# Službeni list L 153/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 153 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.14. lipnja 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 153

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.14. lipnja 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1158 оd 7. lipnja 2023. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pesca e Nettarina di Romagna (ZOZP)) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1159 оd 13. lipnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 3 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1160 оd 31. svibnja 2023. o zahtjevu za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries (Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a) na temelju Uredbe (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 3632) | 35 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1158 оd 7. lipnja 2023. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pesca e Nettarina di Romagna (ZOZP))

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1159 оd 13. lipnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

3

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1160 оd 31. svibnja 2023. o zahtjevu za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries (Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a) na temelju Uredbe (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 3632)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 3632)

35

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 14.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 153/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 153/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1158

оd 7. lipnja 2023.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Pesca e Nettarina di Romagna” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Pesca e Nettarina di Romagna”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 134/98 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 701/2010 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Pesca e Nettarina di Romagna”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 134/98 (2) kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 701/2010 (3).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (4). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (4).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Pesca e Nettarina di Romagna” (ZOZP).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. lipnja 2023.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 134/98 od 20. siječnja 1998. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe (EEZ) br. 2081/92 (SL L 15, 21.1.1998., str. 6.).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) br. 701/2010 od 4. kolovoza 2010. o odobrenju izmjena koje nisu manje specifikacije za naziv upisan u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (PESCA e Nettarina di Romagna (PGI)) (SL L 203, 5.8.2010., str. 9.).

3

(4)  
  SL C 41, 3.2.2023., str. 33.

4

---

| 14.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 153/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 153/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1159

оd 13. lipnja 2023.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1942/2004 (2) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”, „Kina” ili „predmetna zemlja”) („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu naziva se „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1942/2004 (2) uvelo antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”, „Kina” ili „predmetna zemlja”) („početne mjere”). Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu naziva se „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Vijeće je Uredbom (EU) br. 82/2011 (3) produljilo početne mjere nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prva revizija zbog predstojećeg isteka mjera”) za pet godina. Uredbom (EU) 2017/648 (4) Europska komisija („Komisija”) produljila je početne mjere za dodatnih pet godina nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera („druga revizija zbog predstojećeg isteka mjera”). |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je Uredbom (EU) br. 82/2011 (3) produljilo početne mjere nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera („prva revizija zbog predstojećeg isteka mjera”) za pet godina. Uredbom (EU) 2017/648 (4) Europska komisija („Komisija”) produljila je početne mjere za dodatnih pet godina nakon druge revizije zbog predstojećeg isteka mjera („druga revizija zbog predstojećeg isteka mjera”).

3

4

| (3) | Stope antidampinških pristojbi koje su trenutačno na snazi iznose od 6,5 % do 23,5 % na uvoz od četiriju proizvođača izvoznika i 66,7 % na uvoz od svih ostalih društava. |
| --- | --- |

(3)

Stope antidampinških pristojbi koje su trenutačno na snazi iznose od 6,5 % do 23,5 % na uvoz od četiriju proizvođača izvoznika i 66,7 % na uvoz od svih ostalih društava.

1.2.   Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera

| (4) | Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku mjera (5) Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Nakon objave Obavijesti o predstojećem isteku mjera (5) Komisija je zaprimila zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

5

| (5) | Zahtjev za reviziju je 16. prosinca 2021. podnijela Europska federacija industrije drvenih ploča („podnositelj zahtjeva”) u ime industrije Unije koja proizvodi šperploče okoumé, u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka i/ili ponavljanja dampinga i ponavljanja štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtjev za reviziju je 16. prosinca 2021. podnijela Europska federacija industrije drvenih ploča („podnositelj zahtjeva”) u ime industrije Unije koja proizvodi šperploče okoumé, u smislu članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka i/ili ponavljanja dampinga i ponavljanja štete za industriju Unije.

1.3.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (6) | Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 5. travnja 2022. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a u Uniju. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (6) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(6)

Nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe Komisija je utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe 5. travnja 2022. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a u Uniju. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (6) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

6

1.4.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (7) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(7)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.5.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (8) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače (izvoznike) iz NRK-a, tijela NRK-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se revizija na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače (izvoznike) iz NRK-a, tijela NRK-a, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se revizija na njih odnosi, te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (9) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje. |
| --- | --- |

(9)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nijedna zainteresirana strana nije zatražila saslušanje.

1.6.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (10) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(10)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (11) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje, uzimajući u obzir i zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 40 % procijenjene ukupne proizvodnje u Uniji i 41 % ukupnog obujma prodaje industrije Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je uzorak odabrala na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje, uzimajući u obzir i zemljopisnu rasprostranjenost. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 40 % procijenjene ukupne proizvodnje u Uniji i 41 % ukupnog obujma prodaje industrije Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba. Uzorak se smatrao reprezentativnim za industriju Unije.

Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (12) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Nijedan nepovezani uvoznik nije dostavio zatražene informacije. Stoga je Komisija odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Nijedan nepovezani uvoznik nije dostavio zatražene informacije. Stoga je Komisija odlučila da odabir uzorka nije potreban.

Odabir uzorka proizvođača iz NRK-a

Odabir uzorka proizvođača iz NRK-a

| (13) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača/proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, zatražila je od Misije Narodne Republike Kine da utvrdi eventualne ostale proizvođače/proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača/proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, zatražila je od Misije Narodne Republike Kine da utvrdi eventualne ostale proizvođače/proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

| (14) | Nijedan proizvođač/proizvođač izvoznik iz NRK-a nije dostavio zatražene podatke u utvrđenom roku i/ili pristao da ga se uključi u uzorak. Stoga kineski proizvođači nisu surađivali, a nalazi povezani s uvozom iz NRK-a utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Korišteni izvori detaljno su navedeni u uvodnoj izjavi 28. |
| --- | --- |

(14)

Nijedan proizvođač/proizvođač izvoznik iz NRK-a nije dostavio zatražene podatke u utvrđenom roku i/ili pristao da ga se uključi u uzorak. Stoga kineski proizvođači nisu surađivali, a nalazi povezani s uvozom iz NRK-a utvrđeni su na temelju raspoloživih podataka u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Korišteni izvori detaljno su navedeni u uvodnoj izjavi 28.

1.7.   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (15) | Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

| (16) | Komisija je poslala upitnik proizvođačima iz Unije u uzorku. Isti upitnici i upitnici za nepovezane uvoznike, korisnike i kineske izvoznike bili su dostupni i na internetu (7) na dan pokretanja postupka. Za vrijeme ispitnog postupka Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik tražeći makroekonomske podatke o industriji Unije. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je poslala upitnik proizvođačima iz Unije u uzorku. Isti upitnici i upitnici za nepovezane uvoznike, korisnike i kineske izvoznike bili su dostupni i na internetu (7) na dan pokretanja postupka. Za vrijeme ispitnog postupka Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik tražeći makroekonomske podatke o industriji Unije.

7

| (17) | Odgovori na upitnik primljeni su od tri proizvođača iz Unije u uzorku i od podnositelja zahtjeva. |
| --- | --- |

(17)

Odgovori na upitnik primljeni su od tri proizvođača iz Unije u uzorku i od podnositelja zahtjeva.

1.8.   Provjera

Provjera

| (18) | Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. |
| --- | --- |

(18)

Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije.

| (19) | Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava: | Proizvođači iz Unije








  — | Allin SA, Le Vanneau, Francuska |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

Proizvođači iz Unije

Proizvođači iz Unije

—

Allin SA, Le Vanneau, Francuska

| — | F.A. Mourikis SA, Kalamaki, Grčka |
| --- | --- |

—

F.A. Mourikis SA, Kalamaki, Grčka

| — | Joubert Saint Jean d’Angely SAS, Saint-Jean d’Angely, Francuska |
| --- | --- |

—

Joubert Saint Jean d’Angely SAS, Saint-Jean d’Angely, Francuska

| — | Europska federacija industrije drvenih ploča (podnositelj zahtjeva), Bruxelles, Belgija. |
| --- | --- |

—

Europska federacija industrije drvenih ploča (podnositelj zahtjeva), Bruxelles, Belgija.

1.9.   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (20) | Komisija je 5. travnja 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je strankama dan rok u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu. Nijedna strana nije dostavila primjedbe. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je 5. travnja 2023. objavila osnovne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe koje su na snazi. Svim je strankama dan rok u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu. Nijedna strana nije dostavila primjedbe.

2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Proizvod iz postupka revizije

Proizvod iz postupka revizije

| (21) | Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnim revizijama zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno to je šperploča okoumé, koja se definira kao šperploča koja se sastoji samo od listova drva, debljine pojedinačnog sloja ne veće od 6 mm, s najmanje jednim vanjskim slojem od drveta okoumé, neprevučena trajnim slojem ili drugim materijalom, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 4412 31 10 (oznaka TARIC 4412311010) („proizvod iz postupka revizije”). |
| --- | --- |

(21)

Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnim revizijama zbog predstojećeg isteka mjera, odnosno to je šperploča okoumé, koja se definira kao šperploča koja se sastoji samo od listova drva, debljine pojedinačnog sloja ne veće od 6 mm, s najmanje jednim vanjskim slojem od drveta okoumé, neprevučena trajnim slojem ili drugim materijalom, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 4412 31 10 (oznaka TARIC 4412311010) („proizvod iz postupka revizije”).

| (22) | Postoje dvije glavne vrste šperploče okoumé: šperploča u potpunosti izrađena od drveta okoumé („puni okoumé”) i šperploča s barem jednim vanjskim slojem od drveta okoumé, pri čemu je ostatak izrađen od drugog drveta („površinski okoumé”) (potonji još i pod nazivom „combi” ili „twin”). Obje glavne vrste šperploče okoumé imaju istovjetan vanjski izgled. Unatoč razlikama u mehaničkim svojstvima, obje vrste dijele istovjetna osnovna fizička i tehnička svojstva te se u osnovi upotrebljavaju za iste osnovne namjene. |
| --- | --- |

(22)

Postoje dvije glavne vrste šperploče okoumé: šperploča u potpunosti izrađena od drveta okoumé („puni okoumé”) i šperploča s barem jednim vanjskim slojem od drveta okoumé, pri čemu je ostatak izrađen od drugog drveta („površinski okoumé”) (potonji još i pod nazivom „combi” ili „twin”). Obje glavne vrste šperploče okoumé imaju istovjetan vanjski izgled. Unatoč razlikama u mehaničkim svojstvima, obje vrste dijele istovjetna osnovna fizička i tehnička svojstva te se u osnovi upotrebljavaju za iste osnovne namjene.

| (23) | Šperploča okoumé upotrebljava se u širokom rasponu primjena, na primjer u građevinskoj industriji za vanjsku stolariju i u stolarstvu za ploče, oplate, vanjske podloge, balustrade i zaštitne ploče. Upotrebljava se i u uređenju, među ostalim, cestovnih prijevoznih sredstava (npr. automobila, autobusa, karavana, prikolica za kampiranje), plovila (jahti), u industriji namještaja i vrata. |
| --- | --- |

(23)

Šperploča okoumé upotrebljava se u širokom rasponu primjena, na primjer u građevinskoj industriji za vanjsku stolariju i u stolarstvu za ploče, oplate, vanjske podloge, balustrade i zaštitne ploče. Upotrebljava se i u uređenju, među ostalim, cestovnih prijevoznih sredstava (npr. automobila, autobusa, karavana, prikolica za kampiranje), plovila (jahti), u industriji namještaja i vrata.

2.2.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (24) | Predmetni proizvod u ovom ispitnom postupku jest proizvod iz postupka revizije podrijetlom iz Narodne Republike Kine |
| --- | --- |

(24)

Predmetni proizvod u ovom ispitnom postupku jest proizvod iz postupka revizije podrijetlom iz Narodne Republike Kine

2.3.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (25) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku i u prethodnim revizijama zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod pri izvozu u Uniju, |
| --- | --- | --- |

(25)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku i u prethodnim revizijama zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod pri izvozu u Uniju,

| — | proizvod iz postupka revizije koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje, |
| --- | --- |

—

proizvod iz postupka revizije koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu predmetne zemlje,

| — | proizvod iz postupka revizije koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod iz postupka revizije koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (26) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

3.1.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (27) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo da nije bilo uvoza šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a na tržište Unije. Prema podacima Eurostata udio uvoza šperploče okoumé iz NRK-a na tržištu Unije iznosio je oko 0,04 %. Situacija je bila slična u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. U smislu apsolutne vrijednosti uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a iznosio je 74 m3 u razdoblju ispitnog postupka revizije u odnosu na 83 606 m3 u početnom ispitnom postupku, 12 620 m3 u prvoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera i nepostojeći uvoz u drugoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(27)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije gotovo da nije bilo uvoza šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a na tržište Unije. Prema podacima Eurostata udio uvoza šperploče okoumé iz NRK-a na tržištu Unije iznosio je oko 0,04 %. Situacija je bila slična u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. U smislu apsolutne vrijednosti uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a iznosio je 74 m3 u razdoblju ispitnog postupka revizije u odnosu na 83 606 m3 u početnom ispitnom postupku, 12 620 m3 u prvoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera i nepostojeći uvoz u drugoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera.

3

3

3

| (28) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan od proizvođača/proizvođača izvoznika iz NRK-a. Komisija je stoga obavijestila tijela NRK-a da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o NRK-u. Komisija u tom pogledu nije zaprimila primjedbe ni zahtjeve za intervenciju službenika za saslušanje. |
| --- | --- |

(28)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., u ispitnom postupku nije surađivao nijedan od proizvođača/proizvođača izvoznika iz NRK-a. Komisija je stoga obavijestila tijela NRK-a da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o NRK-u. Komisija u tom pogledu nije zaprimila primjedbe ni zahtjeve za intervenciju službenika za saslušanje.

| (29) | Stoga su se u skladu s člankom 18. osnovne uredbe nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili na raspoloživim podacima, osobito informacijama iz zahtjeva za reviziju, javno dostupnim podacima turskog proizvođača šperploče okoumé, informacijama koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku, informacijama turskog nacionalnog zavoda za statistiku, Eurostatovoj bazi podataka COMEXT, bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”), karti pristupa tržištu Međunarodnog trgovinskog centra i podacima Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu („FAO”). |
| --- | --- |

(29)

Stoga su se u skladu s člankom 18. osnovne uredbe nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili na raspoloživim podacima, osobito informacijama iz zahtjeva za reviziju, javno dostupnim podacima turskog proizvođača šperploče okoumé, informacijama koje su dostavili podnositelj zahtjeva i proizvođači iz Unije u uzorku, informacijama turskog nacionalnog zavoda za statistiku, Eurostatovoj bazi podataka COMEXT, bazi podataka Global Trade Atlas („GTA”), karti pristupa tržištu Međunarodnog trgovinskog centra i podacima Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu („FAO”).

3.2.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe za uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a

Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe za uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz NRK-a

| (30) | Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su u pogledu NRK-a upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su u pogledu NRK-a upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

| (31) | Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i nije primljen nikakav podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe unutar utvrđenog roka. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe.

Službenom listu Europske unije

| (32) | Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka navela i da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti. Komisija je navela i da će ispitati moguće odgovarajuće zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka navela i da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti. Komisija je navela i da će ispitati moguće odgovarajuće zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

| (33) | Komisija je 24. kolovoza 2022. dokumentaciji dodala bilješku o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti („bilješka o izvorima”). Komisija je putem bilješke o izvorima usto obavijestila zainteresirane strane o tome da namjerava upotrijebiti Tursku kao reprezentativnu zemlju te o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, pri čemu je Turska odabrana kao reprezentativna zemlja. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju raspoloživih podataka za društvo Eksioglu Orman Urunleri, proizvođača iz Turske. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je 24. kolovoza 2022. dokumentaciji dodala bilješku o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti („bilješka o izvorima”). Komisija je putem bilješke o izvorima usto obavijestila zainteresirane strane o tome da namjerava upotrijebiti Tursku kao reprezentativnu zemlju te o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, pri čemu je Turska odabrana kao reprezentativna zemlja. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju raspoloživih podataka za društvo Eksioglu Orman Urunleri, proizvođača iz Turske.

| (34) | Komisija je putem bilješke o izvorima također pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na izvore i primjerenost Turske kao reprezentativne zemlje te da predlože i druge zemlje, pod uvjetom da dostave dovoljno informacija o relevantnim kriterijima. Nije zaprimljena nijedna primjedba. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je putem bilješke o izvorima također pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe na izvore i primjerenost Turske kao reprezentativne zemlje te da predlože i druge zemlje, pod uvjetom da dostave dovoljno informacija o relevantnim kriterijima. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

3.3.   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (35) | U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”. |
| --- | --- |

(35)

U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

| (36) | Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se [...] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
| --- | --- |

(36)

Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se [...] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

| (37) | Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i proizvođača izvoznika ili proizvođača, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. |
| --- | --- |

(37)

Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i proizvođača izvoznika ili proizvođača, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

3.3.1.   Postojanje znatnih poremećaja

Postojanje znatnih poremećaja

3.3.1.1.   Uvod

| (38) | Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe propisano je: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:






  — | na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice, |
| --- | --- | --- |

(38)

Člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe propisano je: „Znatni poremećaji su oni poremećaji do kojih dolazi ako prijavljene cijene ili troškovi, uključujući troškove sirovina i energije, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije. Pri procjeni postojanja znatnih poremećaja u obzir se uzima, među ostalim, mogući učinak jednog ili više sljedećih elemenata:

—

na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice,

| — | prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove, |
| --- | --- |

—

prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove,

| — | javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta, |
| --- | --- |

—

javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta,

| — | nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu, |
| --- | --- |

—

nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu,

| — | poremećaji u području troškova plaća, |
| --- | --- |

—

poremećaji u području troškova plaća,

| — | pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.” |
| --- | --- |

—

pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi.”

| (39) | Budući da popis iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe nije kumulativan, nije potrebno uzeti u obzir sve elemente kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elemenata s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila. |
| --- | --- |

(39)

Budući da popis iz članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe nije kumulativan, nije potrebno uzeti u obzir sve elemente kako bi se utvrdili znatni poremećaji. Nadalje, za dokazivanje postojanja jednog ili više elemenata s popisa mogu se upotrijebiti iste činjenične okolnosti. Međutim, svaki zaključak o znatnim poremećajima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) mora se donijeti na temelju svih raspoloživih dokaza. Pri općoj procjeni postojanja poremećaja u obzir se mogu uzeti i opći kontekst i situacija u zemlji izvoznici, osobito ako temeljni elementi gospodarskog i upravnog ustroja zemlje izvoznice vladi daju znatne ovlasti da intervenira u gospodarstvo tako da cijene i troškovi nisu posljedica slobodnog kretanja tržišnih sila.

| (40) | U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.” |
| --- | --- |

(40)

U članku 2. stavku 6.a točki (c) osnovne uredbe utvrđeno je: „Ako Komisija ima utemeljene naznake o mogućem postojanju znatnih poremećaja u smislu točke (b) u određenoj zemlji ili u određenom sektoru u toj zemlji i ako je to primjereno za djelotvornu primjenu ove Uredbe, Komisija izrađuje, stavlja na raspolaganje javnosti i redovito ažurira izvješće u kojem se navode okolnosti iz točke (b) na tržištu u toj zemlji ili sektoru.”

| (41) | Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o NRK-u („Izvješće”) (8) iz kojeg je vidljivo postojanje znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) te u pojedinim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija). U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. Zahtjev je isto tako sadržavao neke relevantne dokaze kojima se dopunjuje Izvješće. |
| --- | --- |

(41)

Na temelju te odredbe Komisija je izradila Izvješće o NRK-u („Izvješće”) (8) iz kojeg je vidljivo postojanje znatnih vladinih intervencija na mnogim razinama gospodarstva, uključujući specifične poremećaje mnogih ključnih čimbenika proizvodnje (kao što su zemljište, energija, kapital, sirovine i radna snaga) te u pojedinim sektorima (na primjer, čelika i kemikalija). U trenutku pokretanja postupka zainteresirane strane pozvane su da ospore, dopune ili dostave primjedbe na dokaze iz dokumentacije ispitnog postupka. Izvješće je dodano u dokumentaciju ispitnog postupka u fazi pokretanja postupka. Zahtjev je isto tako sadržavao neke relevantne dokaze kojima se dopunjuje Izvješće.

8

| (42) | Točnije, u zahtjevu, koji upućuje na Izvješće, navedeno je da su strukturni poremećaji u mnogim kineskim industrijskim sektorima pridonijeli prekomjernim kapacitetima kineskog sektora šperploča, koji uključuje šperploču okoumé. Nadalje, u zahtjevu je istaknuto da je politikama kineske vlade, kao što su one navedene u 13. petogodišnjem planu za šumarstvo, poticana upotreba drva kao sirovine putem državne intervencije. U sljedećem, 14. petogodišnjem planu, koji obuhvaća razdoblje 2021.–2026., kineska vlada navela je da namjerava „poboljšati infrastrukturu šumskih poljoprivrednih gospodarstava i šumskih zona u državnom vlasništvu”. Osim toga, upućujući na Izvješće, u zahtjevu je navedeno da postoje poremećaji u pristupu kapitalu, kemijskom sektoru i radnoj snazi te poremećaji na energetskim tržištima. Prema zahtjevu, ti poremećaji vjerojatno imaju bitan utjecaj na industriju šperploče okoumé. Nadalje, u zahtjevu se podsjeća da su 2017. tijela SAD-a uvela antidampinške i kompenzacijske pristojbe na uvoz šperploča od određenog tvrdog drva u SAD iz Kine nakon zaključka da su intervencije kineske vlade putem različitih državnih programa, subvencija, zajmova na temelju politike po povlaštenim uvjetima itd. izravno pogodovale kineskim proizvođačima i izvoznicima proizvoda od šperploča od određenog tvrdog drva. |
| --- | --- |

(42)

Točnije, u zahtjevu, koji upućuje na Izvješće, navedeno je da su strukturni poremećaji u mnogim kineskim industrijskim sektorima pridonijeli prekomjernim kapacitetima kineskog sektora šperploča, koji uključuje šperploču okoumé. Nadalje, u zahtjevu je istaknuto da je politikama kineske vlade, kao što su one navedene u 13. petogodišnjem planu za šumarstvo, poticana upotreba drva kao sirovine putem državne intervencije. U sljedećem, 14. petogodišnjem planu, koji obuhvaća razdoblje 2021.–2026., kineska vlada navela je da namjerava „poboljšati infrastrukturu šumskih poljoprivrednih gospodarstava i šumskih zona u državnom vlasništvu”. Osim toga, upućujući na Izvješće, u zahtjevu je navedeno da postoje poremećaji u pristupu kapitalu, kemijskom sektoru i radnoj snazi te poremećaji na energetskim tržištima. Prema zahtjevu, ti poremećaji vjerojatno imaju bitan utjecaj na industriju šperploče okoumé. Nadalje, u zahtjevu se podsjeća da su 2017. tijela SAD-a uvela antidampinške i kompenzacijske pristojbe na uvoz šperploča od određenog tvrdog drva u SAD iz Kine nakon zaključka da su intervencije kineske vlade putem različitih državnih programa, subvencija, zajmova na temelju politike po povlaštenim uvjetima itd. izravno pogodovale kineskim proizvođačima i izvoznicima proizvoda od šperploča od određenog tvrdog drva.

| (43) | Kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporavala postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. Komisija nije primila ni primjedbe kineskih proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(43)

Kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporavala postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. Komisija nije primila ni primjedbe kineskih proizvođača izvoznika.

| (44) | Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u, s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u Izvješću, koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale dodatno nadopunila svojim istraživanjem o raznim kriterijima koji su relevantni za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u.

3.3.1.2.   Znatni poremećaji koji utječu na domaće cijene i troškove u NRK-u

| (45) | Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i određuje gospodarsko upravljanje NRK-om. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (9). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne državne intervencije u gospodarstvu, nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (10). |
| --- | --- |

(45)

Kineski gospodarski sustav temelji se na konceptu „socijalističkog tržišnog gospodarstva”. Taj je koncept sadržan u kineskom Ustavu i određuje gospodarsko upravljanje NRK-om. Temeljno je načelo sljedeće: „proizvodna sredstva u socijalističkom javnom vlasništvu, točnije u vlasništvu cijelog naroda i kolektivnom vlasništvu radnika”. Gospodarstvo u državnom vlasništvu je „pokretačka sila nacionalnoga gospodarstva” i država ima zadaću „osigurati njegovu konsolidaciju i rast” (9). S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne državne intervencije u gospodarstvu, nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo (10).

9

10

| (46) | Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (11). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta. |
| --- | --- |

(46)

Osim toga, na temelju kineskog prava socijalističko tržišno gospodarstvo razvija se pod vodstvom Komunističke partije Kine („KPK”). Strukture kineske države i KPK-a povezane su na svakoj razini (pravna, institucionalna, osobna) i tvore nadstrukturu u kojoj se uloge KPK-a i države ne razlikuju. Izmjenom kineskog Ustava u ožujku 2018. vodeća uloga KPK-a dobila je još veći značaj jer je izričito potvrđena u tekstu članka 1. Ustava. Nakon postojeće prve rečenice odredbe koja glasi: „Socijalistički sustav temeljni je sustav Narodne Republike Kine” ubačena je nova druga rečenica koja glasi: „Glavna značajka socijalizma s kineskim obilježjima vodstvo je Komunističke partije Kine” (11). To pokazuje neupitnu i sve veću kontrolu KPK-a nad gospodarskim sustavom NRK-a. To vođenje i kontrola svojstveni su kineskom sustavu i znatno nadilaze uobičajenu situaciju u drugim zemljama u kojima vlade imaju široku makroekonomsku kontrolu u granicama unutar kojih djeluju sile slobodnog tržišta.

11

| (47) | Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (12). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja. |
| --- | --- |

(47)

Kineska država provodi intervencionističku gospodarsku politiku kako bi ispunila svoje ciljeve, koji se podudaraju s političkim programom KPK-a umjesto da odražavaju prevladavajuće gospodarske uvjete na slobodnom tržištu (12). Intervencionistički gospodarski instrumenti koje primjenjuju kineska tijela raznovrsni su te uključuju sustav industrijskog planiranja, financijski sustav i razinu regulatornog okruženja.

12

| (48) | Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Neki planovi i dalje sadržavaju izričite ciljeve za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju, nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.5. u nastavku) (13). |
| --- | --- |

(48)

Prvo, na razini opće administrativne kontrole smjer kineskog gospodarstva određuje složeni sustav industrijskog planiranja koji utječe na sve gospodarske aktivnosti u toj zemlji. Svi ti planovi zajedno obuhvaćaju sveobuhvatnu i složenu matricu sektora i međusektorskih politika te se donose na svim razinama vlasti. Na pokrajinskoj razini planovi su podrobni, a u nacionalnim se planovima postavljaju općenitiji ciljevi. U planovima se navode i sredstva potpore relevantnim industrijama/sektorima te rokovi unutar kojih se ciljevi moraju ostvariti. Neki planovi i dalje sadržavaju izričite ciljeve za rezultate proizvodnje. Pojedinačni industrijski sektori i/ili projekti izdvajaju se u planovima kao (pozitivni ili negativni) prioriteti u skladu s vladinim prioritetima i za njih se utvrđuju posebni razvojni ciljevi (modernizacija industrije, širenje na međunarodnoj razini itd.). Neovisno o tome jesu li u privatnom ili državnom vlasništvu, gospodarski subjekti praktički moraju prilagoditi svoje poslovne aktivnosti stvarnom stanju koje je određeno sustavom planiranja. To nije samo zato što planovi obvezuju, nego i zato što se relevantna kineska tijela na svim razinama vlasti pridržavaju sustava planova i u skladu s njim primjenjuju ovlasti koje su im povjerene, čime potiču gospodarske subjekte da se pridržavaju prioriteta utvrđenih u tim planovima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.5. u nastavku) (13).

13

| (49) | Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke i banke za provedbu državne politike u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) (14). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava, kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Osim toga, ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (15). |
| --- | --- |

(49)

Drugo, na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke i banke za provedbu državne politike u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve državne industrijske politike, umjesto da u prvom redu procjenjuju gospodarsku vrijednost predmetnog projekta (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) (14). Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava, kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Osim toga, ti su dijelovi financijskog sektora institucionalno i operativno ustrojeni tako da nisu usmjereni na postizanje maksimalno učinkovitih financijskih tržišta, nego na osiguravanje kontrole i omogućivanje intervencija države i KPK-a (15).

14

15

| (50) | Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (16). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Vlasti provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (17). |
| --- | --- |

(50)

Treće, na razini regulatornog okruženja intervencije države u gospodarstvo javljaju se u različitim oblicima. Na primjer, pravila o javnoj nabavi redovito se upotrebljavaju za ispunjenje ciljeva politike umjesto za gospodarsku učinkovitost, čime se dovode u pitanje tržišna načela u tom području. U primjenjivom zakonodavstvu izričito se navodi da se javna nabava provodi kako bi se olakšalo ostvarivanje ciljeva utvrđenih u državnim politikama. Međutim, priroda tih ciljeva nije jasno definirana, pa tijela koja donose odluke imaju veliku slobodu u odlučivanju (16). Slično tomu, u području ulaganja kineska vlada ima znatnu kontrolu i utjecaj nad predmetom i iznosom državnih i privatnih ulaganja. Vlasti provode provjere ulaganja i primjenjuju različite poticaje, ograničenja i zabrane u području ulaganja kao važan instrument potpore ciljevima industrijske politike, kao što su zadržavanje državne kontrole nad ključnim sektorima ili jačanje domaće industrije (17).

16

17

| (51) | Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (18). |
| --- | --- |

(51)

Ukratko, kineski gospodarski model temelji se na određenim osnovnim postulatima kojima se predviđaju i potiču raznovrsne državne intervencije. Takve znatne državne intervencije u suprotnosti su sa slobodnim djelovanjem tržišnih sila, a posljedica je toga narušavanje djelotvorne raspodjele resursa u skladu s tržišnim načelima (18).

18

3.3.1.3.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe: na dotičnom tržištu u znatnoj mjeri djeluju poduzeća koja su u vlasništvu ili pod kontrolom vlasti zemlje izvoznice odnosno koja ta tijela politički nadziru ili im pružaju smjernice

| (52) | Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire i/ili im pruža smjernice čine bitan dio gospodarstva u NRK-u. |
| --- | --- |

(52)

Poduzeća koja posluju u vlasništvu ili pod kontrolom države, koja država politički nadzire i/ili im pruža smjernice čine bitan dio gospodarstva u NRK-u.

| (53) | Iako se čini da u sektoru šperploče okoumé stupanj državnog vlasništva nije znatan, kineska vlada ima udio u nizu proizvođača, pri čemu je takav udio veći od 40 % u društvu Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd (19). Osim formalnog vlasništva, državna tijela mogu kontrolirati i nadzirati društva neformalnim kanalima, kao što pokazuje slučaj grupe Luli u privatnom vlasništvu koju je, prema javnim izvorima, „razvila” vlada pokrajine Shandong (20). Osim toga, s obzirom na to da su intervencije KPK-a u donošenju operativnih odluka postale norma i u privatnim društvima (21) (vidjeti i odjeljak 3.3.1.4. u nastavku), pri čemu je KPK preuzeo vodstvo u gotovo svim aspektima gospodarstva te zemlje, utjecaj države putem struktura KPK-a u društvima zapravo dovodi do toga da su gospodarski subjekti pod kontrolom i političkim nadzorom vlade, s obzirom na to u kojoj su mjeri strukture države i partije srasle u NRK-u. |
| --- | --- |

(53)

Iako se čini da u sektoru šperploče okoumé stupanj državnog vlasništva nije znatan, kineska vlada ima udio u nizu proizvođača, pri čemu je takav udio veći od 40 % u društvu Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd (19). Osim formalnog vlasništva, državna tijela mogu kontrolirati i nadzirati društva neformalnim kanalima, kao što pokazuje slučaj grupe Luli u privatnom vlasništvu koju je, prema javnim izvorima, „razvila” vlada pokrajine Shandong (20). Osim toga, s obzirom na to da su intervencije KPK-a u donošenju operativnih odluka postale norma i u privatnim društvima (21) (vidjeti i odjeljak 3.3.1.4. u nastavku), pri čemu je KPK preuzeo vodstvo u gotovo svim aspektima gospodarstva te zemlje, utjecaj države putem struktura KPK-a u društvima zapravo dovodi do toga da su gospodarski subjekti pod kontrolom i političkim nadzorom vlade, s obzirom na to u kojoj su mjeri strukture države i partije srasle u NRK-u.

19

20

21

| (54) | To je očito i na razini Kineskog nacionalnog udruženja šumarske industrije („CNFPIA”), sektorskog industrijskog udruženja. U skladu s člankom 4. Statuta CNFPIA-a organizacija „prihvaća profesionalno usmjeravanje, nadzor i upravljanje [...] od strane Državne uprave za šumarstvo i travnjake i Ministarstva civilnih poslova” (22). |
| --- | --- |

(54)

To je očito i na razini Kineskog nacionalnog udruženja šumarske industrije („CNFPIA”), sektorskog industrijskog udruženja. U skladu s člankom 4. Statuta CNFPIA-a organizacija „prihvaća profesionalno usmjeravanje, nadzor i upravljanje [...] od strane Državne uprave za šumarstvo i travnjake i Ministarstva civilnih poslova” (22).

22

| (55) | Stoga čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu u sektoru proizvoda iz postupka revizije ne mogu poslovati po tržišnim uvjetima. Doista, i javna i privatna poduzeća u tom sektoru politički se nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno i u odjeljku 3.3.1.5. u nastavku. |
| --- | --- |

(55)

Stoga čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu u sektoru proizvoda iz postupka revizije ne mogu poslovati po tržišnim uvjetima. Doista, i javna i privatna poduzeća u tom sektoru politički se nadziru i usmjeravaju kako je objašnjeno i u odjeljku 3.3.1.5. u nastavku.

3.3.1.4.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe: prisutnost države u poduzećima zbog koje država može utjecati na cijene ili troškove

| (56) | Osim što kontrolira gospodarstvo preko poduzeća u državnom vlasništvu i s pomoću drugih alata, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (23), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (24)), a društvo mora omogućiti uvjete potrebne za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ni strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK pojačava svoje zahtjeve za kontrolu poslovnih odluka u društvima kao stvar političkog načela (25), uključujući vršenje pritiska na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (26). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (27). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače proizvoda iz postupka revizije i dobavljače ulaznih elemenata za taj proizvod. |
| --- | --- |

(56)

Osim što kontrolira gospodarstvo preko poduzeća u državnom vlasništvu i s pomoću drugih alata, kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva (23), ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. Prema zakonu o trgovačkim društvima NRK-a organizacija KPK-a mora se osnovati u svakom društvu (s barem tri člana KPK-a kako je određeno u Ustavu KPK-a (24)), a društvo mora omogućiti uvjete potrebne za rad te partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ni strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK pojačava svoje zahtjeve za kontrolu poslovnih odluka u društvima kao stvar političkog načela (25), uključujući vršenje pritiska na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” te da se pridržavaju partijske stege (26). U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći (27). Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače proizvoda iz postupka revizije i dobavljače ulaznih elemenata za taj proizvod.

23

24

25

26

27

| (57) | Osim toga, 15. rujna 2020. objavljen je dokument pod naslovom „Smjernice glavnog ureda središnjeg odbora KPK-a o jačanju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba” („Smjernice”) (28), kojim je dodatno proširena uloga partijskih odbora u privatnim poduzećima. U odjeljku II.4. Smjernica navodi se: „moramo povećati ukupni kapacitet Partije da predvodi rad Ujedinjene fronte u privatnom sektoru i učinkovito pojačati rad u tom području”; a odjeljak III.6. glasi: „moramo dodatno intenzivirati aktivnosti jačanja Partije u privatnim poduzećima i omogućiti ćelijama Partije da učinkovito igraju svoju ulogu tvrđave, a članovima Partije da igraju svoju ulogu zaštitnika i predvodnika”. Smjernicama se stoga naglašava i nastoji povećati uloga KPK-a u društvima i drugim subjektima u privatnom sektoru (29). |
| --- | --- |

(57)

Osim toga, 15. rujna 2020. objavljen je dokument pod naslovom „Smjernice glavnog ureda središnjeg odbora KPK-a o jačanju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba” („Smjernice”) (28), kojim je dodatno proširena uloga partijskih odbora u privatnim poduzećima. U odjeljku II.4. Smjernica navodi se: „moramo povećati ukupni kapacitet Partije da predvodi rad Ujedinjene fronte u privatnom sektoru i učinkovito pojačati rad u tom području”; a odjeljak III.6. glasi: „moramo dodatno intenzivirati aktivnosti jačanja Partije u privatnim poduzećima i omogućiti ćelijama Partije da učinkovito igraju svoju ulogu tvrđave, a članovima Partije da igraju svoju ulogu zaštitnika i predvodnika”. Smjernicama se stoga naglašava i nastoji povećati uloga KPK-a u društvima i drugim subjektima u privatnom sektoru (29).

28

29

| (58) | Ispitnim postupkom potvrđeno je da su preklapanja upravljačkih položaja i članstva u KPK-u/partijskih funkcija uobičajena u sektoru šperploče. Na primjer, glavni direktor društva Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd. istodobno je tajnik partijskog ogranka, dok direktor matičnog društva Jiangsu High Hope Group obnaša i dužnost tajnika partijskog odbora tog društva (30). |
| --- | --- |

(58)

Ispitnim postupkom potvrđeno je da su preklapanja upravljačkih položaja i članstva u KPK-u/partijskih funkcija uobičajena u sektoru šperploče. Na primjer, glavni direktor društva Jiangsu High Hope Arser Co., Ltd. istodobno je tajnik partijskog ogranka, dok direktor matičnog društva Jiangsu High Hope Group obnaša i dužnost tajnika partijskog odbora tog društva (30).

30

| (59) | Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (31). Stoga prisutnost države u društvima, u sektoru šperploče okoumé i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućava kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove. |
| --- | --- |

(59)

Prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima (vidjeti i odjeljak 3.3.1.8. u nastavku) te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu (31). Stoga prisutnost države u društvima, u sektoru šperploče okoumé i drugim sektorima (kao što su financijski sektor i sektor ulaznih elemenata) omogućava kineskoj vladi da utječe na cijene i troškove.

31

3.3.1.5.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe: javne politike ili mjere kojima se diskriminira u korist domaćih dobavljača ili se na drugi način utječe na sile slobodnog tržišta

| (60) | Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (32). |
| --- | --- |

(60)

Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Relevantni planovi postoje na svim razinama vlasti i obuhvaćaju gotovo sve gospodarske sektore. Ciljevi utvrđeni planskim instrumentima obvezni su, a tijela na svakoj administrativnoj razini nadziru kako odgovarajuća niža razina vlasti provodi te planove. Zbog sustava planiranja u NRK-u resursi se općenito usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (32).

32

| (61) | Kineska tijela donijela su niz politika kojima se usmjerava funkcioniranje sektora proizvoda iz postupka revizije. Za početak, tehnologije povezane s drvenim pločama navedene su među poticanim industrijama u Katalogu smjernica za prilagodbu industrijske strukture iz 2019. (33), što upućuje na namjeru vlasti da stvore regulatorno okruženje koje pogoduje razvoju sektora i koje bi usto moglo utrti put pristupu industrije financiranju. Nadalje, u 14. petogodišnjem planu za razvoj industrije šumarskih i travnjačkih proizvoda (34) vlasti se pozivaju da „promiču sveobuhvatnu zelenu transformaciju drvoprerađivačke industrije” ili da „konsolidiraju i moderniziraju tradicionalne industrije za koje su uvjeti povoljni kao što su one koje proizvode drvene podne obloge, drveni namještaj, drvena vrata [...] i ubrzaju razvoj proizvodnje namještaja po mjeri, drvenih konstrukcija i drvenih građevinskih materijala”, a utvrđuju se i posebni ciljevi za proizvodnju: „do 2025. proizvodnja sintetičkih panela stabilizirat će se na oko 300 milijuna kubičnih metara, proizvodnja podnih obloga stabilizirat će se na oko 800 milijuna kvadratnih metara, a vrijednost proizvedenog drvenog namještaja premašit će 800 milijardi RMB (35)”. Osim toga, u Smjernicama o poticanju visokokvalitetnog razvoja industrije šumarskih i travnjačkih proizvoda, koje je Nacionalna uprava za šumarstvo i travnjake objavila u veljači 2019. (36), kvantificiraju se dodatni parametri planiranog razvoja sektora: „Do 2025. uspostavit će se osnova institucionalnog mehanizma za racionalno korištenje šumskih i travnjačkih resursa, znatno će se poboljšati potporni kapaciteti šumskih i travnjačkih resursa, znatno će se povećati proizvodnja visokokvalitetnih šumarskih i travnjačkih proizvoda, trgovina šumarskim proizvodima dodatno će se proširiti, a ukupna vrijednost proizvodnje šumarstva na nacionalnoj razini u konačnici će se povećati za više od 50 % na temelju trenutačne situacije, proizvodnja šumarskih proizvoda koji su važni za gospodarstvo dosegnut će 250 milijuna tona, a obujam uvoza i izvoza šumarskih proizvoda dosegnut će 240 milijardi USD” (37). Tim i drugim sredstvima kineska vlada stoga usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora. |
| --- | --- |

(61)

Kineska tijela donijela su niz politika kojima se usmjerava funkcioniranje sektora proizvoda iz postupka revizije. Za početak, tehnologije povezane s drvenim pločama navedene su među poticanim industrijama u Katalogu smjernica za prilagodbu industrijske strukture iz 2019. (33), što upućuje na namjeru vlasti da stvore regulatorno okruženje koje pogoduje razvoju sektora i koje bi usto moglo utrti put pristupu industrije financiranju. Nadalje, u 14. petogodišnjem planu za razvoj industrije šumarskih i travnjačkih proizvoda (34) vlasti se pozivaju da „promiču sveobuhvatnu zelenu transformaciju drvoprerađivačke industrije” ili da „konsolidiraju i moderniziraju tradicionalne industrije za koje su uvjeti povoljni kao što su one koje proizvode drvene podne obloge, drveni namještaj, drvena vrata [...] i ubrzaju razvoj proizvodnje namještaja po mjeri, drvenih konstrukcija i drvenih građevinskih materijala”, a utvrđuju se i posebni ciljevi za proizvodnju: „do 2025. proizvodnja sintetičkih panela stabilizirat će se na oko 300 milijuna kubičnih metara, proizvodnja podnih obloga stabilizirat će se na oko 800 milijuna kvadratnih metara, a vrijednost proizvedenog drvenog namještaja premašit će 800 milijardi RMB (35)”. Osim toga, u Smjernicama o poticanju visokokvalitetnog razvoja industrije šumarskih i travnjačkih proizvoda, koje je Nacionalna uprava za šumarstvo i travnjake objavila u veljači 2019. (36), kvantificiraju se dodatni parametri planiranog razvoja sektora: „Do 2025. uspostavit će se osnova institucionalnog mehanizma za racionalno korištenje šumskih i travnjačkih resursa, znatno će se poboljšati potporni kapaciteti šumskih i travnjačkih resursa, znatno će se povećati proizvodnja visokokvalitetnih šumarskih i travnjačkih proizvoda, trgovina šumarskim proizvodima dodatno će se proširiti, a ukupna vrijednost proizvodnje šumarstva na nacionalnoj razini u konačnici će se povećati za više od 50 % na temelju trenutačne situacije, proizvodnja šumarskih proizvoda koji su važni za gospodarstvo dosegnut će 250 milijuna tona, a obujam uvoza i izvoza šumarskih proizvoda dosegnut će 240 milijardi USD” (37). Tim i drugim sredstvima kineska vlada stoga usmjerava i kontrolira gotovo svaki aspekt razvoja i funkcioniranja tog sektora.

33

34

35

36

37

| (62) | Ukratko, kineska vlada uvela je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike koji se odnose na sektor šperploče okoumé. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
| --- | --- |

(62)

Ukratko, kineska vlada uvela je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike koji se odnose na sektor šperploče okoumé. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

3.3.1.6.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe: nepostojanje, diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju, trgovačkim društvima ili o vlasništvu

| (63) | Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu činjenica da je, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama, jedno od glavnih obilježja kineskog sustava njegova sustavna nedovoljna provedba. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (38). |
| --- | --- |

(63)

Prema podacima u dokumentaciji kineski stečajni sustav nije primjeren za ispunjavanje svojih glavnih ciljeva, kao što su pravedno podmirenje potraživanja i dugova te zaštita zakonskih prava i interesa vjerovnika i dužnika. Izgleda da je razlog tomu činjenica da je, iako se kineski zakon o stečaju službeno temelji na načelima koja su slična onima u odgovarajućim zakonima u drugim zemljama, jedno od glavnih obilježja kineskog sustava njegova sustavna nedovoljna provedba. Broj stečajeva i dalje je iznimno nizak u odnosu na veličinu gospodarstva te zemlje, upravo zbog toga što postupci u slučaju nesolventnosti imaju brojne nedostatke, čiji je učinak zapravo odvraćanje od podnošenja zahtjeva za pokretanje stečajnog postupka. Nadalje, država i dalje ima snažnu i aktivnu ulogu u postupcima u slučaju nesolventnosti, što često izravno utječe na ishod tih postupaka (38).

38

| (64) | Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kada je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u NRK-u (39). Sva zemljišta u vlasništvu su države (ruralno zemljište u zajedničkom vlasništvu i urbano zemljište u državnom vlasništvu), a njihova dodjela i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (40). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (41). |
| --- | --- |

(64)

Osim toga, nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kada je riječ o vlasništvu nad zemljištem i pravima korištenja zemljišta u NRK-u (39). Sva zemljišta u vlasništvu su države (ruralno zemljište u zajedničkom vlasništvu i urbano zemljište u državnom vlasništvu), a njihova dodjela i dalje ovisi isključivo o državi. Postoje pravne odredbe čiji je cilj transparentno ustupanje prava korištenja zemljišta po tržišnim cijenama, na primjer uvođenjem postupaka nadmetanja. Međutim, te se odredbe redovito ne poštuju pa određeni kupci stječu svoje zemljište besplatno ili po cijenama nižima od tržišnih (40). Osim toga, nadležna tijela pri dodjeli zemljišta često nastoje ostvariti određene političke ciljeve, uključujući provedbu gospodarskih planova (41).

39

40

41

| (65) | Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači proizvoda iz postupka revizije podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. Prema raspoloživim dokazima čini se da se ta razmatranja u potpunosti mogu primijeniti i na sektor šumarstva i proizvodnje drva. U ovom se ispitnom postupku nije otkrilo ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze. |
| --- | --- |

(65)

Baš kao i drugi sektori kineskoga gospodarstva, proizvođači proizvoda iz postupka revizije podliježu uobičajenim odredbama kineskih zakona o stečaju, trgovačkim društvima i vlasništvu. Zbog toga su i ta društva podložna poremećajima „odozgo”, koji su posljedica diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu. Prema raspoloživim dokazima čini se da se ta razmatranja u potpunosti mogu primijeniti i na sektor šumarstva i proizvodnje drva. U ovom se ispitnom postupku nije otkrilo ništa što bi dovelo u pitanje te nalaze.

| (66) | Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu u sektoru proizvoda iz postupka revizije. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je u kontekstu svega navedenoga zaključila da je došlo do diskriminatorne primjene ili neodgovarajuće provedbe stečajnog zakona i zakona o vlasništvu u sektoru proizvoda iz postupka revizije.

3.3.1.7.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe: poremećaji u području troškova plaća

| (67) | Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (42). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (43). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (44). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u. |
| --- | --- |

(67)

Sustav tržišno utemeljenih plaća ne može se u potpunosti razviti u NRK-u jer je radnicima i poslodavcima onemogućeno ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje. NRK nije ratificirao niz temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada („ILO”), posebno onih koje se odnose na slobodu udruživanja i kolektivno pregovaranje (42). U skladu s nacionalnim pravom aktivan je samo jedan sindikat. Međutim, ta organizacija nije nezavisna od državnih tijela i tek se neznatno uključuje u kolektivno pregovaranje i zaštitu prava radnika (43). Nadalje, mobilnost kineske radne snage ograničena je sustavom registracije kućanstava, kojim je pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima ograničen na lokalne stanovnike određenog administrativnog područja. Zbog toga su radnici koji nemaju lokalnu boravišnu dozvolu u nepovoljnom položaju kad je riječ o zapošljavanju te primaju manji dohodak od radnika koji imaju boravišnu dozvolu (44). To dovodi do poremećaja u troškovima plaća u NRK-u.

42

43

44

| (68) | Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor šperploče okoumé ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji troškova plaća utječu na taj sektor i izravno (kada je riječ o proizvodnji predmetnog proizvoda ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u). |
| --- | --- |

(68)

Nisu dostavljeni nikakvi dokazi o tome da sektor šperploče okoumé ne podliježe opisanom kineskom sustavu radnog prava. Stoga poremećaji troškova plaća utječu na taj sektor i izravno (kada je riječ o proizvodnji predmetnog proizvoda ili glavne sirovine za njegovu proizvodnju) i neizravno (kada je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u).

3.3.1.8.   Znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe: pristup financijskim sredstvima odobravaju institucije koje provode ciljeve javnih politika ili na drugi način ne djeluju neovisno o državi

| (69) | Poslovni subjekti u NRK-u suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu. |
| --- | --- |

(69)

Poslovni subjekti u NRK-u suočavaju se s različitim poremećajima u pristupu kapitalu.

| (70) | Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (45), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (46) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (47). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (48). |
| --- | --- |

(70)

Prvo, za kineski financijski sustav karakterističan je snažan položaj banaka u državnom vlasništvu (45), koje pristup financijskim sredstvima ne odobravaju samo na temelju gospodarske održivosti projekta nego i drugih kriterija. Slično kao nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, banke su povezane s državom ne samo vlasništvom nego i osobnim vezama (izvršne direktore velikih financijskih institucija u državnom vlasništvu imenuje KPK) (46) te, kao i nefinancijska poduzeća u državnom vlasništvu, redovito provode javne politike koje je osmislila vlada. Banke pritom poštuju izričitu zakonsku obvezu poslovanja u skladu s potrebama nacionalnog gospodarskog i socijalnog razvoja te prema smjernicama iz državnih industrijskih politika (47). Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (48).

45

46

47

48

| (71) | Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata. |
| --- | --- |

(71)

Iako je utvrđeno da se u raznim pravnim odredbama upućuje na potrebu za poštovanjem uobičajenih bankarskih praksi i bonitetnih pravila, kao što je potreba za provjerom kreditne sposobnosti dužnika, velik broj dokaza, uključujući nalaze ispitnih postupaka u svrhu trgovinske zaštite, upućuje na to da te odredbe imaju tek sekundarnu ulogu u primjeni raznih pravnih instrumenata.

| (72) | Na primjer, kineska vlada pojasnila je da čak i odluke privatnih komercijalnih banaka mora nadgledati KPK i da moraju biti u skladu s nacionalnim politikama. Jedan od tri opća cilja države u vezi s upravljanjem bankama sad je jačanje vodstva Partije u sektoru bankarstva i osiguranja, među ostalim u odnosu na operativna i upravljačka pitanja (49). Isto tako, kriterijima ocjenjivanja uspješnosti komercijalnih banaka sada se mora posebno uzeti u obzir kako subjekti „služe nacionalnim razvojnim ciljevima i realnom gospodarstvu”, a posebno kako „služe strateškim industrijama i industrijama u nastajanju” (50). |
| --- | --- |

(72)

Na primjer, kineska vlada pojasnila je da čak i odluke privatnih komercijalnih banaka mora nadgledati KPK i da moraju biti u skladu s nacionalnim politikama. Jedan od tri opća cilja države u vezi s upravljanjem bankama sad je jačanje vodstva Partije u sektoru bankarstva i osiguranja, među ostalim u odnosu na operativna i upravljačka pitanja (49). Isto tako, kriterijima ocjenjivanja uspješnosti komercijalnih banaka sada se mora posebno uzeti u obzir kako subjekti „služe nacionalnim razvojnim ciljevima i realnom gospodarstvu”, a posebno kako „služe strateškim industrijama i industrijama u nastajanju” (50).

49

50

| (73) | Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (51). |
| --- | --- |

(73)

Nadalje, česti poremećaji u rejtinzima obveznica i kreditnim rejtinzima imaju mnogobrojne razloge, među ostalima i taj što na procjenu rizika utječu strateška važnost društva za kinesku vladu i koliko je čvrsto bilo kakvo implicitno vladino jamstvo. Procjene uvelike upućuju na to da kineski kreditni rejtinzi sustavno odgovaraju nižim međunarodnim rejtinzima (51).

51

| (74) | Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (52). To dovodi do sklonosti kreditiranju poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu. |
| --- | --- |

(74)

Tomu pridonose i dodatna postojeća pravila u skladu s kojima se financijska sredstva usmjeravaju u sektore za koje je vlada odredila da se potiču ili su u nekom drugom smislu važni (52). To dovodi do sklonosti kreditiranju poduzeća u državnom vlasništvu, velikih privatnih poduzeća s dobrim vezama i poduzeća u ključnim industrijskim sektorima, što znači da dostupnost i trošak kapitala nisu jednaki za sve sudionike na tržištu.

52

| (75) | Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju. |
| --- | --- |

(75)

Drugo, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja. To je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. Primjer za to je rast učinka korporativne poluge u državnom sektoru unatoč naglom padu profitabilnosti, što navodi na zaključak da mehanizmi koji djeluju u bankarskom sustavu ne reagiraju na način uobičajen u poslovnom okruženju.

| (76) | Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Udio pozajmljivanja po referentnoj ili nižoj stopi na kraju 2018. i dalje je činio najmanje jednu trećinu svih zajmova (53). Službeni mediji u NRK-u nedavno su izvijestili da je KPK zatražio „smanjenje kamatne stope na tržištu zajmova” (54). Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala. |
| --- | --- |

(76)

Treće, iako je u listopadu 2015. postignuta liberalizacija nominalnih kamatnih stopa, cjenovni signali i dalje nisu rezultat sila slobodnog tržišta, nego na njih utječu poremećaji izazvani djelovanjem države. Udio pozajmljivanja po referentnoj ili nižoj stopi na kraju 2018. i dalje je činio najmanje jednu trećinu svih zajmova (53). Službeni mediji u NRK-u nedavno su izvijestili da je KPK zatražio „smanjenje kamatne stope na tržištu zajmova” (54). Umjetno niske kamatne stope dovode do određivanja preniskih cijena i time do prekomjernog korištenja kapitala.

53

54

| (77) | Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga se količina neprihodonosnih kredita brzo povećala, pri čemu je kineska vlada više puta odlučila izbjeći neispunjavanje obveza, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prenijeti vlasništvo nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci. |
| --- | --- |

(77)

Opći kreditni rast u NRK-u upućuje na sve lošiju učinkovitost raspodjele kapitala bez ikakvih znakova ograničavanja kredita koji bi se mogli očekivati u okruženju nenarušenog tržišta. Zbog toga se količina neprihodonosnih kredita brzo povećala, pri čemu je kineska vlada više puta odlučila izbjeći neispunjavanje obveza, pa su nastala tzv. „zombi” poduzeća, ili prenijeti vlasništvo nad dugom (npr. spajanjem ili zamjenom duga za vlasnički udio), a da pritom zapravo nije riješen opći problem zaduženosti niti su uklonjeni njegovi glavni uzroci.

| (78) | U biti, unatoč mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

(78)

U biti, unatoč mjerama za liberalizaciju tržišta, na sustav kreditiranja poduzeća u NRK-u utječu znatni poremećaji koji proizlaze iz trajne i sveobuhvatne uloge države na tržištima kapitala. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

| (79) | U ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor proizvoda iz postupka revizije ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

(79)

U ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor proizvoda iz postupka revizije ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

3.3.1.9.   Sustavna priroda opisanih poremećaja

| (80) | Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu kako je opisan u odjeljcima od 3.3.1.2. do 3.3.1.5. i u dijelu I. Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za čimbenike proizvodnje prethodno opisane u odjeljcima od 3.3.1.6. do 3.3.1.8. te u dijelu II. Izvješća. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je istaknula da su poremećaji opisani u Izvješću karakteristični za kinesko gospodarstvo. Raspoloživi dokazi pokazuju da se činjenice o kineskom sustavu kako je opisan u odjeljcima od 3.3.1.2. do 3.3.1.5. i u dijelu I. Izvješća te njegova obilježja mogu uočiti u cijeloj zemlji i u svim gospodarskim sektorima. Isto vrijedi i za čimbenike proizvodnje prethodno opisane u odjeljcima od 3.3.1.6. do 3.3.1.8. te u dijelu II. Izvješća.

| (81) | Komisija podsjeća da su za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije potrebni određeni ulazni elementi. Kada proizvođači šperploče okoumé kupuju te ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
| --- | --- |

(81)

Komisija podsjeća da su za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije potrebni određeni ulazni elementi. Kada proizvođači šperploče okoumé kupuju te ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

| (82) | Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz postupka revizije nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je proizveden u Kini spajanjem niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili. |
| --- | --- |

(82)

Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz postupka revizije nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe, nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je proizveden u Kini spajanjem niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili nikakve dokaze ni argumente koji bi to osporili.

3.3.1.10.   Zaključak

| (83) | Analiza iz odjeljaka od 3.3.1.2. do 3.3.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a u svoje gospodarstvo općenito i u sektor proizvoda iz postupka revizije, pokazala je da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(83)

Analiza iz odjeljaka od 3.3.1.2. do 3.3.1.9., koja je uključivala ispitivanje svih raspoloživih dokaza o intervenciji NRK-a u svoje gospodarstvo općenito i u sektor proizvoda iz postupka revizije, pokazala je da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i radne snage, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječe znatna vladina intervencija u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kako je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u njoj. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti.

| (84) | Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku. |
| --- | --- |

(84)

Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je objašnjeno u sljedećem odjeljku.

3.3.2.   Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

| (85) | Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:






  — | sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke (55) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a, |
| --- | --- | --- |

(85)

Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

—

sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke (55) odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a,

55

| — | proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (56), |
| --- | --- |

—

proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (56),

56

| — | raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, |
| --- | --- |

—

raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji,

| — | ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to primjereno, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

—

ako postoji više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to primjereno, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (86) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., Komisija je objavila bilješku o izvorima u kojoj je opisala činjenice i dokaze na kojima se temelje relevantni kriteriji te obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da upotrijebi Tursku kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju u ovom slučaju ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(86)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., Komisija je objavila bilješku o izvorima u kojoj je opisala činjenice i dokaze na kojima se temelje relevantni kriteriji te obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da upotrijebi Tursku kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju u ovom slučaju ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

| (87) | Komisija je u bilješci o izvorima objasnila da će se zbog nesuradnje morati osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u kombinaciji s drugim izvorima podataka koji su smatrani primjerenima prema relevantnim kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a osnovne uredbe u skladu s člankom 18. stavkom 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je u bilješci o izvorima objasnila da će se zbog nesuradnje morati osloniti na raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u kombinaciji s drugim izvorima podataka koji su smatrani primjerenima prema relevantnim kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a osnovne uredbe u skladu s člankom 18. stavkom 5. osnovne uredbe.

| (88) | Kad je riječ o stupnju gospodarskog razvoja, u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnositelj zahtjeva ispitao je pet potencijalnih reprezentativnih zemalja na sličnom stupnju gospodarskog razvoja kao NRK. Ispitane zemlje bile su Tajland, Indonezija, Brazil, Malezija i Turska (57). |
| --- | --- |

(88)

Kad je riječ o stupnju gospodarskog razvoja, u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera podnositelj zahtjeva ispitao je pet potencijalnih reprezentativnih zemalja na sličnom stupnju gospodarskog razvoja kao NRK. Ispitane zemlje bile su Tajland, Indonezija, Brazil, Malezija i Turska (57).

57

| (89) | Kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije, u zahtjevu su kao zemlje koje proizvode šperploču okoumé navedene samo Turska i Indonezija (58). |
| --- | --- |

(89)

Kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije, u zahtjevu su kao zemlje koje proizvode šperploču okoumé navedene samo Turska i Indonezija (58).

58

| (90) | Kad je riječ o dostupnosti relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, podnositelj je u svojem zahtjevu za reviziju naveo tri društva koja proizvode proizvode od furniranog drva, uključujući proizvod iz postupka revizije, u Turskoj i nijedno u Indoneziji (59). Kako je objašnjeno u bilješci o izvorima, zaključak je Komisijine analize da dva turska društva nisu imala dovoljno ažurirane dostupne financijske podatke. Treće društvo imalo je dostupne podatke za 2020., ali nije bilo jasno proizvodi li proizvod iz postupka revizije. Međutim, Komisija je pronašla društvo u Turskoj, Eksioglu Orman Urunleri, koje je proizvodilo proizvod iz postupka revizije i imalo dostupne financijske podatke za 2020. Stoga je Turska ispunila kriterije dostupnosti relevantnih javnih podataka. |
| --- | --- |

(90)

Kad je riječ o dostupnosti relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, podnositelj je u svojem zahtjevu za reviziju naveo tri društva koja proizvode proizvode od furniranog drva, uključujući proizvod iz postupka revizije, u Turskoj i nijedno u Indoneziji (59). Kako je objašnjeno u bilješci o izvorima, zaključak je Komisijine analize da dva turska društva nisu imala dovoljno ažurirane dostupne financijske podatke. Treće društvo imalo je dostupne podatke za 2020., ali nije bilo jasno proizvodi li proizvod iz postupka revizije. Međutim, Komisija je pronašla društvo u Turskoj, Eksioglu Orman Urunleri, koje je proizvodilo proizvod iz postupka revizije i imalo dostupne financijske podatke za 2020. Stoga je Turska ispunila kriterije dostupnosti relevantnih javnih podataka.

59

| (91) | Budući da je na temelju svih prethodno navedenih elemenata utvrđeno da je Turska bila jedina dostupna primjerena reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(91)

Budući da je na temelju svih prethodno navedenih elemenata utvrđeno da je Turska bila jedina dostupna primjerena reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

| (92) | Putem bilješke o izvorima zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe na primjerenost Turske kao reprezentativne zemlje i da predlože druge zemlje, pod uvjetom da dostave dovoljno informacija o relevantnim kriterijima. Nije zaprimljena nijedna primjedba. |
| --- | --- |

(92)

Putem bilješke o izvorima zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe na primjerenost Turske kao reprezentativne zemlje i da predlože druge zemlje, pod uvjetom da dostave dovoljno informacija o relevantnim kriterijima. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

| (93) | S obzirom na prethodnu analizu, Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga je se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(93)

S obzirom na prethodnu analizu, Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga je se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom.

3.3.3.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

| (94) | Komisija je u bilješci o izvorima navela čimbenike proizvodnje, kao što su materijali, energija i rad, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Komisija je u bilješci o izvorima navela i da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, ponajprije glavnih sirovina. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je u bilješci o izvorima navela čimbenike proizvodnje, kao što su materijali, energija i rad, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Komisija je u bilješci o izvorima navela i da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, ponajprije glavnih sirovina.

| (95) | Komisija je obavijestila zainteresirane strane da će grupirati stavke sa zanemarivim udjelom u troškovima proizvodnje, kao što su ostale sirovine, troškovi pakiranja, komunalne usluge i potrošni materijal, te ih izraziti kao postotak glavnih sirovina. Nadalje, Komisija je najavila da će taj postotak primijeniti na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi nenarušenih referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je obavijestila zainteresirane strane da će grupirati stavke sa zanemarivim udjelom u troškovima proizvodnje, kao što su ostale sirovine, troškovi pakiranja, komunalne usluge i potrošni materijal, te ih izraziti kao postotak glavnih sirovina. Nadalje, Komisija je najavila da će taj postotak primijeniti na ponovno izračunani trošak sirovina pri upotrebi nenarušenih referentnih vrijednosti u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji.

| (96) | Osim toga, Komisija je navela da će za utvrđivanje nenarušenih troškova električne energije i rada upotrijebiti podatke Turskog zavoda za statistiku („TURKSTAT”). |
| --- | --- |

(96)

Osim toga, Komisija je navela da će za utvrđivanje nenarušenih troškova električne energije i rada upotrijebiti podatke Turskog zavoda za statistiku („TURKSTAT”).

| (97) | Komisija je uključila vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi obuhvatila troškove koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. Komisija je utvrdila omjer režijskih troškova proizvodnje i troškova proizvodnje na temelju informacija dostavljenih u zahtjevu za reviziju i provjerenih podataka proizvođača iz Unije (društva Joubert Plywood) koji je dostavio specifične informacije u tu svrhu. Metodologija je propisno objašnjena u odjeljku 3.3.5. u nastavku. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je uključila vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi obuhvatila troškove koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. Komisija je utvrdila omjer režijskih troškova proizvodnje i troškova proizvodnje na temelju informacija dostavljenih u zahtjevu za reviziju i provjerenih podataka proizvođača iz Unije (društva Joubert Plywood) koji je dostavio specifične informacije u tu svrhu. Metodologija je propisno objašnjena u odjeljku 3.3.5. u nastavku.

| (98) | Naposljetku, Komisija je navela da će za utvrđivanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti upotrijebiti financijske podatke turskog proizvođača proizvoda iz postupka revizije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32. |
| --- | --- |

(98)

Naposljetku, Komisija je navela da će za utvrđivanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti upotrijebiti financijske podatke turskog proizvođača proizvoda iz postupka revizije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 32.

| (99) | Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana o popisu čimbenika proizvodnje u bilješci o izvorima. |
| --- | --- |

(99)

Komisija nije primila nikakve primjedbe zainteresiranih strana o popisu čimbenika proizvodnje u bilješci o izvorima.

3.3.4.   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

| (100) | Uzimajući u obzir sve informacije na temelju zahtjeva za reviziju i informacije koje je naknadno dostavio podnositelj zahtjeva i koje su provjerene na licu mjesta te nesuradnju kineskih proizvođača izvoznika i izostanak primjedaba na bilješku o izvorima, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

  Tablica 1.


  Čimbenici proizvodnje šperploče okoumé










  Čimbenici proizvodnje | Oznake HS | Izvor podataka | Mjerna jedinica | Nenarušena vrijednost (u RMB) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sirovine |
| Listovi furnira | 4408 39 | Global Trade Atlas (GTA) (60) | m3 | 6 507,69 |
| Trupci topole | 4403 97 | baza podataka GTA | m3 | 2 615,34 |
| Fenolno ljepilo | 3909 40 | baza podataka GTA | kg | 16,45 |
| Sve ostale sirovine, ambalaža, komunalne usluge, potrošni materijal. | nije primjenjivo | | Fiksni iznos | [1 –5 ] % sirovina |
| Energija/komunalne usluge |
| Električna energija | nije primjenjivo | Turski zavod za statistiku (TURKSTAT) (61) | kWh | 0,59 |
| Radna snaga |
| Radna snaga | nije primjenjivo | TURKSTAT (62) | sati | 16,28 |

(100)

Uzimajući u obzir sve informacije na temelju zahtjeva za reviziju i informacije koje je naknadno dostavio podnositelj zahtjeva i koje su provjerene na licu mjesta te nesuradnju kineskih proizvođača izvoznika i izostanak primjedaba na bilješku o izvorima, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori za potrebe određivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

Tablica 1.

Tablica 1.

Čimbenici proizvodnje šperploče okoumé

Čimbenici proizvodnje šperploče okoumé

Čimbenici proizvodnje

Oznake HS

Izvor podataka

Mjerna jedinica

Nenarušena vrijednost (u RMB)

Sirovine

Sirovine

Listovi furnira

4408 39

Global Trade Atlas (GTA) (60)

60

m3

3

6 507,69

Trupci topole

4403 97

baza podataka GTA

m3

3

2 615,34

Fenolno ljepilo

3909 40

baza podataka GTA

kg

16,45

Sve ostale sirovine, ambalaža, komunalne usluge, potrošni materijal.

nije primjenjivo

Fiksni iznos

[1 –5 ] % sirovina

Energija/komunalne usluge

Energija/komunalne usluge

Električna energija

nije primjenjivo

Turski zavod za statistiku (TURKSTAT) (61)

61

kWh

0,59

Radna snaga

Radna snaga

Radna snaga

nije primjenjivo

TURKSTAT (62)

62

sati

16,28

3.3.4.1.   Sirovine

| (101) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu glavnih sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine i troškovi prijevoza. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (63). |
| --- | --- |

(101)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu glavnih sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine i troškovi prijevoza. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (63).

63

| (102) | Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u odjeljku 3.3.1. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan. |
| --- | --- |

(102)

Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u odjeljku 3.3.1. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan.

| (103) | Kad je riječ o određenim čimbenicima proizvodnje, udio stvarnih troškova u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka revizije bio je zanemariv. Budući da vrijednost koja je za njih upotrijebljena nije imala znatan utjecaj na izračune dampinške marže, neovisno o upotrijebljenom izvoru, Komisija je odlučila uključiti te troškove u potrošni materijal i zatim ih grupirati s ostalim sirovinama, troškovima pakiranja i komunalnim uslugama te ih izraziti kao postotak glavnih sirovina, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 94. S obzirom na nesuradnju kineskih proizvođača izvoznika, Komisija je taj postotak utvrdila na temelju podataka dostavljenih u zahtjevu za reviziju, koji su naknadno provjereni na temelju podataka jednog od proizvođača iz Unije koji je surađivao u ispitnom postupku i koji je dostavio specifične informacije u tu svrhu (64), tj. društva Joubert Plywood. |
| --- | --- |

(103)

Kad je riječ o određenim čimbenicima proizvodnje, udio stvarnih troškova u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka revizije bio je zanemariv. Budući da vrijednost koja je za njih upotrijebljena nije imala znatan utjecaj na izračune dampinške marže, neovisno o upotrijebljenom izvoru, Komisija je odlučila uključiti te troškove u potrošni materijal i zatim ih grupirati s ostalim sirovinama, troškovima pakiranja i komunalnim uslugama te ih izraziti kao postotak glavnih sirovina, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 94. S obzirom na nesuradnju kineskih proizvođača izvoznika, Komisija je taj postotak utvrdila na temelju podataka dostavljenih u zahtjevu za reviziju, koji su naknadno provjereni na temelju podataka jednog od proizvođača iz Unije koji je surađivao u ispitnom postupku i koji je dostavio specifične informacije u tu svrhu (64), tj. društva Joubert Plywood.

64

| (104) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača, Komisija je upotrijebila uvoznu carinu reprezentativne zemlje na odgovarajućim razinama, ovisno o zemlji podrijetla obujma uvoza (65). Komisija je dodala troškove domaćeg prijevoza izračunane po m3 na temelju podataka iz poruka elektroničke pošte razmijenjenih između Europske federacije industrije drvenih ploča i vodećeg proizvođača ploča od drva u Turskoj (66). |
| --- | --- |

(104)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača, Komisija je upotrijebila uvoznu carinu reprezentativne zemlje na odgovarajućim razinama, ovisno o zemlji podrijetla obujma uvoza (65). Komisija je dodala troškove domaćeg prijevoza izračunane po m3 na temelju podataka iz poruka elektroničke pošte razmijenjenih između Europske federacije industrije drvenih ploča i vodećeg proizvođača ploča od drva u Turskoj (66).

65

3

66

3.3.4.2.   Radna snaga

| (105) | TURKSTAT objavljuje detaljne podatke o mjesečnoj prosječnoj cijeni rada (67) i sastavnicama po gospodarskim djelatnostima u Turskoj. Komisija je za izračun satnice upotrijebila najnovije dostupne statističke podatke (2020.). |
| --- | --- |

(105)

TURKSTAT objavljuje detaljne podatke o mjesečnoj prosječnoj cijeni rada (67) i sastavnicama po gospodarskim djelatnostima u Turskoj. Komisija je za izračun satnice upotrijebila najnovije dostupne statističke podatke (2020.).

67

3.3.4.3.   Električna energija

| (106) | Cijenu električne energije za društva (industrijske korisnike) u Turskoj objavljuje TURKSTAT. Komisija je za izračun prosječnog troška električne energije upotrijebila podatke o cijenama električne energije za industriju u odgovarajućoj kategoriji potrošnje izražene u kWh koji su objavljeni 31. ožujka 2022. (i obuhvaćaju razdoblje ispitnog postupka revizije) (68). |
| --- | --- |

(106)

Cijenu električne energije za društva (industrijske korisnike) u Turskoj objavljuje TURKSTAT. Komisija je za izračun prosječnog troška električne energije upotrijebila podatke o cijenama električne energije za industriju u odgovarajućoj kategoriji potrošnje izražene u kWh koji su objavljeni 31. ožujka 2022. (i obuhvaćaju razdoblje ispitnog postupka revizije) (68).

68

3.3.4.4.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te administrativni i opći troškovi, dobit

| (107) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. |
| --- | --- |

(107)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje.

| (108) | S obzirom na nesuradnju proizvođača izvoznika Komisija je izračunala režijske troškove proizvodnje na temelju omjera režijskih troškova proizvodnje podijeljenih s troškom proizvodnje koji je prijavio Joubert Plywood. Taj je postotak zatim primijenjen na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi se izračunala nenarušena vrijednost režijskih troškova proizvodnje. |
| --- | --- |

(108)

S obzirom na nesuradnju proizvođača izvoznika Komisija je izračunala režijske troškove proizvodnje na temelju omjera režijskih troškova proizvodnje podijeljenih s troškom proizvodnje koji je prijavio Joubert Plywood. Taj je postotak zatim primijenjen na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi se izračunala nenarušena vrijednost režijskih troškova proizvodnje.

| (109) | Komisija je za izračun troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti upotrijebila financijske podatke proizvođača iz Turske navedenog u uvodnoj izjavi 32. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je za izračun troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti upotrijebila financijske podatke proizvođača iz Turske navedenog u uvodnoj izjavi 32.

3.3.5.   Izračun uobičajene vrijednosti

Izračun uobičajene vrijednosti

| (110) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda (puni okoumé i površinski okoumé, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 21.) na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(110)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda (puni okoumé i površinski okoumé, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 21.) na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (111) | Prema podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, koji su zatim provjereni na temelju podataka jednog od proizvođača iz Unije koji je surađivao u ispitnom postupku i dostavio posebne podatke u tu svrhu, puni okoumé proizvodi se samo od listova furnira, dok se površinski okoumé proizvodi od listova furnira i trupaca topole. Stoga je nenarušena vrijednost trupaca topole upotrijebljena zajedno s vrijednošću svih ostalih sirovina za izračun uobičajene vrijednosti za površinski okoumé, ali ne i za izračun uobičajene vrijednosti za puni okoumé. Metodologija objašnjena u sljedećim uvodnim izjavama ista je u oba slučaja. |
| --- | --- |

(111)

Prema podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, koji su zatim provjereni na temelju podataka jednog od proizvođača iz Unije koji je surađivao u ispitnom postupku i dostavio posebne podatke u tu svrhu, puni okoumé proizvodi se samo od listova furnira, dok se površinski okoumé proizvodi od listova furnira i trupaca topole. Stoga je nenarušena vrijednost trupaca topole upotrijebljena zajedno s vrijednošću svih ostalih sirovina za izračun uobičajene vrijednosti za površinski okoumé, ali ne i za izračun uobičajene vrijednosti za puni okoumé. Metodologija objašnjena u sljedećim uvodnim izjavama ista je u oba slučaja.

| (112) | Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene izravne troškove. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na podatke (69) o potrošnji svakog čimbenika (sirovine, rad i električna energija) u proizvodnji šperploče okoumé koje je dostavio Joubert Plywood i koji su provjereni na licu mjesta. Komisija je pomnožila obujam potrošnje s nenarušenim troškovima po jedinici utvrđenima u Turskoj, kako je opisano u odjeljku 3.3.4.1. Određeni čimbenici proizvodnje koji su činili zanemariv udio u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka revizije izraženi su kao postotak glavnih sirovina, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 94. Kako bi utvrdila nenarušenu vrijednost, Komisija je primijenila taj postotak na nenarušeni trošak glavnih sirovina. |
| --- | --- |

(112)

Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene izravne troškove. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na podatke (69) o potrošnji svakog čimbenika (sirovine, rad i električna energija) u proizvodnji šperploče okoumé koje je dostavio Joubert Plywood i koji su provjereni na licu mjesta. Komisija je pomnožila obujam potrošnje s nenarušenim troškovima po jedinici utvrđenima u Turskoj, kako je opisano u odjeljku 3.3.4.1. Određeni čimbenici proizvodnje koji su činili zanemariv udio u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka revizije izraženi su kao postotak glavnih sirovina, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 94. Kako bi utvrdila nenarušenu vrijednost, Komisija je primijenila taj postotak na nenarušeni trošak glavnih sirovina.

69

| (113) | Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje, Komisija im je dodala režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 107. i 108. Konkretno:






  — | režijske troškove proizvodnje, koji su iznosili ukupno [5–12] % troškova proizvodnje, |
| --- | --- | --- |

(113)

Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje, Komisija im je dodala režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 107. i 108. Konkretno:

—

režijske troškove proizvodnje, koji su iznosili ukupno [5–12] % troškova proizvodnje,

| — | troškove prodaje, opće i administrativne troškove, koji su iznosili 4,06 % troškova prodane robe, te |
| --- | --- |

—

troškove prodaje, opće i administrativne troškove, koji su iznosili 4,06 % troškova prodane robe, te

| — | dobit, koja je iznosila 13,77 % troškova prodane robe i koja je primijenjena na ukupne nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

—

dobit, koja je iznosila 13,77 % troškova prodane robe i koja je primijenjena na ukupne nenarušene troškove proizvodnje.

| (114) | Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 110., na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 110., na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

3.4.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (115) | Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, izvozna je cijena utvrđena na temelju Eurostatovih podataka o uvozu, na razini cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina). Cijena CIF od 619 EUR po m3 umanjena je za troškove pomorskog prijevoza i osiguranja te trošak domaćeg prijevoza u Kini kako bi se utvrdila izvozna cijena na razini franko tvornica. Dobiveni iznosi temeljili su se na podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera (70). |
| --- | --- |

(115)

Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, izvozna je cijena utvrđena na temelju Eurostatovih podataka o uvozu, na razini cijene CIF (troškovi, osiguranje, vozarina). Cijena CIF od 619 EUR po m3 umanjena je za troškove pomorskog prijevoza i osiguranja te trošak domaćeg prijevoza u Kini kako bi se utvrdila izvozna cijena na razini franko tvornica. Dobiveni iznosi temeljili su se na podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera (70).

3

70

3.5.   Usporedba i dampinška marža

Usporedba i dampinška marža

| (116) | Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija nije imala podatke o vrsti proizvoda koja se izvozi. Komisija je stoga uobičajene vrijednosti utvrđene u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, odnosno za puni okoumé i površinski okoumé, usporedila s prethodno utvrđenom izvoznom cijenom na razini franko tvornica. |
| --- | --- |

(116)

Budući da kineski proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija nije imala podatke o vrsti proizvoda koja se izvozi. Komisija je stoga uobičajene vrijednosti utvrđene u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, odnosno za puni okoumé i površinski okoumé, usporedila s prethodno utvrđenom izvoznom cijenom na razini franko tvornica.

| (117) | Na temelju toga dampinška marža za uvoz iz Kine, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 100 %, neovisno o upotrijebljenoj uobičajenoj vrijednosti. |
| --- | --- |

(117)

Na temelju toga dampinška marža za uvoz iz Kine, izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila je više od 100 %, neovisno o upotrijebljenoj uobičajenoj vrijednosti.

| (118) | Međutim, obujam predmetnog uvoza iznosio je zanemarivih 0,2 % ukupnog uvoza u Uniju i imao je tržišni udio od 0,04 % na tržištu Unije. S obzirom na nesuradnju Komisija nije imala podatke o vrsti proizvoda. Osim toga, taj se uvoz sastojao od samo jedne transakcije, čime se dovodi u pitanje njegova reprezentativnost. Komisija je zbog toga zaključila da taj nizak obujam nije dostatna osnova za nastavak analize dampinga. Stoga je Komisija ispitala vjerojatnost ponavljanja dampinga. |
| --- | --- |

(118)

Međutim, obujam predmetnog uvoza iznosio je zanemarivih 0,2 % ukupnog uvoza u Uniju i imao je tržišni udio od 0,04 % na tržištu Unije. S obzirom na nesuradnju Komisija nije imala podatke o vrsti proizvoda. Osim toga, taj se uvoz sastojao od samo jedne transakcije, čime se dovodi u pitanje njegova reprezentativnost. Komisija je zbog toga zaključila da taj nizak obujam nije dostatna osnova za nastavak analize dampinga. Stoga je Komisija ispitala vjerojatnost ponavljanja dampinga.

4.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA

VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA

| (119) | Komisija je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe ispitala vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se dopusti istek mjera. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: moguće razine dampinga na tržištu Unije ako se dopusti istek mjera, usporedba uobičajene vrijednosti utvrđene u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, kako je objašnjeno u odjeljku 3.3.5., s cijenama izvoza iz Kine na temelju komercijalnih ponuda za izvoz u Uniju i treće zemlje dostavljenih u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe ispitala vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se dopusti istek mjera. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: moguće razine dampinga na tržištu Unije ako se dopusti istek mjera, usporedba uobičajene vrijednosti utvrđene u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, kako je objašnjeno u odjeljku 3.3.5., s cijenama izvoza iz Kine na temelju komercijalnih ponuda za izvoz u Uniju i treće zemlje dostavljenih u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije.

4.1.   Vjerojatne razine dampinga na tržištu Unije ako se dopusti istek mjera

Vjerojatne razine dampinga na tržištu Unije ako se dopusti istek mjera

| (120) | Kako bi utvrdila vjerojatnu razinu cijena izvoza u Uniju ako se dopusti istek mjera i s obzirom na nesuradnju kineskih proizvođača, Komisija je izvoznu cijenu temeljila na raspoloživim podacima, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, tj. na podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Konkretno, izvozna cijena obiju glavnih vrsta proizvoda opisanih u uvodnoj izjavi 21. utvrđena je na temelju 64 komercijalne ponude za tržište Unije i 26 komercijalnih ponuda za ostale treće zemlje (Bliski istok, Turska i Ujedinjena Kraljevina) dostavljenih e-poštom u razdoblju ispitnog postupka revizije, kako su navedene u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. |
| --- | --- |

(120)

Kako bi utvrdila vjerojatnu razinu cijena izvoza u Uniju ako se dopusti istek mjera i s obzirom na nesuradnju kineskih proizvođača, Komisija je izvoznu cijenu temeljila na raspoloživim podacima, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, tj. na podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera. Konkretno, izvozna cijena obiju glavnih vrsta proizvoda opisanih u uvodnoj izjavi 21. utvrđena je na temelju 64 komercijalne ponude za tržište Unije i 26 komercijalnih ponuda za ostale treće zemlje (Bliski istok, Turska i Ujedinjena Kraljevina) dostavljenih e-poštom u razdoblju ispitnog postupka revizije, kako su navedene u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera.

| (121) | Prosječne cijene navedene u komercijalnim ponudama iz razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile su na razini cijene CIF 686 EUR/m3 za puni okoumé i 458 EUR/m3 za površinski okoumé za tržište Unije te 371 EUR/m3 za površinski okoumé za treće zemlje. Te razine cijena u istom su rasponu kao cijena uvoza šperploče okoumé iz Kine u razdoblju ispitnog postupka revizije opisana u uvodnoj izjavi 114. Iako su predmetne količine bile neznatne, tom se razinom cijena potvrđuje reprezentativnost komercijalnih ponuda kao pokazatelja mogućih cijena izvoza šperploče okoumé iz Kine. U istom je rasponu i prosječna cijena kineskog izvoza u treće zemlje osim Unije pod tarifnim podbrojem HS-a 4412 31 iz baze podataka GTA. Međutim, podbroj HS-a 4412 31 sadržava proizvode koji nisu proizvod iz postupka revizije, pa se ti podaci nisu smatrali dovoljno preciznima da bi se dobile korisne informacije. |
| --- | --- |

(121)

Prosječne cijene navedene u komercijalnim ponudama iz razdoblja ispitnog postupka revizije iznosile su na razini cijene CIF 686 EUR/m3 za puni okoumé i 458 EUR/m3 za površinski okoumé za tržište Unije te 371 EUR/m3 za površinski okoumé za treće zemlje. Te razine cijena u istom su rasponu kao cijena uvoza šperploče okoumé iz Kine u razdoblju ispitnog postupka revizije opisana u uvodnoj izjavi 114. Iako su predmetne količine bile neznatne, tom se razinom cijena potvrđuje reprezentativnost komercijalnih ponuda kao pokazatelja mogućih cijena izvoza šperploče okoumé iz Kine. U istom je rasponu i prosječna cijena kineskog izvoza u treće zemlje osim Unije pod tarifnim podbrojem HS-a 4412 31 iz baze podataka GTA. Međutim, podbroj HS-a 4412 31 sadržava proizvode koji nisu proizvod iz postupka revizije, pa se ti podaci nisu smatrali dovoljno preciznima da bi se dobile korisne informacije.

3

3

3

| (122) | Komisija je prilagodila cijene na razinu franko tvornica u skladu s pristupom opisanim u uvodnoj izjavi 114. i usporedila ih s uobičajenom vrijednošću utvrđenom u odjeljku 3.3. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je prilagodila cijene na razinu franko tvornica u skladu s pristupom opisanim u uvodnoj izjavi 114. i usporedila ih s uobičajenom vrijednošću utvrđenom u odjeljku 3.3.

| (123) | Dampinške marže za taj potencijalni uvoz iz Kine za obje vrste proizvoda, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosile bi više od 100 % da su sve te ponude ušle u Uniju. |
| --- | --- |

(123)

Dampinške marže za taj potencijalni uvoz iz Kine za obje vrste proizvoda, izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosile bi više od 100 % da su sve te ponude ušle u Uniju.

4.2.   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

4.2.1.   Proizvodnja u NRK-u

Proizvodnja u NRK-u

| (124) | Budući da kineski proizvođači/proizvođači izvoznici nisu surađivali i da nije bilo drugih dostupnih podataka o kineskoj industriji šperploče okoumé, proizvodnja u NRK-u utvrđena je na temelju procjena koje je podnositelj zahtjeva naveo u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, koje su se temeljile na njegovu poznavanju tržišta. |
| --- | --- |

(124)

Budući da kineski proizvođači/proizvođači izvoznici nisu surađivali i da nije bilo drugih dostupnih podataka o kineskoj industriji šperploče okoumé, proizvodnja u NRK-u utvrđena je na temelju procjena koje je podnositelj zahtjeva naveo u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, koje su se temeljile na njegovu poznavanju tržišta.

| (125) | Podnositelj zahtjeva procijenio je potencijalnu proizvodnju šperploče okoumé u Kini na temelju uvoza trupaca drveta okoumé. Od 2017. do 2020. u Kinu je uvezeno oko 475 000 m3 do 1 milijuna m3 trupaca drveta okoumé, a procjenjuje se da je 75 % tih trupaca moglo biti iskorišteno za proizvodnju šperploče okoumé (71). Stoga su kineski proizvođači mogli lako proizvesti više od 400 000 m3 do 4 milijuna m3 šperploče okoumé, ovisno o vrsti proizvoda. To odgovara najmanje dvostrukoj, a najviše dvadeseterostrukoj potrošnji u Uniji. |
| --- | --- |

(125)

Podnositelj zahtjeva procijenio je potencijalnu proizvodnju šperploče okoumé u Kini na temelju uvoza trupaca drveta okoumé. Od 2017. do 2020. u Kinu je uvezeno oko 475 000 m3 do 1 milijuna m3 trupaca drveta okoumé, a procjenjuje se da je 75 % tih trupaca moglo biti iskorišteno za proizvodnju šperploče okoumé (71). Stoga su kineski proizvođači mogli lako proizvesti više od 400 000 m3 do 4 milijuna m3 šperploče okoumé, ovisno o vrsti proizvoda. To odgovara najmanje dvostrukoj, a najviše dvadeseterostrukoj potrošnji u Uniji.

3

3

71

3

3

4.2.2.   Proizvodni kapacitet u NRK-u

Proizvodni kapacitet u NRK-u

| (126) | Budući da kineski proizvođači šperploče okoumé nisu surađivali i da nije bilo drugih dostupnih podataka o kineskoj industriji šperploče okoumé, ispitano je stanje kineske industrije šperploče u cjelini (bez obzira na vrstu drva koje se upotrebljava), kao što je to učinjeno u prethodnoj reviziji. |
| --- | --- |

(126)

Budući da kineski proizvođači šperploče okoumé nisu surađivali i da nije bilo drugih dostupnih podataka o kineskoj industriji šperploče okoumé, ispitano je stanje kineske industrije šperploče u cjelini (bez obzira na vrstu drva koje se upotrebljava), kao što je to učinjeno u prethodnoj reviziji.

| (127) | Prema podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i kako je potvrđeno u prethodnim ispitnim postupcima, šperploču proizvode ista društva, na istoj opremi, bez obzira na vrstu drva koje se upotrebljava. Prethodnom revizijom utvrđeno je i da je šperploča okoumé profitabilnija od drugih vrsta šperploče. |
| --- | --- |

(127)

Prema podacima iz zahtjeva za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i kako je potvrđeno u prethodnim ispitnim postupcima, šperploču proizvode ista društva, na istoj opremi, bez obzira na vrstu drva koje se upotrebljava. Prethodnom revizijom utvrđeno je i da je šperploča okoumé profitabilnija od drugih vrsta šperploče.

| (128) | Na temelju toga pokazatelj znatnog, potencijalno raspoloživog proizvodnog kapaciteta u Kini jest obujam proizvodnje svih vrsta šperploče, koji je, prema najnovijim dostupnim statističkim podacima FAO-a, 2021. iznosio 76,4 milijuna m3 (72). U dokazima uključenima u zahtjev (73) za reviziju procjenjuje se da je na kraju razdoblja ispitnog postupka revizije kapacitet za proizvodnju šperploče iznosio 270 milijuna m3 godišnje. |
| --- | --- |

(128)

Na temelju toga pokazatelj znatnog, potencijalno raspoloživog proizvodnog kapaciteta u Kini jest obujam proizvodnje svih vrsta šperploče, koji je, prema najnovijim dostupnim statističkim podacima FAO-a, 2021. iznosio 76,4 milijuna m3 (72). U dokazima uključenima u zahtjev (73) za reviziju procjenjuje se da je na kraju razdoblja ispitnog postupka revizije kapacitet za proizvodnju šperploče iznosio 270 milijuna m3 godišnje.

3

72

73

3

| (129) | S obzirom na velike proizvodne kapacitete u NRK-u, koji su zasjenili potražnju EU-a od 192 000 m3 u razdoblju ispitnog postupka revizije bez obzira na to koja se brojka uzme u obzir, te da je za proizvodnju šperploče okoumé potrebno samo prijeći s drugih vrsta drva na okoumé, velika je vjerojatnost da bi u slučaju isteka mjera kineski proizvođači iskoristili svoj veliki proizvodni kapacitet i preusmjerili proizvodnju s drugih vrsta šperploče na unosniju šperploču okoumé za izvoz u Uniju. |
| --- | --- |

(129)

S obzirom na velike proizvodne kapacitete u NRK-u, koji su zasjenili potražnju EU-a od 192 000 m3 u razdoblju ispitnog postupka revizije bez obzira na to koja se brojka uzme u obzir, te da je za proizvodnju šperploče okoumé potrebno samo prijeći s drugih vrsta drva na okoumé, velika je vjerojatnost da bi u slučaju isteka mjera kineski proizvođači iskoristili svoj veliki proizvodni kapacitet i preusmjerili proizvodnju s drugih vrsta šperploče na unosniju šperploču okoumé za izvoz u Uniju.

3

4.3.   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (130) | Glavni element za utvrđivanje privlačnosti tržišta Unije ako se dopusti istek mjera bila je razina cijena kineskog izvoza u ostale treće zemlje u usporedbi s razinom cijena kineskog izvoza u Uniju. Iz komercijalnih ponuda navedenih u uvodnoj izjavi 119. za tržište Unije i ostale treće zemlje vidljivo je da je u razdoblju ispitnog postupka revizije tržište Unije doista bilo privlačno jer su kineske izvozne cijene šperploče okoumé za tržište Unije bile više od cijena kineskog izvoza na sva ostala treća tržišta za koja su komercijalne ponude bile dostupne. Naime, ponuđene cijene izvoza na tržište Unije na razini cijene CIF bile su u prosjeku 23 % više od cijena izvoza u treće zemlje na razini cijene CIF. Stoga bi tržište Unije bez mjera bilo privlačno zbog potencijalnih viših cijena izvoza u Uniju jer bi se izvozom u Uniju ostvarila veća dobit nego izvozom u ostale treće zemlje. |
| --- | --- |

(130)

Glavni element za utvrđivanje privlačnosti tržišta Unije ako se dopusti istek mjera bila je razina cijena kineskog izvoza u ostale treće zemlje u usporedbi s razinom cijena kineskog izvoza u Uniju. Iz komercijalnih ponuda navedenih u uvodnoj izjavi 119. za tržište Unije i ostale treće zemlje vidljivo je da je u razdoblju ispitnog postupka revizije tržište Unije doista bilo privlačno jer su kineske izvozne cijene šperploče okoumé za tržište Unije bile više od cijena kineskog izvoza na sva ostala treća tržišta za koja su komercijalne ponude bile dostupne. Naime, ponuđene cijene izvoza na tržište Unije na razini cijene CIF bile su u prosjeku 23 % više od cijena izvoza u treće zemlje na razini cijene CIF. Stoga bi tržište Unije bez mjera bilo privlačno zbog potencijalnih viših cijena izvoza u Uniju jer bi se izvozom u Uniju ostvarila veća dobit nego izvozom u ostale treće zemlje.

| (131) | Osim toga, mjere trgovinske zaštite za uvoz kineske šperploče postoje u Republici Koreji (antidampinške mjere za šperploču s najmanje jednim vanjskim slojem od tropskog drva, debljine manje od 3,2 mm), Maroku (antidampinške mjere za sve šperploče), SAD-u (antidampinške i kompenzacijske mjere za šperploču od tvrdog drva) i Turskoj (antidampinške mjere za određene vrste šperploče) (74). Te mjere pridonose izvoznim ograničenjima za kineske proizvođače šperploče i postojanju kontinuiranog znatnog neiskorištenog kapaciteta za šperploče u Kini, zbog čega je tržište Unije još privlačnije za uvoz kineske šperploče. |
| --- | --- |

(131)

Osim toga, mjere trgovinske zaštite za uvoz kineske šperploče postoje u Republici Koreji (antidampinške mjere za šperploču s najmanje jednim vanjskim slojem od tropskog drva, debljine manje od 3,2 mm), Maroku (antidampinške mjere za sve šperploče), SAD-u (antidampinške i kompenzacijske mjere za šperploču od tvrdog drva) i Turskoj (antidampinške mjere za određene vrste šperploče) (74). Te mjere pridonose izvoznim ograničenjima za kineske proizvođače šperploče i postojanju kontinuiranog znatnog neiskorištenog kapaciteta za šperploče u Kini, zbog čega je tržište Unije još privlačnije za uvoz kineske šperploče.

74

| (132) | Stoga, ako se dopusti istek mjera u EU-u i ako ostale zemlje zadrže svoje antidampinške mjere, kineski proizvođači vjerojatno će ponovno početi proizvoditi velike količine šperploče okoumé za izvoz na tržište Unije. |
| --- | --- |

(132)

Stoga, ako se dopusti istek mjera u EU-u i ako ostale zemlje zadrže svoje antidampinške mjere, kineski proizvođači vjerojatno će ponovno početi proizvoditi velike količine šperploče okoumé za izvoz na tržište Unije.

4.4.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga

| (133) | S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost da će se damping ponoviti ako se dopusti istek aktualnih mjera. Naime, razina uobičajene vrijednosti utvrđene u NRK-u, razina kineskih izvoznih cijena za tržišta trećih zemalja i Unije, privlačnost tržišta Unije i dostupnost znatnih proizvodnih kapaciteta NRK-a upućuju na veliku vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se dopusti istek aktualnih mjera. |
| --- | --- |

(133)

S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost da će se damping ponoviti ako se dopusti istek aktualnih mjera. Naime, razina uobičajene vrijednosti utvrđene u NRK-u, razina kineskih izvoznih cijena za tržišta trećih zemalja i Unije, privlačnost tržišta Unije i dostupnost znatnih proizvodnih kapaciteta NRK-a upućuju na veliku vjerojatnost ponavljanja dampinga ako se dopusti istek aktualnih mjera.

5.   ŠTETA

ŠTETA

5.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (134) | Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo je 16 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(134)

Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo je 16 proizvođača u Uniji. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (135) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila približno 174 000 m3. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju odgovora na upitnik triju proizvođača iz Unije u uzorku i odgovora na upitnik o makropokazateljima koje je dostavio podnositelj zahtjeva. |
| --- | --- |

(135)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila približno 174 000 m3. Komisija je utvrdila taj podatak na temelju odgovora na upitnik triju proizvođača iz Unije u uzorku i odgovora na upitnik o makropokazateljima koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

3

| (136) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja mogućeg nastavka ili ponavljanja štete koju je pretrpjela industrija Unije. Tri proizvođača iz Unije odabrana u uzorak činila su 40 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(136)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., odabir uzorka proveden je radi utvrđivanja mogućeg nastavka ili ponavljanja štete koju je pretrpjela industrija Unije. Tri proizvođača iz Unije odabrana u uzorak činila su 40 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

5.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (137) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju: (a) podataka podnositelja zahtjeva koji se odnose na prodaju istovjetnog proizvoda industrije Unije, djelomično provjerenih u odnosu na obujam prodaje koji su prijavili proizvođači iz Unije u uzorku i (b) uvoza proizvoda iz postupka revizije iz svih trećih zemalja prema podacima Eurostata. |
| --- | --- |

(137)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju: (a) podataka podnositelja zahtjeva koji se odnose na prodaju istovjetnog proizvoda industrije Unije, djelomično provjerenih u odnosu na obujam prodaje koji su prijavili proizvođači iz Unije u uzorku i (b) uvoza proizvoda iz postupka revizije iz svih trećih zemalja prema podacima Eurostata.

| (138) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji (m3) | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 171 309 | 187 104 | 171 737 | 192 264 |
| Indeks | 100 | 109 | 100 | 112 |
| Izvor: | Eurostat, podnositelj zahtjeva, proizvođači iz Unije u uzorku |

(138)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji (m3)

Potrošnja u Uniji (m3

2018.

2019.

2020.

RIPR

Ukupna potrošnja u Uniji

171 309

187 104

171 737

192 264

Indeks

Indeks

100

100

109

109

100

100

112

112

Izvor:

Izvor:

Eurostat, podnositelj zahtjeva, proizvođači iz Unije u uzorku

| (139) | Revizija je pokazala da se potrošnja u Uniji povećala za 12 % u razmatranom razdoblju. Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 negativno je utjecalo na potrošnju u Uniji 2020., ali se ona znatno oporavila u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(139)

Revizija je pokazala da se potrošnja u Uniji povećala za 12 % u razmatranom razdoblju. Izbijanje pandemije bolesti COVID-19 negativno je utjecalo na potrošnju u Uniji 2020., ali se ona znatno oporavila u razdoblju ispitnog postupka revizije.

5.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

5.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (140) | Komisija je obujam uvoza iz Kine utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata, kako je propisno objašnjeno u uvodnoj izjavi 136. Njihov tržišni udio utvrđen je usporedbom uvoza s potrošnjom u Uniji kako je navedeno u tablici 2. |
| --- | --- |

(140)

Komisija je obujam uvoza iz Kine utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata, kako je propisno objašnjeno u uvodnoj izjavi 136. Njihov tržišni udio utvrđen je usporedbom uvoza s potrošnjom u Uniji kako je navedeno u tablici 2.

| (141) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Obujam uvoza i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz NRK-a (m3) | 100 | 0 | 43 | 74 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 0 | 43 | 74 |
| Tržišni udio uvoza iz NRK-a (%) | 0,06 | 0,00 | 0,03 | 0,04 |
| Izvor: | Eurostat |

(141)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza i tržišni udio

Obujam uvoza i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

RIPR

Obujam uvoza iz NRK-a (m3)

3

100

0

43

74

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

0

0

43

43

74

74

Tržišni udio uvoza iz NRK-a (%)

0,06

0,00

0,03

0,04

Izvor:

Izvor:

Eurostat

| (142) | Obujam uvoza iz Kine bio je zanemariv u cijelom razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(142)

Obujam uvoza iz Kine bio je zanemariv u cijelom razmatranom razdoblju.

5.3.2.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

| (143) | Komisija je prosječne cijene uvoza iz Kine utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je prosječne cijene uvoza iz Kine utvrdila na temelju statističkih podataka Eurostata.

| (144) | Ponderirana prosječna cijena uvoza iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvozna cijena (EUR/m3) | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 370 | 0 | 481 | 619 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 0 | 130 | 167 |
| Izvor: | Eurostat |

(144)

Ponderirana prosječna cijena uvoza iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvozna cijena (EUR/m3)

Uvozna cijena (EUR/m3

2018.

2019.

2020.

RIPR

Kina

370

0

481

619

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

0

0

130

130

167

167

Izvor:

Izvor:

Eurostat

| (145) | Cijene iz predmetne zemlje povećale su se za 67 % u razmatranom razdoblju, ali cijelo su se vrijeme primjenjivale na minimalan obujam uvoza. Na temelju tog minimalnog obujma uvoza iz NRK-a ne može se smisleno izračunati sniženje cijena. |
| --- | --- |

(145)

Cijene iz predmetne zemlje povećale su se za 67 % u razmatranom razdoblju, ali cijelo su se vrijeme primjenjivale na minimalan obujam uvoza. Na temelju tog minimalnog obujma uvoza iz NRK-a ne može se smisleno izračunati sniženje cijena.

5.4.   Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

| (146) | Komisija je utvrdila obujam i cijene uvoza iz trećih zemalja primjenjujući istu metodologiju kao za NRK (vidjeti odjeljak 5.3.1.). |
| --- | --- |

(146)

Komisija je utvrdila obujam i cijene uvoza iz trećih zemalja primjenjujući istu metodologiju kao za NRK (vidjeti odjeljak 5.3.1.).

| (147) | Obujam uvoza iz trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gabon | Obujam uvoza (m3) | 18 603 | 19 919 | 18 238 | 24 322 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 107 | 98 | 131 |
| Tržišni udio (%) | 10,9 | 10,6 | 10,6 | 12,6 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 98 | 98 | 116 |
| Prosječna cijena (EUR/m3) | 761 | 745 | 755 | 769 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 98 | 99 | 101 |
| Maroko | Obujam uvoza (m3) | 6 231 | 8 493 | 8 332 | 9 917 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 136 | 134 | 159 |
| Tržišni udio (%) | 3,6 | 4,5 | 4,8 | 5,2 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 125 | 134 | 141 |
| Prosječna cijena (EUR/m3) | 852 | 833 | 846 | 870 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 98 | 99 | 102 |
| Ostale treće zemlje | Obujam uvoza (m3) | 466 | 1 922 | 1 837 | 2 490 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 412 | 394 | 534 |
| Tržišni udio (%) | 0,3 | 1,0 | 1,1 | 1,3 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 377 | 394 | 474 |
| Prosječna cijena (EUR/m3) | 526 | 867 | 710 | 938 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 165 | 135 | 178 |
| Ukupni uvoz isključujući NRK | Obujam uvoza (m3) | 25 300 | 30 334 | 28 407 | 36 729 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 120 | 112 | 145 |
| Tržišni udio (%) | 14,8 | 16,2 | 16,6 | 19,1 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 110 | 112 | 129 |
| Prosječna cijena (EUR/m3) | 779 | 777 | 779 | 808 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 100 | 100 | 104 |
| Izvor: | Eurostat |

(147)

Obujam uvoza iz trećih zemalja u razmatranom razdoblju kretao se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2018.

2019.

2020.

RIPR

Gabon

Obujam uvoza (m3)

3

18 603

19 919

18 238

24 322

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

107

107

98

98

131

131

Tržišni udio (%)

10,9

10,6

10,6

12,6

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

98

98

98

98

116

116

Prosječna cijena (EUR/m3)

3

761

745

755

769

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

98

98

99

99

101

101

Maroko

Obujam uvoza (m3)

3

6 231

8 493

8 332

9 917

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

136

136

134

134

159

159

Tržišni udio (%)

3,6

4,5

4,8

5,2

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

125

125

134

134

141

141

Prosječna cijena (EUR/m3)

3

852

833

846

870

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

98

98

99

99

102

102

Ostale treće zemlje

Obujam uvoza (m3)

3

466

1 922

1 837

2 490

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

412

412

394

394

534

534

Tržišni udio (%)

0,3

1,0

1,1

1,3

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

377

377

394

394

474

474

Prosječna cijena (EUR/m3)

3

526

867

710

938

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

165

165

135

135

178

178

Ukupni uvoz isključujući NRK

Obujam uvoza (m3)

3

25 300

30 334

28 407

36 729

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

120

120

112

112

145

145

Tržišni udio (%)

14,8

16,2

16,6

19,1

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

110

110

112

112

129

129

Prosječna cijena (EUR/m3)

3

779

777

779

808

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

100

100

100

100

104

104

Izvor:

Izvor:

Eurostat

| (148) | Kad je riječ o uvozu iz trećih zemalja, najvažniji je bio onaj iz Gabona i Maroka. Obje su zemlje u razmatranom razdoblju povećale obujam prodaje za 31 %, odnosno 59 %, i tržišni udio za 1,7, odnosno 1,6 postotnih bodova. Uvoz iz ostalih trećih zemalja znatno se povećao u razmatranom razdoblju (više nego peterostruko), ali u razdoblju ispitnog postupka revizije činio je tržišni udio od samo 1,3 %. |
| --- | --- |

(148)

Kad je riječ o uvozu iz trećih zemalja, najvažniji je bio onaj iz Gabona i Maroka. Obje su zemlje u razmatranom razdoblju povećale obujam prodaje za 31 %, odnosno 59 %, i tržišni udio za 1,7, odnosno 1,6 postotnih bodova. Uvoz iz ostalih trećih zemalja znatno se povećao u razmatranom razdoblju (više nego peterostruko), ali u razdoblju ispitnog postupka revizije činio je tržišni udio od samo 1,3 %.

5.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

5.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (149) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(149)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (150) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka i informacija iz odgovora podnositelja zahtjeva na upitnik, propisno provjerenih u odnosu na podatke u zahtjevu i odgovore proizvođača u uzorku na upitnik, te na temelju Eurostatovih statističkih podataka. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(150)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka i informacija iz odgovora podnositelja zahtjeva na upitnik, propisno provjerenih u odnosu na podatke u zahtjevu i odgovore proizvođača u uzorku na upitnik, te na temelju Eurostatovih statističkih podataka. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (151) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(151)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (152) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(152)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

5.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

5.5.2.1.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (153) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (m3) | 164 635 | 179 457 | 164 383 | 174 048 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 109 | 100 | 106 |
| Proizvodni kapacitet (m3) | 286 965 | 299 163 | 288 272 | 306 816 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 104 | 100 | 107 |
| Iskorištenost kapaciteta (%) | 57,4 | 60,0 | 57,0 | 56,7 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 105 | 99 | 99 |
| Izvor: | podnositelj zahtjeva, proizvođači iz Unije u uzorku |

(153)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

2018.

2019.

2020.

RIPR

Obujam proizvodnje (m3)

3

164 635

179 457

164 383

174 048

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

109

109

100

100

106

106

Proizvodni kapacitet (m3)

3

286 965

299 163

288 272

306 816

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

104

104

100

100

107

107

Iskorištenost kapaciteta (%)

57,4

60,0

57,0

56,7

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

105

105

99

99

99

99

Izvor:

Izvor:

podnositelj zahtjeva, proizvođači iz Unije u uzorku

| (154) | Proizvodnja industrije Unije povećala se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Slijedila je kretanje potrošnje u Uniji, pa je stoga negativan utjecaj izbijanja bolesti COVID-19 bio vidljiv 2020., uz primjetan oporavak u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(154)

Proizvodnja industrije Unije povećala se za 6 % tijekom razmatranog razdoblja. Slijedila je kretanje potrošnje u Uniji, pa je stoga negativan utjecaj izbijanja bolesti COVID-19 bio vidljiv 2020., uz primjetan oporavak u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (155) | Proizvodni kapacitet isto se tako povećao, za 7 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(155)

Proizvodni kapacitet isto se tako povećao, za 7 % u razmatranom razdoblju.

| (156) | Od prilagodbe proizvodnog kapaciteta višim razinama potrošnje, uglavnom prije razmatranog razdoblja, stopa iskorištenosti kapaciteta bila je stabilna, ali na nižoj razini u usporedbi sa stopama koje su utvrđene u razdoblju ispitnog postupka prethodne revizije (80 %) (75). |
| --- | --- |

(156)

Od prilagodbe proizvodnog kapaciteta višim razinama potrošnje, uglavnom prije razmatranog razdoblja, stopa iskorištenosti kapaciteta bila je stabilna, ali na nižoj razini u usporedbi sa stopama koje su utvrđene u razdoblju ispitnog postupka prethodne revizije (80 %) (75).

75

5.5.2.2.   Obujam prodaje i tržišni udio

| (157) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupni obujam prodaje na tržištu Unije – nepovezani kupci (m3) | 145 909 | 156 770 | 143 287 | 155 460 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 107 | 98 | 107 |
| Tržišni udio (%) | 85,2 | 83,8 | 83,4 | 80,9 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 98 | 98 | 95 |
| Izvor: | Eurostat, podnositelj zahtjeva, proizvođači iz Unije u uzorku |

(157)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

RIPR

Ukupni obujam prodaje na tržištu Unije – nepovezani kupci (m3)

3

145 909

156 770

143 287

155 460

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

107

107

98

98

107

107

Tržišni udio (%)

85,2

83,8

83,4

80,9

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

98

98

98

98

95

95

Izvor:

Izvor:

Eurostat, podnositelj zahtjeva, proizvođači iz Unije u uzorku

| (158) | Obujam prodaje industrije Unije povećao se u razmatranom razdoblju za 7 %, što je bilo manje u odnosu na povećanje potrošnje od 13 % navedeno u tablici 2. Stoga je unatoč povećanju obujma prodaje, uzimajući u obzir i usporedno povećanje uvoza iz ostalih trećih zemalja opisano u uvodnoj izjavi 147., industrija Unije izgubila 4,3 postotna boda tržišnog udjela. Međutim, tržišni udio industrije Unije i dalje je na visokoj razini. |
| --- | --- |

(158)

Obujam prodaje industrije Unije povećao se u razmatranom razdoblju za 7 %, što je bilo manje u odnosu na povećanje potrošnje od 13 % navedeno u tablici 2. Stoga je unatoč povećanju obujma prodaje, uzimajući u obzir i usporedno povećanje uvoza iz ostalih trećih zemalja opisano u uvodnoj izjavi 147., industrija Unije izgubila 4,3 postotna boda tržišnog udjela. Međutim, tržišni udio industrije Unije i dalje je na visokoj razini.

5.5.2.3.   Rast

| (159) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 13 %, dok se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećao za 7 %. Stoga je industrija Unije zabilježila rast u apsolutnom smislu, ali ne i u smislu tržišnog udjela. Međutim, rast prodaje bio je popraćen i rastom proizvodnje, proizvodnog kapaciteta i ulaganja. |
| --- | --- |

(159)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja u Uniji povećala se za 13 %, dok se obujam prodaje industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećao za 7 %. Stoga je industrija Unije zabilježila rast u apsolutnom smislu, ali ne i u smislu tržišnog udjela. Međutim, rast prodaje bio je popraćen i rastom proizvodnje, proizvodnog kapaciteta i ulaganja.

5.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (160) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 678 | 664 | 661 | 663 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 98 | 97 | 98 |
| Produktivnost rada (m3 po zaposleniku) | 243 | 270 | 249 | 263 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 111 | 102 | 108 |
| Izvor: | podnositelj zahtjeva, proizvođači iz Unije u uzorku |

(160)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2018.

2019.

2020.

RIPR

Broj zaposlenika

678

664

661

663

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

98

98

97

97

98

98

Produktivnost rada (m3 po zaposleniku)

3

243

270

249

263

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

111

111

102

102

108

108

Izvor:

Izvor:

podnositelj zahtjeva, proizvođači iz Unije u uzorku

| (161) | Nakon neznatnog smanjenja 2018. i 2019. broj zaposlenika ostao je prilično stabilan u preostalom dijelu razmatranog razdoblja te je u industriji Unije bilo zaposleno oko 660 radnika. Produktivnost po zaposleniku povećala se u razmatranom razdoblju za 8 %. |
| --- | --- |

(161)

Nakon neznatnog smanjenja 2018. i 2019. broj zaposlenika ostao je prilično stabilan u preostalom dijelu razmatranog razdoblja te je u industriji Unije bilo zaposleno oko 660 radnika. Produktivnost po zaposleniku povećala se u razmatranom razdoblju za 8 %.

5.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (162) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 117., s obzirom na to da je obujam uvoza iz Kine bio zanemariv, nije bilo moguće reprezentativno utvrđivanje dampinga u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ispitni postupak stoga je bio usmjeren na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(162)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 117., s obzirom na to da je obujam uvoza iz Kine bio zanemariv, nije bilo moguće reprezentativno utvrđivanje dampinga u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ispitni postupak stoga je bio usmjeren na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka antidampinških mjera.

| (163) | U razdoblju ispitnog postupka revizije pozitivni trendovi zabilježeni su za više pokazatelja štete industrije Unije. Komisija je na temelju toga zaključila da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(163)

U razdoblju ispitnog postupka revizije pozitivni trendovi zabilježeni su za više pokazatelja štete industrije Unije. Komisija je na temelju toga zaključila da se industrija Unije oporavila od prethodnog dampinga.

5.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

5.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (164) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/m3) | 956 | 959 | 987 | 1 033 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 100 | 103 | 108 |
| Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m3) | 939 | 922 | 978 | 1 011 |
| Indeks (2018. = 100) | 100 | 98 | 104 | 108 |
| Izvor: | proizvođači iz Unije u uzorku |

(164)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji

2018.

2019.

2020.

RIPR

Ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena u Uniji (EUR/m3)

3

956

959

987

1 033

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

100

100

103

103

108

108

Jedinični trošak proizvodnje (EUR/m3)

3

939

922

978

1 011

Indeks (2018. = 100)

Indeks (2018. = 100)

100

100

98

98

104

104

108

108

Izvor:

Izvor:

proizvođači iz Unije u uzorku

| (165) | Jedinične prodajne cijene ostale su stabilne u prvom dijelu razmatranog razdoblja, a zatim su se od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije povećale za 8 %. To povećanje cijena u potpunosti je odražavalo povećanje troška proizvodnje u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(165)

Jedinične prodajne cijene ostale su stabilne u prvom dijelu razmatranog razdoblja, a zatim su se od 2019. do razdoblja ispitnog postupka revizije povećale za 8 %. To povećanje cijena u potpunosti je odražavalo povećanje troška proizvodnje u razmatranom razdoblju.

5.5.3.2.   Troškovi rada

| (166) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 31 134 | 31 846 | 30 408 | 31 521 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 101 |
| Izvor: | proizvođači iz Unije u uzorku |

(166)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2018.

2019.

2020.

RIPR

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

31 134

31 846

30 408

31 521

Indeks

Indeks

100

100

102

102

98

98

101

101

Izvor:

Izvor:

proizvođači iz Unije u uzorku

| (167) | Od 2018. do razdoblja ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku bili su prilično stabilni te su se ukupno povećali za 1 %. |
| --- | --- |

(167)

Od 2018. do razdoblja ispitnog postupka revizije prosječni troškovi rada po zaposleniku proizvođača iz Unije u uzorku bili su prilično stabilni te su se ukupno povećali za 1 %.

5.5.3.3.   Zalihe

| (168) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (m3) | 5 805 | 3 762 | 4 793 | 4 245 |
| Indeks | 100 | 65 | 83 | 73 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%) | 9,6 | 5,8 | 7,6 | 6,1 |
| Indeks | 100 | 61 | 79 | 64 |
| Izvor: | proizvođači iz Unije u uzorku |

(168)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zalihe

Zalihe

2018.

2019.

2020.

RIPR

Završne zalihe (m3)

3

5 805

3 762

4 793

4 245

Indeks

Indeks

100

100

65

65

83

83

73

73

Završne zalihe kao postotak proizvodnje (%)

9,6

5,8

7,6

6,1

Indeks

Indeks

100

100

61

61

79

79

64

64

Izvor:

Izvor:

proizvođači iz Unije u uzorku

| (169) | Šperploča okoumé uobičajeno se proizvodi po narudžbi pa su stoga razine zaliha obično niske. U 2018. ostale su na relativno visokoj razini, ali u razmatranom razdoblju smanjile su se za 36 %, s 9,6 % obujma proizvodnje 2018. na 6,1 % obujma proizvodnje u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(169)

Šperploča okoumé uobičajeno se proizvodi po narudžbi pa su stoga razine zaliha obično niske. U 2018. ostale su na relativno visokoj razini, ali u razmatranom razdoblju smanjile su se za 36 %, s 9,6 % obujma proizvodnje 2018. na 6,1 % obujma proizvodnje u razdoblju ispitnog postupka revizije.

5.5.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (170) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 2,5 | 3,9 | 3,3 | 6,9 |
| Indeks | 100 | 159 | 133 | 277 |
| Novčani tok (EUR) | 913 814 | 209 034 | 1 037 362 | –1 179 393 |
| Indeks | 100 | 23 | 114 | – 129 |
| Ulaganja (EUR) | 1 572 178 | 5 030 991 | 1 551 446 | 2 021 386 |
| Indeks | 100 | 320 | 99 | 129 |
| Povrat ulaganja (%) | 3,6 | 6,9 | 6,9 | 18,2 |
| Indeks | 100 | 190 | 190 | 502 |
| Izvor: | proizvođači iz Unije u uzorku |

(170)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2018.

2019.

2020.

RIPR

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

2,5

3,9

3,3

6,9

Indeks

Indeks

100

100

159

159

133

133

277

277

Novčani tok (EUR)

913 814

209 034

1 037 362

–1 179 393

Indeks

Indeks

100

100

23

23

114

114

– 129

– 129

Ulaganja (EUR)

1 572 178

5 030 991

1 551 446

2 021 386

Indeks

Indeks

100

100

320

320

99

99

129

129

Povrat ulaganja (%)

3,6

6,9

6,9

18,2

Indeks

Indeks

100

100

190

190

190

190

502

502

Izvor:

Izvor:

proizvođači iz Unije u uzorku

| (171) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. U cijelom razmatranom razdoblju industrija Unije ostala je profitabilna uz trend povećanja. U razdoblju ispitnog postupka revizije profitabilnost je dosegnula razinu od gotovo 7 %. |
| --- | --- |

(171)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. U cijelom razmatranom razdoblju industrija Unije ostala je profitabilna uz trend povećanja. U razdoblju ispitnog postupka revizije profitabilnost je dosegnula razinu od gotovo 7 %.

| (172) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. U apsolutnom smislu novčani tok općenito je bio na niskoj razini u cijelom razmatranom razdoblju te je bio niži nego u razmatranom razdoblju prethodne revizije. Međutim, i dalje je bio pozitivan osim u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(172)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. U apsolutnom smislu novčani tok općenito je bio na niskoj razini u cijelom razmatranom razdoblju te je bio niži nego u razmatranom razdoblju prethodne revizije. Međutim, i dalje je bio pozitivan osim u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (173) | Proizvođači iz Unije nastavili su s ulaganjima u cijelom razmatranom razdoblju. Ulaganja su dosegnula vrhunac 2019. Nakon smanjenja sljedeće godine, na koje je očito utjecala pandemija bolesti COVID-19, u razdoblju ispitnog postupka revizije ulaganja su se ponovno povećala na razinu koja je bila za 29 % viša nego na početku razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(173)

Proizvođači iz Unije nastavili su s ulaganjima u cijelom razmatranom razdoblju. Ulaganja su dosegnula vrhunac 2019. Nakon smanjenja sljedeće godine, na koje je očito utjecala pandemija bolesti COVID-19, u razdoblju ispitnog postupka revizije ulaganja su se ponovno povećala na razinu koja je bila za 29 % viša nego na početku razmatranog razdoblja.

| (174) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Pozitivno se razvijao tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju ispitnog postupka revizije povrat na imovinu proizvođača iz Unije bio je pet puta veći nego 2018. |
| --- | --- |

(174)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Pozitivno se razvijao tijekom razmatranog razdoblja. U razdoblju ispitnog postupka revizije povrat na imovinu proizvođača iz Unije bio je pet puta veći nego 2018.

| (175) | Nijedan proizvođač iz Unije u uzorku nije prijavio poteškoće u svojoj sposobnosti prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(175)

Nijedan proizvođač iz Unije u uzorku nije prijavio poteškoće u svojoj sposobnosti prikupljanja kapitala.

5.6.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (176) | Obujam uvoza iz predmetne zemlje bio je zanemariv u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(176)

Obujam uvoza iz predmetne zemlje bio je zanemariv u razmatranom razdoblju.

| (177) | Industrija Unije povećala je u razmatranom razdoblju svoju proizvodnju, proizvodni kapacitet i obujam prodaje. Zabilježen je gubitak tržišnog udjela, koji se, međutim, dogodio u situaciji općenitog povećanja potrošnje. Razina zaposlenosti neznatno se smanjila, dok se produktivnost povećala. |
| --- | --- |

(177)

Industrija Unije povećala je u razmatranom razdoblju svoju proizvodnju, proizvodni kapacitet i obujam prodaje. Zabilježen je gubitak tržišnog udjela, koji se, međutim, dogodio u situaciji općenitog povećanja potrošnje. Razina zaposlenosti neznatno se smanjila, dok se produktivnost povećala.

| (178) | Kad je riječ o financijskim pokazateljima, treba naglasiti da je unatoč stalnom povećanju troškova proizvodnje industrija Unije ostala profitabilna u svim godinama razmatranog razdoblja. U razdoblju ispitnog postupka revizije njezina je profitabilnost dosegnula razinu od gotovo 7 %. Nadalje, industrija Unije povećala je ulaganja i ostvarila jako dobar povrat tih ulaganja. |
| --- | --- |

(178)

Kad je riječ o financijskim pokazateljima, treba naglasiti da je unatoč stalnom povećanju troškova proizvodnje industrija Unije ostala profitabilna u svim godinama razmatranog razdoblja. U razdoblju ispitnog postupka revizije njezina je profitabilnost dosegnula razinu od gotovo 7 %. Nadalje, industrija Unije povećala je ulaganja i ostvarila jako dobar povrat tih ulaganja.

| (179) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(179)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

6.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

| (180) | Komisija je u uvodnoj izjavi 178. zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja prvotne štete uzrokovane dampinškim uvozom iz Kine u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(180)

Komisija je u uvodnoj izjavi 178. zaključila da industrija Unije nije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja prvotne štete uzrokovane dampinškim uvozom iz Kine u slučaju isteka mjera.

| (181) | Komisija je u tom pogledu ispitala proizvodne kapacitete u Kini, privlačnost tržišta Unije i utjecaj potencijalnog obujma uvoza i uvoznih cijena na stanje industrije Unije ako se dopusti istek mjera. |
| --- | --- |

(181)

Komisija je u tom pogledu ispitala proizvodne kapacitete u Kini, privlačnost tržišta Unije i utjecaj potencijalnog obujma uvoza i uvoznih cijena na stanje industrije Unije ako se dopusti istek mjera.

| (182) | Prvo, kako je opisano u uvodnim izjavama od 125. do 128., s obzirom na znatne proizvodne kapacitete u Kini vjerojatno je da bi se bez mjera uvoz iz Kine nastavio u velikim količinama. Kao pokazatelj potencijala kineskih proizvođača izvoznika da brzo povećaju svoju proizvodnju i izvoz šperploče okoumé, podsjeća se da su u početnom ispitnom postupku kineski proizvođači izvoznici mogli povećati svoj izvoz na tržište Unije s oko 9 500 m3 na više od 83 500 m3 u manje od tri godine (od 2001. do sredine 2003.). Taj bi podatak trebalo razmotriti u kontekstu potrošnje u Uniji od 192 000 m3 i proizvodnje industrije Unije od 174 000 m3 u trenutačnom RIPR-u. |
| --- | --- |

(182)

Prvo, kako je opisano u uvodnim izjavama od 125. do 128., s obzirom na znatne proizvodne kapacitete u Kini vjerojatno je da bi se bez mjera uvoz iz Kine nastavio u velikim količinama. Kao pokazatelj potencijala kineskih proizvođača izvoznika da brzo povećaju svoju proizvodnju i izvoz šperploče okoumé, podsjeća se da su u početnom ispitnom postupku kineski proizvođači izvoznici mogli povećati svoj izvoz na tržište Unije s oko 9 500 m3 na više od 83 500 m3 u manje od tri godine (od 2001. do sredine 2003.). Taj bi podatak trebalo razmotriti u kontekstu potrošnje u Uniji od 192 000 m3 i proizvodnje industrije Unije od 174 000 m3 u trenutačnom RIPR-u.

3

3

3

3

| (183) | Nisu pronađeni elementi koji bi upućivali na to da je upotreba drva okoumé u proizvodnji šperploča u Kini na stabilan način zamijenjena upotrebom drugih vrsta drva. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 126., kineski proizvođači još uvijek upotrebljavaju drvo okoumé za proizvodnju šperploče. Zbog antidampinških pristojbi na snazi uvoz iz Kine gotovo je prestao tijekom razmatranog razdoblja, no unatoč tomu, kako je potvrđeno ispitnim postupkom, tijekom istog razdoblja postojala je znatna potražnja za šperpločom okoumé na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(183)

Nisu pronađeni elementi koji bi upućivali na to da je upotreba drva okoumé u proizvodnji šperploča u Kini na stabilan način zamijenjena upotrebom drugih vrsta drva. Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 126., kineski proizvođači još uvijek upotrebljavaju drvo okoumé za proizvodnju šperploče. Zbog antidampinških pristojbi na snazi uvoz iz Kine gotovo je prestao tijekom razmatranog razdoblja, no unatoč tomu, kako je potvrđeno ispitnim postupkom, tijekom istog razdoblja postojala je znatna potražnja za šperpločom okoumé na tržištu Unije.

| (184) | Drugo, cijene na tržištu Unije relativno su visoke u odnosu na cijene po kojima kineski proizvođači izvoznici mogu izvoziti svoje proizvode, zbog čega je tržište Unije vrlo privlačno za proizvođače izvoznike iz Kine. |
| --- | --- |

(184)

Drugo, cijene na tržištu Unije relativno su visoke u odnosu na cijene po kojima kineski proizvođači izvoznici mogu izvoziti svoje proizvode, zbog čega je tržište Unije vrlo privlačno za proizvođače izvoznike iz Kine.

| (185) | Komisija je u tom pogledu analizirala vjerojatnu razinu cijena po kojima bi kineski proizvođači izvoznici izvozili na tržište Unije. |
| --- | --- |

(185)

Komisija je u tom pogledu analizirala vjerojatnu razinu cijena po kojima bi kineski proizvođači izvoznici izvozili na tržište Unije.

| (186) | Budući da nije surađivao nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a i da je u Eurostatu zabilježen samo vrlo ograničen kineski uvoz, Komisija je za izračune sniženja cijena upotrijebila kineske cijene iz komercijalnih ponuda koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu (koje su upotrijebljene i za izračune dampinške marže kako je opisano u uvodnoj izjavi 119.) kao pokazatelj moguće razine cijena po kojima bi kineski proizvođači izvozili predmetni proizvod u Uniju. Te su cijene prilagođene dodavanjem konvencionalne stope carine i troškova nakon uvoza. |
| --- | --- |

(186)

Budući da nije surađivao nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a i da je u Eurostatu zabilježen samo vrlo ograničen kineski uvoz, Komisija je za izračune sniženja cijena upotrijebila kineske cijene iz komercijalnih ponuda koje je podnositelj zahtjeva dostavio u zahtjevu (koje su upotrijebljene i za izračune dampinške marže kako je opisano u uvodnoj izjavi 119.) kao pokazatelj moguće razine cijena po kojima bi kineski proizvođači izvozili predmetni proizvod u Uniju. Te su cijene prilagođene dodavanjem konvencionalne stope carine i troškova nakon uvoza.

| (187) | Nakon usporedbe tako utvrđenih kineskih cijena CIF s prodajnim cijenama proizvođača iz Unije u uzorku na razini franko tvornica utvrđeno je sniženje cijena od 40,8 % za šperploče puni okoumé i od 58,1 % za šperploče površinski okoumé. |
| --- | --- |

(187)

Nakon usporedbe tako utvrđenih kineskih cijena CIF s prodajnim cijenama proizvođača iz Unije u uzorku na razini franko tvornica utvrđeno je sniženje cijena od 40,8 % za šperploče puni okoumé i od 58,1 % za šperploče površinski okoumé.

| (188) | Osim toga, kineske komercijalne ponude koje su uzete u obzir u tom izračunu jasno pokazuju da su cijene za treće zemlje znatno niže (vidjeti uvodnu izjavu 129.) od cijena za Uniju, što dodatno naglašava privlačnost tržišta Unije u smislu razine cijena. |
| --- | --- |

(188)

Osim toga, kineske komercijalne ponude koje su uzete u obzir u tom izračunu jasno pokazuju da su cijene za treće zemlje znatno niže (vidjeti uvodnu izjavu 129.) od cijena za Uniju, što dodatno naglašava privlačnost tržišta Unije u smislu razine cijena.

| (189) | U vjerojatnom scenariju prema kojemu bi uvoz predmetnog proizvoda iz Kine ponovno ušao na tržište Unije po cijenama znatno nižima od cijena industrije Unije i u znatnim količinama, industrija Unije ne bi mogla zadržati svoje trenutačne razine cijena. Tim vjerojatnim sniženjem cijena doista bi se ugrozio trenutačni napredak u oporavku industrije Unije te bi industrija Unije vrlo brzo počela bilježiti gubitke. |
| --- | --- |

(189)

U vjerojatnom scenariju prema kojemu bi uvoz predmetnog proizvoda iz Kine ponovno ušao na tržište Unije po cijenama znatno nižima od cijena industrije Unije i u znatnim količinama, industrija Unije ne bi mogla zadržati svoje trenutačne razine cijena. Tim vjerojatnim sniženjem cijena doista bi se ugrozio trenutačni napredak u oporavku industrije Unije te bi industrija Unije vrlo brzo počela bilježiti gubitke.

| (190) | Štoviše, industrija Unije brzo bi izgubila prodajni i tržišni udjel na tržištu Unije te bi se stoga proizvodnja smanjila. Kao rezultat ponovno bi se smanjila stopa iskorištenosti kapaciteta. |
| --- | --- |

(190)

Štoviše, industrija Unije brzo bi izgubila prodajni i tržišni udjel na tržištu Unije te bi se stoga proizvodnja smanjila. Kao rezultat ponovno bi se smanjila stopa iskorištenosti kapaciteta.

| (191) | Na temelju toga zaključuje se da bi izostanak mjera vrlo vjerojatno doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Kine po štetnim cijenama i vjerojatnog ponavljanja materijalne štete. |
| --- | --- |

(191)

Na temelju toga zaključuje se da bi izostanak mjera vrlo vjerojatno doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Kine po štetnim cijenama i vjerojatnog ponavljanja materijalne štete.

7.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (192) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(192)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

| (193) | Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(193)

Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoja stajališta u skladu s člankom 21. stavkom 2. osnovne uredbe.

| (194) | Na temelju toga Komisija je ispitala postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, uvjerljivi razlozi da se zaključi da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(194)

Na temelju toga Komisija je ispitala postoje li, unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja dampinga i štete, uvjerljivi razlozi da se zaključi da zadržavanje postojećih mjera nije u interesu Unije.

7.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (195) | Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 178., industrija Unije više ne trpi materijalnu štetu. Međutim, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 190., industrija Unije ne bi se mogla nositi s ukidanjem mjera jer bi to vjerojatno dovelo do ulaska znatne količine dampinškog uvoza na tržište Unije po cijenama nižima od cijena industrije Unije. Ukidanje mjera stoga bi dovelo u pitanje dugoročnu financijsku održivost industrije. Shodno tome, nastavak mjera u interesu je industrije Unije. |
| --- | --- |

(195)

Kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 178., industrija Unije više ne trpi materijalnu štetu. Međutim, kako je zaključeno u uvodnoj izjavi 190., industrija Unije ne bi se mogla nositi s ukidanjem mjera jer bi to vjerojatno dovelo do ulaska znatne količine dampinškog uvoza na tržište Unije po cijenama nižima od cijena industrije Unije. Ukidanje mjera stoga bi dovelo u pitanje dugoročnu financijsku održivost industrije. Shodno tome, nastavak mjera u interesu je industrije Unije.

7.2.   Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

Interes nepovezanih uvoznika i korisnika

| (196) | Svi poznati nepovezani uvoznici i korisnici obaviješteni su o pokretanju postupka revizije. Međutim, nepovezani uvoznici i korisnici nisu surađivali s Komisijom. |
| --- | --- |

(196)

Svi poznati nepovezani uvoznici i korisnici obaviješteni su o pokretanju postupka revizije. Međutim, nepovezani uvoznici i korisnici nisu surađivali s Komisijom.

| (197) | Stoga nije bilo naznaka da bi negativni učinak zadržavanja mjera na korisnike i/ili uvoznike nadmašio pozitivni učinak mjera. |
| --- | --- |

(197)

Stoga nije bilo naznaka da bi negativni učinak zadržavanja mjera na korisnike i/ili uvoznike nadmašio pozitivni učinak mjera.

7.3.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (198) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi povezani s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Kine. |
| --- | --- |

(198)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da ne postoje uvjerljivi razlozi povezani s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Kine.

8.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (199) | Na temelju Komisijinih zaključaka o vjerojatnosti ponavljanja dampinga, vjerojatnosti ponavljanja štete i interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Kine. |
| --- | --- |

(199)

Na temelju Komisijinih zaključaka o vjerojatnosti ponavljanja dampinga, vjerojatnosti ponavljanja štete i interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Kine.

| (200) | Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u članku 1. stavku 2. ove Uredbe primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz Kine koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(200)

Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u članku 1. stavku 2. ove Uredbe primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz Kine koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (201) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (76). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije koje dokazuju da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(201)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (76). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije koje dokazuju da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

76

| (202) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(202)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (203) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti podataka navedenih u izjavi te osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(203)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica moraju provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti podataka navedenih u izjavi te osigurati da daljnja primjena niže stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (204) | Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon nastavka mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog nastavka mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U ovom ispitnom postupku može se među ostalim ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe na razini zemlje za društvo na koje se primjenjuje niža pojedinačna stopa antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(204)

Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon nastavka mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog nastavka mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U ovom ispitnom postupku može se među ostalim ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe na razini zemlje za društvo na koje se primjenjuje niža pojedinačna stopa antidampinške pristojbe.

| (205) | Sve zainteresirane strane obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Svim strankama dan je i rok u kojem su mogle podnijeti očitovanja na ovu objavu i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih strana. |
| --- | --- |

(205)

Sve zainteresirane strane obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Svim strankama dan je i rok u kojem su mogle podnijeti očitovanja na ovu objavu i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. Nisu primljene nikakve primjedbe zainteresiranih strana.

| (206) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (77), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(206)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (77), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

77

Službenog lista Europske unije

| (207) | Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje o mjerama predviđenima ovom Uredbom, |
| --- | --- |

(207)

Odbor osnovan člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036 nije dostavio mišljenje o mjerama predviđenima ovom Uredbom,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz šperploče okoumé, koja se definira kao šperploča koja se sastoji samo od listova drva, debljine pojedinačnog sloja ne veće od 6 mm, s najmanje jednim vanjskim slojem od drveta okoumé, neprevučena trajnim slojem ili drugim materijalom, trenutačno razvrstana u oznaku KN ex 4412 31 10 (oznaka TARIC 4412311010), podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stopa antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode opisane u stavku 1. koje proizvode društva navedena u nastavku jest sljedeća:

| Društvo | Stopa pristojbe | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Narodna Republika Kina | 9,6  % | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Narodna Republika Kina | 23,5  % | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Narodna Republika Kina | 6,5  % | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Narodna Republika Kina | 17  % | A529 |
| Sva ostala društva | 66,7  % | A999 |

Društvo

Stopa pristojbe

Dodatna oznaka TARIC

Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Narodna Republika Kina

9,6  %

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Narodna Republika Kina

23,5  %

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Narodna Republika Kina

6,5  %

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Narodna Republika Kina

17  %

A529

Sva ostala društva

66,7  %

A999

3.   Primjena pojedinačnih stopa pristojbi utvrđenih za društva navedena u stavku 2. uvjetovana je podnošenjem carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji je izdao račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, formulirana kako slijedi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) šperploče okoumé iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u (predmetna zemlja). Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

4.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. lipnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1942/2004 od 2. studenoga 2004. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe koja je uvedena na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 336, 12.11.2004., str. 4.).

2

(3)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 82/2011 od 31. siječnja 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 i ukidanju parcijalne privremene revizije prema članku 11. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 28, 2.2.2011., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/648 оd 5. travnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 92, 6.4.2017., str. 48.).

4

(5)  Obavijest o predstojećem isteku određenih antidampinških mjera (SL C 277, 12.7.2021., str. 2.).

5

(6)  Obavijest o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz šperploče okoumé podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL C 150, 5.4.2022., str. 16.).

6

(7)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2588

7

(8)  Radni dokument službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite, 20. prosinca 2017., SWD(2017) 483 final/2.

8

(9)  Izvješće – poglavlje 2., str. 6.–7.

9

(10)  Izvješće – poglavlje 2., str. 10.

10

(11)  Dostupno na: Ustav Narodne Republike Kine (npc.gov.cn), pristup 15. studenoga 2022.

11

(12)  Izvješće – poglavlje 2., str. 20.–21.

12

(13)  Izvješće – poglavlje 3., str. 41., 73.–74.

13

(14)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.–121.

14

(15)  Izvješće – poglavlje 6., str. 122.–135.

15

(16)  Izvješće – poglavlje 7., str. 167.–168.

16

(17)  Izvješće – poglavlje 8., str. 169.–170., 200.–201.

17

(18)  Izvješće – poglavlje 2., str. 15.–16., Izvješće – poglavlje 4., str. 50., str. 84., Izvješće – poglavlje 5., str. 108.–109.

18

(19)  Vidjeti: www.arserwood.com/?back = main (pristup 8. veljače 2023.).

19

(20)  Vidjeti: lyj.hunan.gov.cn/tslm_71206/lysc/scxx/201512/t20151227_2693076.html (pristup 8. veljače 2023.).

20

(21)  Vidjeti, na primjer, članak 33. Ustava KPK-a, članak 19. kineskog Zakona o trgovačkim društvima ili Smjernice o intenziviranju rada Ujedinjene fronte u privatnom sektoru za novo doba koje je 2020. izdao Opći ured središnjeg odbora KPK-a.

21

(22)  Vidjeti: www.cnfpia.org/about-law.html (pristup 8. veljače 2023.).

22

(23)  Izvješće – poglavlje 5., str. 100.–101.

23

(24)  Izvješće – poglavlje 2., str. 26.

24

(25)  Vidjeti, primjerice: Blanchette, J. – Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster; Foreign Affairs, sv. 100, br. 4, srpanj/kolovoz 2021., str. 10.–19.

25

Xi’s Gamble: The Race to Consolidate Power and Stave off Disaster

(26)  Izvješće – poglavlje 2., str. 31.–32.

26

(27)  Dostupno na: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (pristup 15. studenoga 2022.).

27

(28)  Dostupno na: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (pristup 15. studenoga 2022.)

28

(29)  Financial Times (2020.) Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise, dostupno na: https://on.ft.com/3mYxP4j (pristup 15. studenoga 2022.).

29

Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise

(30)  Vidjeti: www.arserwood.com/?CateID=10000098&ContentID=10000939 (pristup 8. veljače 2023.).

30

(31)  Izvješće – poglavlja od 14.1. do 14.3.

31

(32)  Izvješće – poglavlje 4., str. 41.–42., 83.

32

(33)  Vidjeti odjeljak I.1.39. i odjeljak I.1.56. Priloga Katalogu smjernica, dostupan na: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf (pristup 8. veljače 2023.).

33

(34)  Dostupno na: http://www.gov.cn/zhengce/zhengceku/2022-02/13/content_5673332.htm (pristup 8. veljače 2023.).

34

(35)  Vidjeti odjeljak III.2. plana.

35

(36)  Vidjeti: www.gov.cn/xinwen/2019-02/19/content_5366730.htm (pristup 8. veljače 2023.).

36

(37)  Vidjeti odjeljak 3. Smjernica.

37

(38)  Izvješće – poglavlje 6., str. 138.–149.

38

(39)  Izvješće – poglavlje 9., str. 216.

39

(40)  Izvješće – poglavlje 9., str. 213.–215.

40

(41)  Izvješće – poglavlje 9., str. 209.–211.

41

(42)  Izvješće – poglavlje 13., str. 332.–337.

42

(43)  Izvješće – poglavlje 13., str. 336.

43

(44)  Izvješće – poglavlje 13., str. 337.–341.

44

(45)  Izvješće – poglavlje 6., str. 114.–117.

45

(46)  Izvješće – poglavlje 6., str. 119.

46

(47)  Izvješće – poglavlje 6., str. 120.

47

(48)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

48

(49)  Vidjeti službeni dokument o politici Kineskog regulatornog tijela za bankarstvo i osiguranje (CBIRC) od 28. kolovoza 2020.: Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020–2022), dostupno na: http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (pristup 15. studenoga 2022.). U Planu se nalaže „daljnja provedba smjera iz uvodnog govora glavnog tajnika Xija Jinpinga o unapređenju reforme korporativnog upravljanja financijskim sektorom”. Nadalje, cilj II. odjeljka u planu jest promicanje organske integracije vodstva Partije u korporativno upravljanje: „integracija vodstva Partije u korporativno upravljanje bit će sustavnija i standardiziranija te će se temeljiti na postupcima [...]. O važnim operativnim i upravljačkim pitanjima mora se raspravljati u partijskom odboru prije nego što o njima odluči upravni odbor ili više rukovodstvo.”

49

Three-year action plan for improving corporate governance of the banking and insurance sectors (2020–2022)

(50)  Vidjeti Obavijest CBIRC-a o metodi procjene uspješnosti komercijalnih banaka, objavljenu 15. prosinca 2020., http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (posljednji pristup 12. travnja 2021.).

50

(51)  Vidjeti Radni dokument MMF-a Resolving China’s Corporate Debt Problem, Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, listopad 2016., WP/16/203.

51

Resolving China’s Corporate Debt Problem

(52)  Izvješće – poglavlje 6., str. 121.–122., 126.–128., 133.–135.

52

(53)  Vidjeti OECD (2019.), OECD Economic Surveys: China 2019, OECD Publishing, Pariz, str. 29, dostupno na:

53

China 2019

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en (pristup 8. veljače 2023.).

(54)  Vidjeti: http://www.gov.cn/xinwen/2020-04/20/content_5504241.htm (pristup 22. studenoga 2022.).

54

(55)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

55

(56)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz postupka revizije.

56

(57)  Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, odjeljak 4.1.1.

57

(58)  Isto.

58

(59)  Isto. Kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost za Indoneziju, u zahtjevu se upotrebljavaju financijski izvještaji proizvođača tropske šperploče, a za Tursku podaci iz financijskih izvještaja proizvođača šperploče okoumé.

59

(60)  http://connect.ihsmarkit.com/gta/home

60

(61)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-II.-Donem:-Temmuz-Aralik-2021-45566

61

(62)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2

62

(63)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.). U članku 2. stavku 7. osnovne uredbe navodi se da se domaće cijene u tim zemljama ne mogu upotrijebiti za određivanje uobičajene vrijednosti.

63

(64)  Dostavljeni podaci provjereni su na licu mjesta i usklađeni s računovodstvenom dokumentacijom društva.

64

(65)  Dostupno na karti pristupa tržištu, Međunarodni trgovinski centar, www.macmap.org (MacMap) (posljednji pristup 31. siječnja 2023.)

65

(66)  Dostupno na: https://sherlock.trade.ec.europa.eu/sherlock/viewDoc.do?activityId=101&docId=104397

66

(67)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=istihdam-issizlik-ve-ucret-108&dil=2.

67

(68)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Elektrik-ve-Dogal-Gaz-Fiyatlari-II.-Donem:-Temmuz-Aralik-2021-45566.

68

(69)  Dostupno na: https://sherlock.trade.ec.europa.eu/sherlock/viewDoc.do?activityId=101&docId=104537

69

Ref.: t22.006603

(70)  Zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, odjeljak 5.4. i otvoreni Prilog XXIII.

70

(71)  Zahtjev za reviziju, odjeljak 3.2., str. 27. i otvoreni Prilog XIV.

71

(72)  FAOSTAT (https://www.fao.org/faostat/en/#data/FO), 5. siječnja 2023.

72

(73)  Zahtjev za reviziju, Prilog IX.

73

(74)  Karta pristupa tržištu (https://www.macmap.org/en/query/trade-remedies), i Global Trade Alert (https://www.globaltradealert.org/data_extraction), 19. rujna 2022.

74

(75)  Vidjeti uvodnu izjavu 76. Provedbene uredbe (EU) 2017/648.

75

(76)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

76

(77)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

77

---

ODLUKE

| 14.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 153/35 |
| --- | --- | --- | --- |

14.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 153/35

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/1160

оd 31. svibnja 2023.

o zahtjevu za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom „Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries” („Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a”) na temelju Uredbe (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 3632)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o europskoj građanskoj inicijativi (1), a posebno njezin članak 6. stavke 2. i 3.,

budući da:

| (1) | Komisiji je 4. svibnja 2023. podnesen zahtjev za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom „Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a” („Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries”). |
| --- | --- |

(1)

Komisiji je 4. svibnja 2023. podnesen zahtjev za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom „Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a” („Effective implementation of the concept of judicial precedent in EU countries”).

| (2) | Taj je zahtjev uslijedio nakon zahtjeva za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom „Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u svim državama članicama EU-a” („Effective implementation of the concept of judicial precedent in all EU countries”), koji je Komisiji podnesen 14. veljače 2023. |
| --- | --- |

(2)

Taj je zahtjev uslijedio nakon zahtjeva za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom „Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u svim državama članicama EU-a” („Effective implementation of the concept of judicial precedent in all EU countries”), koji je Komisiji podnesen 14. veljače 2023.

| (3) | U skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe (EU) 2019/788 Komisija je dopisom od 8. ožujka 2023. (C(2023) 1602 final) obavijestila skupinu organizatora da su u pogledu zahtjeva za registraciju podnesenog 14. veljače 2023. ispunjeni zahtjevi za registraciju iz članka 6. stavka 3. prvog podstavka točaka (a), (d) i (e) te uredbe i da se članak 6. stavak 3. prvi podstavak točka (b) te uredbe ne primjenjuje. Međutim, Komisija je također objasnila da inicijativa nije ispunila zahtjev iz članka 6. stavka 3. prvog podstavka točke (c) Uredbe (EU) 2019/788 jer članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), na kojem su organizatori temeljili svoju inicijativu, ne pruža pravnu osnovu za pravni akt predložen u okviru inicijative zato što je ta odredba ograničena na pitanja s prekograničnim implikacijama. Kao pravna osnova za pravni akt predložen u okviru inicijative nije mogao poslužiti ni članak 82. UFEU-a jer je cilj inicijative očito izvan područja primjene četiriju područja utvrđenih u članku 82. stavku 1. točkama od (a) do (d) UFEU-a. Nadalje, inicijativa nije bila obuhvaćena nijednim od triju područja utvrđenih u članku 82. stavku 2. točkama od (a) do (c) UFEU-a niti se odnosila na drugi „posebni aspekt kaznenog postupka” iz članka 82. stavka 2. točke (d) UFEU-a. Komisija je organizatore obavijestila i da članak 65. UFEU-a, na koji se upućuje u inicijativi, nije relevantan u tom kontekstu te da se člancima 20. i 45. Povelje Europske unije o temeljnim pravima Komisiji ne daje nadležnost za predlaganje pravnog akta. Komisija je stoga u skladu s člankom 6. stavkom 4. prvim podstavkom Uredbe (EU) 2019/788 organizatore obavijestila da mogu ili izmijeniti inicijativu kako bi se uzela u obzir ocjena Komisije ili zadržati ili povući prvobitnu inicijativu u skladu s člankom 6. stavkom 4. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2019/788. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe (EU) 2019/788 Komisija je dopisom od 8. ožujka 2023. (C(2023) 1602 final) obavijestila skupinu organizatora da su u pogledu zahtjeva za registraciju podnesenog 14. veljače 2023. ispunjeni zahtjevi za registraciju iz članka 6. stavka 3. prvog podstavka točaka (a), (d) i (e) te uredbe i da se članak 6. stavak 3. prvi podstavak točka (b) te uredbe ne primjenjuje. Međutim, Komisija je također objasnila da inicijativa nije ispunila zahtjev iz članka 6. stavka 3. prvog podstavka točke (c) Uredbe (EU) 2019/788 jer članak 81. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), na kojem su organizatori temeljili svoju inicijativu, ne pruža pravnu osnovu za pravni akt predložen u okviru inicijative zato što je ta odredba ograničena na pitanja s prekograničnim implikacijama. Kao pravna osnova za pravni akt predložen u okviru inicijative nije mogao poslužiti ni članak 82. UFEU-a jer je cilj inicijative očito izvan područja primjene četiriju područja utvrđenih u članku 82. stavku 1. točkama od (a) do (d) UFEU-a. Nadalje, inicijativa nije bila obuhvaćena nijednim od triju područja utvrđenih u članku 82. stavku 2. točkama od (a) do (c) UFEU-a niti se odnosila na drugi „posebni aspekt kaznenog postupka” iz članka 82. stavka 2. točke (d) UFEU-a. Komisija je organizatore obavijestila i da članak 65. UFEU-a, na koji se upućuje u inicijativi, nije relevantan u tom kontekstu te da se člancima 20. i 45. Povelje Europske unije o temeljnim pravima Komisiji ne daje nadležnost za predlaganje pravnog akta. Komisija je stoga u skladu s člankom 6. stavkom 4. prvim podstavkom Uredbe (EU) 2019/788 organizatore obavijestila da mogu ili izmijeniti inicijativu kako bi se uzela u obzir ocjena Komisije ili zadržati ili povući prvobitnu inicijativu u skladu s člankom 6. stavkom 4. drugim podstavkom Uredbe (EU) 2019/788.

| (4) | Skupina organizatora ponovno je podnijela inicijativu 4. svibnja 2023. |
| --- | --- |

(4)

Skupina organizatora ponovno je podnijela inicijativu 4. svibnja 2023.

| (5) | Ciljevi inicijative koje su naveli organizatori jesu uvođenje „mehanizma na nacionalnoj razini kojim se jamči uzajamno priznavanje pravomoćnih sudskih odluka” u drugim državama članicama i „mogućnost pozivanja na nacionalne sudske presedane koji se temelje na odlukama sudova predmetne zemlje”. Predloženi mehanizam primjenjivao bi se pod sljedećim uvjetima: „(a) Sud Europske unije imao je priliku protumačiti primjenjive odredbe prava EU-a” i „(b) dotični predmet odnosi se na slična ili istovjetna pravna pitanja”. Organizatori smatraju da bi taj „mehanizam trebao biti uistinu dostupan strankama u sporu te im omogućiti da u bilo kojoj fazi postupka zatraže priznavanje druge odluke relevantne za njihov predmet. Nadalje, trebalo bi osigurati određeni stupanj fleksibilnosti s obzirom na „klauzulu rebus sic stantibus kako bi se sudska praksa mogla izmijeniti ako se promijene određene osnovne okolnosti”. Usto, organizatori smatraju da bi države članice trebale biti „dužne uvesti učinkovite, odvraćajuće i proporcionalne kazne u slučajevima nepoštovanja mehanizma”. |
| --- | --- |

(5)

Ciljevi inicijative koje su naveli organizatori jesu uvođenje „mehanizma na nacionalnoj razini kojim se jamči uzajamno priznavanje pravomoćnih sudskih odluka” u drugim državama članicama i „mogućnost pozivanja na nacionalne sudske presedane koji se temelje na odlukama sudova predmetne zemlje”. Predloženi mehanizam primjenjivao bi se pod sljedećim uvjetima: „(a) Sud Europske unije imao je priliku protumačiti primjenjive odredbe prava EU-a” i „(b) dotični predmet odnosi se na slična ili istovjetna pravna pitanja”. Organizatori smatraju da bi taj „mehanizam trebao biti uistinu dostupan strankama u sporu te im omogućiti da u bilo kojoj fazi postupka zatraže priznavanje druge odluke relevantne za njihov predmet. Nadalje, trebalo bi osigurati određeni stupanj fleksibilnosti s obzirom na „klauzulu rebus sic stantibus kako bi se sudska praksa mogla izmijeniti ako se promijene određene osnovne okolnosti”. Usto, organizatori smatraju da bi države članice trebale biti „dužne uvesti učinkovite, odvraćajuće i proporcionalne kazne u slučajevima nepoštovanja mehanizma”.

| (6) | U prilogu inicijativi navedene su dodatne informacije o njezinu predmetu, ciljevima i pozadini. U njemu se navodi da su „Sud EU-a i institucije EU-a u više navrata utvrdili da u nekim državama članicama EU-a sudovi obično primjenjuju pravo EU-a bez osiguravanja ujednačenog i dosljednog pristupa”, što „ugrožava jednakost država članica pred Ugovorima” i „uzrokuje moguću diskriminaciju između stranaka u državama članicama i znatne nesigurnosti u pogledu načina na koji se osigurava usklađenost s pravom EU-a na nacionalnoj razini”. Pozivajući se na članak 4. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji, u prilogu se objašnjava da je cilj inicijative „ustaliti ujednačenu sudsku praksu u državama članicama, uz istodobno poštovanje različitih pravosudnih kultura i tradicija”. U njemu se navodi i da je prijedlog „proporcionalan i nužan kako bi se osigurala zaštita vladavine prava i održala ujednačena provedba prava Unije jer bi se uvođenjem mehanizma za priznavanje prethodnih sudskih odluka očuvale sudske tradicije i postupovna autonomija svake države članice”. Nadalje, pojedinci bi se trebali moći pozvati na „mehanizam za preispitivanje odluka koje nisu u skladu sa sudskim presedanima koji se odnose na slične ili istovjetne situacije”. U tom se kontekstu u prilogu navodi da bi se od država članica trebalo zahtijevati da prate provode li nacionalni sudovi taj mehanizam pravilno, „što znači da bi se države članice mogle smatrati odgovornima za povrede obveza koje proizlaze iz prava EU-a u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda EU-a”. |
| --- | --- |

(6)

U prilogu inicijativi navedene su dodatne informacije o njezinu predmetu, ciljevima i pozadini. U njemu se navodi da su „Sud EU-a i institucije EU-a u više navrata utvrdili da u nekim državama članicama EU-a sudovi obično primjenjuju pravo EU-a bez osiguravanja ujednačenog i dosljednog pristupa”, što „ugrožava jednakost država članica pred Ugovorima” i „uzrokuje moguću diskriminaciju između stranaka u državama članicama i znatne nesigurnosti u pogledu načina na koji se osigurava usklađenost s pravom EU-a na nacionalnoj razini”. Pozivajući se na članak 4. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji, u prilogu se objašnjava da je cilj inicijative „ustaliti ujednačenu sudsku praksu u državama članicama, uz istodobno poštovanje različitih pravosudnih kultura i tradicija”. U njemu se navodi i da je prijedlog „proporcionalan i nužan kako bi se osigurala zaštita vladavine prava i održala ujednačena provedba prava Unije jer bi se uvođenjem mehanizma za priznavanje prethodnih sudskih odluka očuvale sudske tradicije i postupovna autonomija svake države članice”. Nadalje, pojedinci bi se trebali moći pozvati na „mehanizam za preispitivanje odluka koje nisu u skladu sa sudskim presedanima koji se odnose na slične ili istovjetne situacije”. U tom se kontekstu u prilogu navodi da bi se od država članica trebalo zahtijevati da prate provode li nacionalni sudovi taj mehanizam pravilno, „što znači da bi se države članice mogle smatrati odgovornima za povrede obveza koje proizlaze iz prava EU-a u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda EU-a”.

| (7) | Komisija razumije da je cilj izmijenjene inicijative uvođenje mehanizma kojim se osigurava uzajamno priznavanje pravomoćnih sudskih odluka sudova drugih država članica i oslanjanje na nacionalne sudske presedane koji se temelje na odlukama sudova predmetne države. Taj bi se mehanizam primjenjivao pod uvjetom da su ispunjena tri kumulativna kriterija: i. u pravomoćnoj sudskoj odluci primijenjene su odredbe prava Unije; ii. Sud EU-a već je protumačio iste relevantne odredbe prava Unije i iii. dotični predmet odnosi se na slična ili istovjetna pravna pitanja. |
| --- | --- |

(7)

Komisija razumije da je cilj izmijenjene inicijative uvođenje mehanizma kojim se osigurava uzajamno priznavanje pravomoćnih sudskih odluka sudova drugih država članica i oslanjanje na nacionalne sudske presedane koji se temelje na odlukama sudova predmetne države. Taj bi se mehanizam primjenjivao pod uvjetom da su ispunjena tri kumulativna kriterija: i. u pravomoćnoj sudskoj odluci primijenjene su odredbe prava Unije; ii. Sud EU-a već je protumačio iste relevantne odredbe prava Unije i iii. dotični predmet odnosi se na slična ili istovjetna pravna pitanja.

| (8) | U članku 81. stavku 1. UFEU-a navodi se da Unija razvija pravosudnu suradnju u građanskim stvarima s prekograničnim implikacijama, na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i odluka u izvansudskim predmetima. Ta suradnja može uključivati mjere za usklađivanje zakona i drugih propisa država članica. Nadalje, člankom 81. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a propisano je da Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, donose mjere, osobito kada je to potrebno za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, čiji je cilj osigurati uzajamno priznavanje i izvršenje presuda i odluka u izvansudskim predmetima među državama članicama. |
| --- | --- |

(8)

U članku 81. stavku 1. UFEU-a navodi se da Unija razvija pravosudnu suradnju u građanskim stvarima s prekograničnim implikacijama, na temelju načela uzajamnog priznavanja presuda i odluka u izvansudskim predmetima. Ta suradnja može uključivati mjere za usklađivanje zakona i drugih propisa država članica. Nadalje, člankom 81. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a propisano je da Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, donose mjere, osobito kada je to potrebno za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, čiji je cilj osigurati uzajamno priznavanje i izvršenje presuda i odluka u izvansudskim predmetima među državama članicama.

| (9) | Slično tome, člankom 82. stavkom 1. UFEU-a, koji se odnosi na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima, utvrđeno je da se takva suradnja temelji na načelu uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka te da uključuje usklađivanje zakona i drugih propisa država članica u područjima iz članka 82. stavka 2. i članka 83. UFEU-a. U skladu s člankom 82. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (a) UFEU-a Europski parlament i Vijeće donose mjere za utvrđivanje pravila i postupaka kojima se osigurava priznavanje svih oblika presuda i sudskih odluka u čitavoj Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Slično tome, člankom 82. stavkom 1. UFEU-a, koji se odnosi na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima, utvrđeno je da se takva suradnja temelji na načelu uzajamnog priznavanja presuda i sudskih odluka te da uključuje usklađivanje zakona i drugih propisa država članica u područjima iz članka 82. stavka 2. i članka 83. UFEU-a. U skladu s člankom 82. stavkom 1. drugim podstavkom točkom (a) UFEU-a Europski parlament i Vijeće donose mjere za utvrđivanje pravila i postupaka kojima se osigurava priznavanje svih oblika presuda i sudskih odluka u čitavoj Uniji.

| (10) | Budući da je cilj inicijative uvođenje koncepta uzajamnog priznavanja u predmetima koji zahtijevaju primjenu odredaba prava Unije pod određenim uvjetima, Komisija smatra da je cilj inicijative obuhvaćen područjem primjene članaka 81. i 82. UFEU-a. |
| --- | --- |

(10)

Budući da je cilj inicijative uvođenje koncepta uzajamnog priznavanja u predmetima koji zahtijevaju primjenu odredaba prava Unije pod određenim uvjetima, Komisija smatra da je cilj inicijative obuhvaćen područjem primjene članaka 81. i 82. UFEU-a.

| (11) | Stoga nijedan dio inicijative ne izlazi očito iz okvira ovlasti Komisije da podnese prijedlog pravnog akta Unije radi provedbe Ugovorâ. |
| --- | --- |

(11)

Stoga nijedan dio inicijative ne izlazi očito iz okvira ovlasti Komisije da podnese prijedlog pravnog akta Unije radi provedbe Ugovorâ.

| (12) | Tim zaključkom ne dovodi se u pitanje procjena ispunjenosti konkretnih činjeničnih i materijalnih uvjeta potrebnih za djelovanje Komisije u ovom slučaju, uključujući procjenu usklađenosti s načelima proporcionalnosti i supsidijarnosti te temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(12)

Tim zaključkom ne dovodi se u pitanje procjena ispunjenosti konkretnih činjeničnih i materijalnih uvjeta potrebnih za djelovanje Komisije u ovom slučaju, uključujući procjenu usklađenosti s načelima proporcionalnosti i supsidijarnosti te temeljnim pravima.

| (13) | Skupina organizatora dostavila je odgovarajući dokaz da ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 5. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2019/788 te je imenovala osobe za kontakt u skladu s člankom 5. stavkom 3. prvim podstavkom te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Skupina organizatora dostavila je odgovarajući dokaz da ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 5. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2019/788 te je imenovala osobe za kontakt u skladu s člankom 5. stavkom 3. prvim podstavkom te uredbe.

| (14) | Inicijativa nije očito uvredljiva, neozbiljna ili šikanirajuća i nije očito u suprotnosti s vrijednostima Unije kako su utvrđene u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i pravima utvrđenima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(14)

Inicijativa nije očito uvredljiva, neozbiljna ili šikanirajuća i nije očito u suprotnosti s vrijednostima Unije kako su utvrđene u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i pravima utvrđenima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

| (15) | Stoga bi inicijativu pod nazivom „Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a” trebalo registrirati. |
| --- | --- |

(15)

Stoga bi inicijativu pod nazivom „Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a” trebalo registrirati.

| (16) | Zaključak da su ispunjeni uvjeti za registraciju u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU) 2019/788 ne znači da Komisija na bilo koji način potvrđuje činjeničnu točnost sadržaja inicijative, koja je isključiva odgovornost skupine organizatora inicijative. U sadržaju inicijative izražavaju se samo stajališta skupine organizatora te se ni na koji način ne može smatrati da se u njemu odražavaju stajališta Komisije, |
| --- | --- |

(16)

Zaključak da su ispunjeni uvjeti za registraciju u skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EU) 2019/788 ne znači da Komisija na bilo koji način potvrđuje činjeničnu točnost sadržaja inicijative, koja je isključiva odgovornost skupine organizatora inicijative. U sadržaju inicijative izražavaju se samo stajališta skupine organizatora te se ni na koji način ne može smatrati da se u njemu odražavaju stajališta Komisije,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Registrira se europska građanska inicijativa pod nazivom „Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a”.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena skupini organizatora građanske inicijative pod nazivom „Uspješna primjena koncepta sudskog presedana u državama članicama EU-a”, koju u svojstvu osoba za kontakt predstavljaju Marius PITIGOI i Mihaela-Roxana GODINAC.

Sastavljeno u Bruxellesu 31. svibnja 2023.

Za Komisiju

Věra JOUROVÁ

Potpredsjednik

---

(1)  
  SL L 130, 17.5.2019., str. 55.

1

---