativa se zřizuje v Beninu, Pobřeží slonoviny, Ghaně a Togu.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Použije se ode dne 16. srpna 2023.

V Bruselu dne 25. září 2023.

Za Radu

předseda

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1599 ze dne 3. srpna 2023 o iniciativě Evropské unie v oblasti bezpečnosti a obrany na podporu západoafrických zemí Guinejského zálivu (Úř. věst. L 196, 4.8.2023, s. 25).

1

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/143

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2023/2067

ze dne 26. září 2023

o některých dočasných mimořádných opatřeních v souvislosti s neštovicemi ovcí a neštovicemi koz v Bulharsku

(oznámeno pod číslem C(2023) 6575)

(Pouze bulharské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (1), a zejména na čl. 259 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Neštovice ovcí a neštovice koz jsou infekční virová nákaza postihující kozy a ovce a mohou mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Neštovice ovcí a neštovice koz jsou infekční virová nákaza postihující kozy a ovce a mohou mít závažný dopad na dotčenou populaci zvířat a ziskovost chovu, což narušuje přemísťování zásilek uvedených zvířat a produktů z těchto zvířat v rámci Unie, jakož i vývoz do třetích zemí.

| (2) | V případě ohniska neštovic ovcí a neštovic koz u koz nebo ovcí hrozí vážné riziko, že se daná nákaza rozšíří do dalších zařízení pro kozy nebo ovce. |
| --- | --- |

(2)

V případě ohniska neštovic ovcí a neštovic koz u koz nebo ovcí hrozí vážné riziko, že se daná nákaza rozšíří do dalších zařízení pro kozy nebo ovce.

| (3) | Nařízením Komise v přenesené pravomoci 2020/687 (2) se doplňují pravidla pro tlumení nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429 a klasifikovaných jako nákazy kategorie A, B a C v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1882 (3). Články 21 a 22 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 konkrétně stanoví vytvoření uzavřeného pásma v případě ohniska nákazy kategorie A, včetně neštovic ovcí a neštovic koz, a některá opatření, jež se v tomto pásmu mají provádět. V čl. 21 odst. 1 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci se dále stanoví, že uzavřené pásmo zahrnuje ochranné pásmo, pásmo dozoru a v případě potřeby další uzavřená pásma kolem ochranných pásem a pásem dozoru nebo v jejich blízkosti. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením Komise v přenesené pravomoci 2020/687 (2) se doplňují pravidla pro tlumení nákaz uvedených na seznamu podle čl. 9 odst. 1 písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2016/429 a klasifikovaných jako nákazy kategorie A, B a C v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1882 (3). Články 21 a 22 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 konkrétně stanoví vytvoření uzavřeného pásma v případě ohniska nákazy kategorie A, včetně neštovic ovcí a neštovic koz, a některá opatření, jež se v tomto pásmu mají provádět. V čl. 21 odst. 1 uvedeného nařízení v přenesené pravomoci se dále stanoví, že uzavřené pásmo zahrnuje ochranné pásmo, pásmo dozoru a v případě potřeby další uzavřená pásma kolem ochranných pásem a pásem dozoru nebo v jejich blízkosti.

| (4) | V návaznosti na ohnisko uvedené nákazy u koz a ovcí v Burgaské oblasti, které bylo potvrzeno dne 16. září 2023, informovalo Bulharsko Komisi o stávající situaci na svém území, pokud jde o danou nákazu, a v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 vymezilo uzavřené pásmo zahrnující ochranné pásmo a pásmo dozoru, v němž se uplatňují obecná opatření k tlumení nákaz stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, jakož i další uzavřené pásmo, v němž se rovněž uplatňují určitá opatření k tlumení, aby se zabránilo dalšímu šíření nákazy. |
| --- | --- |

(4)

V návaznosti na ohnisko uvedené nákazy u koz a ovcí v Burgaské oblasti, které bylo potvrzeno dne 16. září 2023, informovalo Bulharsko Komisi o stávající situaci na svém území, pokud jde o danou nákazu, a v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 vymezilo uzavřené pásmo zahrnující ochranné pásmo a pásmo dozoru, v němž se uplatňují obecná opatření k tlumení nákaz stanovená v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687, jakož i další uzavřené pásmo, v němž se rovněž uplatňují určitá opatření k tlumení, aby se zabránilo dalšímu šíření nákazy.

| (5) | Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je nutné ve spolupráci s Bulharskem vymezit na úrovni Unie uzavřené pásmo v souvislosti s neštovicemi ovcí a neštovicemi koz zahrnující ochranná pásma a pásma dozoru a rovněž další uzavřené pásmo v uvedeném členském státě. |
| --- | --- |

(5)

Aby se předešlo jakémukoli zbytečnému narušení obchodu uvnitř Unie a zamezilo neopodstatněným překážkám pro obchod ze strany třetích zemí, je nutné ve spolupráci s Bulharskem vymezit na úrovni Unie uzavřené pásmo v souvislosti s neštovicemi ovcí a neštovicemi koz zahrnující ochranná pásma a pásma dozoru a rovněž další uzavřené pásmo v uvedeném členském státě.

| (6) | V souladu s tím by v příloze tohoto rozhodnutí měly být stanoveny oblasti vymezené jako ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma v Bulharsku, jakož i doba trvání takto stanovené regionalizace. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s tím by v příloze tohoto rozhodnutí měly být stanoveny oblasti vymezené jako ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma v Bulharsku, jakož i doba trvání takto stanovené regionalizace.

| (7) | Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření neštovic ovcí a neštovic koz, a k potřebě zabránit šíření této nákazy z postiženého zařízení v Bulharsku do jiných částí uvedeného členského státu nebo do jiných členských států, je vhodné, aby se opatření stanovená v tomto prováděcím rozhodnutí začala uplatňovat co nejdříve. |
| --- | --- |

(7)

Vzhledem k naléhavosti epizootologické situace v Unii, pokud jde o šíření neštovic ovcí a neštovic koz, a k potřebě zabránit šíření této nákazy z postiženého zařízení v Bulharsku do jiných částí uvedeného členského státu nebo do jiných členských států, je vhodné, aby se opatření stanovená v tomto prováděcím rozhodnutí začala uplatňovat co nejdříve.

| (8) | Do vydání stanoviska Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva by proto ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma v Bulharsku měla být neprodleně zřízena a zařazena na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání uvedených pásem. |
| --- | --- |

(8)

Do vydání stanoviska Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva by proto ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma v Bulharsku měla být neprodleně zřízena a zařazena na seznam v příloze tohoto rozhodnutí a měla by být stanovena doba trvání uvedených pásem.

| (9) | Toto rozhodnutí bude přezkoumáno na příštím zasedání Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(9)

Toto rozhodnutí bude přezkoumáno na příštím zasedání Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Bulharsko zajistí, aby:

| a) | příslušný orgán uvedeného členského státu v souladu s článkem 21 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a za podmínek stanovených v uvedeném článku neprodleně zřídil uzavřená pásma zahrnující ochranná pásma a pásma dozoru, jakož i další uzavřené pásmo; |
| --- | --- |

a)

příslušný orgán uvedeného členského státu v souladu s článkem 21 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 a za podmínek stanovených v uvedeném článku neprodleně zřídil uzavřená pásma zahrnující ochranná pásma a pásma dozoru, jakož i další uzavřené pásmo;

| b) | ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma uvedená v písmeni a) zahrnovala alespoň oblasti uvedené v příloze tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

ochranná pásma, pásma dozoru a další uzavřená pásma uvedená v písmeni a) zahrnovala alespoň oblasti uvedené v příloze tohoto rozhodnutí;

| c) | opatření v jednotlivých uzavřených pásmech byla uplatňována nejméně do dat uvedených v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

c)

opatření v jednotlivých uzavřených pásmech byla uplatňována nejméně do dat uvedených v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

1.   Přemísťování ovcí a koz z dalšího uzavřeného pásma do místa určení mimo uvedené uzavřené pásmo je přípustné pouze v případě, že jej povolí příslušný orgán a že je v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 2, 3 a 4.

2.   Příslušný orgán smí povolit přemísťování ovcí a koz chovaných v dalším uzavřeném pásmu do místa určení mimo uvedené další uzavřené pásmo, pokud se jedná o přemístění ovcí a koz přímo na jatka nacházející se na území Bulharska za účelem okamžité porážky.

3.   Dopravní prostředky používané k přemísťování ovcí a koz z dalšího uzavřeného pásma, jak je uvedeno v odstavci 2, musí:

| a) | splňovat požadavky na dopravní prostředky stanovené v čl. 24 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687; |
| --- | --- |

a)

splňovat požadavky na dopravní prostředky stanovené v čl. 24 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687;

| b) | být vyčištěny a vydezinfikovány před jakoukoli přepravou zvířat pod kontrolou nebo pod dohledem příslušného orgánu; |
| --- | --- |

b)

být vyčištěny a vydezinfikovány před jakoukoli přepravou zvířat pod kontrolou nebo pod dohledem příslušného orgánu;

| c) | být vyčištěny a vydezinfikovány v souladu s požadavky na dopravní prostředky stanovenými v čl. 24 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 pod kontrolou nebo pod dohledem příslušného orgánu; |
| --- | --- |

c)

být vyčištěny a vydezinfikovány v souladu s požadavky na dopravní prostředky stanovenými v čl. 24 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 pod kontrolou nebo pod dohledem příslušného orgánu;

| d) | obsahovat pouze ovce a kozy s týmž nákazovým statusem, které jsou chovány v tomtéž zařízení; |
| --- | --- |

d)

obsahovat pouze ovce a kozy s týmž nákazovým statusem, které jsou chovány v tomtéž zařízení;

| e) | být zapečetěny příslušným orgánem v zařízení původu po nakládce zvířat a pečeť musí být odstraněna příslušným orgánem na jatkách určení. |
| --- | --- |

e)

být zapečetěny příslušným orgánem v zařízení původu po nakládce zvířat a pečeť musí být odstraněna příslušným orgánem na jatkách určení.

4.   Ovce a kozy, které mají být přepraveny, se podrobí klinické prohlídce provedené příslušným orgánem nejpozději 24 hodin před datem přepravy.

Článek 3

Toto rozhodnutí se použije do 31. prosince 2023.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Bulharské republice.

V Bruselu dne 26. září 2023.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/687 ze dne 17. prosince 2019, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429, pokud jde o pravidla pro prevenci a tlumení určitých nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1882 ze dne 3. prosince 2018 o uplatňování některých pravidel pro prevenci a tlumení nákaz na kategorie nákaz uvedených na seznamu a o stanovení seznamu druhů a skupin druhů, které představují značné riziko šíření zmíněných nákaz uvedených na seznamu (Úř. věst. L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

---

PŘÍLOHA

A.   Ochranná pásma a pásma dozoru vymezená kolem potvrzených ohnisek

| Region a referenční číslo ADIS příslušného ohniska | Oblasti vymezené jako ochranná pásma a pásma dozoru v rámci uzavřeného pásma v Bulharsku podle článku 1 | Datum ukončení platnosti |
| --- | --- | --- |
| Burgaská oblast


  BG-CAPRIPOX-2023-00001 | Ochranné pásmo:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 10.10.2023 |
| Pásmo dozoru:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 19.10.2023 |
| Pásmo dozoru:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 11.10.2023 – 19.10.2023 |

Region a referenční číslo ADIS příslušného ohniska

Oblasti vymezené jako ochranná pásma a pásma dozoru v rámci uzavřeného pásma v Bulharsku podle článku 1

Datum ukončení platnosti

Burgaská oblast

BG-CAPRIPOX-2023-00001

Ochranné pásmo:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

10.10.2023

Pásmo dozoru:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

19.10.2023

Pásmo dozoru:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

11.10.2023 – 19.10.2023

B.   Další uzavřené pásmo

| Region | Oblasti vymezené jako další uzavřené pásmo v Bulharsku podle článku 1 | Datum ukončení platnosti |
| --- | --- | --- |
| Regiony Burgas, Chaskovo a Jambol | Další uzavřené pásmo, které zahrnuje tyto oblasti:
  V regionu Burgas obce:






  — | Malko Tarnovo |

Region

Oblasti vymezené jako další uzavřené pásmo v Bulharsku podle článku 1

Datum ukončení platnosti

Regiony Burgas, Chaskovo a Jambol

Další uzavřené pásmo, které zahrnuje tyto oblasti:

V regionu Burgas obce:

—

Malko Tarnovo

| — | Sredets |
| --- | --- |

—

Sredets

| — | Tsarevo |
| --- | --- |

—

Tsarevo

V regionu Chaskovo obce:

| — | Svilengrad |
| --- | --- |

—

Svilengrad

| — | Topolovgrad |
| --- | --- |

—

Topolovgrad

V regionu Jambol obce:

| — | Bolyarovo |
| --- | --- |

—

Bolyarovo

| — | Elhovo |
| --- | --- |

—

Elhovo

30.11.2023

---

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/147 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/147

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2023/2068

ze dne 12. září 2023,

kterým se mění rozhodnutí (EU) 2022/2278 o schválení objemu emise mincí v roce 2023 (ECB/2022/40) (ECB/2023/23)

Výkonná rada Evropské centrální banky,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2015/2332 ze dne 4. prosince 2015 o procesním rámci pro schvalování objemu emise euromincí (ECB/2015/43) (1), a zejména na čl. 3 odst. 7 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská centrální banka (ECB) má od 1. ledna 1999 výhradní právo schvalovat objem mincí vydávaných členskými státy, jejichž měnou je euro. |
| --- | --- |

(1)

Evropská centrální banka (ECB) má od 1. ledna 1999 výhradní právo schvalovat objem mincí vydávaných členskými státy, jejichž měnou je euro.

| (2) | Na základě odhadů poptávky po euromincích v roce 2023, které členské státy, jejichž měnou je euro, předložily ECB, schválila ECB rozhodnutím Evropské centrální banky (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) (2) celkový objem euromincí určených pro peněžní oběh a sběratelských euromincí, jež nejsou určeny pro peněžní oběh, na rok 2023. |
| --- | --- |

(2)

Na základě odhadů poptávky po euromincích v roce 2023, které členské státy, jejichž měnou je euro, předložily ECB, schválila ECB rozhodnutím Evropské centrální banky (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) (2) celkový objem euromincí určených pro peněžní oběh a sběratelských euromincí, jež nejsou určeny pro peněžní oběh, na rok 2023.

| (3) | Podle článku 3 rozhodnutí (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) jsou členské státy, jejichž měnou je euro, povinny informovat ECB, pokud je pravděpodobné, že skutečná poptávka po euromincích přesáhne schválený objem emise mincí na určitý kalendářní rok, a jsou povinny požádat o ad hoc schválení dodatečného objemu emise mincí na daný kalendářní rok, pokud zvýšená poptávka po mincích trvá. |
| --- | --- |

(3)

Podle článku 3 rozhodnutí (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) jsou členské státy, jejichž měnou je euro, povinny informovat ECB, pokud je pravděpodobné, že skutečná poptávka po euromincích přesáhne schválený objem emise mincí na určitý kalendářní rok, a jsou povinny požádat o ad hoc schválení dodatečného objemu emise mincí na daný kalendářní rok, pokud zvýšená poptávka po mincích trvá.

| (4) | Oesterreichische Nationalbank jménem Rakouska dne 31. července 2023 ECB požádala o navýšení objemu oběžných euromincí, které může Rakousko vydat v roce 2023, o dodatečných 35,00 milionů EUR z 81,00 milionů EUR na 116,00 milionů EUR. Celkový objem emise euromincí v roce 2023 v případě Rakouska vzroste na 291,51 milionů EUR, z čehož 116,00 milionů EUR připadá na oběžné mince a 175,51 milionů EUR na sběratelské mince. Uvedená žádost byla podána v reakci na silnější poptávku po euromincích v odvětvích náročných na hotovost, zejména po euromincích vyšší hodnoty, spolu s mimořádnou poptávkou po euromincích ze strany velkoobchodních bank působících v Rakousku a zvýšenou přeshraniční poptávkou po mincích ze sousedních zemí. |
| --- | --- |

(4)

Oesterreichische Nationalbank jménem Rakouska dne 31. července 2023 ECB požádala o navýšení objemu oběžných euromincí, které může Rakousko vydat v roce 2023, o dodatečných 35,00 milionů EUR z 81,00 milionů EUR na 116,00 milionů EUR. Celkový objem emise euromincí v roce 2023 v případě Rakouska vzroste na 291,51 milionů EUR, z čehož 116,00 milionů EUR připadá na oběžné mince a 175,51 milionů EUR na sběratelské mince. Uvedená žádost byla podána v reakci na silnější poptávku po euromincích v odvětvích náročných na hotovost, zejména po euromincích vyšší hodnoty, spolu s mimořádnou poptávkou po euromincích ze strany velkoobchodních bank působících v Rakousku a zvýšenou přeshraniční poptávkou po mincích ze sousedních zemí.

| (5) | Není-li žádost ad hoc třeba změnit, musí Výkonná rada podle čl. 3 odst. 7 rozhodnutí (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) přijmout individuální rozhodnutí o žádosti o schválení ad hoc. |
| --- | --- |

(5)

Není-li žádost ad hoc třeba změnit, musí Výkonná rada podle čl. 3 odst. 7 rozhodnutí (EU) 2015/2332 (ECB/2015/43) přijmout individuální rozhodnutí o žádosti o schválení ad hoc.

| (6) | Rozhodnutí (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) je proto třeba příslušným způsobem změnit, |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) je proto třeba příslušným způsobem změnit,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změny

Tabulka v článku 2 rozhodnutí (EU) 2022/2278 (ECB/2022/40) se mění takto:

| 1) | Řádek týkající se Rakouska se nahrazuje tímto:








  „Rakousko | 116,00 | 175,51 | 291,51 “; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Řádek týkající se Rakouska se nahrazuje tímto:

„Rakousko

116,00

175,51

291,51 “;

| 2) | Řádek „Celkem“ se nahrazuje tímto:








  „Celkem | 2 135,94 | 496,18 | 2 632,12 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Řádek „Celkem“ se nahrazuje tímto:

„Celkem

2 135,94

496,18

2 632,12 “

Článek 2

Nabytí účinku

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení adresátům.

Článek 3

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům, jejichž měnou je euro.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 12. září 2023.

Za Radu guvernérů ECB

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  Úř. věst. L 328, 12.12.2015, s. 123.

1

(2)  Rozhodnutí Evropské centrální banky (EU) 2022/2278 ze dne 8. listopadu 2022 o schválení objemu emise mincí v roce 2023 (ECB/2022/40) (Úř. věst. L 300, 21.11.2022, s. 46).

2

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 27.9.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 238/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 238/149

---

ROZHODNUTÍ REGIONÁLNÍHO ŘÍDÍCÍHO VÝBORU DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ č. 2022/01

ze dne 15. listopadu 2022

o revizi přílohy I Smlouvy o založení Dopravního společenství [2023/2069]

REGIONÁLNÍ ŘÍDÍCÍ VÝBOR DOPRAVNÍHO SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Dopravního společenství, a zejména na čl. 20 odst. 3 písm. a) uvedené smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s čl. 20 odst. 3 písm. a) Smlouvy o založení Dopravního společenství, pokud jde o nové právně závazné akty Evropské unie, regionální řídící výbor Dopravního společenství přijme mimo jiné rozhodnutí, kterými se reviduje příloha I Smlouvy o založení Dopravního společenství za účelem začlenění těchto aktů do uvedené smlouvy. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s čl. 20 odst. 3 písm. a) Smlouvy o založení Dopravního společenství, pokud jde o nové právně závazné akty Evropské unie, regionální řídící výbor Dopravního společenství přijme mimo jiné rozhodnutí, kterými se reviduje příloha I Smlouvy o založení Dopravního společenství za účelem začlenění těchto aktů do uvedené smlouvy.

| (2) | Od data podpisu Smlouvy o založení Dopravního společenství byla příloha I aktualizována již jednou, dne 28. června 2021 (1). Od této aktualizace byl přijat značný počet nových právních aktů Evropské unie v oblastech, na něž se vztahuje Smlouva o založení Dopravního společenství, zatímco jiné právní akty byly zrušeny. Příloha I by proto měla být revidována tak, aby odrážela tyto změny. |
| --- | --- |

(2)

Od data podpisu Smlouvy o založení Dopravního společenství byla příloha I aktualizována již jednou, dne 28. června 2021 (1). Od této aktualizace byl přijat značný počet nových právních aktů Evropské unie v oblastech, na něž se vztahuje Smlouva o založení Dopravního společenství, zatímco jiné právní akty byly zrušeny. Příloha I by proto měla být revidována tak, aby odrážela tyto změny.

| (3) | V zájmu právní jasnosti a zjednodušení je vhodné nahradit přílohu I Smlouvy o založení Dopravního společenství zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí. Je třeba poznamenat, že příloha I.1, včetně map orientačního rozšíření TEN-T na hlavní a globální sítě západního Balkánu, zůstává v podstatě shodná. |
| --- | --- |

(3)

V zájmu právní jasnosti a zjednodušení je vhodné nahradit přílohu I Smlouvy o založení Dopravního společenství zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí. Je třeba poznamenat, že příloha I.1, včetně map orientačního rozšíření TEN-T na hlavní a globální sítě západního Balkánu, zůstává v podstatě shodná.

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha I Smlouvy o založení Dopravního společenství se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem podpisu.

V Bruselu dne 15. listopadu 2022.

Za regionální řídící výbor

předsedkyně

Emina MUJEVIC KARA

---

(1)  Rozhodnutí regionálního řídícího výboru Dopravního společenství č. 2021/05 o revizi přílohy I Smlouvy o založení Dopravního společenství.

1

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

PRAVIDLA PRO ODVĚTVÍ DOPRAVY A SOUVISEJÍCÍ ZÁLEŽITOSTI

„PŘÍLOHA I.1

PRAVIDLA PRO DOPRAVNÍ INFRASTRUKTURU TVOŘÍCÍ JIHOVÝCHODOEVROPSKOU HLAVNÍ SÍŤ

„Použitelná ustanovení“ následujících aktů Evropské unie jsou použitelná v souladu se smlouvou a přílohou II o horizontálních úpravách, pokud není v této příloze nebo v protokolech I až VI uvedeno jinak. V případě potřeby jsou dále stanoveny zvláštní úpravy pro jednotlivé akty.

Následující akty Evropské unie odkazují na nejnovější znění těchto aktů, jak byly naposledy změněny.

| Oblast právní úpravy | Právní předpisy |
| --- | --- |
| Rozvoj transevropské dopravní sítě (TEN-T) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/758 ze dne 4. února 2016, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013, pokud jde o úpravu přílohy III uvedeného nařízení (Úř. věst. L 126, 14.5.2016, s. 3). |
| Infrastruktura pro alternativní paliva | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1). |

Oblast právní úpravy

Právní předpisy

Rozvoj transevropské dopravní sítě (TEN-T)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/758 ze dne 4. února 2016, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013, pokud jde o úpravu přílohy III uvedeného nařízení (Úř. věst. L 126, 14.5.2016, s. 3).

Infrastruktura pro alternativní paliva

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1).

MAPY ORIENTAČNÍHO ROZŠÍŘENÍ TEN-T NA ZÁPADNÍ BALKÁN (HLAVNÍ A GLOBÁLNÍ SÍŤ)

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

„PŘÍLOHA I.2

PRAVIDLA PRO ŽELEZNIČNÍ DOPRAVU

„Použitelná ustanovení“ následujících aktů Evropské unie jsou použitelná v souladu s hlavní smlouvou a přílohou II o horizontálních úpravách, pokud není v této příloze nebo v protokolech I až VI uvedeno jinak. V případě potřeby jsou dále stanoveny zvláštní úpravy pro jednotlivé akty.

Následující akty Evropské unie odkazují na nejnovější znění těchto aktů, jak byly naposledy změněny.

| Oblast právní úpravy | Právní předpisy |
| --- | --- |
| Přístup na trh | Nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství (Úř. věst. 52, 16.8.1960, s. 1121).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 32).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2370 ze dne 14. prosince 2016, kterou se mění směrnice 2012/34/EU, pokud jde o otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících po železnici a správu a řízení železniční infrastruktury (Úř. věst. L 352, 23.12.2016, s. 1).
  Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2075 ze dne 4. září 2017, kterým se nahrazuje příloha VII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (Úř. věst. L 295, 14.11.2017, s. 69).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 869/2014 ze dne 11. srpna 2014 o nových službách v osobní železniční dopravě (Úř. věst. L 239, 12.8.2014, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/10 ze dne 6. ledna 2015 o kritériích pro žadatele o přidělení kapacity železniční infrastruktury a o zrušení prováděcího nařízení (EU) č. 870/2014 (Úř. věst. L 3, 7.1.2015, s. 34).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/171 ze dne 4. února 2015 o některých aspektech postupu vydávání licencí železničním podnikům (Úř. věst. L 29, 5.2.2015, s. 3).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/429 ze dne 13. března 2015, kterým se stanoví pravidla zohledňování nákladů způsobených emisemi hluku (Úř. věst. L 70, 14.3.2015, s. 36).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/909 ze dne 12. června 2015 o způsobech výpočtu nákladů přímo vynaložených na provoz železniční dopravy (Úř. věst. L 148, 13.6.2015, s. 17).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1100 ze dne 7. července 2015 o povinnosti členských států předkládat zprávy v rámci sledování železničního trhu (Úř. věst. L 181, 9.7.2015, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/545 ze dne 7. dubna 2016 o postupech a kritériích týkajících se rámcových dohod pro přidělování kapacity železniční infrastruktury (Úř. věst. L 94, 8.4.2016, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2177 ze dne 22. listopadu 2017 o přístupu k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou (Úř. věst. L 307, 23.11.2017, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1795 ze dne 20. listopadu 2018, kterým se stanoví postup a kritéria pro provedení testu hospodářské vyváženosti podle článku 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU (Úř. věst. L 294, 21.11.2018, s. 5).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 ze dne 22. září 2010 o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 22).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/500 ze dne 22. března 2018 o souladu návrhu na zřízení alpsko-západobalkánského koridoru pro železniční nákladní dopravu s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (Úř. věst. L 82, 26.3.2018, s. 13).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/491 ze dne 21. března 2018 o souladu společného návrhu na rozšíření severomořsko-středomořského koridoru pro železniční nákladní dopravu předloženého dotčenými členskými státy s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (Úř. věst. L 81, 23.3.2018, s. 23).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/300 ze dne 11. ledna 2018 o souladu společného návrhu týkajícího se rozšíření Atlantického koridoru pro železniční nákladní dopravu předloženého dotčenými členskými státy s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (Úř. věst. L 56, 28.2.2018, s. 60).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/178 ze dne 31. ledna 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/1111 o souladu společného návrhu týkajícího se rozšíření Severomořsko-baltského koridoru pro železniční nákladní dopravu předloženého dotčenými členskými státy s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu (Úř. věst. L 28, 2.2.2017, s. 71).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/177 ze dne 31. ledna 2017 o souladu společného návrhu na zřízení tzv. „jantarového“ koridoru pro železniční nákladní dopravu s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (Úř. věst. L 28, 2.2.2017, s. 69).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1111 ze dne 7. července 2015 o souladu společného návrhu týkajícího se rozšíření Severomořsko-baltského koridoru pro železniční nákladní dopravu předloženého dotčenými členskými státy s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu (Úř. věst. L 181, 9.7.2015, s. 82).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1036 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1429, pokud jde o prodloužení referenčního období (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 173, 30.6.2022, s. 50). |
| Vystavování osvědčení a licencí strojvedoucích | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES ze dne 23. října 2007 o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla a vlaky v železničním systému Společenství (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 51).
  Nařízení Komise (EU) 2019/554 ze dne 5. dubna 2019, kterým se mění příloha VI směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla a vlaky v železničním systému Společenství (Úř. věst. L 97, 8.4.2019, s. 1).
  Nařízení Komise (EU) č. 36/2010 ze dne 3. prosince 2009 o vzorech Společenství pro licenci strojvedoucího, doplňková osvědčení, ověřené opisy doplňkových osvědčení a formuláře žádosti o licenci strojvedoucího podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES (Úř. věst. L 13, 19.1.2010, s. 1).
  Rozhodnutí Komise 2010/17/ES ze dne 29. října 2009 o přijetí základních parametrů pro rejstříky licencí strojvedoucích a doplňkových osvědčení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2007/59/ES (Úř. věst. L 8, 13.1.2010, s. 17).
  Rozhodnutí Komise 2011/765/EU ze dne 22. listopadu 2011 o kritériích pro uznávání školicích středisek zapojených do školení strojvedoucích, o kritériích pro uznávání zkoušejících strojvedoucích a o kritériích pro organizaci zkoušek v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES (Úř. věst. L 314, 29.11.2011, s. 36). |
| Interoperabilita | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/545 ze dne 4. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro postup povolování železničních vozidel a typu železničních vozidel v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 90, 6.4.2018, s. 66).
  Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1474 ze dne 8. června 2017, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797, pokud jde o konkrétní cíle pro vypracování, přijetí a přezkum technických specifikací pro interoperabilitu (Úř. věst. L 210, 15.8.2017, s. 5).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1614 ze dne 25. října 2018, kterým se stanoví specifikace registrů vozidel uvedených v článku 47 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 a kterým se mění a zrušuje rozhodnutí Komise 2007/756/ES (Úř. věst. L 268, 26.10.2018, s. 53).
  Rozhodnutí Komise 2009/965/ES ze dne 30. listopadu 2009 o referenčním dokumentu uvedeném v čl. 27 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (Úř. věst. L 341, 22.12.2009, s. 1).
  Nařízení Komise (EU) č. 1299/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technických specifikacích pro interoperabilitu subsystému infrastruktura železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 1).
  Nařízení Komise (EU) č. 1300/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technických specifikacích pro interoperabilitu týkajících se přístupnosti železničního systému Unie pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 110).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/772 ze dne 16. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 1300/2014, pokud jde o soupis aktiv s cílem určit překážky a bariéry bránící přístupnosti, poskytovat informace uživatelům a monitorovat a vyhodnocovat pokrok v oblasti přístupnosti (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 1).
  Nařízení Komise (EU) č. 1301/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému energie železničního systému v Unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 179).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/868 ze dne 13. června 2018, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2014 a nařízení (EU) č. 1302/2014, pokud jde o ustanovení o systému měření energie a systému sběru údajů (Úř. věst. L 149, 14.6.2018, s. 16).
  Nařízení Komise (EU) č. 1302/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému kolejová vozidla – lokomotivy a kolejová vozidla pro přepravu osob železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 228).
  Nařízení Komise (EU) č. 1303/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se „bezpečnosti v železničních tunelech“ železničního systému Evropské unie (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 394).
  Nařízení Komise (EU) č. 1304/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – hluk“, kterou se mění rozhodnutí 2008/232/ES a zrušuje rozhodnutí 2011/229/EU (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 421).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/774 ze dne 16. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 1304/2014, pokud jde o uplatňování technické specifikace pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – hluk“ na stávající nákladní vozy (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 89).
  Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Využití telematiky v nákladní dopravě“ železničního systému Evropské unie a o zrušení rozhodnutí (ES) č. 62/2006 (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 438).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/278 ze dne 23. února 2018, kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 1305/2014, pokud jde o strukturu zpráv, model údajů a zpráv a provozní databázi vozů a intermodálních jednotek, a kterým se přijímá norma IT pro komunikační vrstvu společného rozhraní (Úř. věst. L 54, 24.2.2018, s. 11).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/778 ze dne 16. května 2019, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 1305/2014, pokud jde o správu řízení změn (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 356).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/541 (EU) 2021/541 ze dne 26. března 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2014, pokud jde o zjednodušení a zlepšení výpočtu a výměny údajů a aktualizaci procesu správy řízení změn (Úř. věst. L 108, 29.3.2021, s. 19).
  Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/665/EU ze dne 4. října 2011 o evropském registru povolených typů železničních vozidel (Úř. věst. L 64, 8.10.2011, s. 32).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/777 ze dne 16. května 2019 o společných specifikacích registru železniční infrastruktury a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/880/EU (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 312).
  Rozhodnutí Komise 2012/757/EU ze dne 14. listopadu 2012 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „provoz a řízení dopravy“ železničního systému v Evropské unii a o změně rozhodnutí 2007/756/ES (Úř. věst. L 345, 15.12.2012, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/773 ze dne 16. května 2019 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „provoz a řízení dopravy“ železničního systému v Evropské unii a o zrušení rozhodnutí 2012/757/EU (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 5).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2238 ze dne 15. prosince 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/773, pokud jde o postupné ukončení platnosti zvláštních případů pro návěst „Konec vlaku“ (Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 57).
  Nařízení Komise (EU) č. 454/2011 ze dne 5. května 2011 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „využití telematiky v osobní dopravě“ transevropského železničního systému (Úř. věst. L 123, 12.5.2011, s. 11).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/250 ze dne 12. února 2019 o vzorech ES prohlášení a certifikátů pro železniční prvky interoperability a subsystémy, o vzoru prohlášení o shodě s povoleným typem železničního vozidla a o postupech ES ověřování subsystémů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 201/2011 (Úř. věst. L 42, 13.2.2019, s. 9).
  Nařízení Komise (EU) 2016/919 ze dne 27. května 2016 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystémů „Řízení a zabezpečení“ železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 158, 15.6.2016, s. 1).
  Nařízení Komise (EU) č. 321/2013 ze dne 13. března 2013 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – nákladní vozy“ železničního systému v Evropské unii a o zrušení rozhodnutí Komise 2006/861/ES (Úř. věst. L 104, 12.4.2013, s. 1).
  Rozhodnutí Komise 2010/713/EU ze dne 9. listopadu 2010 o modulech pro postupy posuzování shody, vhodnosti pro použití a ES ověřování, které mají být použity v technických specifikacích pro interoperabilitu přijatých na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (Úř. věst. L 319, 4.12.2010, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/776 ze dne 16. května 2019, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 321/2013, (EU) č. 1299/2014, (EU) č. 1301/2014, (EU) č. 1302/2014, (EU) č. 1303/2014 a (EU) 2016/919 a prováděcí rozhodnutí Komise 2011/665/EU, pokud jde o soulad se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 a provádění konkrétních cílů stanovených v rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1474 (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 108).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/387 ze dne 9. března 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 321/2013, (EU) č. 1302/2014 a (EU) 2016/919, pokud jde o rozšíření oblasti použití a prodloužení přechodných fází (Úř. věst. L 73, 10.3.2020, s. 6).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/424 ze dne 19. března 2020 o předkládání informací Komisi ohledně neuplatnění technických specifikací pro interoperabilitu v souladu se směrnicí (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 84, 20.3.2020, s. 20). |
| Agentura Evropské unie pro železnice | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/796 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro železnice a o zrušení nařízení (ES) č. 881/2004 (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/867 ze dne 13. června 2018, kterým se stanoví jednací řád odvolacího senátu (odvolacích senátů) Agentury Evropské unie pro železnice (Úř. věst. L 149, 14.6.2018, s. 3).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/764 ze dne 2. května 2018 o poplatcích a platbách splatných Agentuře Evropské unie pro železnice a o podmínkách jejich úhrady (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 68).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1903 ze dne 29. října 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/764 o poplatcích a platbách splatných Agentuře Evropské unie pro železnice a o podmínkách jejich úhrady (Úř. věst. L 387, 3.11.2021, s. 126). |
| Bezpečnost železnic | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 ze dne 11. května 2016 o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 102).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1530 ze dne 21. října 2020, kterým se mění směrnice (EU) 2016/798, pokud jde o uplatňování pravidel bezpečnosti a interoperability železnic na pevné spojení v Lamanšském průlivu (Úř. věst. L 352, 22.10.2020, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/763 ze dne 9. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 653/2007 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 49).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/779 ze dne 16. května 2019, kterým se přijímají podrobná ustanovení o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu vozidel podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a zrušuje nařízení Komise (EU) č. 445/2011 (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 360).
  Nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 ze dne 9. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání osvědčení o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 326, 10.12.2010, s. 11).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/762 ze dne 8. března 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody týkající se požadavků na systém zajišťování bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 a (EU) č. 1169/2010 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 26).
  Nařízení Komise (EU) č. 1169/2010 ze dne 10. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání schválení z hlediska bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 327, 11.12.2010, s. 13). Nařízení Komise (EU) č. 1078/2012 ze dne 16. listopadu 2012 o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu (Úř. věst. L 320, 17.11.2012, s. 8).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/761 ze dne 16. února 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody pro dohled vykonávaný vnitrostátními bezpečnostními orgány po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 1077/2012 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 16).
  Rozhodnutí Komise 2009/460/ES ze dne 5. června 2009 o přijetí společné bezpečnostní metody posuzování stupně dosažení bezpečnostních cílů podle článku 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES (Úř. věst. L 150, 13.6.2009, s. 11).
  Doporučení Komise (EU) 2019/780 ze dne 16. května 2019 o praktických opatřeních pro vydávání schválení z hlediska bezpečnosti provozovatelům infrastruktury (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 390). |
| Pozemní přeprava nebezpečných věcí | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13). |
| Přepravitelná tlaková zařízení | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| Sociální oblast – pracovní doba | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/88/ES ze dne 4. listopadu 2003 o některých aspektech úpravy pracovní doby (Úř. věst. L 299, 18.11.2003, s. 9).
  Směrnice Rady 2005/47/ES ze dne 18. července 2005 o dohodě mezi Společenstvím evropských železnic (CER) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) o některých aspektech pracovních podmínek mobilních pracovníků poskytujících interoperabilní přeshraniční služby v železniční dopravě – Dohoda mezi Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a Společenstvím evropských železnic (CER) o některých aspektech pracovních podmínek mobilních pracovníků poskytujících interoperabilní přeshraniční služby (Úř. věst. L 195, 27.7.2005, s. 15). |
| Práva cestujících | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 ze dne 23. října 2007 o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 14).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/782 ze dne 29. dubna 2021 o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě (Úř. věst. L 172, 17.5.2021, s. 1), použitelné od 7. června 2023. |
| Elektronické informace o nákladní dopravě | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1056 ze dne 15. července 2020 o elektronických informacích o nákladní dopravě (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 33). |

Oblast právní úpravy

Právní předpisy

Přístup na trh

Nařízení č. 11 o odstranění diskriminace v oblasti přepravních sazeb a podmínek, kterým se provádí čl. 79 odst. 3 Smlouvy o založení Evropského hospodářského společenství (Úř. věst. 52, 16.8.1960, s. 1121).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 32).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2370 ze dne 14. prosince 2016, kterou se mění směrnice 2012/34/EU, pokud jde o otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících po železnici a správu a řízení železniční infrastruktury (Úř. věst. L 352, 23.12.2016, s. 1).

Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/2075 ze dne 4. září 2017, kterým se nahrazuje příloha VII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (Úř. věst. L 295, 14.11.2017, s. 69).

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 869/2014 ze dne 11. srpna 2014 o nových službách v osobní železniční dopravě (Úř. věst. L 239, 12.8.2014, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/10 ze dne 6. ledna 2015 o kritériích pro žadatele o přidělení kapacity železniční infrastruktury a o zrušení prováděcího nařízení (EU) č. 870/2014 (Úř. věst. L 3, 7.1.2015, s. 34).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/171 ze dne 4. února 2015 o některých aspektech postupu vydávání licencí železničním podnikům (Úř. věst. L 29, 5.2.2015, s. 3).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/429 ze dne 13. března 2015, kterým se stanoví pravidla zohledňování nákladů způsobených emisemi hluku (Úř. věst. L 70, 14.3.2015, s. 36).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/909 ze dne 12. června 2015 o způsobech výpočtu nákladů přímo vynaložených na provoz železniční dopravy (Úř. věst. L 148, 13.6.2015, s. 17).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1100 ze dne 7. července 2015 o povinnosti členských států předkládat zprávy v rámci sledování železničního trhu (Úř. věst. L 181, 9.7.2015, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/545 ze dne 7. dubna 2016 o postupech a kritériích týkajících se rámcových dohod pro přidělování kapacity železniční infrastruktury (Úř. věst. L 94, 8.4.2016, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2177 ze dne 22. listopadu 2017 o přístupu k zařízením služeb a k službám souvisejícím s železniční dopravou (Úř. věst. L 307, 23.11.2017, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1795 ze dne 20. listopadu 2018, kterým se stanoví postup a kritéria pro provedení testu hospodářské vyváženosti podle článku 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU (Úř. věst. L 294, 21.11.2018, s. 5).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 ze dne 22. září 2010 o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 22).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/500 ze dne 22. března 2018 o souladu návrhu na zřízení alpsko-západobalkánského koridoru pro železniční nákladní dopravu s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (Úř. věst. L 82, 26.3.2018, s. 13).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/491 ze dne 21. března 2018 o souladu společného návrhu na rozšíření severomořsko-středomořského koridoru pro železniční nákladní dopravu předloženého dotčenými členskými státy s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (Úř. věst. L 81, 23.3.2018, s. 23).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/300 ze dne 11. ledna 2018 o souladu společného návrhu týkajícího se rozšíření Atlantického koridoru pro železniční nákladní dopravu předloženého dotčenými členskými státy s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (Úř. věst. L 56, 28.2.2018, s. 60).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/178 ze dne 31. ledna 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí (EU) 2015/1111 o souladu společného návrhu týkajícího se rozšíření Severomořsko-baltského koridoru pro železniční nákladní dopravu předloženého dotčenými členskými státy s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu (Úř. věst. L 28, 2.2.2017, s. 71).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/177 ze dne 31. ledna 2017 o souladu společného návrhu na zřízení tzv. „jantarového“ koridoru pro železniční nákladní dopravu s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (Úř. věst. L 28, 2.2.2017, s. 69).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/1111 ze dne 7. července 2015 o souladu společného návrhu týkajícího se rozšíření Severomořsko-baltského koridoru pro železniční nákladní dopravu předloženého dotčenými členskými státy s článkem 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu (Úř. věst. L 181, 9.7.2015, s. 82).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1036 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1429, pokud jde o prodloužení referenčního období (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 173, 30.6.2022, s. 50).

Vystavování osvědčení a licencí strojvedoucích

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES ze dne 23. října 2007 o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla a vlaky v železničním systému Společenství (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 51).

Nařízení Komise (EU) 2019/554 ze dne 5. dubna 2019, kterým se mění příloha VI směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES o vydávání osvědčení strojvedoucím obsluhujícím hnací vozidla a vlaky v železničním systému Společenství (Úř. věst. L 97, 8.4.2019, s. 1).

Nařízení Komise (EU) č. 36/2010 ze dne 3. prosince 2009 o vzorech Společenství pro licenci strojvedoucího, doplňková osvědčení, ověřené opisy doplňkových osvědčení a formuláře žádosti o licenci strojvedoucího podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES (Úř. věst. L 13, 19.1.2010, s. 1).

Rozhodnutí Komise 2010/17/ES ze dne 29. října 2009 o přijetí základních parametrů pro rejstříky licencí strojvedoucích a doplňkových osvědčení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2007/59/ES (Úř. věst. L 8, 13.1.2010, s. 17).

Rozhodnutí Komise 2011/765/EU ze dne 22. listopadu 2011 o kritériích pro uznávání školicích středisek zapojených do školení strojvedoucích, o kritériích pro uznávání zkoušejících strojvedoucích a o kritériích pro organizaci zkoušek v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/59/ES (Úř. věst. L 314, 29.11.2011, s. 36).

Interoperabilita

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/545 ze dne 4. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro postup povolování železničních vozidel a typu železničních vozidel v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 90, 6.4.2018, s. 66).

Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1474 ze dne 8. června 2017, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797, pokud jde o konkrétní cíle pro vypracování, přijetí a přezkum technických specifikací pro interoperabilitu (Úř. věst. L 210, 15.8.2017, s. 5).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1614 ze dne 25. října 2018, kterým se stanoví specifikace registrů vozidel uvedených v článku 47 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 a kterým se mění a zrušuje rozhodnutí Komise 2007/756/ES (Úř. věst. L 268, 26.10.2018, s. 53).

Rozhodnutí Komise 2009/965/ES ze dne 30. listopadu 2009 o referenčním dokumentu uvedeném v čl. 27 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES o interoperabilitě železničního systému ve Společenství (Úř. věst. L 341, 22.12.2009, s. 1).

Nařízení Komise (EU) č. 1299/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technických specifikacích pro interoperabilitu subsystému infrastruktura železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 1).

Nařízení Komise (EU) č. 1300/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technických specifikacích pro interoperabilitu týkajících se přístupnosti železničního systému Unie pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 110).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/772 ze dne 16. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 1300/2014, pokud jde o soupis aktiv s cílem určit překážky a bariéry bránící přístupnosti, poskytovat informace uživatelům a monitorovat a vyhodnocovat pokrok v oblasti přístupnosti (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 1).

Nařízení Komise (EU) č. 1301/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému energie železničního systému v Unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 179).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/868 ze dne 13. června 2018, kterým se mění nařízení (EU) č. 1301/2014 a nařízení (EU) č. 1302/2014, pokud jde o ustanovení o systému měření energie a systému sběru údajů (Úř. věst. L 149, 14.6.2018, s. 16).

Nařízení Komise (EU) č. 1302/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému kolejová vozidla – lokomotivy a kolejová vozidla pro přepravu osob železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 228).

Nařízení Komise (EU) č. 1303/2014 ze dne 18. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se „bezpečnosti v železničních tunelech“ železničního systému Evropské unie (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 394).

Nařízení Komise (EU) č. 1304/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – hluk“, kterou se mění rozhodnutí 2008/232/ES a zrušuje rozhodnutí 2011/229/EU (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 421).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/774 ze dne 16. května 2019, kterým se mění nařízení (EU) č. 1304/2014, pokud jde o uplatňování technické specifikace pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – hluk“ na stávající nákladní vozy (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 89).

Nařízení Komise (EU) č. 1305/2014 ze dne 11. prosince 2014 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „Využití telematiky v nákladní dopravě“ železničního systému Evropské unie a o zrušení rozhodnutí (ES) č. 62/2006 (Úř. věst. L 356, 12.12.2014, s. 438).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/278 ze dne 23. února 2018, kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 1305/2014, pokud jde o strukturu zpráv, model údajů a zpráv a provozní databázi vozů a intermodálních jednotek, a kterým se přijímá norma IT pro komunikační vrstvu společného rozhraní (Úř. věst. L 54, 24.2.2018, s. 11).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/778 ze dne 16. května 2019, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 1305/2014, pokud jde o správu řízení změn (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 356).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/541 (EU) 2021/541 ze dne 26. března 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2014, pokud jde o zjednodušení a zlepšení výpočtu a výměny údajů a aktualizaci procesu správy řízení změn (Úř. věst. L 108, 29.3.2021, s. 19).

Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/665/EU ze dne 4. října 2011 o evropském registru povolených typů železničních vozidel (Úř. věst. L 64, 8.10.2011, s. 32).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/777 ze dne 16. května 2019 o společných specifikacích registru železniční infrastruktury a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/880/EU (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 312).

Rozhodnutí Komise 2012/757/EU ze dne 14. listopadu 2012 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „provoz a řízení dopravy“ železničního systému v Evropské unii a o změně rozhodnutí 2007/756/ES (Úř. věst. L 345, 15.12.2012, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/773 ze dne 16. května 2019 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „provoz a řízení dopravy“ železničního systému v Evropské unii a o zrušení rozhodnutí 2012/757/EU (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 5).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2238 ze dne 15. prosince 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/773, pokud jde o postupné ukončení platnosti zvláštních případů pro návěst „Konec vlaku“ (Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 57).

Nařízení Komise (EU) č. 454/2011 ze dne 5. května 2011 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystému „využití telematiky v osobní dopravě“ transevropského železničního systému (Úř. věst. L 123, 12.5.2011, s. 11).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/250 ze dne 12. února 2019 o vzorech ES prohlášení a certifikátů pro železniční prvky interoperability a subsystémy, o vzoru prohlášení o shodě s povoleným typem železničního vozidla a o postupech ES ověřování subsystémů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 a o zrušení nařízení Komise (EU) č. 201/2011 (Úř. věst. L 42, 13.2.2019, s. 9).

Nařízení Komise (EU) 2016/919 ze dne 27. května 2016 o technické specifikaci pro interoperabilitu týkající se subsystémů „Řízení a zabezpečení“ železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 158, 15.6.2016, s. 1).

Nařízení Komise (EU) č. 321/2013 ze dne 13. března 2013 o technické specifikaci pro interoperabilitu subsystému „kolejová vozidla – nákladní vozy“ železničního systému v Evropské unii a o zrušení rozhodnutí Komise 2006/861/ES (Úř. věst. L 104, 12.4.2013, s. 1).

Rozhodnutí Komise 2010/713/EU ze dne 9. listopadu 2010 o modulech pro postupy posuzování shody, vhodnosti pro použití a ES ověřování, které mají být použity v technických specifikacích pro interoperabilitu přijatých na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/57/ES (Úř. věst. L 319, 4.12.2010, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/776 ze dne 16. května 2019, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 321/2013, (EU) č. 1299/2014, (EU) č. 1301/2014, (EU) č. 1302/2014, (EU) č. 1303/2014 a (EU) 2016/919 a prováděcí rozhodnutí Komise 2011/665/EU, pokud jde o soulad se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 a provádění konkrétních cílů stanovených v rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1474 (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 108).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/387 ze dne 9. března 2020, kterým se mění nařízení (EU) č. 321/2013, (EU) č. 1302/2014 a (EU) 2016/919, pokud jde o rozšíření oblasti použití a prodloužení přechodných fází (Úř. věst. L 73, 10.3.2020, s. 6).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/424 ze dne 19. března 2020 o předkládání informací Komisi ohledně neuplatnění technických specifikací pro interoperabilitu v souladu se směrnicí (EU) 2016/797 (Úř. věst. L 84, 20.3.2020, s. 20).

Agentura Evropské unie pro železnice

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/796 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro železnice a o zrušení nařízení (ES) č. 881/2004 (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/867 ze dne 13. června 2018, kterým se stanoví jednací řád odvolacího senátu (odvolacích senátů) Agentury Evropské unie pro železnice (Úř. věst. L 149, 14.6.2018, s. 3).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/764 ze dne 2. května 2018 o poplatcích a platbách splatných Agentuře Evropské unie pro železnice a o podmínkách jejich úhrady (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 68).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1903 ze dne 29. října 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2018/764 o poplatcích a platbách splatných Agentuře Evropské unie pro železnice a o podmínkách jejich úhrady (Úř. věst. L 387, 3.11.2021, s. 126).

Bezpečnost železnic

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 ze dne 11. května 2016 o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 102).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1530 ze dne 21. října 2020, kterým se mění směrnice (EU) 2016/798, pokud jde o uplatňování pravidel bezpečnosti a interoperability železnic na pevné spojení v Lamanšském průlivu (Úř. věst. L 352, 22.10.2020, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/763 ze dne 9. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 653/2007 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 49).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/779 ze dne 16. května 2019, kterým se přijímají podrobná ustanovení o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu vozidel podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a zrušuje nařízení Komise (EU) č. 445/2011 (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 360).

Nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 ze dne 9. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání osvědčení o bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 326, 10.12.2010, s. 11).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/762 ze dne 8. března 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody týkající se požadavků na systém zajišťování bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 a (EU) č. 1169/2010 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 26).

Nařízení Komise (EU) č. 1169/2010 ze dne 10. prosince 2010 o společné bezpečnostní metodě pro posuzování shody s požadavky pro získání schválení z hlediska bezpečnosti železnic (Úř. věst. L 327, 11.12.2010, s. 13). Nařízení Komise (EU) č. 1078/2012 ze dne 16. listopadu 2012 o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu (Úř. věst. L 320, 17.11.2012, s. 8).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/761 ze dne 16. února 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody pro dohled vykonávaný vnitrostátními bezpečnostními orgány po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 1077/2012 (Úř. věst. L 129, 25.5.2018, s. 16).

Rozhodnutí Komise 2009/460/ES ze dne 5. června 2009 o přijetí společné bezpečnostní metody posuzování stupně dosažení bezpečnostních cílů podle článku 6 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES (Úř. věst. L 150, 13.6.2009, s. 11).

Doporučení Komise (EU) 2019/780 ze dne 16. května 2019 o praktických opatřeních pro vydávání schválení z hlediska bezpečnosti provozovatelům infrastruktury (Úř. věst. L 139I, 27.5.2019, s. 390).

Pozemní přeprava nebezpečných věcí

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13).

Přepravitelná tlaková zařízení

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1).

Sociální oblast – pracovní doba

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/88/ES ze dne 4. listopadu 2003 o některých aspektech úpravy pracovní doby (Úř. věst. L 299, 18.11.2003, s. 9).

Směrnice Rady 2005/47/ES ze dne 18. července 2005 o dohodě mezi Společenstvím evropských železnic (CER) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) o některých aspektech pracovních podmínek mobilních pracovníků poskytujících interoperabilní přeshraniční služby v železniční dopravě – Dohoda mezi Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a Společenstvím evropských železnic (CER) o některých aspektech pracovních podmínek mobilních pracovníků poskytujících interoperabilní přeshraniční služby (Úř. věst. L 195, 27.7.2005, s. 15).

Práva cestujících

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1371/2007 ze dne 23. října 2007 o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 14).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/782 ze dne 29. dubna 2021 o právech a povinnostech cestujících v železniční přepravě (Úř. věst. L 172, 17.5.2021, s. 1), použitelné od 7. června 2023.

Elektronické informace o nákladní dopravě

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1056 ze dne 15. července 2020 o elektronických informacích o nákladní dopravě (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 33).

„PŘÍLOHA I.3

PRAVIDLA PRO SILNIČNÍ DOPRAVU

„Použitelná ustanovení“ následujících aktů Evropské unie jsou použitelná v souladu se smlouvou a přílohou II o horizontálních úpravách, pokud není v této příloze nebo v protokolech I až VI uvedeno jinak. V případě potřeby jsou dále stanoveny zvláštní úpravy pro jednotlivé akty.

Následující akty Evropské unie odkazují na nejnovější znění těchto aktů, jak byly naposledy změněny.

| Oblast právní úpravy | Právní předpisy |
| --- | --- |
| Infrastruktura pro výběr poplatků za užívání pozemních komunikací – roční daně z vozidel | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ze dne 17. června 1999 o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (Úř. věst. L 187, 20.7.1999, s. 42). |
| Přístup k povolání podnikatele v silniční dopravě | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon povolání podnikatele v silniční dopravě a zrušuje směrnice Rady 96/26/ES (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 51).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1055 ze dne 15. července 2020, kterým se mění nařízení (ES) č. 1071/2009, (ES) č. 1072/2009 a (EU) č. 1024/2012 za účelem jejich přizpůsobení vývoji v odvětví silniční dopravy (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 17). |
| Sociální oblast – doba řízení a doby odpočinku | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 ze dne 15. března 2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy, o změně nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 1).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1012 ze dne 7. dubna 2022, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006, pokud jde o zavedení norem upřesňujících úroveň služeb a ochrany bezpečných a chráněných parkovacích ploch a postupů pro jejich certifikaci (Úř. věst. L 170, 28.6.2022, s. 27).
  Nařízení Komise (EU) č. 581/2010 ze dne 1. července 2010 o stanovení maximálních časových úseků pro stahování příslušných údajů z přístroje ve vozidle a z karty řidiče (Úř. věst. L 168, 2.7.2010, s. 16).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1054 ze dne 15. července 2020, kterým se mění nařízení (ES) č. 561/2006, pokud jde o minimální požadavky na maximální denní a týdenní dobu řízení, minimální přestávky v řízení a týdenní doby odpočinku, a nařízení (EU) č. 165/2014, pokud jde o určování polohy pomocí tachografů (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 1). |
| Záznamové zařízení (tachograf) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014 ze dne 4. února 2014 o tachografech v silniční dopravě, o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/68 ze dne 21. ledna 2016 o společných postupech a specifikacích nezbytných pro propojení elektronických rejstříků karet řidiče (Úř. věst. L 15, 22.1.2016, s. 51).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/799 ze dne 18. března 2016, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014, kterým se stanoví požadavky na konstrukci, zkoušení, montáž, provoz a opravy tachografů a jejich součástí (Úř. věst. L 139, 26.5.2016, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1228 ze dne 16. července 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/799, pokud jde o požadavky na konstrukci, zkoušení, montáž, provoz a opravy inteligentních tachografů a jejich součástí (Úř. věst. L 273, 30.7.2021, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/502 ze dne 28. února 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/799, kterým se stanoví požadavky na konstrukci, zkoušení, montáž, provoz a opravy tachografů a jejich součástí (Úř. věst. L 85, 28.3.2018, s. 1).
  Nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě (Úř. věst. L 370, 31.12.1985, s. 8).
  (Viz ovšem článek 46 nařízení (EU) č. 165/2014).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1054 ze dne 15. července 2020, kterým se mění nařízení (ES) č. 561/2006, pokud jde o minimální požadavky na maximální denní a týdenní dobu řízení, minimální přestávky v řízení a týdenní doby odpočinku, a nařízení (EU) č. 165/2014, pokud jde o určování polohy pomocí tachografů (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 1). |
| Prosazování právních předpisů v sociální oblasti | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES ze dne 15. března 2006 o minimálních podmínkách pro provedení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a (EHS) č. 3821/85 o předpisech v sociální oblasti týkajících se činností v silniční dopravě a o zrušení směrnice Rady 88/599/EHS (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 35), ve znění:
  směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1057 ze dne 15. července 2020, kterou se stanoví zvláštní pravidla o vysílání řidičů v odvětví silniční dopravy, pokud jde o směrnice 96/71/ES a 2014/67/EU, a kterou se mění směrnice 2006/22/ES, pokud jde o požadavky na prosazování, a nařízení (EU) č. 1024/2012 (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 49). |
| Formulář potvrzení o činnostech | Rozhodnutí Komise 2007/230/ES ze dne 12. dubna 2007 o formuláři o předpisech v sociální oblasti týkajících se činností v silniční dopravě (Úř. věst. L 99, 14.4.2007, s. 14). |
| Pracovní doba | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/15/ES ze dne 11. března 2002 o úpravě pracovní doby osob vykonávajících mobilní činnosti v silniční dopravě
  (Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 35). |
| Přepravitelná tlaková zařízení | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| Technické prohlídky | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU ze dne 3. dubna 2014 o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 51).
  Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1717 ze dne 9. července 2021, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU, pokud jde o aktualizaci některých označení kategorie vozidla a doplnění systému eCall na seznam kontrolovaných položek, metod, důvodů pro nevyhovění a posouzení nedostatků v příloze I a příloze III uvedené směrnice (Úř. věst. L 342, 27.9.2021, s. 48).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/621 ze dne 17. dubna 2019 o technických informacích nezbytných pro technické prohlídky kontrolovaných položek, o používání doporučených metod technických prohlídek a o stanovení podrobných pravidel týkajících se formátu údajů a postupů pro přístup k příslušným technickým informacím (Úř. věst. L 108, 23.4.2019, s. 5). |
| Silniční kontroly | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/47/EU ze dne 3. dubna 2014 o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 134).
  Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1716 ze dne 29. června 2021, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/47/EU, pokud jde o úpravy označení kategorií vozidel plynoucí ze změn právních předpisů o schvalování typu (Úř. věst. L 342, 27.9.2021, s. 45).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2205 ze dne 29. listopadu 2017 o podrobných pravidlech pro postupy oznamování užitkových vozidel se závažnými nebo nebezpečnými nedostatky zjištěnými při silničních technických kontrolách (Úř. věst. L 314, 30.11.2017, s. 3). |
| Omezovače rychlosti | Směrnice Rady 92/6/EHS ze dne 10. února 1992 o montáži a použití omezovačů rychlosti u určitých kategorií motorových vozidel ve Společenství (Úř. věst. L 57, 2.3.1992, s. 27). |
| Bezpečnostní pásy | Směrnice Rady 91/671/EHS ze dne 16. prosince 1991 o povinném používání bezpečnostních pásů a dětských zádržných systémů ve vozidlech (Úř. věst. L 373, 31.12.1991, s. 26). |
| Zrcátka | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/38/ES ze dne 11. července 2007 o dovybavení těžkých nákladních vozidel registrovaných ve Společenství zrcátky (Úř. věst. L 184, 14.7.2007, s. 25). |
| Registrační doklady | Směrnice Rady 1999/37/ES ze dne 29. dubna 1999 o registračních dokladech vozidel (Úř. věst. L 138, 1.6.1999, s. 57).
  Směrnice Rady 2006/103/ES ze dne 20. listopadu 2006, kterou se z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska upravují některé směrnice v oblasti dopravní politiky (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 344). |
| Školení řidičů | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a směrnice Rady 91/439/EHS a zrušení směrnice Rady 76/914/EHS (Úř. věst. L 226, 10.9.2003, s. 4).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/645 ze dne 18. dubna 2018, kterou se mění směrnice 2003/59/ES o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a směrnice 2006/126/ES o řidičských průkazech (Úř. věst. L 112, 2.5.2018, s. 29). |
| Řidičský průkaz | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/126/ES ze dne 20. prosince 2006 o řidičských průkazech (Úř. věst. L 403, 30.12.2006, s. 18).
  Nařízení Komise (EU) č. 383/2012 ze dne 4. května 2012, kterým se stanoví technické požadavky týkající se řidičských průkazů, které zahrnují paměťové médium (mikročip) (Úř. věst. L 120, 5.5.2012, s. 1). |
| Přeshraniční výměna informací | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/413 ze dne 11. března 2015 o usnadnění přeshraniční výměny informací o dopravních deliktech v oblasti bezpečnosti silničního provozu (Úř. věst. L 68, 13.3.2015, s. 9). |
| Pozemní přeprava nebezpečných věcí | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13). |
| Kontroly při silniční přepravě nebezpečných věcí | Směrnice Rady 95/50/ES ze dne 6. října 1995 o jednotných postupech kontroly při silniční přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 249, 17.10.1995, s. 35). |
| Tunely | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 39). |
| Řízení bezpečnosti silniční infrastruktury | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury (Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 59). |
| Rozměry a hmotnosti vozidel | Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz (Úř. věst. L 235, 17.9.1996, s. 59).
  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/984 ze dne 5. června 2019, kterým se mění směrnice Rady 96/53/ES, pokud jde o lhůtu pro provádění zvláštních pravidel týkajících se maximální délky kabin vykazujících zlepšené aerodynamické vlastnosti, vyšší energetickou účinnost a úroveň bezpečnosti (Úř. věst. L 164, 20.6.2019, s. 30).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1242 ze dne 20. června 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nová těžká vozidla a kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 a (EU) 2018/956 a směrnice Rady 96/53/ES (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 202) (pouze pokud jde o změnu směrnice Rady 96/53/ES). |
| Práva cestujících | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 181/2011 ze dne 16. února 2011 o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 1). |
| Čistá vozidla a/nebo infrastruktura pro alternativní paliva | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých silničních vozidel na podporu nízkoemisní mobility (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1). |
| Inteligentní dopravní systémy | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (Úř. věst. L 207, 6.8.2010, s. 1).
  Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/453/EU ze dne 13. července 2011 o přijetí pokynů k podávání zpráv členskými státy na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU (Úř. věst. L 193, 23.7.2011, s. 48).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/209 ze dne 12. února 2016 o žádosti o normalizaci týkající se inteligentních dopravních systémů (ITS) v městských oblastech podané evropským normalizačním organizacím na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (Úř. věst. L 39, 16.2.2016, s. 48).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 305/2013 ze dne 26. listopadu 2012, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o harmonizované poskytování interoperabilní služby eCall v celé Unii (Úř. věst. L 91, 3.4.2013, s. 1).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 885/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU o inteligentních dopravních systémech, pokud jde o poskytování informačních služeb týkajících se bezpečných a chráněných parkovacích míst pro nákladní a užitková vozidla (Úř. věst. L 247, 18.9.2013, s. 1).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 886/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o údaje a postupy pro poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům, pokud možno bezplatně (Úř. věst. L 247, 18.9.2013, s. 6).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/962 ze dne 18. prosince 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o poskytování informačních služeb o dopravním provozu v reálném čase v celé EU (Úř. věst. L 157, 23.6.2015, s. 21).
  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 585/2014/EU ze dne 15. května 2014 o zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 6). |
| Systémy pro výběr mýtného | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/520 ze dne 19. března 2019 o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného a usnadnění přeshraniční výměny informací týkajících se nezaplacení silničních poplatků v Unii (Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 45).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/203 ze dne 28. listopadu 2019 o klasifikaci vozidel, povinnostech uživatelů evropské služby elektronického mýtného, požadavcích na prvky interoperability a minimálních kritériích způsobilosti oznámených subjektů (Úř. věst. L 43, 17.2.2020, s. 41).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/204 ze dne 28. listopadu 2019 o podrobných povinnostech poskytovatelů evropské služby elektronického mýtného, minimálním obsahu přehledu o oblasti evropské služby elektronického mýtného, elektronických rozhraních, požadavcích na prvky interoperability a o zrušení rozhodnutí 2009/750/ES (Úř. věst. L 43, 17.2.2020, s. 49). |
| Schválení typu | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a č. (ES) 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 167/2013 ze dne 5. února 2013 o schvalování zemědělských a lesnických vozidel a dozoru nad trhem s těmito vozidly (Úř. věst. L 60, 2.3.2013, s. 1).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 ze dne 15. ledna 2013 o schvalování dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek a dozoru nad trhem s těmito vozidly (Úř. věst. L 60, 2.3.2013, s. 52). |
| Elektronické informace o nákladní dopravě | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1056 ze dne 15. července 2020 o elektronických informacích o nákladní dopravě (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 33) (v rozsahu relevantním pro akty spadající do oblasti působnosti této přílohy) (1). |

Oblast právní úpravy

Právní předpisy

Infrastruktura pro výběr poplatků za užívání pozemních komunikací – roční daně z vozidel

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ze dne 17. června 1999 o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (Úř. věst. L 187, 20.7.1999, s. 42).

Přístup k povolání podnikatele v silniční dopravě

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1071/2009 ze dne 21. října 2009, kterým se zavádějí společná pravidla týkající se závazných podmínek pro výkon povolání podnikatele v silniční dopravě a zrušuje směrnice Rady 96/26/ES (Úř. věst. L 300, 14.11.2009, s. 51).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1055 ze dne 15. července 2020, kterým se mění nařízení (ES) č. 1071/2009, (ES) č. 1072/2009 a (EU) č. 1024/2012 za účelem jejich přizpůsobení vývoji v odvětví silniční dopravy (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 17).

Sociální oblast – doba řízení a doby odpočinku

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 ze dne 15. března 2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy, o změně nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 1).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/1012 ze dne 7. dubna 2022, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006, pokud jde o zavedení norem upřesňujících úroveň služeb a ochrany bezpečných a chráněných parkovacích ploch a postupů pro jejich certifikaci (Úř. věst. L 170, 28.6.2022, s. 27).

Nařízení Komise (EU) č. 581/2010 ze dne 1. července 2010 o stanovení maximálních časových úseků pro stahování příslušných údajů z přístroje ve vozidle a z karty řidiče (Úř. věst. L 168, 2.7.2010, s. 16).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1054 ze dne 15. července 2020, kterým se mění nařízení (ES) č. 561/2006, pokud jde o minimální požadavky na maximální denní a týdenní dobu řízení, minimální přestávky v řízení a týdenní doby odpočinku, a nařízení (EU) č. 165/2014, pokud jde o určování polohy pomocí tachografů (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 1).

Záznamové zařízení (tachograf)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014 ze dne 4. února 2014 o tachografech v silniční dopravě, o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě a o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 o harmonizaci některých předpisů v sociální oblasti týkajících se silniční dopravy (Úř. věst. L 60, 28.2.2014, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/68 ze dne 21. ledna 2016 o společných postupech a specifikacích nezbytných pro propojení elektronických rejstříků karet řidiče (Úř. věst. L 15, 22.1.2016, s. 51).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/799 ze dne 18. března 2016, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 165/2014, kterým se stanoví požadavky na konstrukci, zkoušení, montáž, provoz a opravy tachografů a jejich součástí (Úř. věst. L 139, 26.5.2016, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1228 ze dne 16. července 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/799, pokud jde o požadavky na konstrukci, zkoušení, montáž, provoz a opravy inteligentních tachografů a jejich součástí (Úř. věst. L 273, 30.7.2021, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/502 ze dne 28. února 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/799, kterým se stanoví požadavky na konstrukci, zkoušení, montáž, provoz a opravy tachografů a jejich součástí (Úř. věst. L 85, 28.3.2018, s. 1).

Nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovém zařízení v silniční dopravě (Úř. věst. L 370, 31.12.1985, s. 8).

(Viz ovšem článek 46 nařízení (EU) č. 165/2014).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1054 ze dne 15. července 2020, kterým se mění nařízení (ES) č. 561/2006, pokud jde o minimální požadavky na maximální denní a týdenní dobu řízení, minimální přestávky v řízení a týdenní doby odpočinku, a nařízení (EU) č. 165/2014, pokud jde o určování polohy pomocí tachografů (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 1).

Prosazování právních předpisů v sociální oblasti

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/22/ES ze dne 15. března 2006 o minimálních podmínkách pro provedení nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a (EHS) č. 3821/85 o předpisech v sociální oblasti týkajících se činností v silniční dopravě a o zrušení směrnice Rady 88/599/EHS (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 35), ve znění:

směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1057 ze dne 15. července 2020, kterou se stanoví zvláštní pravidla o vysílání řidičů v odvětví silniční dopravy, pokud jde o směrnice 96/71/ES a 2014/67/EU, a kterou se mění směrnice 2006/22/ES, pokud jde o požadavky na prosazování, a nařízení (EU) č. 1024/2012 (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 49).

Formulář potvrzení o činnostech

Rozhodnutí Komise 2007/230/ES ze dne 12. dubna 2007 o formuláři o předpisech v sociální oblasti týkajících se činností v silniční dopravě (Úř. věst. L 99, 14.4.2007, s. 14).

Pracovní doba

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/15/ES ze dne 11. března 2002 o úpravě pracovní doby osob vykonávajících mobilní činnosti v silniční dopravě

(Úř. věst. L 80, 23.3.2002, s. 35).

Přepravitelná tlaková zařízení

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1).

Technické prohlídky

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU ze dne 3. dubna 2014 o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 51).

Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1717 ze dne 9. července 2021, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/45/EU, pokud jde o aktualizaci některých označení kategorie vozidla a doplnění systému eCall na seznam kontrolovaných položek, metod, důvodů pro nevyhovění a posouzení nedostatků v příloze I a příloze III uvedené směrnice (Úř. věst. L 342, 27.9.2021, s. 48).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/621 ze dne 17. dubna 2019 o technických informacích nezbytných pro technické prohlídky kontrolovaných položek, o používání doporučených metod technických prohlídek a o stanovení podrobných pravidel týkajících se formátu údajů a postupů pro přístup k příslušným technickým informacím (Úř. věst. L 108, 23.4.2019, s. 5).

Silniční kontroly

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/47/EU ze dne 3. dubna 2014 o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES (Úř. věst. L 127, 29.4.2014, s. 134).

Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1716 ze dne 29. června 2021, kterou se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/47/EU, pokud jde o úpravy označení kategorií vozidel plynoucí ze změn právních předpisů o schvalování typu (Úř. věst. L 342, 27.9.2021, s. 45).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2205 ze dne 29. listopadu 2017 o podrobných pravidlech pro postupy oznamování užitkových vozidel se závažnými nebo nebezpečnými nedostatky zjištěnými při silničních technických kontrolách (Úř. věst. L 314, 30.11.2017, s. 3).

Omezovače rychlosti

Směrnice Rady 92/6/EHS ze dne 10. února 1992 o montáži a použití omezovačů rychlosti u určitých kategorií motorových vozidel ve Společenství (Úř. věst. L 57, 2.3.1992, s. 27).

Bezpečnostní pásy

Směrnice Rady 91/671/EHS ze dne 16. prosince 1991 o povinném používání bezpečnostních pásů a dětských zádržných systémů ve vozidlech (Úř. věst. L 373, 31.12.1991, s. 26).

Zrcátka

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/38/ES ze dne 11. července 2007 o dovybavení těžkých nákladních vozidel registrovaných ve Společenství zrcátky (Úř. věst. L 184, 14.7.2007, s. 25).

Registrační doklady

Směrnice Rady 1999/37/ES ze dne 29. dubna 1999 o registračních dokladech vozidel (Úř. věst. L 138, 1.6.1999, s. 57).

Směrnice Rady 2006/103/ES ze dne 20. listopadu 2006, kterou se z důvodu přistoupení Bulharska a Rumunska upravují některé směrnice v oblasti dopravní politiky (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, s. 344).

Školení řidičů

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/59/ES ze dne 15. července 2003 o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a o změně nařízení Rady (EHS) č. 3820/85 a směrnice Rady 91/439/EHS a zrušení směrnice Rady 76/914/EHS (Úř. věst. L 226, 10.9.2003, s. 4).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/645 ze dne 18. dubna 2018, kterou se mění směrnice 2003/59/ES o výchozí kvalifikaci a pravidelném školení řidičů některých silničních vozidel pro nákladní nebo osobní dopravu a směrnice 2006/126/ES o řidičských průkazech (Úř. věst. L 112, 2.5.2018, s. 29).

Řidičský průkaz

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/126/ES ze dne 20. prosince 2006 o řidičských průkazech (Úř. věst. L 403, 30.12.2006, s. 18).

Nařízení Komise (EU) č. 383/2012 ze dne 4. května 2012, kterým se stanoví technické požadavky týkající se řidičských průkazů, které zahrnují paměťové médium (mikročip) (Úř. věst. L 120, 5.5.2012, s. 1).

Přeshraniční výměna informací

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/413 ze dne 11. března 2015 o usnadnění přeshraniční výměny informací o dopravních deliktech v oblasti bezpečnosti silničního provozu (Úř. věst. L 68, 13.3.2015, s. 9).

Pozemní přeprava nebezpečných věcí

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13).

Kontroly při silniční přepravě nebezpečných věcí

Směrnice Rady 95/50/ES ze dne 6. října 1995 o jednotných postupech kontroly při silniční přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 249, 17.10.1995, s. 35).

Tunely

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/54/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních bezpečnostních požadavcích na tunely transevropské silniční sítě (Úř. věst. L 167, 30.4.2004, s. 39).

Řízení bezpečnosti silniční infrastruktury

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/96/ES ze dne 19. listopadu 2008 o řízení bezpečnosti silniční infrastruktury (Úř. věst. L 319, 29.11.2008, s. 59).

Rozměry a hmotnosti vozidel

Směrnice Rady 96/53/ES ze dne 25. července 1996, kterou se pro určitá silniční vozidla provozovaná v rámci Společenství stanoví maximální přípustné rozměry pro vnitrostátní a mezinárodní provoz a maximální přípustné hmotnosti pro mezinárodní provoz (Úř. věst. L 235, 17.9.1996, s. 59).

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/984 ze dne 5. června 2019, kterým se mění směrnice Rady 96/53/ES, pokud jde o lhůtu pro provádění zvláštních pravidel týkajících se maximální délky kabin vykazujících zlepšené aerodynamické vlastnosti, vyšší energetickou účinnost a úroveň bezpečnosti (Úř. věst. L 164, 20.6.2019, s. 30).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1242 ze dne 20. června 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nová těžká vozidla a kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 a (EU) 2018/956 a směrnice Rady 96/53/ES (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 202) (pouze pokud jde o změnu směrnice Rady 96/53/ES).

Práva cestujících

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 181/2011 ze dne 16. února 2011 o právech cestujících v autobusové a autokarové dopravě a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 1).

Čistá vozidla a/nebo infrastruktura pro alternativní paliva

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých silničních vozidel na podporu nízkoemisní mobility (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/94/EU ze dne 22. října 2014 o zavádění infrastruktury pro alternativní paliva (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 1).

Inteligentní dopravní systémy

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU ze dne 7. července 2010 o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (Úř. věst. L 207, 6.8.2010, s. 1).

Prováděcí rozhodnutí Komise 2011/453/EU ze dne 13. července 2011 o přijetí pokynů k podávání zpráv členskými státy na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU (Úř. věst. L 193, 23.7.2011, s. 48).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/209 ze dne 12. února 2016 o žádosti o normalizaci týkající se inteligentních dopravních systémů (ITS) v městských oblastech podané evropským normalizačním organizacím na podporu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU o rámci pro zavedení inteligentních dopravních systémů v oblasti silniční dopravy a pro rozhraní s jinými druhy dopravy (Úř. věst. L 39, 16.2.2016, s. 48).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 305/2013 ze dne 26. listopadu 2012, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o harmonizované poskytování interoperabilní služby eCall v celé Unii (Úř. věst. L 91, 3.4.2013, s. 1).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 885/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU o inteligentních dopravních systémech, pokud jde o poskytování informačních služeb týkajících se bezpečných a chráněných parkovacích míst pro nákladní a užitková vozidla (Úř. věst. L 247, 18.9.2013, s. 1).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 886/2013 ze dne 15. května 2013, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o údaje a postupy pro poskytování minimálních univerzálních informací o dopravním provozu souvisejících s bezpečností silničního provozu uživatelům, pokud možno bezplatně (Úř. věst. L 247, 18.9.2013, s. 6).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/962 ze dne 18. prosince 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/40/EU, pokud jde o poskytování informačních služeb o dopravním provozu v reálném čase v celé EU (Úř. věst. L 157, 23.6.2015, s. 21).

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 585/2014/EU ze dne 15. května 2014 o zavedení interoperabilní služby eCall v celé EU (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 6).

Systémy pro výběr mýtného

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/520 ze dne 19. března 2019 o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného a usnadnění přeshraniční výměny informací týkajících se nezaplacení silničních poplatků v Unii (Úř. věst. L 91, 29.3.2019, s. 45).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/203 ze dne 28. listopadu 2019 o klasifikaci vozidel, povinnostech uživatelů evropské služby elektronického mýtného, požadavcích na prvky interoperability a minimálních kritériích způsobilosti oznámených subjektů (Úř. věst. L 43, 17.2.2020, s. 41).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/204 ze dne 28. listopadu 2019 o podrobných povinnostech poskytovatelů evropské služby elektronického mýtného, minimálním obsahu přehledu o oblasti evropské služby elektronického mýtného, elektronických rozhraních, požadavcích na prvky interoperability a o zrušení rozhodnutí 2009/750/ES (Úř. věst. L 43, 17.2.2020, s. 49).

Schválení typu

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a č. (ES) 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 167/2013 ze dne 5. února 2013 o schvalování zemědělských a lesnických vozidel a dozoru nad trhem s těmito vozidly (Úř. věst. L 60, 2.3.2013, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 ze dne 15. ledna 2013 o schvalování dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek a dozoru nad trhem s těmito vozidly (Úř. věst. L 60, 2.3.2013, s. 52).

Elektronické informace o nákladní dopravě

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1056 ze dne 15. července 2020 o elektronických informacích o nákladní dopravě (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 33) (v rozsahu relevantním pro akty spadající do oblasti působnosti této přílohy) (1).

„PŘÍLOHA I.4

PRAVIDLA PRO NÁMOŘNÍ DOPRAVU

„Použitelná ustanovení“ následujících aktů Evropské unie jsou použitelná v souladu se smlouvou a přílohou II o horizontálních úpravách, pokud není v této příloze nebo v protokolech I až VI uvedeno jinak. V případě potřeby jsou dále stanoveny zvláštní úpravy pro jednotlivé akty.

Následující akty Evropské unie odkazují na nejnovější znění těchto aktů, jak byly naposledy změněny.

| Oblast právní úpravy | Právní předpisy |
| --- | --- |
| Námořní politika | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1). |
| Přístup na trh | Nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 ze dne 7. prosince 1992 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž) (Úř. věst. L 364, 12.12.1992, s. 7).
  Nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 ze dne 22. prosince 1986 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi (Úř. věst. L 378, 31.12.1986, s. 1).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 789/2004 ze dne 21. dubna 2004 o přeregistrování nákladních a osobních lodí v rámci Společenství a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 613/91 (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 19).
  Nařízení Rady (EHS) č. 4058/86 ze dne 22. prosince 1986 o koordinovaném postupu k zajištění volného přístupu k nákladu v zaoceánské dopravě (Úř. věst. L 378, 31.12.1986, s. 21). |
| Mezinárodní vztahy | Nařízení Rady (EHS) č. 4057/86 ze dne 22. prosince 1986 o nekalých cenových praktikách v námořní dopravě (Úř. věst. L 378, 31.12.1986, s. 14). |
| Mezinárodní dohody | Rozhodnutí Rady 2012/22/EU ze dne 12. prosince 2011 o přistoupení Evropské unie k Protokolu z roku 2002 k Athénské úmluvě o přepravě cestujících a jejich zavazadel po moři z roku 1974 s výjimkou jeho článků 10 a 11 (Úř. věst. L 8, 12.1.2012, s. 1).
  Rozhodnutí Rady 2012/23/EU ze dne 12. prosince 2011 o přistoupení Evropské unie k Protokolu z roku 2002 k Athénské úmluvě o přepravě cestujících a jejich zavazadel po moři z roku 1974, pokud jde o jeho články 10 a 11 (Úř. věst. L 8, 12.1.2012, s. 13). |
| Subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí – uznané subjekty | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 47).
  Rozhodnutí Komise 2009/491/ES ze dne 16. června 2009 o kritériích pro rozhodování o tom, kdy lze činnost subjektu jednajícího jménem státu vlajky považovat za nepřijatelné ohrožení bezpečnosti a životního prostředí (Úř. věst. L 162, 25.6.2009, s. 6).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 11).
  Nařízení Komise (EU) č. 788/2014 ze dne 18. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro ukládání pokut a penále a zrušení uznání subjektů pověřených inspekcemi a prohlídkami lodí podle článků 6 a 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 (Úř. věst. L 214, 19.7.2014, s. 12). |
| Stát vlajky | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/21/ES ze dne 23. dubna 2009 o souladu s požadavky na stát vlajky (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 132). |
| Státní přístavní inspekce | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57). |
| Kontrola provozu plavidel | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel a kterou se zrušuje směrnice Rady 93/75/EHS (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 10). |
| Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (Úř. věst. L 64, 4.3.2006, s. 1). |
| Ohlašovací formality | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich a o zrušení směrnice 2002/6/ES (Úř. věst. L 283, 29.10.2010, s. 1). |
| Lodní výstroj | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/90/EU ze dne 23. července 2014 o lodní výstroji a o zrušení směrnice Rady 96/98/ES (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 146).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1157 ze dne 4. července 2022, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/90/EU, pokud jde o požadavky na návrh, zhotovení a funkčnost a zkušební normy pro lodní výstroj, a kterým se zrušuje prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1158 (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 180, 6.7.2022, s. 1). |
| Osobní lodě | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/25/ES ze dne 14. dubna 2003 o zvláštních požadavcích na stabilitu osobních lodí typu ro-ro (Úř. věst. L 123, 17.5.2003, s. 22).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 392/2009 ze dne 23. dubna 2009 o odpovědnosti dopravců k cestujícím po moři v případě nehod (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 24).
  Směrnice Rady 98/41/ES ze dne 18. června 1998 o registraci osob na palubách osobních lodí provozujících dopravu do přístavů členských států Společenství nebo z nich (Úř. věst. L 188, 2.7.1998, s. 35).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/45/ES ze dne 6. května 2009 o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě (Úř. věst. L 163, 25.6.2009, s. 1).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2110 ze dne 15. listopadu 2017 o systému inspekcí pro zajištění bezpečného provozu plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících a vysokorychlostních osobních plavidel v liniové dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES a zrušení směrnice Rady 1999/35/ES (Úř. věst. L 315, 30.11.2017, s. 61). |
| Bezpečnost rybářských plavidel | Směrnice Rady 97/70/ES ze dne 11. prosince 1997, kterou se stanoví harmonizovaný bezpečnostní režim pro rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů (Úř. věst. L 34, 9.2.1998, s. 1). |
| Ropné tankery | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 530/2012 ze dne 13. června 2012 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem (Úř. věst. L 172, 30.6.2012, s. 3). |
| Lodě přepravující hromadné náklady | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/96/ES ze dne 4. prosince 2001, kterou se stanoví harmonizované požadavky a postupy pro bezpečnou nakládku a vykládku lodí přepravujících hromadné náklady (Úř. věst. L 13, 16.1.2002, s. 9). |
| Vyšetřování nehod | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice Rady 1999/35/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 114).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 651/2011 ze dne 5. července 2011, kterým se přijímá jednací řád rámce stálé spolupráce zavedeného členskými státy ve spolupráci s Komisí podle článku 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES (Úř. věst. L 177, 6.7.2011, s. 18).
  Nařízení Komise (EU) č. 1286/2011 ze dne 9. prosince 2011, kterým se přijímá společná metodika vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí vypracovaná podle čl. 5 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES (Úř. věst. L 328, 10.12.2011, s. 36). |
| Pojištění | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/20/ES ze dne 23. dubna 2009 o pojištění majitelů lodí pro námořní nároky (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 128). |
| Znečištění z lodí | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí, včetně trestních sankcí, za protiprávní jednání v oblasti znečišťování (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11). |
| Lodní odpad | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/883 ze dne 17. dubna 2019 o přístavních zařízeních pro příjem odpadu z lodí, kterou se mění směrnice 2010/65/EU a zrušuje směrnice 2000/59/ES (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 116). |
| Organické sloučeniny cínu | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 782/2003 ze dne 14. dubna 2003 o zákazu organických sloučenin cínu na plavidlech (Úř. věst. L 115, 9.5.2003, s. 1). |
| Námořní bezpečnost | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů (Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 28).
  Nařízení Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (Úř. věst. L 98, 10.4.2008, s. 5). |
| Výcvik námořníků | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/993 ze dne 8. června 2022 o minimální úrovni výcviku námořníků (kodifikované znění) (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 169, 27.6.2022, s. 45). |
| Sociální aspekty | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/54/EU ze dne 20. listopadu 2013 o některých povinnostech státu vlajky ohledně souladu s Úmluvou o práci na moři z roku 2006 a jejího prosazování (Úř. věst. L 329, 10.12.2013, s. 1).
  Směrnice Rady 1999/63/ES ze dne 21. června 1999 o dohodě o úpravě pracovní doby námořníků uzavřené mezi Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Federací odborů pracovníků v dopravě v Evropské unii (FST) (Úř. věst. L 167, 2.7.1999, s. 33).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/95/ES ze dne 13. prosince 1999 o uplatňování ustanovení o pracovní době námořníků na palubách plavidel, která využívají přístavy Společenství (Úř. věst. L 14, 20.1.2000, s. 29).
  Směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES (Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 30).
  Směrnice Rady 92/29/EHS ze dne 31. března 1992 o minimálních bezpečnostních a zdravotních předpisech pro zlepšení lékařské péče na palubách plavidel (Úř. věst. L 113, 30.4.1992, s. 19). |
| Práva cestujících | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1177/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 1). |
| Přepravitelná tlaková zařízení | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| Evropská agentura pro námořní bezpečnost | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1). |
| Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 ze dne 5. listopadu 2002, kterým se zřizuje Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) a kterým se mění nařízení o námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 1). |
| Přístavní služby | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 ze dne 15. února 2017, kterým se zřizuje rámec pro poskytování přístavních služeb a stanoví společná pravidla pro finanční transparentnost přístavů (Úř. věst. L 57, 3.3.2017, s. 1). |
| Jednotný námořní portál | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1239 ze dne 20. června 2019, kterým se zřizuje evropské prostředí jednotného námořního portálu a zrušuje směrnice 2010/65/EU (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 64). |
| Životní prostředí | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/253 ze dne 16. února 2015, kterým se stanoví pravidla pro odběr vzorků a podávání zpráv podle směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech (Úř. věst. L 41, 17.2.2015, s. 55). |

Oblast právní úpravy

Právní předpisy

Námořní politika

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1).

Přístup na trh

Nařízení Rady (EHS) č. 3577/92 ze dne 7. prosince 1992 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě v členských státech (námořní kabotáž) (Úř. věst. L 364, 12.12.1992, s. 7).

Nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 ze dne 22. prosince 1986 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi (Úř. věst. L 378, 31.12.1986, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 789/2004 ze dne 21. dubna 2004 o přeregistrování nákladních a osobních lodí v rámci Společenství a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 613/91 (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 19).

Nařízení Rady (EHS) č. 4058/86 ze dne 22. prosince 1986 o koordinovaném postupu k zajištění volného přístupu k nákladu v zaoceánské dopravě (Úř. věst. L 378, 31.12.1986, s. 21).

Mezinárodní vztahy

Nařízení Rady (EHS) č. 4057/86 ze dne 22. prosince 1986 o nekalých cenových praktikách v námořní dopravě (Úř. věst. L 378, 31.12.1986, s. 14).

Mezinárodní dohody

Rozhodnutí Rady 2012/22/EU ze dne 12. prosince 2011 o přistoupení Evropské unie k Protokolu z roku 2002 k Athénské úmluvě o přepravě cestujících a jejich zavazadel po moři z roku 1974 s výjimkou jeho článků 10 a 11 (Úř. věst. L 8, 12.1.2012, s. 1).

Rozhodnutí Rady 2012/23/EU ze dne 12. prosince 2011 o přistoupení Evropské unie k Protokolu z roku 2002 k Athénské úmluvě o přepravě cestujících a jejich zavazadel po moři z roku 1974, pokud jde o jeho články 10 a 11 (Úř. věst. L 8, 12.1.2012, s. 13).

Subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí – uznané subjekty

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 47).

Rozhodnutí Komise 2009/491/ES ze dne 16. června 2009 o kritériích pro rozhodování o tom, kdy lze činnost subjektu jednajícího jménem státu vlajky považovat za nepřijatelné ohrožení bezpečnosti a životního prostředí (Úř. věst. L 162, 25.6.2009, s. 6).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 11).

Nařízení Komise (EU) č. 788/2014 ze dne 18. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro ukládání pokut a penále a zrušení uznání subjektů pověřených inspekcemi a prohlídkami lodí podle článků 6 a 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 (Úř. věst. L 214, 19.7.2014, s. 12).

Stát vlajky

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/21/ES ze dne 23. dubna 2009 o souladu s požadavky na stát vlajky (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 132).

Státní přístavní inspekce

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 57).

Kontrola provozu plavidel

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel a kterou se zrušuje směrnice Rady 93/75/EHS (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 10).

Mezinárodní předpis pro řízení bezpečnosti

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 336/2006 ze dne 15. února 2006 o provádění Mezinárodního předpisu pro řízení bezpečnosti ve Společenství a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3051/95 (Úř. věst. L 64, 4.3.2006, s. 1).

Ohlašovací formality

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich a o zrušení směrnice 2002/6/ES (Úř. věst. L 283, 29.10.2010, s. 1).

Lodní výstroj

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/90/EU ze dne 23. července 2014 o lodní výstroji a o zrušení směrnice Rady 96/98/ES (Úř. věst. L 257, 28.8.2014, s. 146).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/1157 ze dne 4. července 2022, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/90/EU, pokud jde o požadavky na návrh, zhotovení a funkčnost a zkušební normy pro lodní výstroj, a kterým se zrušuje prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1158 (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 180, 6.7.2022, s. 1).

Osobní lodě

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/25/ES ze dne 14. dubna 2003 o zvláštních požadavcích na stabilitu osobních lodí typu ro-ro (Úř. věst. L 123, 17.5.2003, s. 22).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 392/2009 ze dne 23. dubna 2009 o odpovědnosti dopravců k cestujícím po moři v případě nehod (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 24).

Směrnice Rady 98/41/ES ze dne 18. června 1998 o registraci osob na palubách osobních lodí provozujících dopravu do přístavů členských států Společenství nebo z nich (Úř. věst. L 188, 2.7.1998, s. 35).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/45/ES ze dne 6. května 2009 o bezpečnostních pravidlech a normách pro osobní lodě (Úř. věst. L 163, 25.6.2009, s. 1).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2110 ze dne 15. listopadu 2017 o systému inspekcí pro zajištění bezpečného provozu plavidel typu ro-ro pro přepravu cestujících a vysokorychlostních osobních plavidel v liniové dopravě a o změně směrnice 2009/16/ES a zrušení směrnice Rady 1999/35/ES (Úř. věst. L 315, 30.11.2017, s. 61).

Bezpečnost rybářských plavidel

Směrnice Rady 97/70/ES ze dne 11. prosince 1997, kterou se stanoví harmonizovaný bezpečnostní režim pro rybářská plavidla o délce nejméně 24 metrů (Úř. věst. L 34, 9.2.1998, s. 1).

Ropné tankery

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 530/2012 ze dne 13. června 2012 o urychleném zavádění požadavků dvojitého trupu nebo rovnocenné konstrukce u ropných tankerů s jednoduchým trupem (Úř. věst. L 172, 30.6.2012, s. 3).

Lodě přepravující hromadné náklady

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/96/ES ze dne 4. prosince 2001, kterou se stanoví harmonizované požadavky a postupy pro bezpečnou nakládku a vykládku lodí přepravujících hromadné náklady (Úř. věst. L 13, 16.1.2002, s. 9).

Vyšetřování nehod

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice Rady 1999/35/ES a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/59/ES (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 114).

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 651/2011 ze dne 5. července 2011, kterým se přijímá jednací řád rámce stálé spolupráce zavedeného členskými státy ve spolupráci s Komisí podle článku 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES (Úř. věst. L 177, 6.7.2011, s. 18).

Nařízení Komise (EU) č. 1286/2011 ze dne 9. prosince 2011, kterým se přijímá společná metodika vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí vypracovaná podle čl. 5 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES (Úř. věst. L 328, 10.12.2011, s. 36).

Pojištění

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/20/ES ze dne 23. dubna 2009 o pojištění majitelů lodí pro námořní nároky (Úř. věst. L 131, 28.5.2009, s. 128).

Znečištění z lodí

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí, včetně trestních sankcí, za protiprávní jednání v oblasti znečišťování (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 11).

Lodní odpad

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/883 ze dne 17. dubna 2019 o přístavních zařízeních pro příjem odpadu z lodí, kterou se mění směrnice 2010/65/EU a zrušuje směrnice 2000/59/ES (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 116).

Organické sloučeniny cínu

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 782/2003 ze dne 14. dubna 2003 o zákazu organických sloučenin cínu na plavidlech (Úř. věst. L 115, 9.5.2003, s. 1).

Námořní bezpečnost

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů (Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 28).

Nařízení Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (Úř. věst. L 98, 10.4.2008, s. 5).

Výcvik námořníků

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/993 ze dne 8. června 2022 o minimální úrovni výcviku námořníků (kodifikované znění) (Text s významem pro EHP) (Úř. věst. L 169, 27.6.2022, s. 45).

Sociální aspekty

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/54/EU ze dne 20. listopadu 2013 o některých povinnostech státu vlajky ohledně souladu s Úmluvou o práci na moři z roku 2006 a jejího prosazování (Úř. věst. L 329, 10.12.2013, s. 1).

Směrnice Rady 1999/63/ES ze dne 21. června 1999 o dohodě o úpravě pracovní doby námořníků uzavřené mezi Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Federací odborů pracovníků v dopravě v Evropské unii (FST) (Úř. věst. L 167, 2.7.1999, s. 33).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/95/ES ze dne 13. prosince 1999 o uplatňování ustanovení o pracovní době námořníků na palubách plavidel, která využívají přístavy Společenství (Úř. věst. L 14, 20.1.2000, s. 29).

Směrnice Rady 2009/13/ES ze dne 16. února 2009, kterou se provádí dohoda k Úmluvě o práci na moři z roku 2006 uzavřená Svazem provozovatelů námořních plavidel Evropského společenství (ECSA) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) a kterou se mění směrnice 1999/63/ES (Úř. věst. L 124, 20.5.2009, s. 30).

Směrnice Rady 92/29/EHS ze dne 31. března 1992 o minimálních bezpečnostních a zdravotních předpisech pro zlepšení lékařské péče na palubách plavidel (Úř. věst. L 113, 30.4.1992, s. 19).

Práva cestujících

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1177/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 1).

Přepravitelná tlaková zařízení

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1).

Evropská agentura pro námořní bezpečnost

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1).

Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2099/2002 ze dne 5. listopadu 2002, kterým se zřizuje Výbor pro námořní bezpečnost a zabránění znečištění z lodí (COSS) a kterým se mění nařízení o námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí (Úř. věst. L 324, 29.11.2002, s. 1).

Přístavní služby

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/352 ze dne 15. února 2017, kterým se zřizuje rámec pro poskytování přístavních služeb a stanoví společná pravidla pro finanční transparentnost přístavů (Úř. věst. L 57, 3.3.2017, s. 1).

Jednotný námořní portál

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1239 ze dne 20. června 2019, kterým se zřizuje evropské prostředí jednotného námořního portálu a zrušuje směrnice 2010/65/EU (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 64).

Životní prostředí

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2015/253 ze dne 16. února 2015, kterým se stanoví pravidla pro odběr vzorků a podávání zpráv podle směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o obsah síry v lodních palivech (Úř. věst. L 41, 17.2.2015, s. 55).

„PŘÍLOHA I.5

PRAVIDLA PRO VNITROZEMSKOU VODNÍ DOPRAVU

„Použitelná ustanovení“ následujících aktů Evropské unie jsou použitelná v souladu se smlouvou a přílohou II o horizontálních úpravách, pokud není v této příloze nebo v protokolech I až VI uvedeno jinak. V případě potřeby jsou dále stanoveny zvláštní úpravy pro jednotlivé akty.

Následující akty Evropské unie odkazují na nejnovější znění těchto aktů, jak byly naposledy změněny.

| Oblast právní úpravy | Právní předpisy |
| --- | --- |
| Přístup na trh | Nařízení Rady (ES) č. 1356/96 ze dne 8. července 1996 o společných pravidlech, která se vztahují na přepravu zboží a cestujících po vnitrozemských vodních cestách mezi členskými státy s cílem zavedení svobody poskytování těchto přepravních služeb (Úř. věst. L 175, 13.7.1996, s. 7).
  Nařízení Rady (EHS) č. 3921/91 ze dne 16. prosince 1991, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat přepravu zboží a cestujících po vnitrozemských vodních cestách uvnitř členského státu (Úř. věst. L 373, 31.12.1991, s. 1).
  Nařízení Rady (ES) č. 718/1999 ze dne 29. března 1999 o politice podpory vnitrozemské vodní dopravy, pokud jde o kapacitu loďstva Společenství (Úř. věst. L 90, 2.4.1999, s. 1).
  Směrnice Rady 96/75/ES ze dne 19. listopadu 1996 o systémech pronájmu plavidel a tvorby cen ve vnitrostátní a mezinárodní vnitrozemské vodní dopravě ve Společenství (Úř. věst. L 304, 27.11.1996, s. 12).
  Nařízení Rady (EHS) č. 2919/85 ze dne 17. října 1985, kterým se stanoví podmínky přístupu k režimu podle Revidované úmluvy pro plavbu na Rýně, vztahující se na plavidla plavby na Rýně (Úř. věst. L 280, 22.10.1985, s. 4). |
| Přístup k povolání | Směrnice Rady 87/540/EHS ze dne 9. listopadu 1987 o přístupu k povolání provozovatele nákladní dopravy po vnitrozemských vodních cestách ve vnitrostátní a mezinárodní dopravě a o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a ostatních dokladů formální způsobilosti pro toto povolání (Úř. věst. L 322, 12.11.1987, s. 20).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2397 ze dne 12. prosince 2017 o uznávání odborných kvalifikací ve vnitrozemské plavbě a o zrušení směrnic Rady 91/672/EHS a 96/50/ES (Úř. věst. L 345, 27.12.2017, s. 53).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady(EU) 2021/1233 ze dne 14. července 2021 kterou se mění směrnice (EU) 2017/2397, pokud jde o přechodná opatření pro uznávání osvědčení třetích zemí (Úř. věst. L 274, 30.7.2021, s. 52).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/184 ze dne 22. listopadu 2021, kterým se mění příloha IV směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2397 (Úř. věst. L 30, 11.2.2022, s. 3).
  Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/12 ze dne 2. srpna 2019, kterou se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2397, pokud jde o normy způsobilosti a odpovídající znalosti a dovednosti, normy pro praktické zkoušky a pro schvalování simulátorů a normy zdravotní způsobilosti (Úř. věst. L 6, 10.1.2020, s. 15).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/473 ze dne 20. ledna 2020, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2397, pokud jde o normy pro databáze Unie pro osvědčení o kvalifikaci, plavecké služební knížky a lodní deníky (Úř. věst. L 100, 1.4.2020, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/182 ze dne 14. ledna 2020 o vzorech v oblasti odborných kvalifikací ve vnitrozemské plavbě (Úř. věst. L 38, 11.2.2020, s. 1). |
| Bezpečnost / technické požadavky | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/100/ES ze dne 16. září 2009 o vzájemném uznávání lodních osvědčení plavidel vnitrozemské plavby (Úř. věst. L 259, 2.10.2009, s. 8).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 ze dne 14. září 2016, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby, mění směrnice 2009/100/ES a zrušuje směrnice 2006/87/ES (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 118).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1308 ze dne 28. dubna 2021, kterým se mění přílohy I a II směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629, pokud jde o změnu seznamu vnitrozemských vodních cest Unie a minimálních technických požadavků na plavidla C/2021/2853 (Úř. věst. L 284, 9.8.2021, s. 1).
  Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/970 ze dne 18. dubna 2018, kterou se mění přílohy II, III a V směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (Úř. věst. L 174, 10.7.2018, s. 15).
  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/474 ze dne 20. ledna 2020 o Evropské databázi trupů plavidel (Úř. věst. L 100, 1.4.2020, s. 12).
  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/1122 ze dne 28. července 2020 o uznání společnosti DNV GL AS za klasifikační společnost pro plavidla vnitrozemské plavby v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 (Úř. věst. L 245, 30.7.2020, s. 15).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1). |
| Pozemní přeprava nebezpečných věcí | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13). |
| Říční informační služby (RIS) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES ze dne 7. září 2005 o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 152).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 909/2013 ze dne 10. září 2013 o technických specifikacích pro systém k zobrazování elektronických plavebních map a informací pro vnitrozemskou plavbu (vnitrozemský ECDIS) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES (Úř. věst. L 258, 28.9.2013, s. 1).
  Nařízení Komise (ES) č. 416/2007 ze dne 22. března 2007 o technických specifikacích pro zprávy vůdcům plavidel podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 105, 23.4.2007, s. 88).
  Nařízení Komise (ES) č. 414/2007 ze dne 13. března 2007 o technických pokynech pro plánování, zavádění a provozování říčních informačních služeb (RIS) podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 105, 23.4.2007, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/2032 ze dne 20. listopadu 2018, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 416/2007 o technických specifikacích pro zprávy vůdcům plavidel (Úř. věst. L 332, 28.12.2018, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1973 ze dne 7. prosince 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 909/2013 o technických specifikacích pro systém k zobrazování elektronických plavebních map a informací pro vnitrozemskou plavbu (vnitrozemský ECDIS) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES (Úř. věst. L 324, 19.12.2018, s. 1).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/838 ze dne 20. února 2019 o technických specifikacích pro systémy sledování polohy a pohybu plavidel a o zrušení nařízení (ES) č. 415/2007 (Úř. věst. L 138, 24.5.2019, s. 31).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1744 ze dne 17. září 2019 o technických specifikacích pro systém elektronických zpráv pro vnitrozemskou plavbu a o zrušení nařízení (EU) č. 164/2010 (Úř. věst. L 273, 25.10.2019, s. 1). |
| Životní prostředí (kvalita ovzduší) a změna klimatu | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/30/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 98/70/ES, pokud jde o specifikaci benzinu, motorové nafty a plynových olejů, zavedení mechanismu pro sledování a snížení emisí skleníkových plynů, a směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o specifikaci paliva používaného plavidly vnitrozemské plavby, a kterou se ruší směrnice 93/12/EHS (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 88).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1628 ze dne 14. září 2016 o požadavcích na mezní hodnoty emisí plynných a tuhých znečišťujících látek a schválení typu spalovacích motorů v nesilničních mobilních strojích, o změně nařízení (EU) č. 1024/2012 a (EU) č. 167/2013 a o změně a zrušení směrnice 97/68/ES (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 53). |
| Práva cestujících | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1177/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 1). |
| Elektronické informace o nákladní dopravě | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1056 ze dne 15. července 2020 o elektronických informacích o nákladní dopravě (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 33). |
| Pracovní doba | Směrnice Rady 2014/112/EU ze dne 19. prosince 2014, kterou se provádí Evropská dohoda o úpravě některých aspektů úpravy pracovní doby v odvětví vnitrozemské vodní dopravy uzavřená Evropským svazem vnitrozemské plavby (EBU), Evropskou organizací lodních kapitánů (ESO) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) (Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 86). |

Oblast právní úpravy

Právní předpisy

Přístup na trh

Nařízení Rady (ES) č. 1356/96 ze dne 8. července 1996 o společných pravidlech, která se vztahují na přepravu zboží a cestujících po vnitrozemských vodních cestách mezi členskými státy s cílem zavedení svobody poskytování těchto přepravních služeb (Úř. věst. L 175, 13.7.1996, s. 7).

Nařízení Rady (EHS) č. 3921/91 ze dne 16. prosince 1991, kterým se stanoví podmínky, za nichž může dopravce nerezident provozovat přepravu zboží a cestujících po vnitrozemských vodních cestách uvnitř členského státu (Úř. věst. L 373, 31.12.1991, s. 1).

Nařízení Rady (ES) č. 718/1999 ze dne 29. března 1999 o politice podpory vnitrozemské vodní dopravy, pokud jde o kapacitu loďstva Společenství (Úř. věst. L 90, 2.4.1999, s. 1).

Směrnice Rady 96/75/ES ze dne 19. listopadu 1996 o systémech pronájmu plavidel a tvorby cen ve vnitrostátní a mezinárodní vnitrozemské vodní dopravě ve Společenství (Úř. věst. L 304, 27.11.1996, s. 12).

Nařízení Rady (EHS) č. 2919/85 ze dne 17. října 1985, kterým se stanoví podmínky přístupu k režimu podle Revidované úmluvy pro plavbu na Rýně, vztahující se na plavidla plavby na Rýně (Úř. věst. L 280, 22.10.1985, s. 4).

Přístup k povolání

Směrnice Rady 87/540/EHS ze dne 9. listopadu 1987 o přístupu k povolání provozovatele nákladní dopravy po vnitrozemských vodních cestách ve vnitrostátní a mezinárodní dopravě a o vzájemném uznávání diplomů, osvědčení a ostatních dokladů formální způsobilosti pro toto povolání (Úř. věst. L 322, 12.11.1987, s. 20).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2397 ze dne 12. prosince 2017 o uznávání odborných kvalifikací ve vnitrozemské plavbě a o zrušení směrnic Rady 91/672/EHS a 96/50/ES (Úř. věst. L 345, 27.12.2017, s. 53).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady(EU) 2021/1233 ze dne 14. července 2021 kterou se mění směrnice (EU) 2017/2397, pokud jde o přechodná opatření pro uznávání osvědčení třetích zemí (Úř. věst. L 274, 30.7.2021, s. 52).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2022/184 ze dne 22. listopadu 2021, kterým se mění příloha IV směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2397 (Úř. věst. L 30, 11.2.2022, s. 3).

Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/12 ze dne 2. srpna 2019, kterou se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2397, pokud jde o normy způsobilosti a odpovídající znalosti a dovednosti, normy pro praktické zkoušky a pro schvalování simulátorů a normy zdravotní způsobilosti (Úř. věst. L 6, 10.1.2020, s. 15).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/473 ze dne 20. ledna 2020, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2397, pokud jde o normy pro databáze Unie pro osvědčení o kvalifikaci, plavecké služební knížky a lodní deníky (Úř. věst. L 100, 1.4.2020, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/182 ze dne 14. ledna 2020 o vzorech v oblasti odborných kvalifikací ve vnitrozemské plavbě (Úř. věst. L 38, 11.2.2020, s. 1).

Bezpečnost / technické požadavky

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/100/ES ze dne 16. září 2009 o vzájemném uznávání lodních osvědčení plavidel vnitrozemské plavby (Úř. věst. L 259, 2.10.2009, s. 8).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 ze dne 14. září 2016, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby, mění směrnice 2009/100/ES a zrušuje směrnice 2006/87/ES (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 118).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/1308 ze dne 28. dubna 2021, kterým se mění přílohy I a II směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629, pokud jde o změnu seznamu vnitrozemských vodních cest Unie a minimálních technických požadavků na plavidla C/2021/2853 (Úř. věst. L 284, 9.8.2021, s. 1).

Směrnice Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/970 ze dne 18. dubna 2018, kterou se mění přílohy II, III a V směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (Úř. věst. L 174, 10.7.2018, s. 15).

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2020/474 ze dne 20. ledna 2020 o Evropské databázi trupů plavidel (Úř. věst. L 100, 1.4.2020, s. 12).

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2020/1122 ze dne 28. července 2020 o uznání společnosti DNV GL AS za klasifikační společnost pro plavidla vnitrozemské plavby v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1629 (Úř. věst. L 245, 30.7.2020, s. 15).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/35/EU ze dne 16. června 2010 o přepravitelných tlakových zařízeních a o zrušení směrnic Rady 76/767/EHS, 84/525/EHS, 84/526/EHS, 84/527/EHS a 1999/36/ES (Úř. věst. L 165, 30.6.2010, s. 1).

Pozemní přeprava nebezpečných věcí

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13).

Říční informační služby (RIS)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES ze dne 7. září 2005 o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 152).

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 909/2013 ze dne 10. září 2013 o technických specifikacích pro systém k zobrazování elektronických plavebních map a informací pro vnitrozemskou plavbu (vnitrozemský ECDIS) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES (Úř. věst. L 258, 28.9.2013, s. 1).

Nařízení Komise (ES) č. 416/2007 ze dne 22. března 2007 o technických specifikacích pro zprávy vůdcům plavidel podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 105, 23.4.2007, s. 88).

Nařízení Komise (ES) č. 414/2007 ze dne 13. března 2007 o technických pokynech pro plánování, zavádění a provozování říčních informačních služeb (RIS) podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES o harmonizovaných říčních informačních službách (RIS) na vnitrozemských vodních cestách ve Společenství (Úř. věst. L 105, 23.4.2007, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/2032 ze dne 20. listopadu 2018, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 416/2007 o technických specifikacích pro zprávy vůdcům plavidel (Úř. věst. L 332, 28.12.2018, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1973 ze dne 7. prosince 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 909/2013 o technických specifikacích pro systém k zobrazování elektronických plavebních map a informací pro vnitrozemskou plavbu (vnitrozemský ECDIS) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/44/ES (Úř. věst. L 324, 19.12.2018, s. 1).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/838 ze dne 20. února 2019 o technických specifikacích pro systémy sledování polohy a pohybu plavidel a o zrušení nařízení (ES) č. 415/2007 (Úř. věst. L 138, 24.5.2019, s. 31).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1744 ze dne 17. září 2019 o technických specifikacích pro systém elektronických zpráv pro vnitrozemskou plavbu a o zrušení nařízení (EU) č. 164/2010 (Úř. věst. L 273, 25.10.2019, s. 1).

Životní prostředí (kvalita ovzduší) a změna klimatu

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/30/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 98/70/ES, pokud jde o specifikaci benzinu, motorové nafty a plynových olejů, zavedení mechanismu pro sledování a snížení emisí skleníkových plynů, a směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o specifikaci paliva používaného plavidly vnitrozemské plavby, a kterou se ruší směrnice 93/12/EHS (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 88).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1628 ze dne 14. září 2016 o požadavcích na mezní hodnoty emisí plynných a tuhých znečišťujících látek a schválení typu spalovacích motorů v nesilničních mobilních strojích, o změně nařízení (EU) č. 1024/2012 a (EU) č. 167/2013 a o změně a zrušení směrnice 97/68/ES (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 53).

Práva cestujících

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1177/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o právech cestujících při cestování po moři a na vnitrozemských vodních cestách a o změně nařízení (ES) č. 2006/2004 (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 1).

Elektronické informace o nákladní dopravě

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/1056 ze dne 15. července 2020 o elektronických informacích o nákladní dopravě (Úř. věst. L 249, 31.7.2020, s. 33).

Pracovní doba

Směrnice Rady 2014/112/EU ze dne 19. prosince 2014, kterou se provádí Evropská dohoda o úpravě některých aspektů úpravy pracovní doby v odvětví vnitrozemské vodní dopravy uzavřená Evropským svazem vnitrozemské plavby (EBU), Evropskou organizací lodních kapitánů (ESO) a Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF) (Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 86).

„PŘÍLOHA I.6

PRAVIDLA ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ PRO ODVĚTVÍ DOPRAVY

„Použitelná ustanovení“ následujících aktů Evropské unie jsou použitelná v souladu se smlouvou a přílohou II o horizontálních úpravách, pokud není v této příloze nebo v protokolech I až VI uvedeno jinak. V případě potřeby jsou dále stanoveny zvláštní úpravy pro jednotlivé akty.

Následující akty Evropské unie odkazují na nejnovější znění těchto aktů, jak byly naposledy změněny.

| Oblast právní úpravy | Právní předpisy |
| --- | --- |
| Posuzování vlivů | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí, ve znění směrnice 2014/52/EU
  (Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1)
  a Úmluva o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států z roku 1991 (úmluva z Espoo).
  Všechny záměry uvedené v příloze I směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí (EIA), které spadají do oblasti působnosti Smlouvy, podléhají posouzení vlivů na životní prostředí v souladu s ustanoveními EU o posuzování vlivů na životní prostředí. U všech záměrů uvedených v příloze II směrnice EIA, které spadají do oblasti působnosti Smlouvy, se určí, zda mají podléhat posouzení vlivů na životní prostředí v souladu s ustanoveními EU o posuzování vlivů na životní prostředí. Přeshraniční aspekty by navíc měly být řešeny v souladu s požadavky úmluvy z Espoo.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí
  (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30)
  a Protokol o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí k úmluvě z Espoo (protokol o SEA).
  Všechny plány a programy v oblasti dopravy podléhají v příslušných případech posouzení vlivů na životní prostředí v souladu s ustanoveními směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí (SEA) a protokolu o SEA k úmluvě z Espoo. Pokud je pravděpodobné, že provedení plánu nebo programu bude mít významný přeshraniční vliv na životní prostředí, nebo požaduje-li to strana, které se to může významně dotýkat, měla by se uskutečnit přeshraniční konzultace podle ustanovení protokolu o SEA (článek 10) a/nebo směrnice o SEA (článek 7). |
| Ochrana přírody | Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).
  Pokud bude mít projekt pravděpodobně vliv na lokality významné pro ochranu přírody, provede se odpovídající posouzení důsledků pro ochranu přírody, které je rovnocenné posouzení stanovenému v článku 6 směrnice 92/43/EHS.
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7). |
| Paliva, kvalita ovzduší a změna klimatu | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58). |
| Vodní politika | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).
  Všechny dopravní projekty v oblasti plavby spadající do oblasti působnosti této smlouvy by měly být koncipovány a realizovány v souladu s čl. 4 odst. 7 směrnice 2000/60/ES.
  Všechny dopravní projekty v oblasti plavby spadající do oblasti působnosti této smlouvy by měly být v příslušných případech prováděny v souladu se společným prohlášením o vnitrozemské plavbě a environmentální udržitelnosti v povodí řeky Dunaje přijatým Mezinárodní komisí pro ochranu Dunaje, Dunajskou komisí a Sávskou komisí. |
| Hluk | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí – prohlášení Komise v dohodovacím výboru ke směrnici o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí (Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12). |

Oblast právní úpravy

Právní předpisy

Posuzování vlivů

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí, ve znění směrnice 2014/52/EU

(Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1)

a Úmluva o posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice států z roku 1991 (úmluva z Espoo).

Všechny záměry uvedené v příloze I směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí (EIA), které spadají do oblasti působnosti Smlouvy, podléhají posouzení vlivů na životní prostředí v souladu s ustanoveními EU o posuzování vlivů na životní prostředí. U všech záměrů uvedených v příloze II směrnice EIA, které spadají do oblasti působnosti Smlouvy, se určí, zda mají podléhat posouzení vlivů na životní prostředí v souladu s ustanoveními EU o posuzování vlivů na životní prostředí. Přeshraniční aspekty by navíc měly být řešeny v souladu s požadavky úmluvy z Espoo.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí

(Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30)

a Protokol o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí k úmluvě z Espoo (protokol o SEA).

Všechny plány a programy v oblasti dopravy podléhají v příslušných případech posouzení vlivů na životní prostředí v souladu s ustanoveními směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí (SEA) a protokolu o SEA k úmluvě z Espoo. Pokud je pravděpodobné, že provedení plánu nebo programu bude mít významný přeshraniční vliv na životní prostředí, nebo požaduje-li to strana, které se to může významně dotýkat, měla by se uskutečnit přeshraniční konzultace podle ustanovení protokolu o SEA (článek 10) a/nebo směrnice o SEA (článek 7).

Ochrana přírody

Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

Pokud bude mít projekt pravděpodobně vliv na lokality významné pro ochranu přírody, provede se odpovídající posouzení důsledků pro ochranu přírody, které je rovnocenné posouzení stanovenému v článku 6 směrnice 92/43/EHS.

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

Paliva, kvalita ovzduší a změna klimatu

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (Úř. věst. L 350, 28.12.1998, s. 58).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58).

Vodní politika

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

Všechny dopravní projekty v oblasti plavby spadající do oblasti působnosti této smlouvy by měly být koncipovány a realizovány v souladu s čl. 4 odst. 7 směrnice 2000/60/ES.

Všechny dopravní projekty v oblasti plavby spadající do oblasti působnosti této smlouvy by měly být v příslušných případech prováděny v souladu se společným prohlášením o vnitrozemské plavbě a environmentální udržitelnosti v povodí řeky Dunaje přijatým Mezinárodní komisí pro ochranu Dunaje, Dunajskou komisí a Sávskou komisí.

Hluk

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí – prohlášení Komise v dohodovacím výboru ke směrnici o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí (Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12).

„PŘÍLOHA I.7

PRAVIDLA ZADÁVÁNÍ VEŘEJNÝCH ZAKÁZEK PRO ODVĚTVÍ DOPRAVY

„Použitelná ustanovení“ následujících aktů Evropské unie jsou použitelná v souladu se smlouvou a přílohou II o horizontálních úpravách, pokud není v této příloze nebo v protokolech I až VI uvedeno jinak. V případě potřeby jsou dále stanoveny zvláštní úpravy pro jednotlivé akty.

Následující akty Evropské unie odkazují na nejnovější znění těchto aktů, jak byly naposledy změněny.

| Oblast právní úpravy | Právní předpisy |
| --- | --- |
| Přezkumná řízení | Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33).
  Směrnice Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací (Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 14). |
| Zadávací řízení | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).
  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).
  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1780 ze dne 23. září 2019, kterým se stanoví standardní formuláře pro uveřejňování oznámení v oblasti zadávání veřejných zakázek a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2015/1986 („elektronické formuláře“) (Úř. věst. L 272, 25.10.2019, s. 7). |
| Veřejné služby | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2338 ze dne 14. prosince 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1370/2007, pokud jde o otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících po železnici (Úř. věst. L 354, 23.12.2016, s. 22). |

Oblast právní úpravy

Právní předpisy

Přezkumná řízení

Směrnice Rady 89/665/EHS ze dne 21. prosince 1989 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přezkumného řízení při zadávání veřejných zakázek na dodávky a stavební práce (Úř. věst. L 395, 30.12.1989, s. 33).

Směrnice Rady 92/13/EHS ze dne 25. února 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se uplatňování pravidel Společenství pro postupy při zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a telekomunikací (Úř. věst. L 76, 23.3.1992, s. 14).

Zadávací řízení

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU ze dne 26. února 2014 o udělování koncesí (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 1).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/25/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání zakázek subjekty působícími v odvětví vodního hospodářství, energetiky, dopravy a poštovních služeb a o zrušení směrnice 2004/17/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 243).

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1780 ze dne 23. září 2019, kterým se stanoví standardní formuláře pro uveřejňování oznámení v oblasti zadávání veřejných zakázek a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2015/1986 („elektronické formuláře“) (Úř. věst. L 272, 25.10.2019, s. 7).

Veřejné služby

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2338 ze dne 14. prosince 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1370/2007, pokud jde o otevření trhu vnitrostátních služeb v přepravě cestujících po železnici (Úř. věst. L 354, 23.12.2016, s. 22).

---

(1)  Oblast působnosti viz článek 2 nařízení (EU) 2020/1056. Směrnice 92/106/EHS a nařízení (ES) č. 1072/2009 nejsou v této příloze uvedeny. Rozsah, v jakém se nařízení (EU) 2020/1056 vztahuje na aspekty související s těmito akty, není relevantní.

1

---