# Eiropas Savienības L 229/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 229 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 18. septembris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 229

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 18. septembris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1781 (2023. gada 13. septembris), ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai un groza Regulu (ES) 2021/694 (Mikroshēmu akts) (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1781 (2023. gada 13. septembris), ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai un groza Regulu (ES) 2021/694 (Mikroshēmu akts) (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Informatīva piezīme par to, ka stājas spēkā Protokols, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (2022–2026) | 54 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2023/1782 (2023. gada 25. jūlijs), ar kuru groza Regulu (ES) 2021/2085, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa, attiecībā uz kopuzņēmumu Mikroshēmas (
  1
  ) | 55 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1783 (2023. gada 15. septembris), ar ko attiecībā uz denatonija benzoāta, diurona, etoksazola, metomila un teflubenzurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu (
  1
  ) | 63 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1784 (2023. gada 15. septembris), ar ko attiecībā uz etoksazola apstiprinājuma, kurš beidzas 2028. gada 31. janvārī, atjaunošanas procedūras vajadzībām veiktas etoksazola novērtēšanas sadalījumu dalībvalstīm groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 686/2012 (
  1
  ) | 89 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2023/1785 (2023. gada 15. septembris), ar ko atceļ Lēmumu 2006/929/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību | 91 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2023/1786 (2023. gada 15. septembris), ar ko atceļ Lēmumu 2006/928/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju | 94 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Informatīva piezīme par to, ka stājas spēkā Protokols, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (2022–2026)

54

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2023/1782 (2023. gada 25. jūlijs), ar kuru groza Regulu (ES) 2021/2085, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā Apvārsnis Eiropa, attiecībā uz kopuzņēmumu Mikroshēmas (
  1
  )

1

55

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1783 (2023. gada 15. septembris), ar ko attiecībā uz denatonija benzoāta, diurona, etoksazola, metomila un teflubenzurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu (
  1
  )

1

63

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1784 (2023. gada 15. septembris), ar ko attiecībā uz etoksazola apstiprinājuma, kurš beidzas 2028. gada 31. janvārī, atjaunošanas procedūras vajadzībām veiktas etoksazola novērtēšanas sadalījumu dalībvalstīm groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 686/2012 (
  1
  )

1

89

LĒMUMI

*

Komisijas Lēmums (ES) 2023/1785 (2023. gada 15. septembris), ar ko atceļ Lēmumu 2006/929/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību

91

*

Komisijas Lēmums (ES) 2023/1786 (2023. gada 15. septembris), ar ko atceļ Lēmumu 2006/928/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 18.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 229/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/1781

(2023. gada 13. septembris),

ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai un groza Regulu (ES) 2021/694 (Mikroshēmu akts)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. panta 3. punktu un 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Pusvadītāji ir jebkuras digitālās ierīces un Savienības digitālās pārkārtošanās pamatā: no viedtālruņiem un automašīnām līdz kritiski svarīgām lietojumprogrammām un infrastruktūrām veselības, enerģētikas, sakaru un automatizācijas jomā, kā arī lielākajā daļā citu rūpniecības nozaru. Pusvadītājiem ir centrāla loma digitālajā ekonomikā, tāpēc tie ir spēcīgi ilgtspējas un zaļās pārkārtošanās virzītājspēki un tādējādi veicina Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojuma “Eiropas zaļais kurss” mērķu sasniegšanu. Lai gan pusvadītāji ir būtiski šodienas ekonomikas un sabiedrības darbībai, kā arī aizsardzībai un drošībai, Savienība ir pieredzējusi nepieredzētus piegādes traucējumus, kam ir būtiskas sekas. Pašreizējie traucējumi šajā ziņā ir atklājuši ilgstošu neaizsargātību, jo īpaši to, ka mikroshēmu ražošanā un projektēšanā ir liela atkarība no trešām valstīm. Dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par tādas spēcīgas rūpnieciskas, konkurētspējīgas un ilgtspējīgas bāzes uzturēšanu Savienībā, kas veicina inovāciju visā mikroshēmu klāstā. |
| --- | --- |

(1)

Pusvadītāji ir jebkuras digitālās ierīces un Savienības digitālās pārkārtošanās pamatā: no viedtālruņiem un automašīnām līdz kritiski svarīgām lietojumprogrammām un infrastruktūrām veselības, enerģētikas, sakaru un automatizācijas jomā, kā arī lielākajā daļā citu rūpniecības nozaru. Pusvadītājiem ir centrāla loma digitālajā ekonomikā, tāpēc tie ir spēcīgi ilgtspējas un zaļās pārkārtošanās virzītājspēki un tādējādi veicina Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojuma “Eiropas zaļais kurss” mērķu sasniegšanu. Lai gan pusvadītāji ir būtiski šodienas ekonomikas un sabiedrības darbībai, kā arī aizsardzībai un drošībai, Savienība ir pieredzējusi nepieredzētus piegādes traucējumus, kam ir būtiskas sekas. Pašreizējie traucējumi šajā ziņā ir atklājuši ilgstošu neaizsargātību, jo īpaši to, ka mikroshēmu ražošanā un projektēšanā ir liela atkarība no trešām valstīm. Dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par tādas spēcīgas rūpnieciskas, konkurētspējīgas un ilgtspējīgas bāzes uzturēšanu Savienībā, kas veicina inovāciju visā mikroshēmu klāstā.

| (2) | Būtu jāizveido sistēma Savienības noturības palielināšanai pusvadītāju tehnoloģiju jomā, lai stiprinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmu, samazinot atkarību, sekmētu digitālo suverenitāti, stimulētu ieguldījumus, stiprinātu Savienības pusvadītāju piegādes ķēdes spējas, drošību, pielāgojamību un noturību un palielinātu sadarbību starp dalībvalstīm, Komisiju un starptautiskajiem stratēģiskajiem partneriem. |
| --- | --- |

(2)

Būtu jāizveido sistēma Savienības noturības palielināšanai pusvadītāju tehnoloģiju jomā, lai stiprinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmu, samazinot atkarību, sekmētu digitālo suverenitāti, stimulētu ieguldījumus, stiprinātu Savienības pusvadītāju piegādes ķēdes spējas, drošību, pielāgojamību un noturību un palielinātu sadarbību starp dalībvalstīm, Komisiju un starptautiskajiem stratēģiskajiem partneriem.

| (3) | Šim satvaram ir divi vispārīgie mērķi. Pirmais mērķis ir nodrošināt apstākļus, kas nepieciešami Savienības konkurētspējai un inovācijas spējai, nodrošināt rūpniecības pielāgošanos strukturālām pārmaiņām, ko rada strauji inovācijas cikli un vajadzība pēc ilgtspējas, un stiprināt Savienības mēroga pusvadītāju ekosistēmu ar apkopotām zināšanām, zinātību, resursiem un kopīgām priekšrocībām. Otrais mērķis, kas ir atsevišķs un papildina pirmo, ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, izveidojot vienotu Savienības tiesisko regulējumu, lai palielinātu Savienības ilgtermiņa noturību un tās spēju ieviest inovācijas un nodrošināt piegādes drošību pusvadītāju tehnoloģiju jomā nolūkā panākt lielāku noturību pret traucējumiem. |
| --- | --- |

(3)

Šim satvaram ir divi vispārīgie mērķi. Pirmais mērķis ir nodrošināt apstākļus, kas nepieciešami Savienības konkurētspējai un inovācijas spējai, nodrošināt rūpniecības pielāgošanos strukturālām pārmaiņām, ko rada strauji inovācijas cikli un vajadzība pēc ilgtspējas, un stiprināt Savienības mēroga pusvadītāju ekosistēmu ar apkopotām zināšanām, zinātību, resursiem un kopīgām priekšrocībām. Otrais mērķis, kas ir atsevišķs un papildina pirmo, ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, izveidojot vienotu Savienības tiesisko regulējumu, lai palielinātu Savienības ilgtermiņa noturību un tās spēju ieviest inovācijas un nodrošināt piegādes drošību pusvadītāju tehnoloģiju jomā nolūkā panākt lielāku noturību pret traucējumiem.

| (4) | Jāveic pasākumi, lai veidotu spējas un stiprinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 173. panta 3. punktu. Minētajiem pasākumiem nebūtu jānoved pie valstu normatīvo aktu saskaņošanas. Šajā sakarā Savienībai būtu jāstiprina pusvadītāju tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes konkurētspēja un noturība, vienlaikus visā Savienībā stiprinot tās pusvadītāju ekosistēmas inovācijas spējas, samazinot atkarību no ierobežota skaita trešo valstu uzņēmumu un ģeogrāfisko reģionu un stiprinot tās spēju projektēt un ražot, iepakot, atkalizmantot un reciklēt progresīvus pusvadītājus. Ar šo regulu izveidotajai iniciatīvai “Mikroshēmas Eiropai” (“iniciatīva”) būtu jāatbalsta minētie mērķi, mazinot plaisu starp Savienības progresīvām pētniecības un inovācijas spējām un to ilgtspējīgu rūpniecisko izmantošanu. Iniciatīvai būtu jāveicina spēju veidošana, lai nodrošinātu projektēšanu, ražošanu un sistēmu integrāciju nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijās, un būtu jāveicina sadarbība starp galvenajiem dalībniekiem visā Savienībā, stiprinot Savienības pusvadītāju piegādes un vērtības ķēdes, palīdzot galvenajām rūpniecības nozarēm un radot jaunus tirgus. |
| --- | --- |

(4)

Jāveic pasākumi, lai veidotu spējas un stiprinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 173. panta 3. punktu. Minētajiem pasākumiem nebūtu jānoved pie valstu normatīvo aktu saskaņošanas. Šajā sakarā Savienībai būtu jāstiprina pusvadītāju tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes konkurētspēja un noturība, vienlaikus visā Savienībā stiprinot tās pusvadītāju ekosistēmas inovācijas spējas, samazinot atkarību no ierobežota skaita trešo valstu uzņēmumu un ģeogrāfisko reģionu un stiprinot tās spēju projektēt un ražot, iepakot, atkalizmantot un reciklēt progresīvus pusvadītājus. Ar šo regulu izveidotajai iniciatīvai “Mikroshēmas Eiropai” (“iniciatīva”) būtu jāatbalsta minētie mērķi, mazinot plaisu starp Savienības progresīvām pētniecības un inovācijas spējām un to ilgtspējīgu rūpniecisko izmantošanu. Iniciatīvai būtu jāveicina spēju veidošana, lai nodrošinātu projektēšanu, ražošanu un sistēmu integrāciju nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijās, un būtu jāveicina sadarbība starp galvenajiem dalībniekiem visā Savienībā, stiprinot Savienības pusvadītāju piegādes un vērtības ķēdes, palīdzot galvenajām rūpniecības nozarēm un radot jaunus tirgus.

| (5) | Pusvadītāju visuresamības dēļ nesenais deficīts ir vai nu tieši, vai netieši negatīvi ietekmējis uzņēmumus visā Savienībā un izraisījis spēcīgas ekonomiskas sekas. Ekonomiskā un sociālā ietekme ir vairojusi sabiedrības un uzņēmēju izpratni un palielinājusi no tā izrietošo spiedienu uz dalībvalstīm novērst stratēģisko atkarību attiecībā uz pusvadītājiem. Tajā pašā laikā pusvadītāju nozarei ir raksturīga savstarpēja atkarība visā vērtības ķēdē, kur neviens atsevišķs ģeogrāfiskais reģions nav dominējošs visos vērtības ķēdes posmos. Šo pārrobežu raksturu vēl uzskatāmāk apliecina pusvadītāju izstrādājumu kā lejupējo nozaru veicinātāja būtība. Lai gan pusvadītāju ražošana var būt koncentrēta dažos reģionos, lietotāju nozares ir izkliedētas visā Savienībā. Ņemot vērā minēto, pusvadītāju piegādes drošības un pusvadītāju ekosistēmas noturības jautājumu vislabāk var risināt ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kuru pamatā ir LESD 114. pants. Ir nepieciešams vienots saskaņots tiesiskais regulējums, ar ko saskaņo konkrētus nosacījumus, kas paredzēti uzņēmējiem, lai tie varētu īstenot konkrētus projektus, ar kuriem veicina piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību. Turklāt būtu jāizveido koordinēts mehānisms uzraudzībai, stratēģiskajai kartēšanai, krīzes novēršanai un reaģēšanai krīzes situācijās, lai novērstu piegāžu trūkumu un šķēršļus iekšējā tirgus vienotībai, izvairoties no atšķirībām dalībvalstu reakcijā. |
| --- | --- |

(5)

Pusvadītāju visuresamības dēļ nesenais deficīts ir vai nu tieši, vai netieši negatīvi ietekmējis uzņēmumus visā Savienībā un izraisījis spēcīgas ekonomiskas sekas. Ekonomiskā un sociālā ietekme ir vairojusi sabiedrības un uzņēmēju izpratni un palielinājusi no tā izrietošo spiedienu uz dalībvalstīm novērst stratēģisko atkarību attiecībā uz pusvadītājiem. Tajā pašā laikā pusvadītāju nozarei ir raksturīga savstarpēja atkarība visā vērtības ķēdē, kur neviens atsevišķs ģeogrāfiskais reģions nav dominējošs visos vērtības ķēdes posmos. Šo pārrobežu raksturu vēl uzskatāmāk apliecina pusvadītāju izstrādājumu kā lejupējo nozaru veicinātāja būtība. Lai gan pusvadītāju ražošana var būt koncentrēta dažos reģionos, lietotāju nozares ir izkliedētas visā Savienībā. Ņemot vērā minēto, pusvadītāju piegādes drošības un pusvadītāju ekosistēmas noturības jautājumu vislabāk var risināt ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kuru pamatā ir LESD 114. pants. Ir nepieciešams vienots saskaņots tiesiskais regulējums, ar ko saskaņo konkrētus nosacījumus, kas paredzēti uzņēmējiem, lai tie varētu īstenot konkrētus projektus, ar kuriem veicina piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību. Turklāt būtu jāizveido koordinēts mehānisms uzraudzībai, stratēģiskajai kartēšanai, krīzes novēršanai un reaģēšanai krīzes situācijās, lai novērstu piegāžu trūkumu un šķēršļus iekšējā tirgus vienotībai, izvairoties no atšķirībām dalībvalstu reakcijā.

| (6) | Lai stiprinātu Savienības kritisko infrastruktūru un drošību, kā arī tās vadošo lomu tehnoloģiju jomā, ir vajadzīgas gan progresīvas, gan nobriedušas mikroshēmas, jo īpaši – nākotnes prasībām atbilstošām stratēģiskajām nozarēm. |
| --- | --- |

(6)

Lai stiprinātu Savienības kritisko infrastruktūru un drošību, kā arī tās vadošo lomu tehnoloģiju jomā, ir vajadzīgas gan progresīvas, gan nobriedušas mikroshēmas, jo īpaši – nākotnes prasībām atbilstošām stratēģiskajām nozarēm.

| (7) | Minēto mērķu sasniegšana būtu jāatbalsta ar pārvaldības mehānismu. Savienības līmenī ar šo regulu būtu jāizveido Eiropas Pusvadītāju padome, kuras sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisija, lai veicinātu šīs regulas efektīvu un saskaņotu īstenošanu, sadarbību un informācijas apmaiņu. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāsniedz konsultācijas un jāpalīdz Komisijai konkrētos jautājumos, tostarp par šīs regulas konsekventu īstenošanu, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm un informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas saistīti ar šo regulu. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu arī jākonsultē Komisija par starptautisko sadarbību saistībā ar pusvadītājiem. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jārīko atsevišķas sanāksmes tās uzdevumiem, kas paredzēti dažādās šīs regulas nodaļās. Dažādās sanāksmēs var būt dažādi augsta līmeņa pārstāvju sastāvi, un Komisija var izveidot apakšgrupas. |
| --- | --- |

(7)

Minēto mērķu sasniegšana būtu jāatbalsta ar pārvaldības mehānismu. Savienības līmenī ar šo regulu būtu jāizveido Eiropas Pusvadītāju padome, kuras sastāvā ir dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisija, lai veicinātu šīs regulas efektīvu un saskaņotu īstenošanu, sadarbību un informācijas apmaiņu. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāsniedz konsultācijas un jāpalīdz Komisijai konkrētos jautājumos, tostarp par šīs regulas konsekventu īstenošanu, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm un informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas saistīti ar šo regulu. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu arī jākonsultē Komisija par starptautisko sadarbību saistībā ar pusvadītājiem. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jārīko atsevišķas sanāksmes tās uzdevumiem, kas paredzēti dažādās šīs regulas nodaļās. Dažādās sanāksmēs var būt dažādi augsta līmeņa pārstāvju sastāvi, un Komisija var izveidot apakšgrupas.

| (8) | Ņemot vērā pusvadītāju piegādes ķēdes globalizēto raksturu, starptautiskā sadarbība ar trešām valstīm ir svarīgs elements, lai panāktu Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību. Saskaņā ar šo regulu veiktajiem pasākumiem būtu arī jāļauj Savienībai kā izcilības centram uzņemties nozīmīgāku lomu labāk funkcionējošā globālā un savstarpēji atkarīgā pusvadītāju ekosistēmā. Šajā nolūkā Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jākonsultē Komisija jautājumos, kas saistīti ar minēto centienu koordinēšanu un sadarbības uzlabošanu starp Savienību un trešām valstīm globālajā pusvadītāju vērtības ķēdē, attiecīgā gadījumā jāņem vērā Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju industriālās alianses un citu ieinteresēto personu viedokļi. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā pusvadītāju piegādes ķēdes globalizēto raksturu, starptautiskā sadarbība ar trešām valstīm ir svarīgs elements, lai panāktu Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību. Saskaņā ar šo regulu veiktajiem pasākumiem būtu arī jāļauj Savienībai kā izcilības centram uzņemties nozīmīgāku lomu labāk funkcionējošā globālā un savstarpēji atkarīgā pusvadītāju ekosistēmā. Šajā nolūkā Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jākonsultē Komisija jautājumos, kas saistīti ar minēto centienu koordinēšanu un sadarbības uzlabošanu starp Savienību un trešām valstīm globālajā pusvadītāju vērtības ķēdē, attiecīgā gadījumā jāņem vērā Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju industriālās alianses un citu ieinteresēto personu viedokļi.

| (9) | Saskaņā ar starptautiskajām saistībām un piemērojamām procesuālajām prasībām Savienība un dalībvalstis varētu sadarboties, tostarp diplomātiski, ar starptautiskajiem stratēģiskajiem partneriem, kuriem ir priekšrocības pusvadītāju nozarē, lai meklētu risinājumus piegādes drošības stiprināšanai un tam, kā novērst turpmākus pusvadītāju piegādes ķēdes traucējumus, piemēram, tos, kas izriet no trešo valstu eksporta ierobežojumiem, un lai apzinātu izejvielu un starpproduktu pieejamību. Attiecīgos gadījumos tas var ietvert koordināciju attiecīgos starptautiskos forumos, ieguldījumu un tirdzniecības nolīgumu slēgšanu vai citus diplomātiskus centienus saskaņā ar piemērojamām procesuālajām prasībām vai sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar starptautiskajām saistībām un piemērojamām procesuālajām prasībām Savienība un dalībvalstis varētu sadarboties, tostarp diplomātiski, ar starptautiskajiem stratēģiskajiem partneriem, kuriem ir priekšrocības pusvadītāju nozarē, lai meklētu risinājumus piegādes drošības stiprināšanai un tam, kā novērst turpmākus pusvadītāju piegādes ķēdes traucējumus, piemēram, tos, kas izriet no trešo valstu eksporta ierobežojumiem, un lai apzinātu izejvielu un starpproduktu pieejamību. Attiecīgos gadījumos tas var ietvert koordināciju attiecīgos starptautiskos forumos, ieguldījumu un tirdzniecības nolīgumu slēgšanu vai citus diplomātiskus centienus saskaņā ar piemērojamām procesuālajām prasībām vai sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

| (10) | Lai balstītos uz apņemšanos apmierināt darbaspēka vajadzības visā pusvadītāju piegādes ķēdē, Komisijai būtu jānodrošina sinerģija ar esošajām Savienības programmām, un tai būtu jāatbalsta un jāmudina dalībvalstis izstrādāt tādas iniciatīvas, kas veicina akadēmisko zināšanu apmaiņu ar starptautiskajiem stratēģiskajiem partneriem. |
| --- | --- |

(10)

Lai balstītos uz apņemšanos apmierināt darbaspēka vajadzības visā pusvadītāju piegādes ķēdē, Komisijai būtu jānodrošina sinerģija ar esošajām Savienības programmām, un tai būtu jāatbalsta un jāmudina dalībvalstis izstrādāt tādas iniciatīvas, kas veicina akadēmisko zināšanu apmaiņu ar starptautiskajiem stratēģiskajiem partneriem.

| (11) | Savienības nepārprotams mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību un zināšanu apmaiņu, pamatojoties uz Savienības interesēm, savstarpējiem ieguvumiem, starptautiskajām saistībām un, ciktāl iespējams, savstarpīgumu. Tomēr intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi, komercnoslēpumu neatļauta izpaušana vai sensitīvu jauno tehnoloģiju noplūde pusvadītāju nozarē varētu apdraudēt Savienības drošības intereses. Ņemot to vērā, Komisija izskata konkrētus priekšlikumus, lai stiprinātu Savienības ieguldījumu un eksporta kontroles sistēmas. Turklāt Savienībai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar stratēģiskajiem partneriem, lai stiprinātu kopīgo vadošo lomu tehnoloģiju un rūpniecības jomā saskaņā ar piemērojamām procesuālajām prasībām. |
| --- | --- |

(11)

Savienības nepārprotams mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību un zināšanu apmaiņu, pamatojoties uz Savienības interesēm, savstarpējiem ieguvumiem, starptautiskajām saistībām un, ciktāl iespējams, savstarpīgumu. Tomēr intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumi, komercnoslēpumu neatļauta izpaušana vai sensitīvu jauno tehnoloģiju noplūde pusvadītāju nozarē varētu apdraudēt Savienības drošības intereses. Ņemot to vērā, Komisija izskata konkrētus priekšlikumus, lai stiprinātu Savienības ieguldījumu un eksporta kontroles sistēmas. Turklāt Savienībai un dalībvalstīm būtu jāsadarbojas ar stratēģiskajiem partneriem, lai stiprinātu kopīgo vadošo lomu tehnoloģiju un rūpniecības jomā saskaņā ar piemērojamām procesuālajām prasībām.

| (12) | Pusvadītāju nozarei ir raksturīgas ļoti augstas izstrādes un inovācijas izmaksas un ļoti augstas izmaksas modernu testēšanas un validēšanas iekārtu būvniecībai, lai atbalstītu rūpniecisko ražošanu. Tas tieši ietekmē Savienības ražošanas nozares konkurētspēju un inovācijas spēju, kā arī piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta no nesenā deficīta Savienībā un pasaulē, kā arī tehnoloģiju problēmu un inovācijas ciklu straujo attīstību, kas ietekmē pusvadītāju vērtības ķēdi, ir jāpastiprina Savienības pašreizējās stiprās puses, tādējādi palielinot tās konkurētspēju, noturību, pētniecības un inovācijas spēju, izveidojot iniciatīvu. |
| --- | --- |

(12)

Pusvadītāju nozarei ir raksturīgas ļoti augstas izstrādes un inovācijas izmaksas un ļoti augstas izmaksas modernu testēšanas un validēšanas iekārtu būvniecībai, lai atbalstītu rūpniecisko ražošanu. Tas tieši ietekmē Savienības ražošanas nozares konkurētspēju un inovācijas spēju, kā arī piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta no nesenā deficīta Savienībā un pasaulē, kā arī tehnoloģiju problēmu un inovācijas ciklu straujo attīstību, kas ietekmē pusvadītāju vērtības ķēdi, ir jāpastiprina Savienības pašreizējās stiprās puses, tādējādi palielinot tās konkurētspēju, noturību, pētniecības un inovācijas spēju, izveidojot iniciatīvu.

| (13) | Par spēcīgas Savienības rūpnieciskās, konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un inovatīvas bāzes uzturēšanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis. Tomēr, ņemot vērā ar pētniecību un inovāciju saistīto izaicinājumu būtību un mērogu pusvadītāju jomā, ir nepieciešama sadarbība Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(13)

Par spēcīgas Savienības rūpnieciskās, konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un inovatīvas bāzes uzturēšanu galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis. Tomēr, ņemot vērā ar pētniecību un inovāciju saistīto izaicinājumu būtību un mērogu pusvadītāju jomā, ir nepieciešama sadarbība Savienības līmenī.

| (14) | Lai Savienībai nodrošinātu pusvadītāju tehnoloģiju pētniecības un inovācijas spējas, kas vajadzīgas, lai saglabātu tās vadošo lomu pētniecībā un rūpniecībā, un pārvarētu pašreizējo plaisu starp pētniecību un izstrādi un ražošanu, Savienībai un dalībvalstīm būtu labāk jākoordinē savi centieni un būtu jāveic līdzieguldījumi. Ņemot vērā Savienības pusvadītāju ekosistēmas pašreizējos izaicinājumus, ir jāveido plaša mēroga spējas, un dalībvalstīm kopā ar Savienību ir jāpieliek kopīgas pūles, lai atbalstītu plaša mēroga spēju attīstību un izvēršanu. Minētās kopīgās pūles ietver finanšu resursu nodrošināšanu saskaņā ar iniciatīvas mērķi atbalstīt inovatīvu spēju un plašu digitālās infrastruktūras attīstību un plašu pieejamību, ietverot virtuālo projektēšanas platformu, izmēģinājuma līnijas, tostarp attiecībā uz kvantu mikroshēmām, un zināšanu, prasmju un kompetenču izplatīšanu visas pusvadītāju ekosistēmas labā. Lai to panāktu, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāņem vērā divējādās zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķi. Šajā sakarā pusvadītāju ierīces un ražošanas procesi piedāvā ievērojamas iespējas samazināt nozaru ietekmi uz vidi un jo īpaši oglekļa dioksīda emisiju, tādējādi veicinot, piemēram, Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojuma ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”, Atveseļošanas un noturības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4), un Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojuma “REPowerEU plāns” vērienīgo mērķu sasniegšanu. Iniciatīvai visos tās komponentos un darbībās, ciktāl iespējams, būtu jāintegrē un maksimāli jāpalielina priekšrocības, ko sniedz pusvadītāju tehnoloģiju – spēcīgu pārejas uz ilgtspēju veicinātāju, kas var radīt jaunus produktus un efektīvāku, lietderīgāku, tīrāku un ilgtspējīgāku resursu, tostarp enerģijas un materiālu, kas nepieciešami pusvadītāju ražošanai un izmantošanai visā to dzīves ciklā, – izmantošana. |
| --- | --- |

(14)

Lai Savienībai nodrošinātu pusvadītāju tehnoloģiju pētniecības un inovācijas spējas, kas vajadzīgas, lai saglabātu tās vadošo lomu pētniecībā un rūpniecībā, un pārvarētu pašreizējo plaisu starp pētniecību un izstrādi un ražošanu, Savienībai un dalībvalstīm būtu labāk jākoordinē savi centieni un būtu jāveic līdzieguldījumi. Ņemot vērā Savienības pusvadītāju ekosistēmas pašreizējos izaicinājumus, ir jāveido plaša mēroga spējas, un dalībvalstīm kopā ar Savienību ir jāpieliek kopīgas pūles, lai atbalstītu plaša mēroga spēju attīstību un izvēršanu. Minētās kopīgās pūles ietver finanšu resursu nodrošināšanu saskaņā ar iniciatīvas mērķi atbalstīt inovatīvu spēju un plašu digitālās infrastruktūras attīstību un plašu pieejamību, ietverot virtuālo projektēšanas platformu, izmēģinājuma līnijas, tostarp attiecībā uz kvantu mikroshēmām, un zināšanu, prasmju un kompetenču izplatīšanu visas pusvadītāju ekosistēmas labā. Lai to panāktu, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāņem vērā divējādās zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķi. Šajā sakarā pusvadītāju ierīces un ražošanas procesi piedāvā ievērojamas iespējas samazināt nozaru ietekmi uz vidi un jo īpaši oglekļa dioksīda emisiju, tādējādi veicinot, piemēram, Komisijas 2021. gada 14. jūlija paziņojuma ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti”, Atveseļošanas un noturības mehānisma, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (4), un Komisijas 2022. gada 18. maija paziņojuma “REPowerEU plāns” vērienīgo mērķu sasniegšanu. Iniciatīvai visos tās komponentos un darbībās, ciktāl iespējams, būtu jāintegrē un maksimāli jāpalielina priekšrocības, ko sniedz pusvadītāju tehnoloģiju – spēcīgu pārejas uz ilgtspēju veicinātāju, kas var radīt jaunus produktus un efektīvāku, lietderīgāku, tīrāku un ilgtspējīgāku resursu, tostarp enerģijas un materiālu, kas nepieciešami pusvadītāju ražošanai un izmantošanai visā to dzīves ciklā, – izmantošana.

| (15) | Lai sasniegtu tās vispārīgo mērķi un risinātu gan piedāvājuma, gan pieprasījuma problēmas pašreizējā pusvadītāju ekosistēmā, iniciatīvai būtu jāietver pieci darbības mērķi. Pirmkārt, lai stiprinātu Savienības projektēšanas spējas, iniciatīvai būtu jāatbalsta darbības virtuālas projektēšanas platformas izveidei, kas ir pieejama visā Savienībā. Virtuālas projektēšanas platformai būtu jāsavieno projektēšanas uzņēmumu, jaunuzņēmumu, MVU un intelektuālā īpašuma un instrumentu piegādātāju kopienas un pētniecības un tehnoloģiju organizācijas, lai nodrošinātu virtuālus prototipu risinājumus, kas balstīti uz tehnoloģiju kopīgu izstrādi. |
| --- | --- |

(15)

Lai sasniegtu tās vispārīgo mērķi un risinātu gan piedāvājuma, gan pieprasījuma problēmas pašreizējā pusvadītāju ekosistēmā, iniciatīvai būtu jāietver pieci darbības mērķi. Pirmkārt, lai stiprinātu Savienības projektēšanas spējas, iniciatīvai būtu jāatbalsta darbības virtuālas projektēšanas platformas izveidei, kas ir pieejama visā Savienībā. Virtuālas projektēšanas platformai būtu jāsavieno projektēšanas uzņēmumu, jaunuzņēmumu, MVU un intelektuālā īpašuma un instrumentu piegādātāju kopienas un pētniecības un tehnoloģiju organizācijas, lai nodrošinātu virtuālus prototipu risinājumus, kas balstīti uz tehnoloģiju kopīgu izstrādi.

| (16) | Otrkārt, lai nodrošinātu pamatu piegādes drošības un Savienības pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai, iniciatīvai būtu jāatbalsta esošo progresīvo izmēģinājuma līniju uzlabošana un jaunu progresīvu izmēģinājuma līniju izstrāde, lai varētu izstrādāt un ieviest modernākās pusvadītāju tehnoloģijas un nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijas. Izmēģinājuma līnijām būtu jānodrošina nozarei iespēja testēt, eksperimentēt un validēt pusvadītāju tehnoloģijas un sistēmas projektēšanas koncepcijas augstākā tehnoloģiju gatavības līmenī, kas pārsniedz 3. līmeni, bet ir zemāks par 8. līmeni, vienlaikus pēc iespējas samazinot ietekmi uz vidi. Savienības ieguldījumi – līdztekus dalībvalstu un privātā sektora ieguldījumiem – izmēģinājuma līnijās ir nepieciešami, lai risinātu pastāvošo strukturālo problēmu un tirgus nepilnību, kad Savienībā nav pieejamas šādas iespējas, kas kavē inovācijas potenciālu un Savienības konkurētspēju pasaulē. |
| --- | --- |

(16)

Otrkārt, lai nodrošinātu pamatu piegādes drošības un Savienības pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai, iniciatīvai būtu jāatbalsta esošo progresīvo izmēģinājuma līniju uzlabošana un jaunu progresīvu izmēģinājuma līniju izstrāde, lai varētu izstrādāt un ieviest modernākās pusvadītāju tehnoloģijas un nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijas. Izmēģinājuma līnijām būtu jānodrošina nozarei iespēja testēt, eksperimentēt un validēt pusvadītāju tehnoloģijas un sistēmas projektēšanas koncepcijas augstākā tehnoloģiju gatavības līmenī, kas pārsniedz 3. līmeni, bet ir zemāks par 8. līmeni, vienlaikus pēc iespējas samazinot ietekmi uz vidi. Savienības ieguldījumi – līdztekus dalībvalstu un privātā sektora ieguldījumiem – izmēģinājuma līnijās ir nepieciešami, lai risinātu pastāvošo strukturālo problēmu un tirgus nepilnību, kad Savienībā nav pieejamas šādas iespējas, kas kavē inovācijas potenciālu un Savienības konkurētspēju pasaulē.

| (17) | Treškārt, lai paātrinātu kvantu mikroshēmu un ar tām saistīto pusvadītāju tehnoloģiju inovatīvo izstrādi, tostarp to, kuru pamatā ir pusvadītāju materiāls vai kuras integrētas fotonikā un veicina pusvadītāju nozares attīstību, iniciatīvai būtu jāatbalsta darbības arī attiecībā uz kvantu mikroshēmu projektēšanas bibliotēkām, izmēģinājuma līnijām kvantu mikroshēmu izveidei un izmēģinājuma līniju ražoto kvantu mikroshēmu testēšanas un validēšanas iekārtām. |
| --- | --- |

(17)

Treškārt, lai paātrinātu kvantu mikroshēmu un ar tām saistīto pusvadītāju tehnoloģiju inovatīvo izstrādi, tostarp to, kuru pamatā ir pusvadītāju materiāls vai kuras integrētas fotonikā un veicina pusvadītāju nozares attīstību, iniciatīvai būtu jāatbalsta darbības arī attiecībā uz kvantu mikroshēmu projektēšanas bibliotēkām, izmēģinājuma līnijām kvantu mikroshēmu izveidei un izmēģinājuma līniju ražoto kvantu mikroshēmu testēšanas un validēšanas iekārtām.

| (18) | Ceturtkārt, lai veicinātu pusvadītāju tehnoloģiju izmantošanu, nodrošinātu piekļuvi projektēšanas un izmēģinājuma līniju iekārtām un novērstu prasmju trūkumu visā Savienībā, iniciatīvai būtu jādod dalībvalstīm iespēja katrā dalībvalstī izveidot vismaz vienu kompetences centru pusvadītāju jomā, uzlabojot esošos centrus vai izveidojot jaunas iekārtas. Piekļuvei publiski finansētai infrastruktūrai, piemēram, izmēģinājuma un testēšanas iekārtām, un kompetences centriem vajadzētu būt pieejamai plašam lietotāju lokam, un tā būtu uz pārredzama un nediskriminējoša pamata un saskaņā ar tirgus nosacījumiem (vai pamatojoties uz izmaksām un saprātīgu peļņu) jāpiešķir lielajiem uzņēmumiem, savukārt MVU un akadēmiskās iestādes var izmantot preferenciālu piekļuvi vai samazinātas cenas. Šāda piekļuve, tostarp starptautiskiem pētniecības un komerciāliem partneriem, var veicināt plašāku savstarpēju bagātināšanos un zinātības un izcilības pieaugumu, vienlaikus veicinot izmaksu atgūšanu. |
| --- | --- |

(18)

Ceturtkārt, lai veicinātu pusvadītāju tehnoloģiju izmantošanu, nodrošinātu piekļuvi projektēšanas un izmēģinājuma līniju iekārtām un novērstu prasmju trūkumu visā Savienībā, iniciatīvai būtu jādod dalībvalstīm iespēja katrā dalībvalstī izveidot vismaz vienu kompetences centru pusvadītāju jomā, uzlabojot esošos centrus vai izveidojot jaunas iekārtas. Piekļuvei publiski finansētai infrastruktūrai, piemēram, izmēģinājuma un testēšanas iekārtām, un kompetences centriem vajadzētu būt pieejamai plašam lietotāju lokam, un tā būtu uz pārredzama un nediskriminējoša pamata un saskaņā ar tirgus nosacījumiem (vai pamatojoties uz izmaksām un saprātīgu peļņu) jāpiešķir lielajiem uzņēmumiem, savukārt MVU un akadēmiskās iestādes var izmantot preferenciālu piekļuvi vai samazinātas cenas. Šāda piekļuve, tostarp starptautiskiem pētniecības un komerciāliem partneriem, var veicināt plašāku savstarpēju bagātināšanos un zinātības un izcilības pieaugumu, vienlaikus veicinot izmaksu atgūšanu.

| (19) | Piektkārt, Komisijai kā daļa no ieguldījumu veicināšanas pasākumiem, ko kopīgi dēvē par “Mikroshēmu fondu”, būtu jāizveido īpašs atbalsts ieguldījumiem pusvadītāju nozarē, piedāvājot gan pašu kapitāla, gan parāda risinājumus, tostarp apvienošanas instrumentu fondā InvestEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (5), ciešā sadarbībā ar Eiropas Investīciju bankas grupu un kopā ar citiem īstenošanas partneriem, piemēram, valstu attīstības veicinošām bankām un iestādēm. Mikroshēmu fonda darbībām būtu jāatbalsta dinamiskas un noturīgas pusvadītāju ekosistēmas attīstība, nodrošinot iespējas palielināt līdzekļu pieejamību, lai atbalstītu jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi, kā arī ieguldījumus visā vērtības ķēdē, tostarp citiem uzņēmumiem pusvadītāju vērtības ķēdēs. Šajā sakarā būtu jāsniedz atbalsts un skaidri norādījumi, jo īpaši MVU, ar mērķi palīdzēt tiem pieteikumu iesniegšanas procesā. Šajā kontekstā no Eiropas Inovācijas padomes tiks sagaidīts, ka tā sniegs turpmāku mērķtiecīgu atbalstu, piešķirot dotācijas un kapitāla ieguldījumus augsta riska inovatoriem, kas rada tirgu. |
| --- | --- |

(19)

Piektkārt, Komisijai kā daļa no ieguldījumu veicināšanas pasākumiem, ko kopīgi dēvē par “Mikroshēmu fondu”, būtu jāizveido īpašs atbalsts ieguldījumiem pusvadītāju nozarē, piedāvājot gan pašu kapitāla, gan parāda risinājumus, tostarp apvienošanas instrumentu fondā InvestEU, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (5), ciešā sadarbībā ar Eiropas Investīciju bankas grupu un kopā ar citiem īstenošanas partneriem, piemēram, valstu attīstības veicinošām bankām un iestādēm. Mikroshēmu fonda darbībām būtu jāatbalsta dinamiskas un noturīgas pusvadītāju ekosistēmas attīstība, nodrošinot iespējas palielināt līdzekļu pieejamību, lai atbalstītu jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi, kā arī ieguldījumus visā vērtības ķēdē, tostarp citiem uzņēmumiem pusvadītāju vērtības ķēdēs. Šajā sakarā būtu jāsniedz atbalsts un skaidri norādījumi, jo īpaši MVU, ar mērķi palīdzēt tiem pieteikumu iesniegšanas procesā. Šajā kontekstā no Eiropas Inovācijas padomes tiks sagaidīts, ka tā sniegs turpmāku mērķtiecīgu atbalstu, piešķirot dotācijas un kapitāla ieguldījumus augsta riska inovatoriem, kas rada tirgu.

| (20) | Lai pārvarētu pašreizējo sadrumstaloto publisko un privāto ieguldījumu centienu ierobežojumus, lai veicinātu integrāciju, savstarpēju bagātināšanos un atdevi no ieguldījumiem pašreizējās programmās un lai īstenotu vienotu Savienības stratēģisko redzējumu par pusvadītājiem nolūkā īstenot Savienības un dalībvalstu vērienīgo mērķi nodrošināt vadošo lomu digitālajā ekonomikā, iniciatīvai būtu jāveicina labāka koordinācija un ciešāka sinerģija starp esošajām finansēšanas programmām Savienības un valstu līmenī, labāka koordinācija un sadarbība ar nozares un galvenajām privātā sektora ieinteresētajām personām un papildu kopīgus ieguldījumus ar dalībvalstīm. Iniciatīvas īstenošanas struktūra ir paredzēta, lai apvienotu resursus no Savienības, dalībvalstīm un trešām valstīm, kas ir asociētas ar esošajām Savienības programmām, kā arī no privātā sektora. Tāpēc iniciatīvas panākumus var nodrošināt tikai kopīgi dalībvalstu un Savienības centieni atbalstīt gan ievērojamās kapitālieguldījumu izmaksas, gan virtuālo projektēšanas, testēšanas un izmēģināšanas resursu plašu pieejamību, kā arī zināšanu, prasmju un kompetenču izplatīšanu. Vajadzības gadījumā, ņemot vērā attiecīgo darbību specifiku, iniciatīvas mērķi, jo īpaši Mikroshēmu fonda darbības, būtu jāatbalsta arī, izmantojot apvienošanas mehānismu fonda InvestEU ietvaros. |
| --- | --- |

(20)

Lai pārvarētu pašreizējo sadrumstaloto publisko un privāto ieguldījumu centienu ierobežojumus, lai veicinātu integrāciju, savstarpēju bagātināšanos un atdevi no ieguldījumiem pašreizējās programmās un lai īstenotu vienotu Savienības stratēģisko redzējumu par pusvadītājiem nolūkā īstenot Savienības un dalībvalstu vērienīgo mērķi nodrošināt vadošo lomu digitālajā ekonomikā, iniciatīvai būtu jāveicina labāka koordinācija un ciešāka sinerģija starp esošajām finansēšanas programmām Savienības un valstu līmenī, labāka koordinācija un sadarbība ar nozares un galvenajām privātā sektora ieinteresētajām personām un papildu kopīgus ieguldījumus ar dalībvalstīm. Iniciatīvas īstenošanas struktūra ir paredzēta, lai apvienotu resursus no Savienības, dalībvalstīm un trešām valstīm, kas ir asociētas ar esošajām Savienības programmām, kā arī no privātā sektora. Tāpēc iniciatīvas panākumus var nodrošināt tikai kopīgi dalībvalstu un Savienības centieni atbalstīt gan ievērojamās kapitālieguldījumu izmaksas, gan virtuālo projektēšanas, testēšanas un izmēģināšanas resursu plašu pieejamību, kā arī zināšanu, prasmju un kompetenču izplatīšanu. Vajadzības gadījumā, ņemot vērā attiecīgo darbību specifiku, iniciatīvas mērķi, jo īpaši Mikroshēmu fonda darbības, būtu jāatbalsta arī, izmantojot apvienošanas mehānismu fonda InvestEU ietvaros.

| (21) | Iniciatīvas atbalsts būtu jāizmanto, lai samērīgā un izmaksu ziņā efektīvā veidā novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas, kas izriet no pusvadītāju ekosistēmas augstās kapitāla intensitātes, augstā riska un sarežģītās vides, un darbībām nevajadzētu dublēt vai izstumt privāto finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu pievienoto vērtību visā Savienībā. |
| --- | --- |

(21)

Iniciatīvas atbalsts būtu jāizmanto, lai samērīgā un izmaksu ziņā efektīvā veidā novērstu tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas ieguldījumu situācijas, kas izriet no pusvadītāju ekosistēmas augstās kapitāla intensitātes, augstā riska un sarežģītās vides, un darbībām nevajadzētu dublēt vai izstumt privāto finansējumu vai izkropļot konkurenci iekšējā tirgū. Darbībām vajadzētu būt ar nepārprotamu pievienoto vērtību visā Savienībā.

| (22) | Galvenā iniciatīvas īstenošana būtu jāuztic kopuzņēmumam “Mikroshēmas”, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2021/2085 (6) (“kopuzņēmums “Mikroshēmas”“). |
| --- | --- |

(22)

Galvenā iniciatīvas īstenošana būtu jāuztic kopuzņēmumam “Mikroshēmas”, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2021/2085 (6) (“kopuzņēmums “Mikroshēmas”“).

| (23) | Iniciatīvai būtu jābalstās uz spēcīgo zināšanu bāzi un jāpalielina sinerģija ar darbībām, ko pašlaik atbalsta Savienība un dalībvalstis, izmantojot programmas un darbības pētniecībā un inovācijā pusvadītāju jomā un piegādes ķēdes daļas attīstībā, jo īpaši pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (7) (“Apvārsnis Eiropa”), un programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (8), lai līdz 2030. gadam nostiprinātu Savienību kā globālu spēlētāju pusvadītāju tehnoloģiju un to lietojumu jomā un palielinātu tās daļu ražošanā pasaulē atbilstoši Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumam “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”. Turklāt paredzams, ka tiks mobilizēti privātie ieguldījumi, lai papildinātu iniciatīvas finansējumu, tādējādi veicinot tās mērķu sasniegšanu. Papildinot šīs darbības, iniciatīva cieši sadarbotos ar citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecības aliansi. |
| --- | --- |

(23)

Iniciatīvai būtu jābalstās uz spēcīgo zināšanu bāzi un jāpalielina sinerģija ar darbībām, ko pašlaik atbalsta Savienība un dalībvalstis, izmantojot programmas un darbības pētniecībā un inovācijā pusvadītāju jomā un piegādes ķēdes daļas attīstībā, jo īpaši pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695 (7) (“Apvārsnis Eiropa”), un programmu “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (8), lai līdz 2030. gadam nostiprinātu Savienību kā globālu spēlētāju pusvadītāju tehnoloģiju un to lietojumu jomā un palielinātu tās daļu ražošanā pasaulē atbilstoši Komisijas 2021. gada 9. marta paziņojumam “Digitālais kompass līdz 2030. gadam – Eiropas ceļam digitālajā gadu desmitā”. Turklāt paredzams, ka tiks mobilizēti privātie ieguldījumi, lai papildinātu iniciatīvas finansējumu, tādējādi veicinot tās mērķu sasniegšanu. Papildinot šīs darbības, iniciatīva cieši sadarbotos ar citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp ar Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecības aliansi.

| (24) | Lai nodrošinātu sinerģiju starp Savienības un dalībvalstu programmām, kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darba programmām iniciatīvas ietvaros būtu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2085 17. panta 2. punkta k) apakšpunktu un 137. panta aa) punktu skaidri jānošķir darbības pusvadītāju pētniecības un inovācijas atbalstam no darbībām, kuru mērķis ir attīstīt piegādes ķēdes daļas, lai nodrošinātu publiskā un privātā sektora struktūru pienācīgu līdzdalību. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu sinerģiju starp Savienības un dalībvalstu programmām, kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darba programmām iniciatīvas ietvaros būtu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2085 17. panta 2. punkta k) apakšpunktu un 137. panta aa) punktu skaidri jānošķir darbības pusvadītāju pētniecības un inovācijas atbalstam no darbībām, kuru mērķis ir attīstīt piegādes ķēdes daļas, lai nodrošinātu publiskā un privātā sektora struktūru pienācīgu līdzdalību.

| (25) | Lai veicinātu konkrētu iniciatīvas atbalstītu darbību, piemēram, virtuālas projektēšanas platformas vai izmēģinājuma līniju, īstenošanu, kā iespēja ir jāparedz jauns juridisks instruments – Eiropas Mikroshēmu infrastruktūras konsorcijs (ECIC). ECIC vajadzētu piemist tiesībsubjektībai. Tas nozīmē, ka, piesakoties uz konkrētām iniciatīvas finansētām darbībām, pieteikuma iesniedzējs var būt pats ECIC, nevis atsevišķas struktūras, kas veido ECIC. Tomēr, ievērojot Regulas (ES) 2021/2085 134. panta 3. punktu, darba programmas uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus iniciatīvas ietvaros ir atvērti dažādām sadarbības juridiskajām formām un citiem dalībniekiem, un finansējuma priekšlikumu atlasei nav balstīta uz konkrētu sadarbības juridisko formu. Galvenajam ECIC mērķim vajadzētu būt efektīvas un strukturālas sadarbības veicināšanai starp tiesību subjektiem, tostarp pētniecības un tehnoloģiju organizācijām, nozari un dalībvalstīm. ECIC būtu jāiesaista vismaz trīs dalībnieki, proti, dalībvalstis, publisko vai privāto tiesību subjekti no vismaz trim dalībvalstīm vai to kombinācija, cenšoties panākt plašu pārstāvību no visas Savienības. Kā tiesību subjektam ECIC būtu pietiekama autonomija noteikt savu sastāvu, pārvaldību, finansējumu, budžetu, kārtību finansiālajiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā no tā locekļiem, un koordināciju, intelektuālā īpašuma pārvaldību un darba metodes. ECIC locekļiem vajadzētu būt iespējai pilnībā elastīgi noteikt piemērojamos tiesību aktus, juridisko adresi un balsstiesības. To publisko un privāto tiesību subjektu atlasei, kas īsteno ECIC darba plānu, vajadzētu būt taisnīgai, pārredzamai un atklātai. Lai attiecībā uz līdzdalību nodrošinātu taisnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi, ECIC visā tā pastāvēšanas laikā vajadzētu būt atvērtam jauniem locekļiem, proti, dalībvalstīm vai publisko vai privāto tiesību subjektiem. Dalībvalstīm jo īpaši vajadzētu spēt jebkurā laikā pievienoties ECIC vai nu kā pilntiesīgiem locekļiem, vai novērotājiem, savukārt citiem publisko vai privāto tiesību subjektiem vajadzētu spēt pievienoties jebkurā laikā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, kas noteikti ECIC statūtos. Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” Publisko iestāžu padomei vajadzētu spēt verificēt ECIC atvērtību un vajadzības gadījumā ieteikt veikt konkrētus korektīvus pasākumus. ECIC izveidei nevajadzētu ietvert jaunas Savienības struktūras faktisku izveidi. Tam būtu jānovērš plaisa Savienības instrumentārijā, lai apvienotu finansējumu no dalībvalstīm, Savienības budžetu un privātos ieguldījumus konkrētu iniciatīvas atbalstītu darbību īstenošanas nolūkā. Komisijai nevajadzētu būt ECIC pusei. |
| --- | --- |

(25)

Lai veicinātu konkrētu iniciatīvas atbalstītu darbību, piemēram, virtuālas projektēšanas platformas vai izmēģinājuma līniju, īstenošanu, kā iespēja ir jāparedz jauns juridisks instruments – Eiropas Mikroshēmu infrastruktūras konsorcijs (ECIC). ECIC vajadzētu piemist tiesībsubjektībai. Tas nozīmē, ka, piesakoties uz konkrētām iniciatīvas finansētām darbībām, pieteikuma iesniedzējs var būt pats ECIC, nevis atsevišķas struktūras, kas veido ECIC. Tomēr, ievērojot Regulas (ES) 2021/2085 134. panta 3. punktu, darba programmas uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus iniciatīvas ietvaros ir atvērti dažādām sadarbības juridiskajām formām un citiem dalībniekiem, un finansējuma priekšlikumu atlasei nav balstīta uz konkrētu sadarbības juridisko formu. Galvenajam ECIC mērķim vajadzētu būt efektīvas un strukturālas sadarbības veicināšanai starp tiesību subjektiem, tostarp pētniecības un tehnoloģiju organizācijām, nozari un dalībvalstīm. ECIC būtu jāiesaista vismaz trīs dalībnieki, proti, dalībvalstis, publisko vai privāto tiesību subjekti no vismaz trim dalībvalstīm vai to kombinācija, cenšoties panākt plašu pārstāvību no visas Savienības. Kā tiesību subjektam ECIC būtu pietiekama autonomija noteikt savu sastāvu, pārvaldību, finansējumu, budžetu, kārtību finansiālajiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā no tā locekļiem, un koordināciju, intelektuālā īpašuma pārvaldību un darba metodes. ECIC locekļiem vajadzētu būt iespējai pilnībā elastīgi noteikt piemērojamos tiesību aktus, juridisko adresi un balsstiesības. To publisko un privāto tiesību subjektu atlasei, kas īsteno ECIC darba plānu, vajadzētu būt taisnīgai, pārredzamai un atklātai. Lai attiecībā uz līdzdalību nodrošinātu taisnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi, ECIC visā tā pastāvēšanas laikā vajadzētu būt atvērtam jauniem locekļiem, proti, dalībvalstīm vai publisko vai privāto tiesību subjektiem. Dalībvalstīm jo īpaši vajadzētu spēt jebkurā laikā pievienoties ECIC vai nu kā pilntiesīgiem locekļiem, vai novērotājiem, savukārt citiem publisko vai privāto tiesību subjektiem vajadzētu spēt pievienoties jebkurā laikā ar taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, kas noteikti ECIC statūtos. Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” Publisko iestāžu padomei vajadzētu spēt verificēt ECIC atvērtību un vajadzības gadījumā ieteikt veikt konkrētus korektīvus pasākumus. ECIC izveidei nevajadzētu ietvert jaunas Savienības struktūras faktisku izveidi. Tam būtu jānovērš plaisa Savienības instrumentārijā, lai apvienotu finansējumu no dalībvalstīm, Savienības budžetu un privātos ieguldījumus konkrētu iniciatīvas atbalstītu darbību īstenošanas nolūkā. Komisijai nevajadzētu būt ECIC pusei.

| (26) | Tāds ECIC, kura locekļu vidū nav privātu struktūru, ir atzīstams par starptautisku struktūru Padomes Direktīvas 2006/112/EK (9) 143. panta 1. panta g) apakšpunkta un 151. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un par starptautisku organizāciju Padomes Direktīvas (ES) 2020/262 (10) 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāds ECIC, kura locekļu vidū ir privātas struktūras, nebūtu atzīstams par šādu starptautisku struktūru vai šādu starptautisku organizāciju. |
| --- | --- |

(26)

Tāds ECIC, kura locekļu vidū nav privātu struktūru, ir atzīstams par starptautisku struktūru Padomes Direktīvas 2006/112/EK (9) 143. panta 1. panta g) apakšpunkta un 151. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un par starptautisku organizāciju Padomes Direktīvas (ES) 2020/262 (10) 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Tāds ECIC, kura locekļu vidū ir privātas struktūras, nebūtu atzīstams par šādu starptautisku struktūru vai šādu starptautisku organizāciju.

| (27) | Pētniecība un izstrāde Savienībā arvien vairāk tiek pakļauta praksei, kuras mērķis ir piesavināties konfidenciālu informāciju, komercnoslēpumus un aizsargātus datus, piemēram, intelektuālā īpašuma zādzība, uzspiesta tehnoloģiju pārnese un rūpnieciskā spiegošana. Lai novērstu negatīvu ietekmi uz Savienības interesēm un iniciatīvas mērķiem, ir jāpieņem tāda pieeja, kas nodrošina, ka tiek aizsargāta piekļuve sensitīvai informācijai vai rezultātiem, tostarp datiem un zinātībai, un to izmantošana, īpašumtiesību uz rezultātiem drošība un nodošana, kā arī ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargāts saturs, kas radīts saistībā ar iniciatīvas atbalstītajām darbībām vai to rezultātā. Lai nodrošinātu minēto aizsardzību, visām darbībām, ko atbalsta ar iniciatīvu un ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, būtu jāatbilst minēto programmu attiecīgajiem noteikumiem, piemēram, par tādu subjektu dalību, kas iedibināti programmas asociētajās trešās valstīs, par dotāciju nolīgumiem, īpašumtiesībām un aizsardzību, drošību, izmantošanu un izplatīšanu, nodošanu un licencēšanu un piekļuves tiesībām. Īstenojot minētās programmas, ir iespējams paredzēt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz nodošanas un licencēšanas ierobežojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 40. panta 4. punktu un tiesību subjektu, kas iedibināti konkrētās asociētajās valstīs vai citās trešās valstīs, dalības ierobežošanu Savienības un dalībvalstu stratēģisko aktīvu, interešu, autonomijas vai drošības apsvērumu dēļ saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 22. panta 5. punktu un Regulas (ES) 2021/694 12. panta 6. punktu. Turklāt sensitīvas informācijas apstrāde, drošība, konfidencialitāte, komercnoslēpumu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība būtu jāreglamentē ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām (ES) 2016/943 (11) un 2004/48/EK (12), un valstu tiesību aktiem. Komisija un dalībvalstis var aizsargāt tehnoloģiju nodošanu tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar Savienības un valstu drošības interesēm saistībā ar ieguldījumiem iekārtās, kuras ietilpst šīs regulas darbības jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452 (13). |
| --- | --- |

(27)

Pētniecība un izstrāde Savienībā arvien vairāk tiek pakļauta praksei, kuras mērķis ir piesavināties konfidenciālu informāciju, komercnoslēpumus un aizsargātus datus, piemēram, intelektuālā īpašuma zādzība, uzspiesta tehnoloģiju pārnese un rūpnieciskā spiegošana. Lai novērstu negatīvu ietekmi uz Savienības interesēm un iniciatīvas mērķiem, ir jāpieņem tāda pieeja, kas nodrošina, ka tiek aizsargāta piekļuve sensitīvai informācijai vai rezultātiem, tostarp datiem un zinātībai, un to izmantošana, īpašumtiesību uz rezultātiem drošība un nodošana, kā arī ar intelektuālā īpašuma tiesībām aizsargāts saturs, kas radīts saistībā ar iniciatīvas atbalstītajām darbībām vai to rezultātā. Lai nodrošinātu minēto aizsardzību, visām darbībām, ko atbalsta ar iniciatīvu un ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, būtu jāatbilst minēto programmu attiecīgajiem noteikumiem, piemēram, par tādu subjektu dalību, kas iedibināti programmas asociētajās trešās valstīs, par dotāciju nolīgumiem, īpašumtiesībām un aizsardzību, drošību, izmantošanu un izplatīšanu, nodošanu un licencēšanu un piekļuves tiesībām. Īstenojot minētās programmas, ir iespējams paredzēt īpašus noteikumus, jo īpaši attiecībā uz nodošanas un licencēšanas ierobežojumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 40. panta 4. punktu un tiesību subjektu, kas iedibināti konkrētās asociētajās valstīs vai citās trešās valstīs, dalības ierobežošanu Savienības un dalībvalstu stratēģisko aktīvu, interešu, autonomijas vai drošības apsvērumu dēļ saskaņā ar Regulas (ES) 2021/695 22. panta 5. punktu un Regulas (ES) 2021/694 12. panta 6. punktu. Turklāt sensitīvas informācijas apstrāde, drošība, konfidencialitāte, komercnoslēpumu un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība būtu jāreglamentē ar Savienības tiesību aktiem, tostarp ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām (ES) 2016/943 (11) un 2004/48/EK (12), un valstu tiesību aktiem. Komisija un dalībvalstis var aizsargāt tehnoloģiju nodošanu tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar Savienības un valstu drošības interesēm saistībā ar ieguldījumiem iekārtās, kuras ietilpst šīs regulas darbības jomā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/452 (13).

| (28) | Lai atvieglotu piekļuvi tehniskajām zināšanām un nodrošinātu zināšanu izplatīšanu visā Savienībā, kā arī atbalstītu dažādās prasmju iniciatīvas, būtu jāizveido kompetences centru tīkls. Šajā nolūkā kopuzņēmumam “Mikroshēmas” būtu jāizveido kompetences centru izveides procedūra, tostarp atlases kritēriji, kā arī sīkākas detaļas par šajā regulā minēto uzdevumu un funkciju īstenošanu. Tīklu veidojošie kompetences centri būtu jāizraugās kopuzņēmumam “Mikroshēmas”, un tiem vajadzētu būt būtiskai vispārējai autonomijai noteikt savu organizatorisko struktūru, sastāvu un darba metodes. Tomēr to organizatoriskajai struktūrai, sastāvam un darba metodēm būtu jāatbilst šīs regulas un iniciatīvas mērķiem un jāveicina to sasniegšana. |
| --- | --- |

(28)

Lai atvieglotu piekļuvi tehniskajām zināšanām un nodrošinātu zināšanu izplatīšanu visā Savienībā, kā arī atbalstītu dažādās prasmju iniciatīvas, būtu jāizveido kompetences centru tīkls. Šajā nolūkā kopuzņēmumam “Mikroshēmas” būtu jāizveido kompetences centru izveides procedūra, tostarp atlases kritēriji, kā arī sīkākas detaļas par šajā regulā minēto uzdevumu un funkciju īstenošanu. Tīklu veidojošie kompetences centri būtu jāizraugās kopuzņēmumam “Mikroshēmas”, un tiem vajadzētu būt būtiskai vispārējai autonomijai noteikt savu organizatorisko struktūru, sastāvu un darba metodes. Tomēr to organizatoriskajai struktūrai, sastāvam un darba metodēm būtu jāatbilst šīs regulas un iniciatīvas mērķiem un jāveicina to sasniegšana.

| (29) | Kompetences centriem būtu jāveicina Savienības vadošās pozīcijas saglabāšana attiecībā uz mikroshēmu pētniecības, izstrādes, inovācijas un projektēšanas spējām, pievēršot galveno vērību pētniecības, izstrādes, inovācijas un projektēšanas veicināšanai, kā arī ražošanai. Lai sasniegtu šo mērķi, ir būtiski veicināt cilvēku potenciālu un prasmes ar izglītību zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) priekšmetos līdz pēcdoktorantūrai. Konkrētāk, kompetences centriem būtu jāsniedz pakalpojumi pusvadītāju jomas ieinteresētajām personām, tostarp jaunuzņēmumiem un MVU. Piemēri cita starpā ir piekļuves izmēģinājuma līnijām un virtuālajai projektēšanas platformai atvieglošana, mācību un prasmju pilnveides nodrošināšana, atbalsts ieguldītāju atrašanai, esošo vietējo kompetenču izmantošana vai saziņa ar attiecīgajām vertikālajām nozarēm. Pakalpojumi būtu jāsniedz atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā. Katram kompetences centram vajadzētu būt savienotam ar Eiropas kompetences centru tīklu pusvadītāju jomā un veidot daļu no minētā tīkla, un būtu jādarbojas kā punktam, kas ļauj piekļūt citiem tīkla mezgliem. Šajā sakarā būtu maksimāli jāpalielina sinerģijas ar līdzīgām esošajām struktūrām, piemēram, Eiropas digitālās inovācijas centriem, kas izveidoti ar programmu “Digitālā Eiropa”. Piemēram, dalībvalstis par kompetences centru šīs regulas nolūkiem varētu izraudzīties tādu esošu Eiropas digitālās inovācijas centru, kas koncentrējas uz pusvadītājiem, ar noteikumu, ka netiek pārkāpts dubultas finansēšanas aizliegums. |
| --- | --- |

(29)

Kompetences centriem būtu jāveicina Savienības vadošās pozīcijas saglabāšana attiecībā uz mikroshēmu pētniecības, izstrādes, inovācijas un projektēšanas spējām, pievēršot galveno vērību pētniecības, izstrādes, inovācijas un projektēšanas veicināšanai, kā arī ražošanai. Lai sasniegtu šo mērķi, ir būtiski veicināt cilvēku potenciālu un prasmes ar izglītību zinātnes, tehnoloģiju, inženierzinātņu un matemātikas (STEM) priekšmetos līdz pēcdoktorantūrai. Konkrētāk, kompetences centriem būtu jāsniedz pakalpojumi pusvadītāju jomas ieinteresētajām personām, tostarp jaunuzņēmumiem un MVU. Piemēri cita starpā ir piekļuves izmēģinājuma līnijām un virtuālajai projektēšanas platformai atvieglošana, mācību un prasmju pilnveides nodrošināšana, atbalsts ieguldītāju atrašanai, esošo vietējo kompetenču izmantošana vai saziņa ar attiecīgajām vertikālajām nozarēm. Pakalpojumi būtu jāsniedz atklātā, pārredzamā un nediskriminējošā veidā. Katram kompetences centram vajadzētu būt savienotam ar Eiropas kompetences centru tīklu pusvadītāju jomā un veidot daļu no minētā tīkla, un būtu jādarbojas kā punktam, kas ļauj piekļūt citiem tīkla mezgliem. Šajā sakarā būtu maksimāli jāpalielina sinerģijas ar līdzīgām esošajām struktūrām, piemēram, Eiropas digitālās inovācijas centriem, kas izveidoti ar programmu “Digitālā Eiropa”. Piemēram, dalībvalstis par kompetences centru šīs regulas nolūkiem varētu izraudzīties tādu esošu Eiropas digitālās inovācijas centru, kas koncentrējas uz pusvadītājiem, ar noteikumu, ka netiek pārkāpts dubultas finansēšanas aizliegums.

| (30) | Mikroshēmu projektēšana ir būtiska spēja ieviest jebkādu inovāciju un funkcionalitāti elektroniskos risinājumos, kas pielāgoti dažādiem lietojumiem un pusvadītāju lietotāju vajadzībām. Tādējādi projektēšana ir pusvadītāju vērtības ķēdes pamatā, un ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt projektēšanas spēju paplašināšanu Savienībā. Lai atzītu projektēšanas centru būtisko lomu un to ieguldījumu Eiropas izcilībā progresīvu mikroshēmu projektēšanā, piedāvājot pakalpojumus vai stiprinot projektēšanas prasmes un spējas Savienībā, Komisijai būtu jāspēj piešķirt “izcilības projektēšanas centra” zīmi. Ņemot vērā to nozīmi noturīgas pusvadītāju ekosistēmas nodrošināšanā, būtu jāuzskata, ka izcilības projektēšanas centri ir sabiedrības interesēs. Lai veicinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, dalībvalstīm būtu jāspēj samērīgā veidā piemērot atbalsta pasākumus, ja šādi izcilības projektēšanas centri ir MVU. Tas attiecīgā gadījumā neskar Komisijas kompetenci valsts atbalsta jomā saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, un Komisijas 2022. gada 19. oktobra paziņojumu “Nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai”. Nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai mērķis ir veicināt pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības, kas tirgus nepilnību dēļ nebūtu iespējamas bez valsts atbalsta. Šajā sakarā, pamatojoties uz Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai, dalībvalstis, ievērojot konkrētus nosacījumus, varētu sniegt vajadzīgos stimulus uzņēmumiem un pētniecības kopienai, lai veiktu šīs svarīgās darbības un ieguldījumus šajā jomā. Saskaņā ar Nostādnēm par valsts atbalstu noteikumiem pētniecībai, izstrādei un inovācijai atbalsta maksimālo intensitāti līdz 80 % varētu atļaut piemērot vidējo uzņēmumu pētniecības un izstrādes projektiem, savukārt mazo uzņēmumu projektiem varētu atļaut piemērot atbalsta maksimālo intensitāti līdz 90 %. Turklāt, lai maksimāli palielinātu sinerģiju, kompetences centriem, kas izveidoti iniciatīvas ietvaros un koncentrējas uz progresīvu mikroshēmu projektēšanu, būtu jāspēj pieteikties “izcilības projektēšanas centra” zīmes saņemšanai. Tajā pašā laikā dalībvalstis varētu izraudzīties izcilības projektēšanas centru kā savu kompetences centra kandidātu. |
| --- | --- |

(30)

Mikroshēmu projektēšana ir būtiska spēja ieviest jebkādu inovāciju un funkcionalitāti elektroniskos risinājumos, kas pielāgoti dažādiem lietojumiem un pusvadītāju lietotāju vajadzībām. Tādējādi projektēšana ir pusvadītāju vērtības ķēdes pamatā, un ir ārkārtīgi svarīgi atbalstīt projektēšanas spēju paplašināšanu Savienībā. Lai atzītu projektēšanas centru būtisko lomu un to ieguldījumu Eiropas izcilībā progresīvu mikroshēmu projektēšanā, piedāvājot pakalpojumus vai stiprinot projektēšanas prasmes un spējas Savienībā, Komisijai būtu jāspēj piešķirt “izcilības projektēšanas centra” zīmi. Ņemot vērā to nozīmi noturīgas pusvadītāju ekosistēmas nodrošināšanā, būtu jāuzskata, ka izcilības projektēšanas centri ir sabiedrības interesēs. Lai veicinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, dalībvalstīm būtu jāspēj samērīgā veidā piemērot atbalsta pasākumus, ja šādi izcilības projektēšanas centri ir MVU. Tas attiecīgā gadījumā neskar Komisijas kompetenci valsts atbalsta jomā saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, un Komisijas 2022. gada 19. oktobra paziņojumu “Nostādnes par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai”. Nostādņu par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai mērķis ir veicināt pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības, kas tirgus nepilnību dēļ nebūtu iespējamas bez valsts atbalsta. Šajā sakarā, pamatojoties uz Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai, dalībvalstis, ievērojot konkrētus nosacījumus, varētu sniegt vajadzīgos stimulus uzņēmumiem un pētniecības kopienai, lai veiktu šīs svarīgās darbības un ieguldījumus šajā jomā. Saskaņā ar Nostādnēm par valsts atbalstu noteikumiem pētniecībai, izstrādei un inovācijai atbalsta maksimālo intensitāti līdz 80 % varētu atļaut piemērot vidējo uzņēmumu pētniecības un izstrādes projektiem, savukārt mazo uzņēmumu projektiem varētu atļaut piemērot atbalsta maksimālo intensitāti līdz 90 %. Turklāt, lai maksimāli palielinātu sinerģiju, kompetences centriem, kas izveidoti iniciatīvas ietvaros un koncentrējas uz progresīvu mikroshēmu projektēšanu, būtu jāspēj pieteikties “izcilības projektēšanas centra” zīmes saņemšanai. Tajā pašā laikā dalībvalstis varētu izraudzīties izcilības projektēšanas centru kā savu kompetences centra kandidātu.

| (31) | Lai veicinātu vajadzīgo ražošanas un saistīto projektēšanas spēju izveidi un tādējādi nodrošinātu piegādes drošību un pastiprinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, piemērots var būt valsts atbalsts, ar noteikumu, ka tas nerada izkropļojumus iekšējā tirgū. Šajā sakarā ir jāsaskaņo noteikti nosacījumi, kuri paredzēti uzņēmējiem, lai Savienības līmenī varētu īstenot tādus konkrētus projektus, kas veicina šīs regulas mērķu sasniegšanu un nošķir divu veidu mehānismus, proti, integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas. Nošķirošajam faktoram, pēc kura kvalificēt vienu vai otru mehānisma veidu, vajadzētu būt uzņēmējdarbības modelim. ES atvērtās fabrikas piedāvā ražošanas jaudu citiem uzņēmumiem. Integrētās ražotnes ražo saviem komerciāliem nolūkiem un – papildus ražošanai – varētu savā uzņēmējdarbības modelī integrēt citus piegādes ķēdes posmus, piemēram, produktu projektēšanu un pārdošanu. |
| --- | --- |

(31)

Lai veicinātu vajadzīgo ražošanas un saistīto projektēšanas spēju izveidi un tādējādi nodrošinātu piegādes drošību un pastiprinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, piemērots var būt valsts atbalsts, ar noteikumu, ka tas nerada izkropļojumus iekšējā tirgū. Šajā sakarā ir jāsaskaņo noteikti nosacījumi, kuri paredzēti uzņēmējiem, lai Savienības līmenī varētu īstenot tādus konkrētus projektus, kas veicina šīs regulas mērķu sasniegšanu un nošķir divu veidu mehānismus, proti, integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas. Nošķirošajam faktoram, pēc kura kvalificēt vienu vai otru mehānisma veidu, vajadzētu būt uzņēmējdarbības modelim. ES atvērtās fabrikas piedāvā ražošanas jaudu citiem uzņēmumiem. Integrētās ražotnes ražo saviem komerciāliem nolūkiem un – papildus ražošanai – varētu savā uzņēmējdarbības modelī integrēt citus piegādes ķēdes posmus, piemēram, produktu projektēšanu un pārdošanu.

| (32) | Integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām būtu jānodrošina spējas pusvadītāju ražošanā vai tādu iekārtu vai šādu iekārtu galveno sastāvdaļu ražošanā, kuras galvenokārt izmanto pusvadītāju ražošanā, kas ir “pirmās šāda veida” Savienībā un kas veicina piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību iekšējā tirgū. Kvalificējošais faktors atzīšanai par “pirmo šāda veida” iekārtu ir inovatīva elementa ieviešana iekšējā tirgū attiecībā uz ražošanas procesiem vai galaproduktu, kuru pamatā varētu būt jauni vai esoši tehnoloģiju mezgli. Attiecīgie inovācijas elementi varētu būt tehnoloģijas mezgls vai substrāta materiāls, vai pieejas, kuru rezultātā tiek uzlabota datošanas jauda vai citi snieguma raksturlielumi, energoefektivitāte, drošības, drošuma vai uzticamības līmenis, kā arī jaunu funkciju, piemēram, mākslīgā intelekta (MI), atmiņas ietilpības vai citu funkciju, integrācija. Inovācijas piemēri ir arī dažādu tādu procesu integrācija, kas nodrošina efektivitātes pieaugumu vai iepakojuma un montāžas automatizāciju. Attiecībā uz ieguvumiem vides jomā inovācijas elementi ietver izmantotās enerģijas, ūdens vai ķīmisko vielu daudzuma kvantificējamu samazināšanu vai pārstrādājamības uzlabošanu. Minētos inovācijas elementus varētu piemērot gan nobriedušiem, gan modernāko tehnoloģiju mezgliem. Šādai inovācijai Savienībā vēl nevajadzētu faktiski pastāvēt vai par tās izveidi vēl nevajadzētu būt uzņemtām faktiskām saistībām. Piemēram, līdzīga inovācija pētniecībā un izstrādē vai maza mēroga ražošanā ne vienmēr izslēgtu iespēju pēc tam to kvalificēt kā “pirmo šāda veida” iekārtu. Ja tiek uzstādīta jauna vai būtiski modernizēta iekārta, to varētu kvalificēt kā “pirmo šāda veida” iekārtu. |
| --- | --- |

(32)

Integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām būtu jānodrošina spējas pusvadītāju ražošanā vai tādu iekārtu vai šādu iekārtu galveno sastāvdaļu ražošanā, kuras galvenokārt izmanto pusvadītāju ražošanā, kas ir “pirmās šāda veida” Savienībā un kas veicina piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību iekšējā tirgū. Kvalificējošais faktors atzīšanai par “pirmo šāda veida” iekārtu ir inovatīva elementa ieviešana iekšējā tirgū attiecībā uz ražošanas procesiem vai galaproduktu, kuru pamatā varētu būt jauni vai esoši tehnoloģiju mezgli. Attiecīgie inovācijas elementi varētu būt tehnoloģijas mezgls vai substrāta materiāls, vai pieejas, kuru rezultātā tiek uzlabota datošanas jauda vai citi snieguma raksturlielumi, energoefektivitāte, drošības, drošuma vai uzticamības līmenis, kā arī jaunu funkciju, piemēram, mākslīgā intelekta (MI), atmiņas ietilpības vai citu funkciju, integrācija. Inovācijas piemēri ir arī dažādu tādu procesu integrācija, kas nodrošina efektivitātes pieaugumu vai iepakojuma un montāžas automatizāciju. Attiecībā uz ieguvumiem vides jomā inovācijas elementi ietver izmantotās enerģijas, ūdens vai ķīmisko vielu daudzuma kvantificējamu samazināšanu vai pārstrādājamības uzlabošanu. Minētos inovācijas elementus varētu piemērot gan nobriedušiem, gan modernāko tehnoloģiju mezgliem. Šādai inovācijai Savienībā vēl nevajadzētu faktiski pastāvēt vai par tās izveidi vēl nevajadzētu būt uzņemtām faktiskām saistībām. Piemēram, līdzīga inovācija pētniecībā un izstrādē vai maza mēroga ražošanā ne vienmēr izslēgtu iespēju pēc tam to kvalificēt kā “pirmo šāda veida” iekārtu. Ja tiek uzstādīta jauna vai būtiski modernizēta iekārta, to varētu kvalificēt kā “pirmo šāda veida” iekārtu.

| (33) | Ja ES atvērtā fabrika piedāvā ražošanas jaudu uzņēmumiem, kas nav saistīti ar iekārtas operatoru, ES atvērtajai fabrikai būtu jāizveido, jāievieš un jāuztur pienācīga un efektīva funkcionālā nodalīšana, lai novērstu konfidenciālas informācijas apmaiņu starp iekšējo un ārējo ražošanu. Tam būtu jāattiecas uz jebkuru informāciju, kas iegūta projektēšanas un ražošanas sākumposma vai beiguposma procesā. |
| --- | --- |

(33)

Ja ES atvērtā fabrika piedāvā ražošanas jaudu uzņēmumiem, kas nav saistīti ar iekārtas operatoru, ES atvērtajai fabrikai būtu jāizveido, jāievieš un jāuztur pienācīga un efektīva funkcionālā nodalīšana, lai novērstu konfidenciālas informācijas apmaiņu starp iekšējo un ārējo ražošanu. Tam būtu jāattiecas uz jebkuru informāciju, kas iegūta projektēšanas un ražošanas sākumposma vai beiguposma procesā.

| (34) | Lai integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas par tādām varētu kvalificēties, to izveidei vajadzētu nepārprotami pozitīvi ietekmēt Savienības pusvadītāju vērtības ķēdi vidējā termiņā un ilgtermiņā ar plašākām sekām, kas neaptver tikai attiecīgo uzņēmumu vai dalībvalsti, nolūkā garantēt piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību un veicināt Savienības divējādo zaļo un digitālo pārkārtošanos. Lai integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas par tādām varētu kvalificēties, var tikt apsvērtas dažādas darbības, kuru mērķis ir radīt pozitīvu plašāku ietekmi. Piemēri cita starpā var būt nodrošināt piekļuvi ražošanas iekārtām par tirgus maksu; procesu projektēšanas komplektus piešķirt mazākiem projektēšanas uzņēmumiem vai virtuālajai projektēšanas platformai; izplatīt to veikto pētniecības un izstrādes darbību rezultātus; iesaistīties sadarbībā pētniecības jomā ar Eiropas universitātēm un pētniecības institūtiem; sadarboties ar valsts iestādēm vai izglītības un profesionālās izglītības iestādēm, lai veicinātu prasmju pilnveidi; sniegt ieguldījumu Savienības mēroga pētniecības projektos; vai piedāvāt īpašas atbalsta iespējas jaunuzņēmumiem un MVU. Ietekme uz vairākām dalībvalstīm, tostarp attiecībā uz kohēzijas mērķiem, būtu jāuzskata par vienu no rādītājiem, kas liecina par integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas nepārprotamu pozitīvu ietekmi uz pusvadītāju vērtības ķēdi Savienībā. |
| --- | --- |

(34)

Lai integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas par tādām varētu kvalificēties, to izveidei vajadzētu nepārprotami pozitīvi ietekmēt Savienības pusvadītāju vērtības ķēdi vidējā termiņā un ilgtermiņā ar plašākām sekām, kas neaptver tikai attiecīgo uzņēmumu vai dalībvalsti, nolūkā garantēt piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību un veicināt Savienības divējādo zaļo un digitālo pārkārtošanos. Lai integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas par tādām varētu kvalificēties, var tikt apsvērtas dažādas darbības, kuru mērķis ir radīt pozitīvu plašāku ietekmi. Piemēri cita starpā var būt nodrošināt piekļuvi ražošanas iekārtām par tirgus maksu; procesu projektēšanas komplektus piešķirt mazākiem projektēšanas uzņēmumiem vai virtuālajai projektēšanas platformai; izplatīt to veikto pētniecības un izstrādes darbību rezultātus; iesaistīties sadarbībā pētniecības jomā ar Eiropas universitātēm un pētniecības institūtiem; sadarboties ar valsts iestādēm vai izglītības un profesionālās izglītības iestādēm, lai veicinātu prasmju pilnveidi; sniegt ieguldījumu Savienības mēroga pētniecības projektos; vai piedāvāt īpašas atbalsta iespējas jaunuzņēmumiem un MVU. Ietekme uz vairākām dalībvalstīm, tostarp attiecībā uz kohēzijas mērķiem, būtu jāuzskata par vienu no rādītājiem, kas liecina par integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas nepārprotamu pozitīvu ietekmi uz pusvadītāju vērtības ķēdi Savienībā.

| (35) | Ir svarīgi, lai uz integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām netiktu attiecināta trešo valstu noteikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību eksteritoriāla piemērošana, kas varētu apdraudēt to spēju izmantot savu infrastruktūru, programmatūru, pakalpojumus, iekārtas, aktīvus, resursus, intelektuālo īpašumu vai zinātību, kas vajadzīgi, lai izpildītu pienākumu attiecībā uz prioritāriem pasūtījumiem saskaņā ar šo regulu, kurš tām būtu jāuzņemas. |
| --- | --- |

(35)

Ir svarīgi, lai uz integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām netiktu attiecināta trešo valstu noteikto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību eksteritoriāla piemērošana, kas varētu apdraudēt to spēju izmantot savu infrastruktūru, programmatūru, pakalpojumus, iekārtas, aktīvus, resursus, intelektuālo īpašumu vai zinātību, kas vajadzīgi, lai izpildītu pienākumu attiecībā uz prioritāriem pasūtījumiem saskaņā ar šo regulu, kurš tām būtu jāuzņemas.

| (36) | Ņemot vērā pusvadītāju tehnoloģiju straujo attīstību un lai stiprinātu Savienības turpmāko rūpniecisko konkurētspēju, integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām būtu Savienībā jāiegulda nepārtrauktā inovācijā, lai sasniegtu konkrētus panākumus pusvadītāju tehnoloģiju jomā vai sagatavotu nākamās paaudzes tehnoloģijas. Ņemot to vērā, integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām vajadzētu spēt testēt jaunas norises un eksperimentēt ar tām, izmantojot preferenciālu piekļuvi izmēģinājuma līnijām, kas izveidotas ar iniciatīvu, šajā sakarā pamatojoties uz paātrināti izskatītiem pieteikumiem attiecībā uz to pakalpojumiem. Šādai preferenciālai piekļuvei nebūtu jāizslēdz un jāliedz citu ieinteresēto uzņēmumu, jo īpaši jaunuzņēmumu un MVU, efektīva piekļuve izmēģinājuma līnijām saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā pusvadītāju tehnoloģiju straujo attīstību un lai stiprinātu Savienības turpmāko rūpniecisko konkurētspēju, integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām būtu Savienībā jāiegulda nepārtrauktā inovācijā, lai sasniegtu konkrētus panākumus pusvadītāju tehnoloģiju jomā vai sagatavotu nākamās paaudzes tehnoloģijas. Ņemot to vērā, integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām vajadzētu spēt testēt jaunas norises un eksperimentēt ar tām, izmantojot preferenciālu piekļuvi izmēģinājuma līnijām, kas izveidotas ar iniciatīvu, šajā sakarā pamatojoties uz paātrināti izskatītiem pieteikumiem attiecībā uz to pakalpojumiem. Šādai preferenciālai piekļuvei nebūtu jāizslēdz un jāliedz citu ieinteresēto uzņēmumu, jo īpaši jaunuzņēmumu un MVU, efektīva piekļuve izmēģinājuma līnijām saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem.

| (37) | Ņemot vērā kvalificēta un prasmīga darbaspēka nozīmi šīs regulas mērķu sasniegšanā, integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām būtu jāatbalsta Savienības talantu plūsma, attīstot un izmantojot izglītojošu un ar prasmju apguvi saistītu apmācību un palielinot kvalificēta un prasmīga darbaspēka fondu. |
| --- | --- |

(37)

Ņemot vērā kvalificēta un prasmīga darbaspēka nozīmi šīs regulas mērķu sasniegšanā, integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām būtu jāatbalsta Savienības talantu plūsma, attīstot un izmantojot izglītojošu un ar prasmju apguvi saistītu apmācību un palielinot kvalificēta un prasmīga darbaspēka fondu.

| (38) | Lai nodrošinātu vienotu un pārredzamu procedūru nolūkā iegūt integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas statusu, lēmums par šā statusa piešķiršanu būtu Komisijai jāpieņem pēc tam, kad atsevišķs uzņēmums vai vairāku uzņēmumu konsorcijs ir iesniedzis pieteikumu. Minētajam statusam vajadzētu būt atvērtam gan attiecībā uz jaunas pusvadītāju ražošanas iekārtas uzstādīšanu, gan esošas pusvadītāju ražošanas iekārtas ievērojamu izvēršanu vai inovatīvu pārveidi. Lai ņemtu vērā to, cik svarīga ir koordinēta un saskaņota plānotā mehānisma īstenošana, Komisijai savā novērtējumā būtu jāņem vērā vienas vai vairāku tādu dalībvalstu, kurās pieteikuma iesniedzējs plāno izveidot savas iekārtas, gatavība atbalstīt šādu iekārtu izveidi. Turklāt, novērtējot uzņēmējdarbības plāna dzīvotspēju, Komisija varētu ņemt vērā pieteikuma iesniedzēja kopējos datus. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu vienotu un pārredzamu procedūru nolūkā iegūt integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas statusu, lēmums par šā statusa piešķiršanu būtu Komisijai jāpieņem pēc tam, kad atsevišķs uzņēmums vai vairāku uzņēmumu konsorcijs ir iesniedzis pieteikumu. Minētajam statusam vajadzētu būt atvērtam gan attiecībā uz jaunas pusvadītāju ražošanas iekārtas uzstādīšanu, gan esošas pusvadītāju ražošanas iekārtas ievērojamu izvēršanu vai inovatīvu pārveidi. Lai ņemtu vērā to, cik svarīga ir koordinēta un saskaņota plānotā mehānisma īstenošana, Komisijai savā novērtējumā būtu jāņem vērā vienas vai vairāku tādu dalībvalstu, kurās pieteikuma iesniedzējs plāno izveidot savas iekārtas, gatavība atbalstīt šādu iekārtu izveidi. Turklāt, novērtējot uzņēmējdarbības plāna dzīvotspēju, Komisija varētu ņemt vērā pieteikuma iesniedzēja kopējos datus.

| (39) | Ņemot vērā tiesības, kas saistītas ar integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas atzīšanu, Komisijai būtu jāuzrauga, vai iekārtas, kurām piešķirts minētais statuss, joprojām atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Ja tas tā vairs nav, Komisijai vajadzētu būt tiesībām atkārtoti izskatīt un vajadzības gadījumā atcelt minēto statusu un attiecīgi ar šo statusu saistītās tiesības. Jebkurš lēmums par statusa atcelšanu būtu jāpieņem tikai pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, un tam vajadzētu būt pienācīgi motivētam. Attiecīgi uzņēmumam, kas ekspluatē integrēto ražotni vai ES atvērto fabriku, vajadzētu būt iespējai proaktīvi pieprasīt statusa ilguma vai īstenošanas plānu pārskatīšanu, ja neparedzēti ārēji apstākļi, piemēram, nopietni traucējumi, kam ir tieša ekonomiska ietekme uz atzīto iekārtu, varētu ietekmēt tā spēju ievērot kritērijus. Lai ņemtu vērā to, ka lielākā daļa tiesību tiek piešķirtas izveides posmā, pat statusa atcelšanas gadījumā iekārtām arī turpmāk vajadzētu būt pienākumam izpildīt prioritāros pasūtījumus uz atlikušo laiku līdz brīdim, kad būtu beidzies statusa termiņš. |
| --- | --- |

(39)

Ņemot vērā tiesības, kas saistītas ar integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas atzīšanu, Komisijai būtu jāuzrauga, vai iekārtas, kurām piešķirts minētais statuss, joprojām atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. Ja tas tā vairs nav, Komisijai vajadzētu būt tiesībām atkārtoti izskatīt un vajadzības gadījumā atcelt minēto statusu un attiecīgi ar šo statusu saistītās tiesības. Jebkurš lēmums par statusa atcelšanu būtu jāpieņem tikai pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, un tam vajadzētu būt pienācīgi motivētam. Attiecīgi uzņēmumam, kas ekspluatē integrēto ražotni vai ES atvērto fabriku, vajadzētu būt iespējai proaktīvi pieprasīt statusa ilguma vai īstenošanas plānu pārskatīšanu, ja neparedzēti ārēji apstākļi, piemēram, nopietni traucējumi, kam ir tieša ekonomiska ietekme uz atzīto iekārtu, varētu ietekmēt tā spēju ievērot kritērijus. Lai ņemtu vērā to, ka lielākā daļa tiesību tiek piešķirtas izveides posmā, pat statusa atcelšanas gadījumā iekārtām arī turpmāk vajadzētu būt pienākumam izpildīt prioritāros pasūtījumus uz atlikušo laiku līdz brīdim, kad būtu beidzies statusa termiņš.

| (40) | Ņemot vērā to nozīmi piegādes drošības garantēšanā un noturīgas pusvadītāju ekosistēmas nodrošināšanā, būtu jāuzskata, ka integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas ir sabiedrības interesēs. Pusvadītāju piegādes drošības nodrošināšana ir svarīga arī digitalizācijai, kas ļauj īstenot zaļo pārkārtošanos daudzās citās nozarēs. Lai piesaistītu ieguldījumus Savienības pusvadītāju nozarei un sekmētu pusvadītāju piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, dalībvalstis var piemērot atbalsta pasākumus, tostarp stimulus, un sniegt integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām administratīvu atbalstu valsts atļauju piešķiršanas procedūrās. Tas attiecīgā gadījumā neskar Komisijas kompetenci valsts atbalsta jomā saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Lai nodrošinātu pareizu un efektīvu valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, Komisija savā 2022. gada 8. februāra paziņojumā “Eiropas mikroshēmu akts” jau ir atzinusi nepieciešamību izvērtēt katru gadījumu atsevišķi attiecībā uz valsts atbalstu, kas piešķirts progresīvām pusvadītāju ražotnēm, lai nodrošinātu Savienības piegādes drošību un piegādes ķēdes noturību, vienlaikus radot būtisku pozitīvu ietekmi uz ekonomiku kopumā. Turklāt, lai paātrinātu lēmumu pieņemšanas procesu, paralēli tiks veiktas integrēto ražotņu vai ES atvērto fabriku atzīšanas un attiecīgā gadījumā valsts atbalsta apstiprināšanas procedūras. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta integrēto ražotņu un ES atvērto fabriku izveide saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Sniedzot atbalsta pasākumus integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām, dalībvalstīm būtu jāspēj apsvērt iespēju noteikt nediskriminējošas prasības, kas saistītas ar intelektuālo aizsardzību un drošību, tostarp kiberdrošību, un konfidencialitāti, un tās varētu ieteikt riska mazināšanas pasākumus, lai novērstu konkrētus riskus, kas saistīti ar iejaukšanos, uzspiestu tehnoloģiju pārnesi un intelektuālā īpašuma zādzību, ko veic subjekti no trešām valstīm. |
| --- | --- |

(40)

Ņemot vērā to nozīmi piegādes drošības garantēšanā un noturīgas pusvadītāju ekosistēmas nodrošināšanā, būtu jāuzskata, ka integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas ir sabiedrības interesēs. Pusvadītāju piegādes drošības nodrošināšana ir svarīga arī digitalizācijai, kas ļauj īstenot zaļo pārkārtošanos daudzās citās nozarēs. Lai piesaistītu ieguldījumus Savienības pusvadītāju nozarei un sekmētu pusvadītāju piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, dalībvalstis var piemērot atbalsta pasākumus, tostarp stimulus, un sniegt integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām administratīvu atbalstu valsts atļauju piešķiršanas procedūrās. Tas attiecīgā gadījumā neskar Komisijas kompetenci valsts atbalsta jomā saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Lai nodrošinātu pareizu un efektīvu valsts atbalsta noteikumu piemērošanu, Komisija savā 2022. gada 8. februāra paziņojumā “Eiropas mikroshēmu akts” jau ir atzinusi nepieciešamību izvērtēt katru gadījumu atsevišķi attiecībā uz valsts atbalstu, kas piešķirts progresīvām pusvadītāju ražotnēm, lai nodrošinātu Savienības piegādes drošību un piegādes ķēdes noturību, vienlaikus radot būtisku pozitīvu ietekmi uz ekonomiku kopumā. Turklāt, lai paātrinātu lēmumu pieņemšanas procesu, paralēli tiks veiktas integrēto ražotņu vai ES atvērto fabriku atzīšanas un attiecīgā gadījumā valsts atbalsta apstiprināšanas procedūras. Dalībvalstīm būtu jāatbalsta integrēto ražotņu un ES atvērto fabriku izveide saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Sniedzot atbalsta pasākumus integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām, dalībvalstīm būtu jāspēj apsvērt iespēju noteikt nediskriminējošas prasības, kas saistītas ar intelektuālo aizsardzību un drošību, tostarp kiberdrošību, un konfidencialitāti, un tās varētu ieteikt riska mazināšanas pasākumus, lai novērstu konkrētus riskus, kas saistīti ar iejaukšanos, uzspiestu tehnoloģiju pārnesi un intelektuālā īpašuma zādzību, ko veic subjekti no trešām valstīm.

| (41) | Lai veicinātu nepieciešamo saistīto projektēšanas spēju izveidi, dalībvalstis var sniegt atbalstu šādām darbībām saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, pamatojoties uz LESD 107. un 108. pantu, tostarp saskaņā ar Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai vai Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014 (14). |
| --- | --- |

(41)

Lai veicinātu nepieciešamo saistīto projektēšanas spēju izveidi, dalībvalstis var sniegt atbalstu šādām darbībām saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, pamatojoties uz LESD 107. un 108. pantu, tostarp saskaņā ar Nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, izstrādei un inovācijai vai Komisijas Regulu (ES) Nr. 651/2014 (14).

| (42) | Integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas ir jāizveido pēc iespējas ātrāk, vienlaikus līdz minimumam samazinot administratīvo slogu. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm pieteikumi, kas saistīti ar integrēto ražotņu un ES atvērtās fabrikas plānošanu, būvniecību un ekspluatāciju, būtu jāizskata pēc iespējas ātrāk. Dalībvalstīm būtu jāspēj iecelt iestādi, kas atvieglos un koordinēs atļauju piešķiršanas procesus un kas varētu iecelt koordinatoru, kurš pilda projekta vienotā kontaktpunkta funkcijas. Turklāt, ja tas vajadzīgs atkāpes piešķiršanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK (15) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (16), šo iekārtu izveidi un darbību var uzskatīt par tādu, kas ir sevišķi svarīgas sabiedrības interesēs minēto direktīvu nozīmē, ar noteikumu, ka ir izpildīti citi minētajos noteikumos paredzētie nosacījumi. Tas neskar citu Savienības vides tiesību aktu piemērojamību vai īstenošanu. |
| --- | --- |

(42)

Integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas ir jāizveido pēc iespējas ātrāk, vienlaikus līdz minimumam samazinot administratīvo slogu. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm pieteikumi, kas saistīti ar integrēto ražotņu un ES atvērtās fabrikas plānošanu, būvniecību un ekspluatāciju, būtu jāizskata pēc iespējas ātrāk. Dalībvalstīm būtu jāspēj iecelt iestādi, kas atvieglos un koordinēs atļauju piešķiršanas procesus un kas varētu iecelt koordinatoru, kurš pilda projekta vienotā kontaktpunkta funkcijas. Turklāt, ja tas vajadzīgs atkāpes piešķiršanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/43/EEK (15) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (16), šo iekārtu izveidi un darbību var uzskatīt par tādu, kas ir sevišķi svarīgas sabiedrības interesēs minēto direktīvu nozīmē, ar noteikumu, ka ir izpildīti citi minētajos noteikumos paredzētie nosacījumi. Tas neskar citu Savienības vides tiesību aktu piemērojamību vai īstenošanu.

| (43) | Inovatīvi augsto tehnoloģiju uzņēmumi arvien vairāk tiek pakļauti praksei, kuras mērķis ir piesavināties konfidenciālu informāciju, komercnoslēpumus un aizsargātus datus, piemēram, intelektuālā īpašuma zādzība, neatļauta kopēšana, uzspiesta tehnoloģiju pārnese, ekonomiskā spiegošana vai konfidencialitātes prasību pārkāpumi, ko veic Savienībā, bet jo īpaši no tās ārpuses. Jaunākās norises, piemēram, plašāka ārpakalpojumu izmantošana, garākas globālās vērtības ķēdes un plašāka informācijas un sakaru tehnoloģijas izmantošana palielina šādas prakses izmantošanas risku. Konfidenciālas informācijas, komercnoslēpumu un aizsargātu datu nelikumīga iegūšana, izmantošana vai izpaušana apdraud spēju iegūt pirmā tirgus dalībnieka peļņu no ar inovāciju saistītajiem centieniem. Lai nodrošinātu konfidenciālas informācijas, komercnoslēpumu un aizsargātu datu aizsardzību, šī regula būtu jāīsteno tā, lai pilnībā tiktu ievērots Savienības un starptautiskais datu un intelektuālā īpašuma aizsardzības un izpildes regulējums, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/29/EK (17), Direktīvas 2004/48/EK un (ES) 2016/943, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (18). Lai turpinātu novērst galvenos piegādes ķēdes riskus, dalībvalstis var izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2022/2555 (19) paredzēto iespēju veikt kritiski svarīgo piegādes ķēžu koordinētus drošības riska novērtējumus, kā tas tika darīts attiecībā uz 5G tīkliem saskaņā ar Komisijas Ieteikumu (ES) 2019/534 (20), ar mērķi katrā nozarē identificēt attiecīgos apdraudējumus un neaizsargātību un apzināt pasākumus, riska mazināšanas plānus un paraugpraksi, lai mazinātu kritiskās atkarības, iespējamos vienotos darbības traucējumu punktus, apdraudējumus, neaizsargātību un citus ar piegādes ķēdi saistītos riskus. |
| --- | --- |

(43)

Inovatīvi augsto tehnoloģiju uzņēmumi arvien vairāk tiek pakļauti praksei, kuras mērķis ir piesavināties konfidenciālu informāciju, komercnoslēpumus un aizsargātus datus, piemēram, intelektuālā īpašuma zādzība, neatļauta kopēšana, uzspiesta tehnoloģiju pārnese, ekonomiskā spiegošana vai konfidencialitātes prasību pārkāpumi, ko veic Savienībā, bet jo īpaši no tās ārpuses. Jaunākās norises, piemēram, plašāka ārpakalpojumu izmantošana, garākas globālās vērtības ķēdes un plašāka informācijas un sakaru tehnoloģijas izmantošana palielina šādas prakses izmantošanas risku. Konfidenciālas informācijas, komercnoslēpumu un aizsargātu datu nelikumīga iegūšana, izmantošana vai izpaušana apdraud spēju iegūt pirmā tirgus dalībnieka peļņu no ar inovāciju saistītajiem centieniem. Lai nodrošinātu konfidenciālas informācijas, komercnoslēpumu un aizsargātu datu aizsardzību, šī regula būtu jāīsteno tā, lai pilnībā tiktu ievērots Savienības un starptautiskais datu un intelektuālā īpašuma aizsardzības un izpildes regulējums, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/29/EK (17), Direktīvas 2004/48/EK un (ES) 2016/943, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (18). Lai turpinātu novērst galvenos piegādes ķēdes riskus, dalībvalstis var izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2022/2555 (19) paredzēto iespēju veikt kritiski svarīgo piegādes ķēžu koordinētus drošības riska novērtējumus, kā tas tika darīts attiecībā uz 5G tīkliem saskaņā ar Komisijas Ieteikumu (ES) 2019/534 (20), ar mērķi katrā nozarē identificēt attiecīgos apdraudējumus un neaizsargātību un apzināt pasākumus, riska mazināšanas plānus un paraugpraksi, lai mazinātu kritiskās atkarības, iespējamos vienotos darbības traucējumu punktus, apdraudējumus, neaizsargātību un citus ar piegādes ķēdi saistītos riskus.

| (44) | Iekšējais tirgus gūtu lielu labumu no kopīgiem standartiem attiecībā uz zaļām, ilgtspējīgi ražotām, uzticamām un drošām mikroshēmām. Nākotnes viedajām ierīcēm, sistēmām un savienojamības platformām būs jābalstās uz modernām pusvadītāju mikroshēmām, un tām būs jāatbilst zaļajām, uzticības un kiberdrošības prasībām, kas lielā mērā būs atkarīgas no pamatā esošās tehnoloģijas iezīmēm. Šajā nolūkā Savienībai būtu jāizstrādā atsauces sertifikācijas procedūras un jāpieprasa nozarei kopīgi izstrādāt šādas procedūras konkrētām nozarēm un tehnoloģijām, kam var būt liela sociālā ietekme. |
| --- | --- |

(44)

Iekšējais tirgus gūtu lielu labumu no kopīgiem standartiem attiecībā uz zaļām, ilgtspējīgi ražotām, uzticamām un drošām mikroshēmām. Nākotnes viedajām ierīcēm, sistēmām un savienojamības platformām būs jābalstās uz modernām pusvadītāju mikroshēmām, un tām būs jāatbilst zaļajām, uzticības un kiberdrošības prasībām, kas lielā mērā būs atkarīgas no pamatā esošās tehnoloģijas iezīmēm. Šajā nolūkā Savienībai būtu jāizstrādā atsauces sertifikācijas procedūras un jāpieprasa nozarei kopīgi izstrādāt šādas procedūras konkrētām nozarēm un tehnoloģijām, kam var būt liela sociālā ietekme.

| (45) | Ņemot to vērā, Komisijai, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi un pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas, būtu jāapzina nozares un produkti, kuru pamatā ir pusvadītāju tehnoloģijas vai kuras tās plaši izmanto un kam ir nepieciešamas sertificētas zaļas, uzticamas un drošas mikroshēmas. Šādu nozaru un produktu apzināšana varētu veicināt Eiropas un starptautisko riska pārvaldības standartu ieviešanu. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot to vērā, Komisijai, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi un pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas, būtu jāapzina nozares un produkti, kuru pamatā ir pusvadītāju tehnoloģijas vai kuras tās plaši izmanto un kam ir nepieciešamas sertificētas zaļas, uzticamas un drošas mikroshēmas. Šādu nozaru un produktu apzināšana varētu veicināt Eiropas un starptautisko riska pārvaldības standartu ieviešanu.

| (46) | Ņemot vērā pusvadītāju piegādes ķēdes sarežģītību un deficīta risku nākotnē, šajā regulā būtu jāparedz instrumenti koordinētai pieejai attiecībā uz pusvadītāju nozares stratēģisko kartēšanu un uzraudzību un iespējamo tirgus traucējumu efektīvu risināšanu samērīgā veidā. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā pusvadītāju piegādes ķēdes sarežģītību un deficīta risku nākotnē, šajā regulā būtu jāparedz instrumenti koordinētai pieejai attiecībā uz pusvadītāju nozares stratēģisko kartēšanu un uzraudzību un iespējamo tirgus traucējumu efektīvu risināšanu samērīgā veidā.

| (47) | Pusvadītāju nozares stratēģiskās kartēšanas mērķim vajadzētu būt sniegt analīzi par Savienības stiprajām un vājajām pusēm globālajās pusvadītāju nozarēs, lai sniegtu pamatu pasākumiem piegādes drošības un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturības nodrošināšanai. Šajā sakarā stratēģiskajā kartēšanā būtu jāapzina tādi faktori kā galvenie produkti un kritiskā infrastruktūra iekšējā tirgū, kas ir atkarīgi no pusvadītāju piegādes, galvenās lietotāju nozares un to pašreizējas un gaidāmās vajadzības, Savienības pusvadītāju piegādes ķēdes galvenie segmenti, tehnoloģiskās iezīmes, atkarība no trešo valstu tehnoloģijām un piegādātājiem un Savienības pusvadītāju nozares vājās vietas, pašreizējās un paredzamās vajadzības pēc prasmēm un piekļuves kvalificētam darbaspēkam, kā arī attiecīgā gadījumā ārkārtas situāciju instrumentārija pasākumu potenciālā ietekme. Stratēģiskā kartēšana būtu jāveic, pamatojoties uz publiski un komerciāli pieejamiem datiem un, vajadzības gadījumā, uz datiem, kas iegūti ar brīvprātīgiem informācijas pieprasījumiem uzņēmumiem, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi. |
| --- | --- |

(47)

Pusvadītāju nozares stratēģiskās kartēšanas mērķim vajadzētu būt sniegt analīzi par Savienības stiprajām un vājajām pusēm globālajās pusvadītāju nozarēs, lai sniegtu pamatu pasākumiem piegādes drošības un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturības nodrošināšanai. Šajā sakarā stratēģiskajā kartēšanā būtu jāapzina tādi faktori kā galvenie produkti un kritiskā infrastruktūra iekšējā tirgū, kas ir atkarīgi no pusvadītāju piegādes, galvenās lietotāju nozares un to pašreizējas un gaidāmās vajadzības, Savienības pusvadītāju piegādes ķēdes galvenie segmenti, tehnoloģiskās iezīmes, atkarība no trešo valstu tehnoloģijām un piegādātājiem un Savienības pusvadītāju nozares vājās vietas, pašreizējās un paredzamās vajadzības pēc prasmēm un piekļuves kvalificētam darbaspēkam, kā arī attiecīgā gadījumā ārkārtas situāciju instrumentārija pasākumu potenciālā ietekme. Stratēģiskā kartēšana būtu jāveic, pamatojoties uz publiski un komerciāli pieejamiem datiem un, vajadzības gadījumā, uz datiem, kas iegūti ar brīvprātīgiem informācijas pieprasījumiem uzņēmumiem, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi.

| (48) | Lai prognozētu turpmākus traucējumus dažādos pusvadītāju vērtības ķēdes posmos un tirdzniecībā Savienībā un sagatavotos tiem, Komisijai ar Eiropas Pusvadītāju padomes palīdzību un balstoties uz stratēģiskās kartēšanas rezultātiem, būtu jānosaka un jāizstrādā agrīnās brīdināšanas rādītāju saraksts. Šādi rādītāji varētu ietvert sagatavošanas laika netipisku pieaugumu, pusvadītāju vai piemērotu ražošanas iekārtu ražošanai nepieciešamo izejvielu, starpproduktu un cilvēkkapitāla pieejamību, prognozēto pusvadītāju pieprasījumu Savienības un pasaules tirgos, cenu pieaugumu, kas pārsniedz normālas cenu svārstības, negadījumu, uzbrukumu, dabas katastrofu vai citu nopietnu notikumu ietekmi, tirdzniecības politikas, tarifu, eksporta ierobežojumu, tirdzniecības šķēršļu un citu ar tirdzniecību saistītu pasākumu ietekmi, kā arī galveno tirgus dalībnieku uzņēmumu slēgšanas, pārvietošanas vai iegādes ietekmi. Komisijas veiktās uzraudzības darbības būtu jākoncentrē uz šiem agrīnās brīdināšanas rādītājiem. |
| --- | --- |

(48)

Lai prognozētu turpmākus traucējumus dažādos pusvadītāju vērtības ķēdes posmos un tirdzniecībā Savienībā un sagatavotos tiem, Komisijai ar Eiropas Pusvadītāju padomes palīdzību un balstoties uz stratēģiskās kartēšanas rezultātiem, būtu jānosaka un jāizstrādā agrīnās brīdināšanas rādītāju saraksts. Šādi rādītāji varētu ietvert sagatavošanas laika netipisku pieaugumu, pusvadītāju vai piemērotu ražošanas iekārtu ražošanai nepieciešamo izejvielu, starpproduktu un cilvēkkapitāla pieejamību, prognozēto pusvadītāju pieprasījumu Savienības un pasaules tirgos, cenu pieaugumu, kas pārsniedz normālas cenu svārstības, negadījumu, uzbrukumu, dabas katastrofu vai citu nopietnu notikumu ietekmi, tirdzniecības politikas, tarifu, eksporta ierobežojumu, tirdzniecības šķēršļu un citu ar tirdzniecību saistītu pasākumu ietekmi, kā arī galveno tirgus dalībnieku uzņēmumu slēgšanas, pārvietošanas vai iegādes ietekmi. Komisijas veiktās uzraudzības darbības būtu jākoncentrē uz šiem agrīnās brīdināšanas rādītājiem.

| (49) | Tā kā pusvadītāju vērtības ķēdes ar dažādiem dalībniekiem ir sarežģītas, strauji mainīgas un savstarpēji saistītas, ir vajadzīga koordinēta pieeja uzraudzībai, lai palielinātu spēju mazināt riskus, kas var negatīvi ietekmēt pusvadītāju piegādi, un uzlabotu izpratni par pusvadītāju vērtības ķēdes dinamiku. Komisijai, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi, būtu jāuzrauga pusvadītāju vērtības ķēde, īpašu uzmanību pievēršot agrīnās brīdināšanas rādītājiem un apzinot riska mazināšanas un pārredzamības palielināšanas paraugprakses piemērus pusvadītāju vērtības ķēdē tā, lai tas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, neradītu pārmērīgu administratīvo slogu. |
| --- | --- |

(49)

Tā kā pusvadītāju vērtības ķēdes ar dažādiem dalībniekiem ir sarežģītas, strauji mainīgas un savstarpēji saistītas, ir vajadzīga koordinēta pieeja uzraudzībai, lai palielinātu spēju mazināt riskus, kas var negatīvi ietekmēt pusvadītāju piegādi, un uzlabotu izpratni par pusvadītāju vērtības ķēdes dinamiku. Komisijai, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi, būtu jāuzrauga pusvadītāju vērtības ķēde, īpašu uzmanību pievēršot agrīnās brīdināšanas rādītājiem un apzinot riska mazināšanas un pārredzamības palielināšanas paraugprakses piemērus pusvadītāju vērtības ķēdē tā, lai tas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, neradītu pārmērīgu administratīvo slogu.

| (50) | Lai samazinātu slogu uzņēmumiem, kas ir iesaistīti minētajā uzraudzībā, un nodrošinātu, ka iegūto informāciju var apkopot jēgpilnā veidā, Komisijai būtu jāparedz standartizēti un droši līdzekļi jebkādai informācijas vākšanai. Šiem līdzekļiem būtu jānodrošina, ka visa savāktā informācija tiek apstrādāta konfidenciāli, nodrošinot komercnoslēpuma ievērošanu un kiberdrošību. |
| --- | --- |

(50)

Lai samazinātu slogu uzņēmumiem, kas ir iesaistīti minētajā uzraudzībā, un nodrošinātu, ka iegūto informāciju var apkopot jēgpilnā veidā, Komisijai būtu jāparedz standartizēti un droši līdzekļi jebkādai informācijas vākšanai. Šiem līdzekļiem būtu jānodrošina, ka visa savāktā informācija tiek apstrādāta konfidenciāli, nodrošinot komercnoslēpuma ievērošanu un kiberdrošību.

| (51) | Attiecīgie konstatējumi, tostarp attiecīgo ieinteresēto personu un nozares apvienību sniegtā informācija, būtu jāiesniedz Eiropas Pusvadītāju padomei, lai nodrošinātu regulāru informācijas apmaiņu un informācijas iekļaušanu pusvadītāju vērtības ķēžu uzraudzības pārskatā. |
| --- | --- |

(51)

Attiecīgie konstatējumi, tostarp attiecīgo ieinteresēto personu un nozares apvienību sniegtā informācija, būtu jāiesniedz Eiropas Pusvadītāju padomei, lai nodrošinātu regulāru informācijas apmaiņu un informācijas iekļaušanu pusvadītāju vērtības ķēžu uzraudzības pārskatā.

| (52) | Lai varētu veikt minētās uzraudzības darbības, dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm būtu jāizveido kontaktu saraksts ar visiem attiecīgajiem uzņēmumiem, kuri darbojas pusvadītāju piegādes ķēdē un kuri ir iedibināti to valsts teritorijā. Minētajam sarakstam būtu jāļauj identificēt atbilstošus respondentus brīvprātīgu informācijas pieprasījumu gadījumā. Sarakstam nevajadzētu būt izsmeļošam. Ar sarakstu būtu jārīkojas tā, ka tiek pilnībā ievēroti piemērojamie konfidencialitātes noteikumi. |
| --- | --- |

(52)

Lai varētu veikt minētās uzraudzības darbības, dalībvalstu valsts kompetentajām iestādēm būtu jāizveido kontaktu saraksts ar visiem attiecīgajiem uzņēmumiem, kuri darbojas pusvadītāju piegādes ķēdē un kuri ir iedibināti to valsts teritorijā. Minētajam sarakstam būtu jāļauj identificēt atbilstošus respondentus brīvprātīgu informācijas pieprasījumu gadījumā. Sarakstam nevajadzētu būt izsmeļošam. Ar sarakstu būtu jārīkojas tā, ka tiek pilnībā ievēroti piemērojamie konfidencialitātes noteikumi.

| (53) | Atbilstošu cilvēkresursu, finanšu un tehnisko resursu pieejamība ļautu efektīvi īstenot šajā regulā noteiktos uzdevumus un sekmētu tajā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tādēļ, neskarot budžeta procedūru un tās administratīvo autonomiju, Komisijai būtu optimāli jāizmanto resursi, lai nodrošinātu, ka tā var efektīvi pildīt savus pienākumus un īstenot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(53)

Atbilstošu cilvēkresursu, finanšu un tehnisko resursu pieejamība ļautu efektīvi īstenot šajā regulā noteiktos uzdevumus un sekmētu tajā izvirzīto mērķu sasniegšanu. Tādēļ, neskarot budžeta procedūru un tās administratīvo autonomiju, Komisijai būtu optimāli jāizmanto resursi, lai nodrošinātu, ka tā var efektīvi pildīt savus pienākumus un īstenot savas pilnvaras saskaņā ar šo regulu.

| (54) | Tiek uzskatīts, ka vairāki uzņēmumi, kas sniedz pusvadītāju pakalpojumus vai preces, ir būtiski efektīvai pusvadītāju piegādes ķēdei Savienības pusvadītāju ekosistēmā, ņemot vērā to Savienības uzņēmumu skaitu, kuri paļaujas uz to ražojumiem, to Savienības vai pasaules tirgus daļu, to nozīmi pietiekama piegādes līmeņa nodrošināšanā vai to produktu vai pakalpojumu piegādes traucējumu iespējamo ietekmi. Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju būtu jāapzina šie galvenie tirgus dalībnieki to teritorijā. |
| --- | --- |

(54)

Tiek uzskatīts, ka vairāki uzņēmumi, kas sniedz pusvadītāju pakalpojumus vai preces, ir būtiski efektīvai pusvadītāju piegādes ķēdei Savienības pusvadītāju ekosistēmā, ņemot vērā to Savienības uzņēmumu skaitu, kuri paļaujas uz to ražojumiem, to Savienības vai pasaules tirgus daļu, to nozīmi pietiekama piegādes līmeņa nodrošināšanā vai to produktu vai pakalpojumu piegādes traucējumu iespējamo ietekmi. Dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju būtu jāapzina šie galvenie tirgus dalībnieki to teritorijā.

| (55) | Saskaņā ar 4. pantu Regulā (ES) 2019/452, nosakot, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, dalībvalstis un Komisija var apsvērt to iespējamo ietekmi uz kritiskām tehnoloģijām un divējāda lietojuma precēm, kas definētas Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009 (21) 2. panta 1) punktā, tostarp pusvadītājiem. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar 4. pantu Regulā (ES) 2019/452, nosakot, vai ārvalstu tiešie ieguldījumi varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību, dalībvalstis un Komisija var apsvērt to iespējamo ietekmi uz kritiskām tehnoloģijām un divējāda lietojuma precēm, kas definētas Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009 (21) 2. panta 1) punktā, tostarp pusvadītājiem.

| (56) | Veicot uzraudzību, dalībvalstīm būtu īpaši jāņem vērā galveno tirgus dalībnieku īstenoto darbību integritāte. Attiecīgā dalībvalsts uz šādiem jautājumiem varētu vērst Eiropas Pusvadītāju padomes uzmanību. |
| --- | --- |

(56)

Veicot uzraudzību, dalībvalstīm būtu īpaši jāņem vērā galveno tirgus dalībnieku īstenoto darbību integritāte. Attiecīgā dalībvalsts uz šādiem jautājumiem varētu vērst Eiropas Pusvadītāju padomes uzmanību.

| (57) | Lai varētu prognozēt iespējamo deficītu, valstu kompetentajām iestādēm būtu jābrīdina Komisija, ja tām kļūst zināms par pusvadītāju piegādes nopietnu traucējumu risku vai ja to rīcībā ir konkrēta un ticama informācija par jebkādu citu būtisku riska faktoru vai notikumu materializēšanos. Lai nodrošinātu koordinētu pieeju, Komisijai, kad tā uzzina par pusvadītāju piegādes nopietnu traucējumu risku vai ja tās rīcībā ir konkrēta vai ticama informācija par jebkādu citu būtisku riska faktoru vai notikumu materializēšanos, pēc brīdinājuma vai pēc starptautisko partneru sniegtas informācijas saņemšanas būtu jāsasauc Eiropas Pusvadītāju padomes ārkārtas sanāksme, lai apspriestu traucējumu smagumu un iespējamo krīzes posma aktivizēšanas procedūras uzsākšanu, kā arī to, vai dalībvalstīm varētu būt lietderīgi, nepieciešami un samērīgi kā preventīvu pasākumu veikt koordinētu kopīgu iepirkumu, kā arī jāsāk dialogs ar ieinteresētajām personām, lai apzinātu, sagatavotu un, iespējams, koordinētu šādus preventīvus pasākumus. Eiropas Pusvadītāju padomei un Komisijai minētajā dialogā būtu jāņem vērā pusvadītāju vērtības ķēdes ieinteresēto personu viedokļi. Komisijai būtu jākonsultējas un jāsadarbojas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai kopīgi novērstu piegādes ķēdes traucējumus saskaņā ar starptautiskajām saistībām un neskarot procesuālās prasības. |
| --- | --- |

(57)

Lai varētu prognozēt iespējamo deficītu, valstu kompetentajām iestādēm būtu jābrīdina Komisija, ja tām kļūst zināms par pusvadītāju piegādes nopietnu traucējumu risku vai ja to rīcībā ir konkrēta un ticama informācija par jebkādu citu būtisku riska faktoru vai notikumu materializēšanos. Lai nodrošinātu koordinētu pieeju, Komisijai, kad tā uzzina par pusvadītāju piegādes nopietnu traucējumu risku vai ja tās rīcībā ir konkrēta vai ticama informācija par jebkādu citu būtisku riska faktoru vai notikumu materializēšanos, pēc brīdinājuma vai pēc starptautisko partneru sniegtas informācijas saņemšanas būtu jāsasauc Eiropas Pusvadītāju padomes ārkārtas sanāksme, lai apspriestu traucējumu smagumu un iespējamo krīzes posma aktivizēšanas procedūras uzsākšanu, kā arī to, vai dalībvalstīm varētu būt lietderīgi, nepieciešami un samērīgi kā preventīvu pasākumu veikt koordinētu kopīgu iepirkumu, kā arī jāsāk dialogs ar ieinteresētajām personām, lai apzinātu, sagatavotu un, iespējams, koordinētu šādus preventīvus pasākumus. Eiropas Pusvadītāju padomei un Komisijai minētajā dialogā būtu jāņem vērā pusvadītāju vērtības ķēdes ieinteresēto personu viedokļi. Komisijai būtu jākonsultējas un jāsadarbojas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai kopīgi novērstu piegādes ķēdes traucējumus saskaņā ar starptautiskajām saistībām un neskarot procesuālās prasības.

| (58) | Pusvadītāju krīzes posms būtu jāaktivizē tad, ja ir konkrēti, nopietni un ticami pierādījumi par šādu krīzi. Pusvadītāju krīze rodas tad, ja rodas nopietni pusvadītāju piegādes traucējumi vai nopietni šķēršļi pusvadītāju tirdzniecībai Savienībā, izraisot pusvadītāju, starpproduktu vai izejvielu vai apstrādātu materiālu ievērojamu trūkumu, un šāds būtisks trūkums kavē kritiski svarīgās nozarēs izmantoto būtisko produktu, piemēram, medicīnas un diagnostikas aprīkojuma, piegādi, remontu un apkopi tādā mērā, ka tam būtu nopietna negatīva ietekme uz kritiski svarīgo nozaru darbību, ņemot vērā to ietekmi uz sabiedrību, ekonomiku un drošību Savienībā. |
| --- | --- |

(58)

Pusvadītāju krīzes posms būtu jāaktivizē tad, ja ir konkrēti, nopietni un ticami pierādījumi par šādu krīzi. Pusvadītāju krīze rodas tad, ja rodas nopietni pusvadītāju piegādes traucējumi vai nopietni šķēršļi pusvadītāju tirdzniecībai Savienībā, izraisot pusvadītāju, starpproduktu vai izejvielu vai apstrādātu materiālu ievērojamu trūkumu, un šāds būtisks trūkums kavē kritiski svarīgās nozarēs izmantoto būtisko produktu, piemēram, medicīnas un diagnostikas aprīkojuma, piegādi, remontu un apkopi tādā mērā, ka tam būtu nopietna negatīva ietekme uz kritiski svarīgo nozaru darbību, ņemot vērā to ietekmi uz sabiedrību, ekonomiku un drošību Savienībā.

| (59) | Ja Komisijai kļūst zināms par iespējamu pusvadītāju krīzi, nolūkā nodrošināt elastīgu un efektīvu reakciju uz šādu pusvadītāju krīzi tai būtu jānovērtē, vai ir izpildīti nosacījumi krīzes posma aktivizēšanai. Ja šis novērtējums sniedz konkrētus, nopietnus un ticamus pierādījumus par pusvadītāju krīzi, Komisijai vajadzētu spēt iesniegt Padomei priekšlikumu par krīzes posma aktivizēšanu uz iepriekš noteiktu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ņemot vērā Eiropas Pusvadītāju padomes atzinumu. Komisijai būtu jāizvērtē nepieciešamība pagarināt posma ilgumu vai to priekšlaicīgi izbeigt un jāuzsāk šāda procedūra, ja šāda vajadzība tiktu noskaidrota, ņemot vērā Eiropas Pusvadītāju padomes atzinumu. |
| --- | --- |

(59)

Ja Komisijai kļūst zināms par iespējamu pusvadītāju krīzi, nolūkā nodrošināt elastīgu un efektīvu reakciju uz šādu pusvadītāju krīzi tai būtu jānovērtē, vai ir izpildīti nosacījumi krīzes posma aktivizēšanai. Ja šis novērtējums sniedz konkrētus, nopietnus un ticamus pierādījumus par pusvadītāju krīzi, Komisijai vajadzētu spēt iesniegt Padomei priekšlikumu par krīzes posma aktivizēšanu uz iepriekš noteiktu laikposmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ņemot vērā Eiropas Pusvadītāju padomes atzinumu. Komisijai būtu jāizvērtē nepieciešamība pagarināt posma ilgumu vai to priekšlaicīgi izbeigt un jāuzsāk šāda procedūra, ja šāda vajadzība tiktu noskaidrota, ņemot vērā Eiropas Pusvadītāju padomes atzinumu.

| (60) | Ņemot vērā sensitīvo raksturu, kāds ir krīzes posma aktivizēšanai un iespējamiem pasākumiem, kurus var veikt, lai uz to reaģētu, tostarp būtisko ietekmi, kāda šādiem pasākumiem varētu būt uz privātiem uzņēmumiem Savienībā, būtu jāpiešķir Padomei pilnvaras pieņemt īstenošanas aktu attiecībā uz krīzes posma aktivizēšanu, pagarināšanu un izbeigšanu pusvadītāju krīzes situācijā. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā sensitīvo raksturu, kāds ir krīzes posma aktivizēšanai un iespējamiem pasākumiem, kurus var veikt, lai uz to reaģētu, tostarp būtisko ietekmi, kāda šādiem pasākumiem varētu būt uz privātiem uzņēmumiem Savienībā, būtu jāpiešķir Padomei pilnvaras pieņemt īstenošanas aktu attiecībā uz krīzes posma aktivizēšanu, pagarināšanu un izbeigšanu pusvadītāju krīzes situācijā.

| (61) | Krīzes posmā nepieciešama cieša sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm un visu to valsts pasākumu koordinēšana, kas veikti attiecībā uz pusvadītāju piegādes ķēdi, lai ar vajadzīgo saskaņotību, noturību un efektivitāti novērstu traucējumus. Šajā nolūkā Eiropas Pusvadītāju padomei vajadzības gadījumā būtu jārīko ārkārtas sanāksmes. Visu veikto pasākumu ilgums būtu stingri jāierobežo ar krīzes posma ilgumu. |
| --- | --- |

(61)

Krīzes posmā nepieciešama cieša sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm un visu to valsts pasākumu koordinēšana, kas veikti attiecībā uz pusvadītāju piegādes ķēdi, lai ar vajadzīgo saskaņotību, noturību un efektivitāti novērstu traucējumus. Šajā nolūkā Eiropas Pusvadītāju padomei vajadzības gadījumā būtu jārīko ārkārtas sanāksmes. Visu veikto pasākumu ilgums būtu stingri jāierobežo ar krīzes posma ilgumu.

| (62) | Lai Savienība varētu ātri, efektīvi un koordinēti reaģēt uz pusvadītāju krīzi, ar Eiropas Pusvadītāju padomes starpniecību ir laikus jāsniedz jaunākā informācija par operatīvās situācijas attīstību Komisijai un dalībvalstīm, kā arī ir jānodrošina, ka ir iespējams veikt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu pusvadītāju piegādi skartajām kritiski svarīgajām nozarēm. Kad tiek aktivizēts krīzes posms, būtu jāapzina un jāīsteno piemēroti, efektīvi un samērīgi pasākumi, neskarot iespējamu turpmāku starptautisku sadarbību ar attiecīgajiem partneriem, lai mazinātu krīzes situācijas attīstību. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāpieprasa informācija no uzņēmumiem visā pusvadītāju piegādes ķēdē. Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai, ja tas ir nepieciešami un samērīgi, prasīt, lai integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas pieņem un nosaka par prioritāru krīzes sakarā būtisku produktu ražošanas pasūtījumu un rīkoties kā centralizēto iepirkumu struktūrai, kad to pilnvarojušas dalībvalstis. Komisijai vajadzētu ierobežot pasākumus, attiecinot tos tikai uz dažām kritiski svarīgām nozarēm. Eiropas Pusvadītāju padome var arī novērtēt un konsultēt par piemērotiem un efektīviem pasākumiem. Turklāt Eiropas Pusvadītāju padome var konsultēt par nepieciešamību ieviest aizsardzības pasākumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/479 (22). Visu ārkārtas pasākumu izmantošanai vajadzētu būt samērīgai, un tai jāaprobežojas tikai ar pusvadītāju krīzes risināšanai nepieciešamo Savienības interesēs. Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par veiktajiem pasākumiem un to pamatā esošajiem iemesliem. Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, var izdot papildu norādījumus par ārkārtas pasākumu īstenošanu un izmantošanu. |
| --- | --- |

(62)

Lai Savienība varētu ātri, efektīvi un koordinēti reaģēt uz pusvadītāju krīzi, ar Eiropas Pusvadītāju padomes starpniecību ir laikus jāsniedz jaunākā informācija par operatīvās situācijas attīstību Komisijai un dalībvalstīm, kā arī ir jānodrošina, ka ir iespējams veikt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu pusvadītāju piegādi skartajām kritiski svarīgajām nozarēm. Kad tiek aktivizēts krīzes posms, būtu jāapzina un jāīsteno piemēroti, efektīvi un samērīgi pasākumi, neskarot iespējamu turpmāku starptautisku sadarbību ar attiecīgajiem partneriem, lai mazinātu krīzes situācijas attīstību. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāpieprasa informācija no uzņēmumiem visā pusvadītāju piegādes ķēdē. Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai, ja tas ir nepieciešami un samērīgi, prasīt, lai integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas pieņem un nosaka par prioritāru krīzes sakarā būtisku produktu ražošanas pasūtījumu un rīkoties kā centralizēto iepirkumu struktūrai, kad to pilnvarojušas dalībvalstis. Komisijai vajadzētu ierobežot pasākumus, attiecinot tos tikai uz dažām kritiski svarīgām nozarēm. Eiropas Pusvadītāju padome var arī novērtēt un konsultēt par piemērotiem un efektīviem pasākumiem. Turklāt Eiropas Pusvadītāju padome var konsultēt par nepieciešamību ieviest aizsardzības pasākumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/479 (22). Visu ārkārtas pasākumu izmantošanai vajadzētu būt samērīgai, un tai jāaprobežojas tikai ar pusvadītāju krīzes risināšanai nepieciešamo Savienības interesēs. Komisijai būtu regulāri jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par veiktajiem pasākumiem un to pamatā esošajiem iemesliem. Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, var izdot papildu norādījumus par ārkārtas pasākumu īstenošanu un izmantošanu.

| (63) | Vairākas nozares ir kritiski svarīgas iekšējā tirgus pareizai darbībai. Šīs regulas nolūkos minētās kritiski svarīgās nozares būtu jāuzskaita šīs regulas pielikumā. Minētajā sarakstā būtu jāiekļauj tikai tās nozares un apakšnozares, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2022/2557 (23) pielikumā, redakcijā, kas ir spēkā 2023. gada 19. septembrī, ar papildinājumu ar aizsardzības un drošības nozarēm, pamatojoties uz to, ka tām ir svarīga loma sabiedrībai būtisku funkciju nodrošināšanā. Daži pasākumi būtu jāīsteno tikai tādēļ, lai nodrošinātu piegādes kritiski svarīgām nozarēm. Komisija var ierobežot ārkārtas pasākumus, attiecinot tos tikai uz dažām no minētajām nozarēm vai atsevišķām to daļām, ja pusvadītāju krīze ir traucējusi vai draud traucēt to darbību. |
| --- | --- |

(63)

Vairākas nozares ir kritiski svarīgas iekšējā tirgus pareizai darbībai. Šīs regulas nolūkos minētās kritiski svarīgās nozares būtu jāuzskaita šīs regulas pielikumā. Minētajā sarakstā būtu jāiekļauj tikai tās nozares un apakšnozares, kas uzskaitītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2022/2557 (23) pielikumā, redakcijā, kas ir spēkā 2023. gada 19. septembrī, ar papildinājumu ar aizsardzības un drošības nozarēm, pamatojoties uz to, ka tām ir svarīga loma sabiedrībai būtisku funkciju nodrošināšanā. Daži pasākumi būtu jāīsteno tikai tādēļ, lai nodrošinātu piegādes kritiski svarīgām nozarēm. Komisija var ierobežot ārkārtas pasākumus, attiecinot tos tikai uz dažām no minētajām nozarēm vai atsevišķām to daļām, ja pusvadītāju krīze ir traucējusi vai draud traucēt to darbību.

| (64) | To informācijas pieprasījumu mērķis, kas krīzes posmā adresēti Savienībā iedibinātiem pusvadītāju piegādes ķēdes uzņēmumiem, ir ļaut precīzi novērtēt pusvadītāju krīzi vai apzināt un sagatavot iespējamos seku mazināšanas vai ārkārtas pasākumus Savienības vai valstu līmenī. Šāda informācija var ietvert ražošanas spēju, ražošanas jaudu un pašreizējos primāros traucējumus un vājās vietas. Minētie aspekti varētu ietvert krīzes sakarā būtisku produktu tipiskos un pašreizējos faktiskos krājumus ražotnēs, kas atrodas Savienībā, kā arī ražotnēs, kuras atrodas trešās valstīs, kur minētie uzņēmumi darbojas, ar kurām tie slēdz līgumus par piegādēm vai no kurām tie pērk piegādes; tipisko un pašreizējo faktisko vidējo sagatavošanas laiku visbiežāk ražotajiem produktiem; paredzamo produkcijas izlaidi nākamajos trijos mēnešos katrai Savienības ražotnei; vai iemeslus, kas neļauj aizpildīt ražošanas jaudu. Šādai informācijai būtu jāaptver tikai tāda informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu pusvadītāju krīzes būtību vai iespējamos seku mazināšanas vai ārkārtas pasākumus Savienības vai valsts līmenī. Informācijas pieprasījumiem nevajadzētu ietvert tādas informācijas sniegšanu, kuras izpaušana ir pretrunā dalībvalstu drošības interesēm. Tas, konkrēti kāda informācija būtu jāpieprasa, var tik izstrādāts sadarbībā ar Eiropas Pusvadītāju padomi, pamatojoties uz brīvprātīgas apspriešanās ceļā iegūtu iepriekšēju ieteikumu no reprezentatīva skaita attiecīgo uzņēmumu. Jebkuram pieprasījumam vajadzētu būt samērīgam, tajā būtu jāņem vērā uzņēmuma leģitīmie mērķi un izmaksas un pūles, kas vajadzīgas, lai datus darītu pieejamus, kā arī jānosaka piemēroti termiņi pieprasītās informācijas sniegšanai. Uzņēmumiem vajadzētu būt pienākumam izpildīt pieprasījumu, un tiem var piemērot sankcijas, ja tie nepilda pieprasījumu vai sniedz nepareizu informāciju. Visa iegūtā informācija būtu jāizmanto tikai šīs regulas nolūkos, un uz to būtu jāattiecina konfidencialitātes noteikumi. Lai nodrošinātu pilnīgu tās dalībvalsts iesaisti, kurā atrodas uzņēmuma ražotne, Komisijai būtu nekavējoties jānosūta informācijas pieprasījuma kopija valsts kompetentajai iestādei un, ja valsts kompetentā iestāde to pieprasa, ar minēto valsts kompetento iestādi jādalās ar iegūto informāciju, izmantojot drošus līdzekļus. Ja uzņēmums no trešās valsts saņem pieprasījumu par informāciju, kas saistīta ar tā pusvadītāju darbībām, tam būtu jāinformē Komisija, lai Komisija varētu novērtēt, vai Komisijas informācijas pieprasījums ir pamatots. |
| --- | --- |

(64)

To informācijas pieprasījumu mērķis, kas krīzes posmā adresēti Savienībā iedibinātiem pusvadītāju piegādes ķēdes uzņēmumiem, ir ļaut precīzi novērtēt pusvadītāju krīzi vai apzināt un sagatavot iespējamos seku mazināšanas vai ārkārtas pasākumus Savienības vai valstu līmenī. Šāda informācija var ietvert ražošanas spēju, ražošanas jaudu un pašreizējos primāros traucējumus un vājās vietas. Minētie aspekti varētu ietvert krīzes sakarā būtisku produktu tipiskos un pašreizējos faktiskos krājumus ražotnēs, kas atrodas Savienībā, kā arī ražotnēs, kuras atrodas trešās valstīs, kur minētie uzņēmumi darbojas, ar kurām tie slēdz līgumus par piegādēm vai no kurām tie pērk piegādes; tipisko un pašreizējo faktisko vidējo sagatavošanas laiku visbiežāk ražotajiem produktiem; paredzamo produkcijas izlaidi nākamajos trijos mēnešos katrai Savienības ražotnei; vai iemeslus, kas neļauj aizpildīt ražošanas jaudu. Šādai informācijai būtu jāaptver tikai tāda informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu pusvadītāju krīzes būtību vai iespējamos seku mazināšanas vai ārkārtas pasākumus Savienības vai valsts līmenī. Informācijas pieprasījumiem nevajadzētu ietvert tādas informācijas sniegšanu, kuras izpaušana ir pretrunā dalībvalstu drošības interesēm. Tas, konkrēti kāda informācija būtu jāpieprasa, var tik izstrādāts sadarbībā ar Eiropas Pusvadītāju padomi, pamatojoties uz brīvprātīgas apspriešanās ceļā iegūtu iepriekšēju ieteikumu no reprezentatīva skaita attiecīgo uzņēmumu. Jebkuram pieprasījumam vajadzētu būt samērīgam, tajā būtu jāņem vērā uzņēmuma leģitīmie mērķi un izmaksas un pūles, kas vajadzīgas, lai datus darītu pieejamus, kā arī jānosaka piemēroti termiņi pieprasītās informācijas sniegšanai. Uzņēmumiem vajadzētu būt pienākumam izpildīt pieprasījumu, un tiem var piemērot sankcijas, ja tie nepilda pieprasījumu vai sniedz nepareizu informāciju. Visa iegūtā informācija būtu jāizmanto tikai šīs regulas nolūkos, un uz to būtu jāattiecina konfidencialitātes noteikumi. Lai nodrošinātu pilnīgu tās dalībvalsts iesaisti, kurā atrodas uzņēmuma ražotne, Komisijai būtu nekavējoties jānosūta informācijas pieprasījuma kopija valsts kompetentajai iestādei un, ja valsts kompetentā iestāde to pieprasa, ar minēto valsts kompetento iestādi jādalās ar iegūto informāciju, izmantojot drošus līdzekļus. Ja uzņēmums no trešās valsts saņem pieprasījumu par informāciju, kas saistīta ar tā pusvadītāju darbībām, tam būtu jāinformē Komisija, lai Komisija varētu novērtēt, vai Komisijas informācijas pieprasījums ir pamatots.

| (65) | Kā galējas nepieciešamības instrumentu, lai nodrošinātu, ka kritiski svarīgās nozares var turpināt darboties krīzes laikā, un tikai tad, ja tas ir nepieciešami un samērīgi šim nolūkam, Komisija varētu noteikt pienākumu integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām pieņemt un noteikt par prioritāriem krīzes sakarā būtisku produktu pasūtījumus. Potenciālajiem labuma guvējiem no prioritārajiem pasūtījumiem vajadzētu būt vienībām no kritiski svarīgām nozarēm vai uzņēmumiem, kas veic piegādes kritiski svarīgām nozarēm, kuru darbība ir traucēta vai kuru darbība ir apdraudēta trūkuma dēļ. Lai nodrošinātu, ka prioritāri pasūtījumi tiek izmantoti tikai vajadzības gadījumā, tie būtu jāattiecina tikai uz saņēmējiem, kuri pēc riska mazināšanas pasākumu ieviešanas, piemēram, savas iepirkumu prakses dēļ, nevarēja izvairīties no trūkuma ietekmes un mazināt trūkuma ietekmi ar citiem līdzekļiem, piemēram, izmantojot esošos krājumus. Minēto pienākumu var attiecināt arī uz pusvadītāju ražotnēm, kuras ir pieņēmušas šādu iespēju saistībā ar valsts atbalsta saņemšanu, ja šāda valsts atbalsta mērķis ir veicināt spēju palielināt ražošanas jaudu. Lēmums par prioritāru pasūtījumu būtu jāpieņem saskaņā ar visām piemērojamām Savienības juridiskajām saistībām, ņemot vērā lietas apstākļus. Prioritātes noteikšanas pienākumam vajadzētu prevalēt pār jebkuru izpildes pienākumu saskaņā ar privāttiesībām vai publiskajām tiesībām, vienlaikus ņemot vērā uzņēmumu likumīgos mērķus un izmaksas un pūles, kas vajadzīgas, lai mainītu ražošanas secību. Katrs prioritārais pasūtījums būtu jāveic par taisnīgu un samērīgu cenu. Šādu cenu var aprēķināt, pamatojoties uz pēdējo gadu vidējām tirgus cenām, ja vien netiek sniegti iemesli jebkādam palielinājumam, piemēram, ņemot vērā inflāciju vai enerģijas izmaksu pieaugumu. Uzņēmumiem var piemērot sankcijas, ja tie nepilda pienākumu attiecībā uz prioritāriem pasūtījumiem. |
| --- | --- |

(65)

Kā galējas nepieciešamības instrumentu, lai nodrošinātu, ka kritiski svarīgās nozares var turpināt darboties krīzes laikā, un tikai tad, ja tas ir nepieciešami un samērīgi šim nolūkam, Komisija varētu noteikt pienākumu integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām pieņemt un noteikt par prioritāriem krīzes sakarā būtisku produktu pasūtījumus. Potenciālajiem labuma guvējiem no prioritārajiem pasūtījumiem vajadzētu būt vienībām no kritiski svarīgām nozarēm vai uzņēmumiem, kas veic piegādes kritiski svarīgām nozarēm, kuru darbība ir traucēta vai kuru darbība ir apdraudēta trūkuma dēļ. Lai nodrošinātu, ka prioritāri pasūtījumi tiek izmantoti tikai vajadzības gadījumā, tie būtu jāattiecina tikai uz saņēmējiem, kuri pēc riska mazināšanas pasākumu ieviešanas, piemēram, savas iepirkumu prakses dēļ, nevarēja izvairīties no trūkuma ietekmes un mazināt trūkuma ietekmi ar citiem līdzekļiem, piemēram, izmantojot esošos krājumus. Minēto pienākumu var attiecināt arī uz pusvadītāju ražotnēm, kuras ir pieņēmušas šādu iespēju saistībā ar valsts atbalsta saņemšanu, ja šāda valsts atbalsta mērķis ir veicināt spēju palielināt ražošanas jaudu. Lēmums par prioritāru pasūtījumu būtu jāpieņem saskaņā ar visām piemērojamām Savienības juridiskajām saistībām, ņemot vērā lietas apstākļus. Prioritātes noteikšanas pienākumam vajadzētu prevalēt pār jebkuru izpildes pienākumu saskaņā ar privāttiesībām vai publiskajām tiesībām, vienlaikus ņemot vērā uzņēmumu likumīgos mērķus un izmaksas un pūles, kas vajadzīgas, lai mainītu ražošanas secību. Katrs prioritārais pasūtījums būtu jāveic par taisnīgu un samērīgu cenu. Šādu cenu var aprēķināt, pamatojoties uz pēdējo gadu vidējām tirgus cenām, ja vien netiek sniegti iemesli jebkādam palielinājumam, piemēram, ņemot vērā inflāciju vai enerģijas izmaksu pieaugumu. Uzņēmumiem var piemērot sankcijas, ja tie nepilda pienākumu attiecībā uz prioritāriem pasūtījumiem.

| (66) | Attiecībā uz objektu, kas veic prioritāru pasūtījumu, Komisijai, kurai palīdz Eiropas Pusvadītāju padome, un dalībvalstīm var būt lietderīgi apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz minēto pasūtījumu izpildi, tostarp ar administratīvo paraugpraksi. |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz objektu, kas veic prioritāru pasūtījumu, Komisijai, kurai palīdz Eiropas Pusvadītāju padome, un dalībvalstīm var būt lietderīgi apmainīties ar paraugpraksi attiecībā uz minēto pasūtījumu izpildi, tostarp ar administratīvo paraugpraksi.

| (67) | Attiecīgajam uzņēmumam vajadzētu būt pienākumam pieņemt prioritāru pasūtījumu un noteikt to par prioritāru. Lai nodrošinātu, ka prioritārie pasūtījumi ir saskaņoti ar objekta jaudu un ražošanas portfeli, Komisijai būtu jādod attiecīgajam objektam iespēja tikt uzklausītam par prioritārā pasūtījuma izpildes iespējamību un detaļām. Komisijai nebūtu jāizdod prioritārais pasūtījums, ja objekts nespēj izpildīt pasūtījumu pat tad, ja tas ir prioritārs, vai nu nepietiekamas ražošanas spējas, ražošanas jaudas dēļ vai tehnisku iemeslu dēļ, vai ja produkts netiek piegādāts, vai ja objekts neveic pakalpojumu, vai tāpēc, ka tas radītu nesamērīgu ekonomisku slogu un īpašas grūtības uzņēmumam, tostarp būtisku risku saistībā ar darbības nepārtrauktību. |
| --- | --- |

(67)

Attiecīgajam uzņēmumam vajadzētu būt pienākumam pieņemt prioritāru pasūtījumu un noteikt to par prioritāru. Lai nodrošinātu, ka prioritārie pasūtījumi ir saskaņoti ar objekta jaudu un ražošanas portfeli, Komisijai būtu jādod attiecīgajam objektam iespēja tikt uzklausītam par prioritārā pasūtījuma izpildes iespējamību un detaļām. Komisijai nebūtu jāizdod prioritārais pasūtījums, ja objekts nespēj izpildīt pasūtījumu pat tad, ja tas ir prioritārs, vai nu nepietiekamas ražošanas spējas, ražošanas jaudas dēļ vai tehnisku iemeslu dēļ, vai ja produkts netiek piegādāts, vai ja objekts neveic pakalpojumu, vai tāpēc, ka tas radītu nesamērīgu ekonomisku slogu un īpašas grūtības uzņēmumam, tostarp būtisku risku saistībā ar darbības nepārtrauktību.

| (68) | Lai nodrošinātu pārredzamu un skaidru satvaru prioritāro pasūtījumu īstenošanai, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktu, ar ko nosaka praktisko un operatīvo kārtību. Minētajā īstenošanas aktā būtu jāietver aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka prioritārie pasūtījumi tiek īstenoti saskaņā ar nepieciešamības un samērīguma principiem, piemēram, mehānisms, kurā ņemti vērā esošie pasūtījumi, un mehānisms, ar ko nodrošina, ka prioritāro pasūtījumu apjoms nepārsniedz to, kas ir nepieciešams. |
| --- | --- |

(68)

Lai nodrošinātu pārredzamu un skaidru satvaru prioritāro pasūtījumu īstenošanai, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktu, ar ko nosaka praktisko un operatīvo kārtību. Minētajā īstenošanas aktā būtu jāietver aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka prioritārie pasūtījumi tiek īstenoti saskaņā ar nepieciešamības un samērīguma principiem, piemēram, mehānisms, kurā ņemti vērā esošie pasūtījumi, un mehānisms, ar ko nodrošina, ka prioritāro pasūtījumu apjoms nepārsniedz to, kas ir nepieciešams.

| (69) | Ja uzņēmums, kas darbojas pusvadītāju piegādes ķēdē Savienībā, izņēmuma kārtā saņem prioritāra pasūtījuma pieprasījumu no trešās valsts, tam būtu jāinformē Komisija par šādu pieprasījumu, lai izvērtētu, vai, ja tas būtiski ietekmē piegādes drošību kritiski svarīgās nozarēs un ja konkrētajā gadījumā ir izpildītas pārējās nepieciešamības, samērīguma un likumības prasības, Komisijai arī būtu jānosaka prioritāra pasūtījuma pienākums. |
| --- | --- |

(69)

Ja uzņēmums, kas darbojas pusvadītāju piegādes ķēdē Savienībā, izņēmuma kārtā saņem prioritāra pasūtījuma pieprasījumu no trešās valsts, tam būtu jāinformē Komisija par šādu pieprasījumu, lai izvērtētu, vai, ja tas būtiski ietekmē piegādes drošību kritiski svarīgās nozarēs un ja konkrētajā gadījumā ir izpildītas pārējās nepieciešamības, samērīguma un likumības prasības, Komisijai arī būtu jānosaka prioritāra pasūtījuma pienākums.

| (70) | Ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt piegādes drošību kritiski svarīgās nozarēs, kas veic būtiskas sabiedriskas funkcijas, pienākuma veikt prioritāru pasūtījumu izpildei nevajadzētu radīt atbildību par zaudējumiem trešām personām par jebkādiem līgumsaistību pārkāpumiem, kas var izrietēt no nepieciešamajām pagaidu izmaiņām attiecīgā ražotāja darbības procesos, ciktāl līgumsaistību pārkāpums bija nepieciešams, lai izpildītu noteiktos prioritāros pasūtījumus. Uzņēmumiem, uz kuriem, iespējams, attiecas prioritārs pasūtījums, šī iespēja būtu jāparedz savu komerclīgumu nosacījumos. Neskarot citu noteikumu piemērojamību, šis atbrīvojums no atbildības neietekmē Padomes Direktīvā 85/374/EEK (24) paredzēto atbildību par produktiem ar trūkumiem. |
| --- | --- |

(70)

Ņemot vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt piegādes drošību kritiski svarīgās nozarēs, kas veic būtiskas sabiedriskas funkcijas, pienākuma veikt prioritāru pasūtījumu izpildei nevajadzētu radīt atbildību par zaudējumiem trešām personām par jebkādiem līgumsaistību pārkāpumiem, kas var izrietēt no nepieciešamajām pagaidu izmaiņām attiecīgā ražotāja darbības procesos, ciktāl līgumsaistību pārkāpums bija nepieciešams, lai izpildītu noteiktos prioritāros pasūtījumus. Uzņēmumiem, uz kuriem, iespējams, attiecas prioritārs pasūtījums, šī iespēja būtu jāparedz savu komerclīgumu nosacījumos. Neskarot citu noteikumu piemērojamību, šis atbrīvojums no atbildības neietekmē Padomes Direktīvā 85/374/EEK (24) paredzēto atbildību par produktiem ar trūkumiem.

| (71) | Pienākums noteikt par prioritāru konkrētu produktu ražošanu atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 16. pantā noteiktās darījumdarbības brīvības un līgumu slēgšanas brīvības, kā arī Hartas 17. pantā noteikto tiesību uz īpašumu būtībai un nesamērīgi neietekmēs šo brīvību. Jebkādi minēto tiesību ierobežojumi šajā regulā saskaņā ar Hartas 52. panta 1. punktu tiks noteikti tiesību aktos, tajos tiks respektēta minēto tiesību un brīvību būtība un ievērots proporcionalitātes princips. |
| --- | --- |

(71)

Pienākums noteikt par prioritāru konkrētu produktu ražošanu atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (“Harta”) 16. pantā noteiktās darījumdarbības brīvības un līgumu slēgšanas brīvības, kā arī Hartas 17. pantā noteikto tiesību uz īpašumu būtībai un nesamērīgi neietekmēs šo brīvību. Jebkādi minēto tiesību ierobežojumi šajā regulā saskaņā ar Hartas 52. panta 1. punktu tiks noteikti tiesību aktos, tajos tiks respektēta minēto tiesību un brīvību būtība un ievērots proporcionalitātes princips.

| (72) | Kad tiek aktivizēts krīzes posms, divas vai vairāk dalībvalstis varētu pilnvarot Komisiju apkopot pieprasījumu un rīkoties to vārdā to publiskā iepirkuma vajadzībām sabiedrības interesēs saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības noteikumiem un procedūrām, izmantojot tās pirktspēju. Kopīgie iepirkumi būtu jāizmanto tikai pusvadītāju piegādes ķēdes traucējumu novēršanai krīzes laikā. Minētais pilnvarojums varētu pilnvarot Komisiju slēgt nolīgumus par krīzes sakarā būtisku produktu iegādi dažām kritiski svarīgām nozarēm. Komisijai, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi, būtu jānovērtē katra pieprasījuma lietderība, nepieciešamība un samērīgums. Ja tā plāno neievērot pieprasījumu, tai būtu jāinformē attiecīgās dalībvalstis un Eiropas Pusvadītāju padome un jānorāda iemesli. Procedūras elementi būtu jāizklāsta nolīgumā starp Komisiju un iesaistītajām dalībvalstīm, ietverot iemeslus kopīgā iepirkuma mehānisma izmantošanai un saistības, ko ar to uzņemas. Šādā nolīgumā var ietvert noslēdzamo līgumu skaitu un kopīgā iepirkuma nosacījumus, piemēram, cenas, piegādes termiņus, daudzumus un piedalīšanās vai nepiedalīšanās klauzulas. Kopīgā iepirkuma rezultātā var tikt parakstīts viens līgums, kas aptver visu dalībvalstu vajadzības, vai vairāki līgumi, no kuriem katrs aptver vienas vai vairāku dalībvalstu vajadzības. Turklāt iesaistītajām dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām iecelt pārstāvjus, kas iepirkuma procedūrās un sarunās par iepirkuma nolīgumiem sniegtu norādījumus un konsultācijas. Iegādāto produktu ieviešanai, izmantošanai vai tālākpārdošanai būtu jāpaliek iesaistīto dalībvalstu kompetencē. |
| --- | --- |

(72)

Kad tiek aktivizēts krīzes posms, divas vai vairāk dalībvalstis varētu pilnvarot Komisiju apkopot pieprasījumu un rīkoties to vārdā to publiskā iepirkuma vajadzībām sabiedrības interesēs saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības noteikumiem un procedūrām, izmantojot tās pirktspēju. Kopīgie iepirkumi būtu jāizmanto tikai pusvadītāju piegādes ķēdes traucējumu novēršanai krīzes laikā. Minētais pilnvarojums varētu pilnvarot Komisiju slēgt nolīgumus par krīzes sakarā būtisku produktu iegādi dažām kritiski svarīgām nozarēm. Komisijai, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi, būtu jānovērtē katra pieprasījuma lietderība, nepieciešamība un samērīgums. Ja tā plāno neievērot pieprasījumu, tai būtu jāinformē attiecīgās dalībvalstis un Eiropas Pusvadītāju padome un jānorāda iemesli. Procedūras elementi būtu jāizklāsta nolīgumā starp Komisiju un iesaistītajām dalībvalstīm, ietverot iemeslus kopīgā iepirkuma mehānisma izmantošanai un saistības, ko ar to uzņemas. Šādā nolīgumā var ietvert noslēdzamo līgumu skaitu un kopīgā iepirkuma nosacījumus, piemēram, cenas, piegādes termiņus, daudzumus un piedalīšanās vai nepiedalīšanās klauzulas. Kopīgā iepirkuma rezultātā var tikt parakstīts viens līgums, kas aptver visu dalībvalstu vajadzības, vai vairāki līgumi, no kuriem katrs aptver vienas vai vairāku dalībvalstu vajadzības. Turklāt iesaistītajām dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām iecelt pārstāvjus, kas iepirkuma procedūrās un sarunās par iepirkuma nolīgumiem sniegtu norādījumus un konsultācijas. Iegādāto produktu ieviešanai, izmantošanai vai tālākpārdošanai būtu jāpaliek iesaistīto dalībvalstu kompetencē.

| (73) | Pusvadītāju trūkuma krīzes laikā Savienībai varētu būt nepieciešams apsvērt aizsardzības pasākumus. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāspēj paust savu viedokli, lai informētu Komisiju par to, vai saskaņā ar Regulu (ES) 2015/479 situācija tirgū ir uzskatāma par ievērojamu būtisko produktu trūkumu. |
| --- | --- |

(73)

Pusvadītāju trūkuma krīzes laikā Savienībai varētu būt nepieciešams apsvērt aizsardzības pasākumus. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāspēj paust savu viedokli, lai informētu Komisiju par to, vai saskaņā ar Regulu (ES) 2015/479 situācija tirgū ir uzskatāma par ievērojamu būtisko produktu trūkumu.

| (74) | Ekspertu grupu institucionālais satvars, tostarp noteikumi par vienības un tās apakšgrupu pārredzamību, būtu jāattiecina uz Eiropas Pusvadītāju padomi, neskarot šo regulu. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāsniedz konsultācijas un jāpalīdz Komisijai konkrētos jautājumos. Minētajiem jautājumiem būtu jāietver konsultāciju sniegšana par iniciatīvu kopuzņēmuma “Mikroshēmas” Publisko iestāžu padomei; apmainīšanās ar informāciju par integrēto ražotņu un ES atvērto fabriku darbību; to konkrēto nozaru un tehnoloģiju apzināšanas apspriešana un sagatavošana, kurām ir potenciāli liela sociālā ietekme un drošības nozīme un kurām nepieciešama uzticamu produktu sertifikācija, kā arī pievēršanās koordinētai uzraudzībai un reaģēšanai krīzes situācijās. Turklāt Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jānodrošina šīs regulas konsekventa piemērošana, jāveicina sadarbība starp dalībvalstīm, kā arī informācijas apmaiņa par jautājumiem, kas saistīti ar šo regulu. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu arī jāapmainās viedokļiem ar Komisiju par labākajiem veidiem, kā nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību, konfidenciālas informācijas un komercnoslēpumu efektīvu aizsardzību un piemērošanu, pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas saistībā ar pusvadītāju nozari. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāatbalsta Komisija starptautiskajā sadarbībā saskaņā ar starptautiskajām saistībām. Tai būtu jākalpo par forumu diskusijām, cita starpā par to, kā uzlabot sadarbību globālajā pusvadītāju vērtības ķēdē, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes prerogatīvas saskaņā ar Līgumiem. Šajā nolūkā Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāņem vērā Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecības alianses un citu ieinteresēto personu viedokļi. Turklāt Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jākoordinē, jāsadarbojas un jāapmainās ar informāciju ar citām Savienības krīzes reaģēšanas un krīžgatavības struktūrām, lai nodrošinātu saskaņotu un koordinētu Savienības pieeju attiecībā uz pasākumiem reaģēšanai krīzes situācijās un krīžgatavības pasākumiem pusvadītāju krīžu gadījumā. |
| --- | --- |

(74)

Ekspertu grupu institucionālais satvars, tostarp noteikumi par vienības un tās apakšgrupu pārredzamību, būtu jāattiecina uz Eiropas Pusvadītāju padomi, neskarot šo regulu. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāsniedz konsultācijas un jāpalīdz Komisijai konkrētos jautājumos. Minētajiem jautājumiem būtu jāietver konsultāciju sniegšana par iniciatīvu kopuzņēmuma “Mikroshēmas” Publisko iestāžu padomei; apmainīšanās ar informāciju par integrēto ražotņu un ES atvērto fabriku darbību; to konkrēto nozaru un tehnoloģiju apzināšanas apspriešana un sagatavošana, kurām ir potenciāli liela sociālā ietekme un drošības nozīme un kurām nepieciešama uzticamu produktu sertifikācija, kā arī pievēršanās koordinētai uzraudzībai un reaģēšanai krīzes situācijās. Turklāt Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jānodrošina šīs regulas konsekventa piemērošana, jāveicina sadarbība starp dalībvalstīm, kā arī informācijas apmaiņa par jautājumiem, kas saistīti ar šo regulu. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu arī jāapmainās viedokļiem ar Komisiju par labākajiem veidiem, kā nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību, konfidenciālas informācijas un komercnoslēpumu efektīvu aizsardzību un piemērošanu, pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas saistībā ar pusvadītāju nozari. Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāatbalsta Komisija starptautiskajā sadarbībā saskaņā ar starptautiskajām saistībām. Tai būtu jākalpo par forumu diskusijām, cita starpā par to, kā uzlabot sadarbību globālajā pusvadītāju vērtības ķēdē, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes prerogatīvas saskaņā ar Līgumiem. Šajā nolūkā Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāņem vērā Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecības alianses un citu ieinteresēto personu viedokļi. Turklāt Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jākoordinē, jāsadarbojas un jāapmainās ar informāciju ar citām Savienības krīzes reaģēšanas un krīžgatavības struktūrām, lai nodrošinātu saskaņotu un koordinētu Savienības pieeju attiecībā uz pasākumiem reaģēšanai krīzes situācijās un krīžgatavības pasākumiem pusvadītāju krīžu gadījumā.

| (75) | Komisijas pārstāvim būtu jāvada Eiropas Pusvadītāju padome. Katrai dalībvalstij būtu jāieceļ vismaz viens augsta līmeņa pārstāvis Eiropas Pusvadītāju padomē. Tās varētu arī iecelt dažādus pārstāvjus saistībā ar dažādiem Eiropas Pusvadītāju padomes uzdevumiem, piemēram, atkarībā no tā, kura šīs regulas daļa tiek apspriesta Eiropas Pusvadītāju padomes sanāksmēs. Lai saņemtu svarīgas konsultācijas par Eiropas Pusvadītāju padomes darbībām un ļautu ieinteresētajām personām pienācīgi piedalīties, priekšsēdētājam būtu jāspēj izveidot apakšgrupas un viņam vajadzētu būt tiesīgam noteikt darba kārtību, uzaicinot ekspertus un novērotājus piedalīties sanāksmēs uz ad hoc pamata vai uzaicināt ieinteresētās personas, jo īpaši organizācijas, kas pārstāv Savienības pusvadītāju nozares intereses, piemēram, Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecisko aliansi, piedalīties tās apakšgrupās novērotāju statusā. |
| --- | --- |

(75)

Komisijas pārstāvim būtu jāvada Eiropas Pusvadītāju padome. Katrai dalībvalstij būtu jāieceļ vismaz viens augsta līmeņa pārstāvis Eiropas Pusvadītāju padomē. Tās varētu arī iecelt dažādus pārstāvjus saistībā ar dažādiem Eiropas Pusvadītāju padomes uzdevumiem, piemēram, atkarībā no tā, kura šīs regulas daļa tiek apspriesta Eiropas Pusvadītāju padomes sanāksmēs. Lai saņemtu svarīgas konsultācijas par Eiropas Pusvadītāju padomes darbībām un ļautu ieinteresētajām personām pienācīgi piedalīties, priekšsēdētājam būtu jāspēj izveidot apakšgrupas un viņam vajadzētu būt tiesīgam noteikt darba kārtību, uzaicinot ekspertus un novērotājus piedalīties sanāksmēs uz ad hoc pamata vai uzaicināt ieinteresētās personas, jo īpaši organizācijas, kas pārstāv Savienības pusvadītāju nozares intereses, piemēram, Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecisko aliansi, piedalīties tās apakšgrupās novērotāju statusā.

| (76) | Eiropas Pusvadītāju padome būtu jārīko atsevišķas sanāksmes par tās uzdevumiem attiecībā uz iniciatīvu un tās uzdevumiem attiecībā uz piegādes drošību un noturību, kā arī uzraudzību un reaģēšanu krīzes situācijās. Dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt efektīvu un rezultatīvu sadarbību Eiropas Pusvadītāju padomē. Priekšsēdētājam vajadzētu būt iespējai veicināt informācijas apmaiņu starp Eiropas Pusvadītāju padomi un citām Savienības struktūrām, birojiem, aģentūrām un ekspertu un padomdevēju grupām. Ņemot vērā pusvadītāju piegādes nozīmīgumu citām nozarēm un no tā izrietošo vajadzību pēc koordinācijas, priekšsēdētājam būtu jānodrošina citu Savienības iestāžu un struktūru līdzdalība novērotāju statusā Eiropas Pusvadītāju padomes sanāksmēs, ja tas ir būtiski un lietderīgi saistībā ar šajā regulā noteikto mehānismu uzraudzībai un reaģēšanai krīzes situācijās. Lai turpinātu un izmantotu darbu, kas tiek veikts pēc Komisijas Ieteikuma (ES) 2022/210 (25), Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāveic Eiropas Pusvadītāju ekspertu grupas uzdevumi. Kad Eiropas Pusvadītāju padome sāks darboties, šai ekspertu grupai būtu jābeidz pastāvēt. |
| --- | --- |

(76)

Eiropas Pusvadītāju padome būtu jārīko atsevišķas sanāksmes par tās uzdevumiem attiecībā uz iniciatīvu un tās uzdevumiem attiecībā uz piegādes drošību un noturību, kā arī uzraudzību un reaģēšanu krīzes situācijās. Dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt efektīvu un rezultatīvu sadarbību Eiropas Pusvadītāju padomē. Priekšsēdētājam vajadzētu būt iespējai veicināt informācijas apmaiņu starp Eiropas Pusvadītāju padomi un citām Savienības struktūrām, birojiem, aģentūrām un ekspertu un padomdevēju grupām. Ņemot vērā pusvadītāju piegādes nozīmīgumu citām nozarēm un no tā izrietošo vajadzību pēc koordinācijas, priekšsēdētājam būtu jānodrošina citu Savienības iestāžu un struktūru līdzdalība novērotāju statusā Eiropas Pusvadītāju padomes sanāksmēs, ja tas ir būtiski un lietderīgi saistībā ar šajā regulā noteikto mehānismu uzraudzībai un reaģēšanai krīzes situācijās. Lai turpinātu un izmantotu darbu, kas tiek veikts pēc Komisijas Ieteikuma (ES) 2022/210 (25), Eiropas Pusvadītāju padomei būtu jāveic Eiropas Pusvadītāju ekspertu grupas uzdevumi. Kad Eiropas Pusvadītāju padome sāks darboties, šai ekspertu grupai būtu jābeidz pastāvēt.

| (77) | Dalībvalstīm ir svarīga loma šīs regulas piemērošanā un izpildes panākšanā. Šajā sakarā katrai dalībvalstij būtu jāizraugās viena vai vairākas valsts kompetentās iestādes, kuras būtu atbildīgas par šīs regulas efektīvu īstenošanu, un jānodrošina, ka minētās iestādes ir pienācīgi pilnvarotas un tām ir pietiekami resursi. Dalībvalstis varētu izraudzīties esošu iestādi vai iestādes. Lai palielinātu organizācijas efektivitāti dalībvalstīs un izveidotu oficiālu kontaktpunktu attiecībās ar sabiedrību un citiem partneriem Savienības un dalībvalstu līmenī, tostarp ar Komisiju un Eiropas Pusvadītāju padomi, katrai dalībvalstij vienā no iestādēm, ko tā izraudzījusies par kompetento iestādi saskaņā ar šo regulu, būtu jāizraugās viens valsts vienotais kontaktpunkts, kas būtu atbildīgs par to jautājumu koordinēšanu, kuri saistīti ar šo regulu, un par pārrobežu sadarbību ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(77)

Dalībvalstīm ir svarīga loma šīs regulas piemērošanā un izpildes panākšanā. Šajā sakarā katrai dalībvalstij būtu jāizraugās viena vai vairākas valsts kompetentās iestādes, kuras būtu atbildīgas par šīs regulas efektīvu īstenošanu, un jānodrošina, ka minētās iestādes ir pienācīgi pilnvarotas un tām ir pietiekami resursi. Dalībvalstis varētu izraudzīties esošu iestādi vai iestādes. Lai palielinātu organizācijas efektivitāti dalībvalstīs un izveidotu oficiālu kontaktpunktu attiecībās ar sabiedrību un citiem partneriem Savienības un dalībvalstu līmenī, tostarp ar Komisiju un Eiropas Pusvadītāju padomi, katrai dalībvalstij vienā no iestādēm, ko tā izraudzījusies par kompetento iestādi saskaņā ar šo regulu, būtu jāizraugās viens valsts vienotais kontaktpunkts, kas būtu atbildīgs par to jautājumu koordinēšanu, kuri saistīti ar šo regulu, un par pārrobežu sadarbību ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

| (78) | Lai nodrošinātu kompetento iestāžu uzticamu un konstruktīvu sadarbību Savienības un valstu līmenī, visām šīs regulas piemērošanā iesaistītajām pusēm būtu jāievēro to uzdevumu izpildē iegūtās informācijas un datu konfidencialitāte tā, lai aizsargātu jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesības, sensitīvu uzņēmējdarbības informāciju un komercnoslēpumus. Visa informācija, kas iegūta pieteikumā atzīšanai par integrēto ražotni vai ES atvērto fabriku, saistībā ar informācijas pieprasījumiem vai paziņošanas pienākumiem saskaņā ar šo regulu, būtu jāizmanto tikai šīs regulas nolūkos, un uz to būtu jāattiecina dienesta noslēpuma glabāšanas pienākums saskaņā ar LESD 339. pantu, kā arī Komisijas iekšējie noteikumi par datu drošu apstrādi, jo īpaši Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 (26). Komisijai un valstu kompetentajām iestādēm, to amatpersonām, darbiniekiem un citām personām, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā, kā arī dalībvalstu citu iestāžu amatpersonām un ierēdņiem būtu jānodrošina konfidencialitāte attiecībā uz informāciju, kas iegūta, veicot to uzdevumus un darbības. Tas būtu jāattiecina arī uz Eiropas Pusvadītāju padomi un Pusvadītāju komiteju, kas izveidota ar šo regulu. Attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt īstenošanas aktus, lai precizētu praktisko kārtību rīcībai ar konfidenciālu informāciju saistībā ar informācijas vākšanu. |
| --- | --- |

(78)

Lai nodrošinātu kompetento iestāžu uzticamu un konstruktīvu sadarbību Savienības un valstu līmenī, visām šīs regulas piemērošanā iesaistītajām pusēm būtu jāievēro to uzdevumu izpildē iegūtās informācijas un datu konfidencialitāte tā, lai aizsargātu jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesības, sensitīvu uzņēmējdarbības informāciju un komercnoslēpumus. Visa informācija, kas iegūta pieteikumā atzīšanai par integrēto ražotni vai ES atvērto fabriku, saistībā ar informācijas pieprasījumiem vai paziņošanas pienākumiem saskaņā ar šo regulu, būtu jāizmanto tikai šīs regulas nolūkos, un uz to būtu jāattiecina dienesta noslēpuma glabāšanas pienākums saskaņā ar LESD 339. pantu, kā arī Komisijas iekšējie noteikumi par datu drošu apstrādi, jo īpaši Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 (26). Komisijai un valstu kompetentajām iestādēm, to amatpersonām, darbiniekiem un citām personām, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā, kā arī dalībvalstu citu iestāžu amatpersonām un ierēdņiem būtu jānodrošina konfidencialitāte attiecībā uz informāciju, kas iegūta, veicot to uzdevumus un darbības. Tas būtu jāattiecina arī uz Eiropas Pusvadītāju padomi un Pusvadītāju komiteju, kas izveidota ar šo regulu. Attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt īstenošanas aktus, lai precizētu praktisko kārtību rīcībai ar konfidenciālu informāciju saistībā ar informācijas vākšanu.

| (79) | Šajā regulā noteikto pienākumu izpilde būtu jāpanāk ar naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem. Šajā nolūkā būtu jānosaka atbilstošs naudas sodu apmērs par šajā regulā paredzēto informācijas pieprasījumu un paziņošanas pienākumu nepildīšanu, ņemot vērā abu pienākumu nepildīšanas dažādos smaguma līmeņus un nosakot atšķirīgus maksimālos apjomus MVU. Turklāt būtu jānosaka periodiski soda maksājumi par to, ka nav izpildīts pienākums pieņemt un izpildīt prioritāros pasūtījumus; šiem soda maksājumiem vajadzētu būt samērīgiem un atspoguļot cenu līmeņus tirgū pēdējo 90 dienu laikā, nosakot atšķirīgus maksimālos apjomus MVU. Papildus sankciju izpildes noilguma termiņiem būtu jāpiemēro noilguma termiņi naudas sodu un periodisku soda maksājumu piemērošanai. Turklāt Komisijai būtu jādod attiecīgajam uzņēmumam vai uzņēmumu pārstāvošajām organizācijām tiesības tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(79)

Šajā regulā noteikto pienākumu izpilde būtu jāpanāk ar naudas sodiem un periodiskiem soda maksājumiem. Šajā nolūkā būtu jānosaka atbilstošs naudas sodu apmērs par šajā regulā paredzēto informācijas pieprasījumu un paziņošanas pienākumu nepildīšanu, ņemot vērā abu pienākumu nepildīšanas dažādos smaguma līmeņus un nosakot atšķirīgus maksimālos apjomus MVU. Turklāt būtu jānosaka periodiski soda maksājumi par to, ka nav izpildīts pienākums pieņemt un izpildīt prioritāros pasūtījumus; šiem soda maksājumiem vajadzētu būt samērīgiem un atspoguļot cenu līmeņus tirgū pēdējo 90 dienu laikā, nosakot atšķirīgus maksimālos apjomus MVU. Papildus sankciju izpildes noilguma termiņiem būtu jāpiemēro noilguma termiņi naudas sodu un periodisku soda maksājumu piemērošanai. Turklāt Komisijai būtu jādod attiecīgajam uzņēmumam vai uzņēmumu pārstāvošajām organizācijām tiesības tikt uzklausītām.

| (80) | Lai atspoguļotu tehnoloģiskās izmaiņas un tirgus norises, lai nodrošinātu iniciatīvas efektīvu īstenošanu un novērtēšanu un lai noteiktu detalizētus noteikumus izcilības centru zīmei, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā grozīt šo regulu attiecībā uz iniciatīvas atbalstītajām darbībām atbilstoši tās mērķiem un attiecībā uz izmērāmiem rādītājiem, ar kuriem uzraudzīt iniciatīvas īstenošanu, un attiecībā uz to, lai papildinātu šo regulu, nosakot piemērošanas procedūru un prasības un nosacījumus izcilības projektēšanas centru zīmes piešķiršanai, uzraudzībai un atsaukšanai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (27). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(80)

Lai atspoguļotu tehnoloģiskās izmaiņas un tirgus norises, lai nodrošinātu iniciatīvas efektīvu īstenošanu un novērtēšanu un lai noteiktu detalizētus noteikumus izcilības centru zīmei, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu nolūkā grozīt šo regulu attiecībā uz iniciatīvas atbalstītajām darbībām atbilstoši tās mērķiem un attiecībā uz izmērāmiem rādītājiem, ar kuriem uzraudzīt iniciatīvas īstenošanu, un attiecībā uz to, lai papildinātu šo regulu, nosakot piemērošanas procedūru un prasības un nosacījumus izcilības projektēšanas centru zīmes piešķiršanai, uzraudzībai un atsaukšanai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (27). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (81) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz ECIC atlasi nolūkā sasniegt iniciatīvas mērķus, nosakot praktisko un operatīvo kārtību prioritāriem pasūtījumiem un nosakot praktisko kārtību rīcībai ar konfidenciālu informāciju. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (28). |
| --- | --- |

(81)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz ECIC atlasi nolūkā sasniegt iniciatīvas mērķus, nosakot praktisko un operatīvo kārtību prioritāriem pasūtījumiem un nosakot praktisko kārtību rīcībai ar konfidenciālu informāciju. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (28).

| (82) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot satvaru pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai Savienības līmenī, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, izveidot satvaru pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai Savienības līmenī, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (83) | Lai pēc iespējas drīzāk varētu sākt šīs regulas īstenošanu nolūkā sasniegt tās mērķus, tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(83)

Lai pēc iespējas drīzāk varētu sākt šīs regulas īstenošanu nolūkā sasniegt tās mērķus, tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

Vispārīgie noteikumi

1. pants

Priekšmets un vispārīgie mērķi

1.   Ar šo regulu izveido satvaru pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai Savienības līmenī, jo īpaši ar šādiem pasākumiem:

| a) | iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” (“iniciatīva”) izveide; |
| --- | --- |

a)

iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” (“iniciatīva”) izveide;

| b) | kritēriju noteikšana, lai atzītu un atbalstītu integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas, kas ir pirmās šāda veida iekārtas un kas veicina pusvadītāju ekosistēmas piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību; |
| --- | --- |

b)

kritēriju noteikšana, lai atzītu un atbalstītu integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas, kas ir pirmās šāda veida iekārtas un kas veicina pusvadītāju ekosistēmas piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību;

| c) | koordinācijas mehānisma izveide starp dalībvalstīm un Komisiju, lai kartētu un uzraudzītu Savienības pusvadītāju nozari, kā arī novērstu krīzes un reaģētu uz pusvadītāju trūkumu, un attiecīgā gadījumā apspriestos ar ieinteresētajām personām no pusvadītāju nozares. |
| --- | --- |

c)

koordinācijas mehānisma izveide starp dalībvalstīm un Komisiju, lai kartētu un uzraudzītu Savienības pusvadītāju nozari, kā arī novērstu krīzes un reaģētu uz pusvadītāju trūkumu, un attiecīgā gadījumā apspriestos ar ieinteresētajām personām no pusvadītāju nozares.

2.   Pirmais šīs regulas vispārīgais mērķis ir nodrošināt apstākļus, kas nepieciešami Savienības konkurētspējai un inovācijas spējai, un nodrošināt rūpniecības pielāgošanos strukturālām pārmaiņām.

3.   Otrais vispārīgais mērķis, kas ir atsevišķs un papildina 2. punktā noteikto pirmo vispārīgo mērķi, ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, izveidojot vienotu Savienības tiesisko regulējumu Savienības noturības un piegādes drošības palielināšanai pusvadītāju tehnoloģiju jomā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “pusvadītājs” ir viens no šiem:






  a) | materiāls, tostarp jauns materiāls, vai nu elementārs, vai arī savienojums, kura elektrovadītspēju var mainīt; vai |
| --- | --- | --- |

1)

“pusvadītājs” ir viens no šiem:

a)

materiāls, tostarp jauns materiāls, vai nu elementārs, vai arī savienojums, kura elektrovadītspēju var mainīt; vai

| b) | komponents, kas sastāv no vairākiem pusvadošu, izolējošu un vadošu materiālu slāņiem, kuri noteikti atbilstoši iepriekš noteiktam modelim, un kas paredzēts precīzi definētu elektronisku vai fotonisku funkciju vai abu funkciju veikšanai; |
| --- | --- |

b)

komponents, kas sastāv no vairākiem pusvadošu, izolējošu un vadošu materiālu slāņiem, kuri noteikti atbilstoši iepriekš noteiktam modelim, un kas paredzēts precīzi definētu elektronisku vai fotonisku funkciju vai abu funkciju veikšanai;

| 2) | “mikroshēma” ir elektroniska ierīce, kas sastāv no dažādiem funkcionāliem elementiem uz viena pusvadītāja materiāla gabala; tā parasti ir atmiņas ierīce, loģiskā ierīce, procesors, optoelektronika vai analoga ierīce; |
| --- | --- |

2)

“mikroshēma” ir elektroniska ierīce, kas sastāv no dažādiem funkcionāliem elementiem uz viena pusvadītāja materiāla gabala; tā parasti ir atmiņas ierīce, loģiskā ierīce, procesors, optoelektronika vai analoga ierīce;

| 3) | “kvantu mikroshēma” ir ierīce, kas apstrādā informāciju atsevišķu kvantu sistēmu līmenī, ar dažādu komponentu integrācijas līmeni mikroshēmā atkarībā no izmantotās kvantu platformas, tostarp platformām kvantiskajai datošanai, sakariem, sensoriem vai metroloģijai; |
| --- | --- |

3)

“kvantu mikroshēma” ir ierīce, kas apstrādā informāciju atsevišķu kvantu sistēmu līmenī, ar dažādu komponentu integrācijas līmeni mikroshēmā atkarībā no izmantotās kvantu platformas, tostarp platformām kvantiskajai datošanai, sakariem, sensoriem vai metroloģijai;

| 4) | “tehnoloģiju mezgls” ir īpašs pusvadītāju ražošanas process un to projektēšanas noteikumi; |
| --- | --- |

4)

“tehnoloģiju mezgls” ir īpašs pusvadītāju ražošanas process un to projektēšanas noteikumi;

| 5) | “pusvadītāju piegādes ķēde” ir pusvadītāju ražošanā iesaistīto darbību, organizāciju, dalībnieku, tehnoloģiju, informācijas, resursu un pakalpojumu sistēma, tostarp izejvielas un apstrādāti materiāli, piemēram, gāzes, ražošanas iekārtas, projektēšana, tostarp saistītās programmatūras izstrāde, ražošana, montāža, testēšana un iepakošana; |
| --- | --- |

5)

“pusvadītāju piegādes ķēde” ir pusvadītāju ražošanā iesaistīto darbību, organizāciju, dalībnieku, tehnoloģiju, informācijas, resursu un pakalpojumu sistēma, tostarp izejvielas un apstrādāti materiāli, piemēram, gāzes, ražošanas iekārtas, projektēšana, tostarp saistītās programmatūras izstrāde, ražošana, montāža, testēšana un iepakošana;

| 6) | “pusvadītāju vērtības ķēde” ir darbību kopums, kas saistīts ar pusvadītāju izstrādājumu no tā koncepcijas līdz galalietojumam, tostarp izejvielas un apstrādāti materiāli, piemēram, gāzes, ražošanas iekārtas, pētniecība, attīstība un inovācija, projektēšana, tostarp saistītās programmatūras izstrāde, ražošana, testēšana, montāža un iepakošana, līdz iekļaušanai un integrēšanai gatavos izstrādājumos, kā arī ekspluatācijas laika beigu procesi, piemēram, atkārtota izmantošana, demontāža un reciklēšana; |
| --- | --- |

6)

“pusvadītāju vērtības ķēde” ir darbību kopums, kas saistīts ar pusvadītāju izstrādājumu no tā koncepcijas līdz galalietojumam, tostarp izejvielas un apstrādāti materiāli, piemēram, gāzes, ražošanas iekārtas, pētniecība, attīstība un inovācija, projektēšana, tostarp saistītās programmatūras izstrāde, ražošana, testēšana, montāža un iepakošana, līdz iekļaušanai un integrēšanai gatavos izstrādājumos, kā arī ekspluatācijas laika beigu procesi, piemēram, atkārtota izmantošana, demontāža un reciklēšana;

| 7) | “izmēģinājuma līnija” ir eksperimentāls projekts vai darbība, kas vērsta uz augstāku tehnoloģiskās gatavības līmeni no 3. līdz 8. līmenim, lai turpinātu attīstīt veicinošu infrastruktūru, kas vajadzīga produkta vai sistēmas testēšanai, demonstrēšanai, validēšanai un kalibrēšanai ar modeļa pieņēmumiem; |
| --- | --- |

7)

“izmēģinājuma līnija” ir eksperimentāls projekts vai darbība, kas vērsta uz augstāku tehnoloģiskās gatavības līmeni no 3. līdz 8. līmenim, lai turpinātu attīstīt veicinošu infrastruktūru, kas vajadzīga produkta vai sistēmas testēšanai, demonstrēšanai, validēšanai un kalibrēšanai ar modeļa pieņēmumiem;

| 8) | “koordinators” ir Savienībā iedibināta juridiska persona, kas ir Eiropas mikroshēmu infrastruktūras konsorcija dalībnieks un ko visi konsorcija dalībnieki ir iecēluši par galveno kontaktpunktu attiecībām ar Komisiju; |
| --- | --- |

8)

“koordinators” ir Savienībā iedibināta juridiska persona, kas ir Eiropas mikroshēmu infrastruktūras konsorcija dalībnieks un ko visi konsorcija dalībnieki ir iecēluši par galveno kontaktpunktu attiecībām ar Komisiju;

| 9) | “mazais un vidējais uzņēmums” jeb “MVU” ir mazs vai vidējs uzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (29) pielikuma 2. pantā; |
| --- | --- |

9)

“mazais un vidējais uzņēmums” jeb “MVU” ir mazs vai vidējs uzņēmums, kā definēts Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK (29) pielikuma 2. pantā;

29

| 10) | “mazs vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir mazs vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kā definēts 2. panta 20) punktā Regulā (ES) 2021/695; |
| --- | --- |

10)

“mazs vidējas kapitalizācijas uzņēmums” ir mazs vidējas kapitalizācijas uzņēmums, kā definēts 2. panta 20) punktā Regulā (ES) 2021/695;

| 11) | “pirmā šāda veida iekārta” ir jauna vai būtiski modernizēta pusvadītāju ražotne vai iekārta, kurā ražo iekārtas vai šādu iekārtu galvenos komponentus, ko galvenokārt izmanto pusvadītāju ražošanā, kura nodrošina inovāciju ražošanas procesā vai galaproduktā, kura Savienībā faktiski vēl nav izveidota vai par kuras būvniecību vēl nav uzņemtas faktiskas saistības, ietverot inovāciju, kas uzlabo datošanas jaudu vai drošības, drošuma vai uzticamības līmeni, energoefektivitāti un vidisko sniegumu, tehnoloģijas mezglu vai substrāta materiālu vai tādu ražošanas procesu īstenošanu, kuru rezultātā pieaug efektivitāte, uzlabojas reciklējamība vai samazinās ražošanas resursi; |
| --- | --- |

11)

“pirmā šāda veida iekārta” ir jauna vai būtiski modernizēta pusvadītāju ražotne vai iekārta, kurā ražo iekārtas vai šādu iekārtu galvenos komponentus, ko galvenokārt izmanto pusvadītāju ražošanā, kura nodrošina inovāciju ražošanas procesā vai galaproduktā, kura Savienībā faktiski vēl nav izveidota vai par kuras būvniecību vēl nav uzņemtas faktiskas saistības, ietverot inovāciju, kas uzlabo datošanas jaudu vai drošības, drošuma vai uzticamības līmeni, energoefektivitāti un vidisko sniegumu, tehnoloģijas mezglu vai substrāta materiālu vai tādu ražošanas procesu īstenošanu, kuru rezultātā pieaug efektivitāte, uzlabojas reciklējamība vai samazinās ražošanas resursi;

| 12) | “nākamās paaudzes mikroshēmas” ir mikroshēmas, kas ievērojami uzlabo funkcionālo veiktspēju, datošanas jaudu vai energoefektivitāti, kā arī nodrošina citus būtiskus enerģijas un vides ieguvumus; |
| --- | --- |

12)

“nākamās paaudzes mikroshēmas” ir mikroshēmas, kas ievērojami uzlabo funkcionālo veiktspēju, datošanas jaudu vai energoefektivitāti, kā arī nodrošina citus būtiskus enerģijas un vides ieguvumus;

| 13) | “nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijas” ir pusvadītāju tehnoloģijas, kas ievērojami uzlabo funkcionālo veiktspēju, datošanas jaudu vai energoefektivitāti, kā arī nodrošina citus būtiskus enerģijas un vides ieguvumus; |
| --- | --- |

13)

“nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijas” ir pusvadītāju tehnoloģijas, kas ievērojami uzlabo funkcionālo veiktspēju, datošanas jaudu vai energoefektivitāti, kā arī nodrošina citus būtiskus enerģijas un vides ieguvumus;

| 14) | “modernākās pusvadītāju tehnoloģijas” ir modernākā inovācija mikroshēmu un pusvadītāju tehnoloģiju jomā laikā, kad projekti tiek īstenoti; |
| --- | --- |

14)

“modernākās pusvadītāju tehnoloģijas” ir modernākā inovācija mikroshēmu un pusvadītāju tehnoloģiju jomā laikā, kad projekti tiek īstenoti;

| 15) | “pusvadītāju ražošana” ir jebkurš pusvadītāju plākšņu ražošanas un apstrādes posms, tostarp substrāta materiāli, sākumposms un beiguposms, kas nepieciešami, lai piegādātu gatavu pusvadītāju izstrādājumu; |
| --- | --- |

15)

“pusvadītāju ražošana” ir jebkurš pusvadītāju plākšņu ražošanas un apstrādes posms, tostarp substrāta materiāli, sākumposms un beiguposms, kas nepieciešami, lai piegādātu gatavu pusvadītāju izstrādājumu;

| 16) | “sākumposms” ir pusvadītāja plāksnes visa apstrāde; |
| --- | --- |

16)

“sākumposms” ir pusvadītāja plāksnes visa apstrāde;

| 17) | “beiguposms” ir pusvadītāja izstrādājuma iepakošana, montāža un testēšana; |
| --- | --- |

17)

“beiguposms” ir pusvadītāja izstrādājuma iepakošana, montāža un testēšana;

| 18) | “pusvadītāju lietotāji” ir uzņēmumi, kas ražo izstrādājumus, kuros ir iestrādāti pusvadītāji; |
| --- | --- |

18)

“pusvadītāju lietotāji” ir uzņēmumi, kas ražo izstrādājumus, kuros ir iestrādāti pusvadītāji;

| 19) | “galvenie tirgus dalībnieki” ir uzņēmumi Savienības pusvadītāju piegādes ķēdē, kuras uzticama darbība ir būtiska pusvadītāju piegādei; |
| --- | --- |

19)

“galvenie tirgus dalībnieki” ir uzņēmumi Savienības pusvadītāju piegādes ķēdē, kuras uzticama darbība ir būtiska pusvadītāju piegādei;

| 20) | “kritiski svarīgā nozare” ir jebkura nozare, kas minēta IV pielikumā; |
| --- | --- |

20)

“kritiski svarīgā nozare” ir jebkura nozare, kas minēta IV pielikumā;

| 21) | “krīzes sakarā būtisks produkts” ir pusvadītāji, starpprodukti un izejvielas un apstrādāti materiāli, kurus vai nu tieši izmanto kritiski svarīgās nozarēs, vai kurus izmanto, lai ražotu ierīces, ko izmanto kritiski svarīgās nozarēs, un kuri vajadzīgi pusvadītāju vai starpproduktu ražošanai, ko skārusi pusvadītāju krīze un kas ir būtiski kritiski svarīgas nozares funkciju nodrošināšanai; |
| --- | --- |

21)

“krīzes sakarā būtisks produkts” ir pusvadītāji, starpprodukti un izejvielas un apstrādāti materiāli, kurus vai nu tieši izmanto kritiski svarīgās nozarēs, vai kurus izmanto, lai ražotu ierīces, ko izmanto kritiski svarīgās nozarēs, un kuri vajadzīgi pusvadītāju vai starpproduktu ražošanai, ko skārusi pusvadītāju krīze un kas ir būtiski kritiski svarīgas nozares funkciju nodrošināšanai;

| 22) | “ražošanas spēja” ir ražošanas iekārtas spēja ražot konkrētus produktu veidus; |
| --- | --- |

22)

“ražošanas spēja” ir ražošanas iekārtas spēja ražot konkrētus produktu veidus;

| 23) | “ražošanas jauda” ir ražošanas iekārtas maksimālā potenciālā izlaide; |
| --- | --- |

23)

“ražošanas jauda” ir ražošanas iekārtas maksimālā potenciālā izlaide;

| 24) | “komercnoslēpums” ir komercnoslēpums, kā definēts 2. panta 1) punktā Direktīvā (ES) 2016/943. |
| --- | --- |

24)

“komercnoslēpums” ir komercnoslēpums, kā definēts 2. panta 1) punktā Direktīvā (ES) 2016/943.

II NODAĻA

Iniciatīva “Mikroshēmas Eiropai”

3. pants

Iniciatīvas izveide

1.   Iniciatīva ir izveidota uz laiku, kamēr darbojas 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēma, kas izveidota ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2093 (30).

2.   Iniciatīvu atbalsta ar finansējumu no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa” un jo īpaši no programmas “Digitālā Eiropa” konkrētā mērķa Nr. 6, par maksimālo indikatīvo summu, attiecīgi, 1,725 miljardi EUR un 1,575 miljardi EUR. Minēto finansējumu īsteno saskaņā ar Regulām (ES) 2021/694 un (ES) 2021/695.

4. pants

Iniciatīvas mērķi

1.   Iniciatīvas vispārīgais mērķis ir panākt plaša mēroga tehnoloģisko spēju veidošanu un atbalstīt saistītās pētniecības un inovācijas darbības visā Savienības pusvadītāju vērtības ķēdē, lai varētu izstrādāt un ieviest modernākās pusvadītāju tehnoloģijas, nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijas un modernākās kvantu tehnoloģijas un inovēt ieviestās tehnoloģijas, kas stiprinās modernās projektēšanas, sistēmu integrācijas un mikroshēmu ražošanas spējas Savienībā, tādējādi palielinot Savienības konkurētspēju. Tā arī veicina zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanu, jo īpaši, samazinot elektronisko sistēmu ietekmi uz klimatu, uzlabojot nākamās paaudzes mikroshēmu ilgtspēju un stiprinot aprites ekonomikas procesus, veicinot kvalitatīvas darbvietas pusvadītāju ekosistēmā un pievēršoties integrētas drošības principiem, kas nodrošina aizsardzību pret kiberdrošības apdraudējumiem.

2.   Iniciatīvai ir šādi pieci darbības mērķi:

| a) | darbības mērķis Nr. 1: attīstīt progresīvas projektēšanas spējas integrētām pusvadītāju tehnoloģijām; |
| --- | --- |

a)

darbības mērķis Nr. 1: attīstīt progresīvas projektēšanas spējas integrētām pusvadītāju tehnoloģijām;

| b) | darbības mērķis Nr. 2: uzlabot esošās un attīstīt jaunas progresīvas izmēģinājuma līnijas visā Savienībā, lai nodrošinātu modernāko pusvadītāju tehnoloģiju un nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu; |
| --- | --- |

b)

darbības mērķis Nr. 2: uzlabot esošās un attīstīt jaunas progresīvas izmēģinājuma līnijas visā Savienībā, lai nodrošinātu modernāko pusvadītāju tehnoloģiju un nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu;

| c) | darbības mērķis Nr. 3: attīstīt progresīvas tehnoloģijas un inženierijas spējas, lai paātrinātu modernāko kvantu mikroshēmu un saistīto pusvadītāju tehnoloģiju inovatīvu izstrādi; |
| --- | --- |

c)

darbības mērķis Nr. 3: attīstīt progresīvas tehnoloģijas un inženierijas spējas, lai paātrinātu modernāko kvantu mikroshēmu un saistīto pusvadītāju tehnoloģiju inovatīvu izstrādi;

| d) | darbības mērķis Nr. 4: izveidot kompetences centru tīklu visā Savienībā, uzlabojot esošās vai izveidojot jaunas iekārtas; |
| --- | --- |

d)

darbības mērķis Nr. 4: izveidot kompetences centru tīklu visā Savienībā, uzlabojot esošās vai izveidojot jaunas iekārtas;

| e) | darbības mērķis Nr. 5: uzsākt darbības, ko kopīgi dēvēs par “Mikroshēmu fonda” darbībām, nolūkā atvieglot piekļuvi aizņēmuma finansējumam un pašu kapitālam, tostarp sniedzot skaidras norādes, jo īpaši jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem, MVU un mazām vidējas kapitalizācijas sabiedrībām pusvadītāju vērtības ķēdē, izmantojot apvienošanas mehānismu fonda InvestEU ietvaros un ar Eiropas Inovācijas padomes starpniecību. |
| --- | --- |

e)

darbības mērķis Nr. 5: uzsākt darbības, ko kopīgi dēvēs par “Mikroshēmu fonda” darbībām, nolūkā atvieglot piekļuvi aizņēmuma finansējumam un pašu kapitālam, tostarp sniedzot skaidras norādes, jo īpaši jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem, MVU un mazām vidējas kapitalizācijas sabiedrībām pusvadītāju vērtības ķēdē, izmantojot apvienošanas mehānismu fonda InvestEU ietvaros un ar Eiropas Inovācijas padomes starpniecību.

3.   Iniciatīvas darbības mērķi var ietvert spēju veidošanas darbības un saistītās pētniecības un inovācijas darbības. Visas spēju veidošanas darbības finansē no programmas “Digitālā Eiropa”, un saistītās pētniecības un inovācijas darbības finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”.

5. pants

Iniciatīvas saturs

Iniciatīva:

| a) | saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 1:






  i) | izveido un uztur virtuālu projektēšanas platformu, kas pieejama visā Savienībā un kas integrē esošās un jaunās projektēšanas iekārtas ar paplašinātām bibliotēkām un elektroniskās dizaina automatizācijas (EDA) rīkiem; |
| --- | --- | --- |

a)

saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 1:

i)

izveido un uztur virtuālu projektēšanas platformu, kas pieejama visā Savienībā un kas integrē esošās un jaunās projektēšanas iekārtas ar paplašinātām bibliotēkām un elektroniskās dizaina automatizācijas (EDA) rīkiem;

EDA

| ii) | paplašina projektēšanas spējas, veicinot inovatīvu attīstību, piemēram, atvērtā pirmkoda procesoru arhitektūru un citas inovatīvas arhitektūras, čipletus (chiplets), programmējamas mikroshēmas, jaunus atmiņas veidus, procesorus, paātrinātājus vai mazjaudas mikroshēmas, kas veidotas saskaņā ar integrētas drošības principiem; |
| --- | --- |

ii)

paplašina projektēšanas spējas, veicinot inovatīvu attīstību, piemēram, atvērtā pirmkoda procesoru arhitektūru un citas inovatīvas arhitektūras, čipletus (chiplets), programmējamas mikroshēmas, jaunus atmiņas veidus, procesorus, paātrinātājus vai mazjaudas mikroshēmas, kas veidotas saskaņā ar integrētas drošības principiem;

chiplets

| iii) | paplašina pusvadītāju ekosistēmu, integrējot tādas vertikālās tirgus nozares kā veselība, mobilitāte, enerģētika, telekomunikācijas, drošība, aizsardzība un kosmoss, tādējādi veicinot Savienības zaļās, digitālās un inovācijas programmas; |
| --- | --- |

iii)

paplašina pusvadītāju ekosistēmu, integrējot tādas vertikālās tirgus nozares kā veselība, mobilitāte, enerģētika, telekomunikācijas, drošība, aizsardzība un kosmoss, tādējādi veicinot Savienības zaļās, digitālās un inovācijas programmas;

| b) | saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 2:






  i) | stiprina spējas nākamās paaudzes mikroshēmu ražošanas tehnoloģijās un ražošanas iekārtās, integrējot pētniecības un inovācijas darbības un sagatavojot tādu nākotnes tehnoloģiju mezglu attīstību kā vadošie mezgli, pilnībā noplicināta silīcija uz izolatora tehnoloģijas, jaunus pusvadītāju materiālus vai heterogēno sistēmu integrāciju un progresīvu moduļu montāžu un iepakojumu lieliem, vidējiem vai maziem apjomiem; |
| --- | --- | --- |

b)

saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 2:

i)

stiprina spējas nākamās paaudzes mikroshēmu ražošanas tehnoloģijās un ražošanas iekārtās, integrējot pētniecības un inovācijas darbības un sagatavojot tādu nākotnes tehnoloģiju mezglu attīstību kā vadošie mezgli, pilnībā noplicināta silīcija uz izolatora tehnoloģijas, jaunus pusvadītāju materiālus vai heterogēno sistēmu integrāciju un progresīvu moduļu montāžu un iepakojumu lieliem, vidējiem vai maziem apjomiem;

| ii) | atbalsta inovāciju plašā mērogā, izmantojot piekļuvi jaunām vai esošām izmēģinājuma līnijām, kas paredzētas tādu jaunu dizaina koncepciju izmēģināšanai, testēšanai, procesu kontrolei, galaierīču uzticamībai un validēšanai, kurās integrētas būtiskas funkcionalitātes; |
| --- | --- |

ii)

atbalsta inovāciju plašā mērogā, izmantojot piekļuvi jaunām vai esošām izmēģinājuma līnijām, kas paredzētas tādu jaunu dizaina koncepciju izmēģināšanai, testēšanai, procesu kontrolei, galaierīču uzticamībai un validēšanai, kurās integrētas būtiskas funkcionalitātes;

| iii) | sniedz atbalstu integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām, nodrošinot preferenciālu piekļuvi jaunajām izmēģinājuma līnijām, kā arī ar taisnīgiem nosacījumiem nodrošina piekļuvi jaunām izmēģinājuma līnijām plašam Savienības pusvadītāju ekosistēmas lietotāju lokam; |
| --- | --- |

iii)

sniedz atbalstu integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām, nodrošinot preferenciālu piekļuvi jaunajām izmēģinājuma līnijām, kā arī ar taisnīgiem nosacījumiem nodrošina piekļuvi jaunām izmēģinājuma līnijām plašam Savienības pusvadītāju ekosistēmas lietotāju lokam;

| c) | saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 3:






  i) | izveido inovatīvas kvantu mikroshēmu projektēšanas bibliotēkas; |
| --- | --- | --- |

c)

saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 3:

i)

izveido inovatīvas kvantu mikroshēmu projektēšanas bibliotēkas;

| ii) | atbalsta jaunu vai esošu izmēģinājuma līniju, tīrtelpu un fabriku izstrādi kvantu mikroshēmu prototipēšanai un ražošanai nolūkā integrēt kvantu shēmas un elektronisko vadību; |
| --- | --- |

ii)

atbalsta jaunu vai esošu izmēģinājuma līniju, tīrtelpu un fabriku izstrādi kvantu mikroshēmu prototipēšanai un ražošanai nolūkā integrēt kvantu shēmas un elektronisko vadību;

| iii) | izveido iekārtas izmēģinājuma līnijās ražoto moderno kvantu mikroshēmu testēšanai un validēšanai nolūkā noslēgt inovāciju atgriezeniskās saites loku starp kvantu komponentu projektētājiem, ražotājiem un lietotājiem; |
| --- | --- |

iii)

izveido iekārtas izmēģinājuma līnijās ražoto moderno kvantu mikroshēmu testēšanai un validēšanai nolūkā noslēgt inovāciju atgriezeniskās saites loku starp kvantu komponentu projektētājiem, ražotājiem un lietotājiem;

| d) | saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 4:






  i) | stiprina spējas un piedāvā plašas speciālās zināšanas ieinteresētajām personām, tostarp galalietotāju jaunuzņēmumiem un MVU, atvieglojot piekļuvi šajā pantā minētajām spējām un iekārtām un to efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

d)

saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 4:

i)

stiprina spējas un piedāvā plašas speciālās zināšanas ieinteresētajām personām, tostarp galalietotāju jaunuzņēmumiem un MVU, atvieglojot piekļuvi šajā pantā minētajām spējām un iekārtām un to efektīvu izmantošanu;

| ii) | risina zināšanu un prasmju trūkuma un neatbilstības problēmu, piesaistot, mobilizējot un paturot jaunus talantus pētniecībā, projektēšanā un ražošanā un atbalstot pienācīgi kvalificēta darbaspēka rašanos zinātnē, tehnoloģijās, inženierijā un matemātikā (STEM priekšmetos) līdz pēcdoktorantūras studiju līmenim nolūkā stiprināt pusvadītāju ekosistēmu, tostarp, papildus darba ņēmēju pārkvalifikācijai un kvalifikācijas celšanai piedāvājot piemērotas apmācības iespējas studentiem, piemēram, duālās studiju programmas un studentu profesionālo orientāciju; |
| --- | --- |

ii)

risina zināšanu un prasmju trūkuma un neatbilstības problēmu, piesaistot, mobilizējot un paturot jaunus talantus pētniecībā, projektēšanā un ražošanā un atbalstot pienācīgi kvalificēta darbaspēka rašanos zinātnē, tehnoloģijās, inženierijā un matemātikā (STEM priekšmetos) līdz pēcdoktorantūras studiju līmenim nolūkā stiprināt pusvadītāju ekosistēmu, tostarp, papildus darba ņēmēju pārkvalifikācijai un kvalifikācijas celšanai piedāvājot piemērotas apmācības iespējas studentiem, piemēram, duālās studiju programmas un studentu profesionālo orientāciju;

STEM

| e) | saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 5:






  i) | uzlabo Savienības budžeta izdevumu sviras efektu un panāk lielāku multiplikatora efektu privātā sektora finansējuma piesaistīšanas ziņā; |
| --- | --- | --- |

e)

saskaņā ar tās darbības mērķi Nr. 5:

i)

uzlabo Savienības budžeta izdevumu sviras efektu un panāk lielāku multiplikatora efektu privātā sektora finansējuma piesaistīšanas ziņā;

| ii) | sniedz atbalstu uzņēmumiem, kas saskaras ar grūtībām piekļūt finansējumam, un risina vajadzību stiprināt ekonomikas noturību visā Savienības un dalībvalstīs; |
| --- | --- |

ii)

sniedz atbalstu uzņēmumiem, kas saskaras ar grūtībām piekļūt finansējumam, un risina vajadzību stiprināt ekonomikas noturību visā Savienības un dalībvalstīs;

| iii) | paātrina ieguldījumus un uzlabo piekļuvi ieguldījumiem mikroshēmu projektēšanas, pusvadītāju ražošanas un integrācijas tehnoloģiju jomā un piesaista finansējumu gan no publiskā, gan no privātā sektora, vienlaikus palielinot piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību visai pusvadītāju vērtības ķēdei. |
| --- | --- |

iii)

paātrina ieguldījumus un uzlabo piekļuvi ieguldījumiem mikroshēmu projektēšanas, pusvadītāju ražošanas un integrācijas tehnoloģiju jomā un piesaista finansējumu gan no publiskā, gan no privātā sektora, vienlaikus palielinot piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību visai pusvadītāju vērtības ķēdei.

6. pants

Sinerģijas ar Savienības programmām

Iniciatīvu īsteno sinerģijā ar Savienības programmām saskaņā ar III pielikumu. Komisija nodrošina, ka mērķu sasniegšana netiek kavēta, izmantojot iniciatīvas papildinošo raksturu ar Savienības programmām.

7. pants

Eiropas mikroshēmu infrastruktūras konsorcijs

1.   Lai īstenotu darbības, ko finansē no iniciatīvas, var izveidot tiesību subjektu Eiropas mikroshēmu infrastruktūras konsorcija (ECIC) veidā saskaņā ar šo pantu. Var izveidot vairāk nekā vienu ECIC.

2.   
  ECIC:

| a) | piemīt tiesībsubjektība no dienas, kad stājas spēkā 5. punktā minētais Komisijas īstenošanas akts; |
| --- | --- |

a)

piemīt tiesībsubjektība no dienas, kad stājas spēkā 5. punktā minētais Komisijas īstenošanas akts;

| b) | katrā attiecīgajā dalībvalstī ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko minētās dalībvalsts tiesību akti piešķir juridiskām personām, un tas jo īpaši spēj iegādāties, turēt īpašumā un atsavināt kustamo īpašumu, nekustamo īpašumu un intelektuālo īpašumu, slēgt līgumus un būt par pusi tiesvedībā; |
| --- | --- |

b)

katrā attiecīgajā dalībvalstī ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko minētās dalībvalsts tiesību akti piešķir juridiskām personām, un tas jo īpaši spēj iegādāties, turēt īpašumā un atsavināt kustamo īpašumu, nekustamo īpašumu un intelektuālo īpašumu, slēgt līgumus un būt par pusi tiesvedībā;

| c) | ir viena juridiskā adrese, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

c)

ir viena juridiskā adrese, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā;

| d) | izveido vismaz trīs locekļi (“dibinātāji”), proti dalībvalstis vai publisko vai privāto tiesību subjekti no vismaz trim dalībvalstīm, vai to kombinācija, cenšoties panākt plašu pārstāvību no visas Savienības; |
| --- | --- |

d)

izveido vismaz trīs locekļi (“dibinātāji”), proti dalībvalstis vai publisko vai privāto tiesību subjekti no vismaz trim dalībvalstīm, vai to kombinācija, cenšoties panākt plašu pārstāvību no visas Savienības;

| e) | nodrošina, ka pēc tam, kad ir pieņemts 5. punktā minētais īstenošanas akts, ar ko izveido ECIC, citas dalībvalstis jebkurā laikā var pievienoties kā locekles, ka citi publisko vai privāto tiesību subjekti jebkurā laikā var tam pievienoties kā locekļi, pamatojoties uz taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, kas noteikti ECIC statūtos, un ka dalībvalstis, kas neveic finansiālu vai nefinansiālu ieguldījumu, var tam pievienoties tikai kā novērotājas bez balsstiesībām, par to paziņojot ECIC; |
| --- | --- |

e)

nodrošina, ka pēc tam, kad ir pieņemts 5. punktā minētais īstenošanas akts, ar ko izveido ECIC, citas dalībvalstis jebkurā laikā var pievienoties kā locekles, ka citi publisko vai privāto tiesību subjekti jebkurā laikā var tam pievienoties kā locekļi, pamatojoties uz taisnīgiem un saprātīgiem nosacījumiem, kas noteikti ECIC statūtos, un ka dalībvalstis, kas neveic finansiālu vai nefinansiālu ieguldījumu, var tam pievienoties tikai kā novērotājas bez balsstiesībām, par to paziņojot ECIC;

| f) | ieceļ koordinatoru. |
| --- | --- |

f)

ieceļ koordinatoru.

3.   Potenciālā ECIC koordinators visu dibinātāju vārdā iesniedz Komisijai rakstisku pieteikumu. Minētajā pieteikumā iekļauj šādu informāciju:

| a) | lūgumu Komisijai izveidot ECIC, tostarp sarakstu ar dibinātājiem, kas veido konsorciju; |
| --- | --- |

a)

lūgumu Komisijai izveidot ECIC, tostarp sarakstu ar dibinātājiem, kas veido konsorciju;

| b) | aprakstu par galvenajiem uzdevumiem, darbībām un nepieciešamajiem resursiem, kas vajadzīgi pieteikumā izklāstīto darbību pabeigšanai; |
| --- | --- |

b)

aprakstu par galvenajiem uzdevumiem, darbībām un nepieciešamajiem resursiem, kas vajadzīgi pieteikumā izklāstīto darbību pabeigšanai;

| c) | ECIC statūtu projektu, kurā iekļauj vismaz šādus elementus:






  i) | darbības ilgums un likvidācijas process saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- | --- |

c)

ECIC statūtu projektu, kurā iekļauj vismaz šādus elementus:

i)

darbības ilgums un likvidācijas process saskaņā ar 10. pantu;

| ii) | atbildības režīms saskaņā ar 8. pantu; |
| --- | --- |

ii)

atbildības režīms saskaņā ar 8. pantu;

| iii) | ECIC juridiskā adrese un nosaukums; |
| --- | --- |

iii)

ECIC juridiskā adrese un nosaukums;

| iv) | ECIC uzdevumu un darbību darbības joma; |
| --- | --- |

iv)

ECIC uzdevumu un darbību darbības joma;

| v) | dalība, tostarp nosacījumi un procedūra izmaiņām dalībā; |
| --- | --- |

v)

dalība, tostarp nosacījumi un procedūra izmaiņām dalībā;

| vi) | budžets, tostarp kārtība finansiālajiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā no tā locekļiem; |
| --- | --- |

vi)

budžets, tostarp kārtība finansiālajiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā no tā locekļiem;

| vii) | īpašumtiesības uz rezultātiem; |
| --- | --- |

vii)

īpašumtiesības uz rezultātiem;

| viii) | pārvaldība, tostarp lēmumu pieņemšanas process un īpašā loma; |
| --- | --- |

viii)

pārvaldība, tostarp lēmumu pieņemšanas process un īpašā loma;

| ix) | attiecīgā gadījumā – balsstiesības; |
| --- | --- |

ix)

attiecīgā gadījumā – balsstiesības;

| d) | uzņēmējas dalībvalsts deklarāciju par to, vai tā no ECIC izveides brīža to atzīst par starptautisku struktūru Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 1. punkta g) apakšpunkta un 151. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un par starptautisku organizāciju Padomes Direktīvas (ES) 2020/262 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ievērojot minētajos noteikumos paredzēto atbrīvojumu ierobežojumus un nosacījumus, ko paredz nolīgumā starp ECIC locekļiem; |
| --- | --- |

d)

uzņēmējas dalībvalsts deklarāciju par to, vai tā no ECIC izveides brīža to atzīst par starptautisku struktūru Direktīvas 2006/112/EK 143. panta 1. punkta g) apakšpunkta un 151. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē un par starptautisku organizāciju Padomes Direktīvas (ES) 2020/262 11. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, ievērojot minētajos noteikumos paredzēto atbrīvojumu ierobežojumus un nosacījumus, ko paredz nolīgumā starp ECIC locekļiem;

| e) | aprakstu, kurā sīki izklāstīts, kā ECIC veiktās darbības veicinās 4. pantā noteikto attiecīgo mērķu sasniegšanu, tostarp pārskatu par iespējamā publiskā finansējuma paredzamo ietekmi; |
| --- | --- |

e)

aprakstu, kurā sīki izklāstīts, kā ECIC veiktās darbības veicinās 4. pantā noteikto attiecīgo mērķu sasniegšanu, tostarp pārskatu par iespējamā publiskā finansējuma paredzamo ietekmi;

| f) | deklarāciju par to, ka ECIC savas finansiālās atbildības īstenošanas nolūkā savas darbības veiks saskaņā ar pareizas budžeta veidošanas principiem. |
| --- | --- |

f)

deklarāciju par to, ka ECIC savas finansiālās atbildības īstenošanas nolūkā savas darbības veiks saskaņā ar pareizas budžeta veidošanas principiem.

4.   Komisija novērtē pieteikumus, pamatojoties uz visiem šiem kritērijiem:

| a) | ierosināto ECIC dibinātāju attiecīgā kompetence, zinātība un spējas pusvadītāju jomā; |
| --- | --- |

a)

ierosināto ECIC dibinātāju attiecīgā kompetence, zinātība un spējas pusvadītāju jomā;

| b) | atbilstīgā pārvaldības spēja, darbinieki un resursi, kas vajadzīgi tā statūtos noteiktā mērķa īstenošanai; |
| --- | --- |

b)

atbilstīgā pārvaldības spēja, darbinieki un resursi, kas vajadzīgi tā statūtos noteiktā mērķa īstenošanai;

| c) | operacionālie un juridiskie līdzekļi Savienības līmenī noteikto administratīvo, līgumisko un finanšu pārvaldības noteikumu piemērošanai; |
| --- | --- |

c)

operacionālie un juridiskie līdzekļi Savienības līmenī noteikto administratīvo, līgumisko un finanšu pārvaldības noteikumu piemērošanai;

| d) | attiecīga finansiālā dzīvotspēja, kas atbilst tam Savienības finansējuma apmēram, kuru tam būs uzdots pārvaldīt, un ko attiecīgā gadījumā apliecina ar grāmatvedības dokumentiem un bankas konta izrakstiem; |
| --- | --- |

d)

attiecīga finansiālā dzīvotspēja, kas atbilst tam Savienības finansējuma apmēram, kuru tam būs uzdots pārvaldīt, un ko attiecīgā gadījumā apliecina ar grāmatvedības dokumentiem un bankas konta izrakstiem;

| e) | ECIC locekļu iemaksas, kas būtu pieejamas ECIC, un saistītā kārtība; |
| --- | --- |

e)

ECIC locekļu iemaksas, kas būtu pieejamas ECIC, un saistītā kārtība;

| f) | ECIC atvērtība jauniem locekļiem; |
| --- | --- |

f)

ECIC atvērtība jauniem locekļiem;

| g) | ECIC spējas nodrošināt Savienības pusvadītāju vērtības ķēdes, tostarp jaunuzņēmumu un MVU, vajadzību apmierināšanu; |
| --- | --- |

g)

ECIC spējas nodrošināt Savienības pusvadītāju vērtības ķēdes, tostarp jaunuzņēmumu un MVU, vajadzību apmierināšanu;

| h) | ierosinātās īstenojamās darbības devums 4. pantā noteikto attiecīgo mērķu sasniegšanā, jo īpaši tās ieguldījums Savienības pusvadītāju nozares ilgtermiņa konkurētspējas nodrošināšanā. |
| --- | --- |

h)

ierosinātās īstenojamās darbības devums 4. pantā noteikto attiecīgo mērķu sasniegšanā, jo īpaši tās ieguldījums Savienības pusvadītāju nozares ilgtermiņa konkurētspējas nodrošināšanā.

5.   Komisija, pamatojoties uz 4. punktā izklāstītajiem kritērijiem, pieņem īstenošanas aktu, lai vai nu atzītu pieteikuma iesniedzēju par ECIC, vai arī noraidītu pieteikumu. Komisija attiecīgi informē dibinātājus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 38. panta 2. punktā.

6.   Īstenošanas aktu, ar ko izveido ECIC, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7.   
  ECIC statūtu grozījumi atbilst šīs regulas mērķiem un veicina to sasniegšanu. ECIC šādus grozījumus paziņo Komisijai desmit dienu laikā pēc pieņemšanas. Paziņojumos ietver šādu informāciju:

| a) | ierosināto vai, attiecīgā gadījumā, pieņemto grozījumu teksts, tostarp to spēkā stāšanās diena; un |
| --- | --- |

a)

ierosināto vai, attiecīgā gadījumā, pieņemto grozījumu teksts, tostarp to spēkā stāšanās diena; un

| b) | ECIC statūtu grozītā konsolidētā redakcija. |
| --- | --- |

b)

ECIC statūtu grozītā konsolidētā redakcija.

Komisija pret šādiem grozījumiem var iebilst 60 dienu laikā no šāda paziņojuma saņemšanas, norādot iemeslus, kāpēc grozījumi neatbilst šīs regulas prasībām.

Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad ir beidzies otrajā daļā minētais termiņš, pēc tam, kad Komisija ir atteikusies no savām tiesībām iebilst, vai pēc tam, kad Komisija ir atsaukusi savus iebildumus.

8.   ECIC sagatavo gada darbības pārskatu, kurā iekļauj savu darbību tehnisko aprakstu un finanšu pārskatu. Gada darbības pārskatā iekļauj finansēto darbību ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējumu, un to nosūta Komisijai un dara publiski pieejamu. Komisija var sniegt ieteikumus par jautājumiem, uz kuriem attiecas gada darbības pārskats. Komisija ECIC gada darbības pārskatus bez liekas kavēšanās nosūta Eiropas Parlamentam un Eiropas Pusvadītāju padomei.

9.   Ja dalībvalsts uzskata, ka ECIC ir attiecies uzņemt jaunu konsorcija locekli, nesniedzot pietiekamu pamatojumu šādam atteikumam uz taisnīgu un sapratīgu noteikumu pamata, kas noteikti tā statūtos, minētā dalībvalsts uz šo jautājumu var vērst Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” publisko iestāžu padomes uzmanību. Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” publisko iestāžu padome saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2085 137. panta f) punktu vajadzības gadījumā iesaka ECIC veikt korektīvus pasākumus, piemēram, grozīt tā statūtus.

8. pants

ECIC
  atbildība

1.   ECIC ir atbildīgs par saviem parādiem.

2.   Locekļu finansiālā atbildība par ECIC parādiem nepārsniedz to attiecīgās iemaksas, kas sniegtas ECIC. Locekļi ECIC statūtos var norādīt, ka tie uzņemsies noteikta apjoma atbildību virs to attiecīgajām iemaksām vai neierobežotu atbildību.

3.   Savienība nav atbildīga par ECIC parādiem.

9. pants

ECIC
  piemērojamie tiesību akti un jurisdikcija

1.   
  ECIC izveidi un iekšējo darbību reglamentē:

| a) | Savienības tiesību akti, jo īpaši šī regula; |
| --- | --- |

a)

Savienības tiesību akti, jo īpaši šī regula;

| b) | tās dalībvalsts tiesību akti, kurā ir ECIC juridiskā adrese, gadījumos, kuri netiek vai tikai daļēji tiek reglamentēti ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

tās dalībvalsts tiesību akti, kurā ir ECIC juridiskā adrese, gadījumos, kuri netiek vai tikai daļēji tiek reglamentēti ar Savienības tiesību aktiem;

| c) | ECIC statūti un to īstenošanas noteikumi. |
| --- | --- |

c)

ECIC statūti un to īstenošanas noteikumi.

2.   Neskarot gadījumus, kuri atbilstoši Līgumiem ir Eiropas Savienības Tiesas (Tiesa) jurisdikcijā, tās dalībvalsts tiesību akti, kurā ir ECIC juridiskā adrese, nosaka jurisdikciju, kas ir piekritīga, lai risinātu strīdus starp locekļiem attiecībā uz ECIC
  , strīdus starp locekļiem un ECIC un starp ECIC un trešām personām.

10. pants

ECIC

  likvidācija

1.   ECIC statūtos nosaka procedūru, kas jāievēro, lai veiktu ECIC likvidāciju pēc tam, kad tā locekļi pieņēmuši lēmumu.

2.   Ja ECIC nespēj nomaksāt savus parādus, piemēro tās dalībvalsts maksātnespējas noteikumus, kurā atrodas ECIC juridiskā adrese.

11. pants

Eiropas kompetences centru tīkls pusvadītāju jomā

1.   Iniciatīvas darbības mērķa Nr. 4 nolūkos izveido Eiropas kompetences centru tīklu pusvadītāju, sistēmas integrācijas un sistēmu projektēšanas jomā (“tīkls”). Tīklu veido kompetences centri, ko izvēlējies Kopuzņēmums “Mikroshēmas” saskaņā ar 3. punktu.

2.   Kompetences centri visas vai dažas no turpmāk minētajām darbībām veic Savienības nozares, jo īpaši MVU un vidējas kapitalizācijas sabiedrību, kā arī pētniecības un tehnoloģiju organizāciju, universitāšu un publiskā sektora, un citu attiecīgo pusvadītāju vērtības ķēdē esošu ieinteresēto personu labā un ciešā sadarbībā ar viņiem:

| a) | nodrošina piekļuvi projektēšanas pakalpojumiem un projektēšanas rīkiem saskaņā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 1, kā arī saskaņā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 2 atbalstītajām izmēģinājuma līnijām; |
| --- | --- |

a)

nodrošina piekļuvi projektēšanas pakalpojumiem un projektēšanas rīkiem saskaņā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 1, kā arī saskaņā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 2 atbalstītajām izmēģinājuma līnijām;

| b) | vairo informētību un nodrošina ieinteresētajām personām vajadzīgo zinātību, speciālās zināšanas un prasmes, lai palīdzētu tām paātrināt jaunu pusvadītāju tehnoloģiju izstrādi, pusvadītāju ražošanu, aprīkojumu, projektēšanas iespējas un sistēmas koncepcijas, kā arī integrēt jaunas pusvadītāju tehnoloģijas, efektīvi izmantojot tīkla infrastruktūru un citus pieejamos resursus; |
| --- | --- |

b)

vairo informētību un nodrošina ieinteresētajām personām vajadzīgo zinātību, speciālās zināšanas un prasmes, lai palīdzētu tām paātrināt jaunu pusvadītāju tehnoloģiju izstrādi, pusvadītāju ražošanu, aprīkojumu, projektēšanas iespējas un sistēmas koncepcijas, kā arī integrēt jaunas pusvadītāju tehnoloģijas, efektīvi izmantojot tīkla infrastruktūru un citus pieejamos resursus;

| c) | palielināt informētību un sniegt vai nodrošināt piekļuvi speciālajām zināšanām, zinātībai un pakalpojumiem, tostarp sistēmas projektēšanas gatavībai, jaunām un esošām izmēģinājuma līnijām un atbalstot darbības, kas vajadzīgas, lai veidotu prasmes un kompetences, ko atbalsta iniciatīva; |
| --- | --- |

c)

palielināt informētību un sniegt vai nodrošināt piekļuvi speciālajām zināšanām, zinātībai un pakalpojumiem, tostarp sistēmas projektēšanas gatavībai, jaunām un esošām izmēģinājuma līnijām un atbalstot darbības, kas vajadzīgas, lai veidotu prasmes un kompetences, ko atbalsta iniciatīva;

| d) | veicina pieredzes un zinātības nodošanu starp dalībvalstīm un reģioniem, sekmējot prasmju, zināšanu un labas prakses apmaiņu un veicinot kopīgas programmas; |
| --- | --- |

d)

veicina pieredzes un zinātības nodošanu starp dalībvalstīm un reģioniem, sekmējot prasmju, zināšanu un labas prakses apmaiņu un veicinot kopīgas programmas;

| e) | izstrādā un pārvalda īpašus mācību pasākumus pusvadītāju tehnoloģiju un to lietojumu jomā, lai atbalstītu talantu kopuma attīstību, izmantojot kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju, un palielinātu studentu skaitu, kā arī izglītības kvalitāti attiecīgajās studiju jomās līdz pat doktorantūras līmenim skolās un universitātēs, kas atrodas Savienībā, veicinot saikni starp studentiem un pusvadītāju uzņēmumiem visā Savienībā, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot sieviešu līdzdalībai. |
| --- | --- |

e)

izstrādā un pārvalda īpašus mācību pasākumus pusvadītāju tehnoloģiju un to lietojumu jomā, lai atbalstītu talantu kopuma attīstību, izmantojot kvalifikācijas celšanu un pārkvalifikāciju, un palielinātu studentu skaitu, kā arī izglītības kvalitāti attiecīgajās studiju jomās līdz pat doktorantūras līmenim skolās un universitātēs, kas atrodas Savienībā, veicinot saikni starp studentiem un pusvadītāju uzņēmumiem visā Savienībā, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot sieviešu līdzdalībai.

3.   Dalībvalstis izraugās kandidātu kompetences centrus saskaņā ar to valsts procedūrām, administratīvajām un institucionālajām struktūrām, izmantojot atklātu un konkurētspējīgu procesu.

Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darba programmā nosaka kompetences centru izveides procedūru, tostarp atlases kritērijus, kā arī sīkāku informāciju par šajā pantā minēto uzdevumu un funkciju īstenošanu.

Kopuzņēmums “Mikroshēmas” izraugās kompetences centrus, kas veido tīklu.

Dalībvalstis un Komisija maksimāli nodrošina sinerģiju ar esošajiem kompetences centriem, kas izveidoti saskaņā ar citām Savienības iniciatīvām, piemēram, Eiropas digitālās inovācijas centru.

4.   Kompetences centriem ir būtiska vispārējā autonomija noteikt savu organizatorisko struktūru, sastāvu un darba metodes. Kompetences centru organizatoriskā struktūra, sastāvs un darba metodes atbilst šīs regulas un iniciatīvas mērķiem un veicina to sasniegšanu.

12. pants

Īstenošana

1.   Iniciatīvas darbības mērķus Nr. 1–4 uztic kopuzņēmumam “Mikroshēmas” un īsteno ar darbībām, kas izklāstītas kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darba programmā.

2.   Lai atspoguļotu tehnoloģiskās izmaiņas un tirgus norises, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu I pielikumu attiecībā uz tajā izklāstītajām darbībām atbilstoši iniciatīvas mērķiem, kas noteikti 4. pantā.

3.   Lai nodrošinātu iniciatīvas efektīvu īstenošanu un novērtēšanu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai grozītu II pielikumu attiecībā uz izmērāmiem rādītājiem, ar kuriem uzraudzīt īstenošanu un ziņot par iniciatīvas progresu, lai sasniegtu tās mērķus, kas noteikti 4. pantā.

4.   Lai nodrošinātu iniciatīvas efektīvu īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu, kopuzņēmuma “Mikroshēmas” gada darbības pārskatā iekļauj informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar iniciatīvas darbības mērķiem Nr. 1–4, pamatojoties uz II pielikumā noteiktajiem izmērāmajiem rādītājiem.

5.   Komisija regulāri informē Eiropas Pusvadītāju padomi par iniciatīvas darbības mērķa Nr. 5 īstenošanas gaitu.

III NODAĻA

Piegādes drošība un noturība

13. pants

Integrētās ražotnes

1.   Integrētās ražotnes ir pirmās šāda veida ražotnes pusvadītāju ražošanai, un, attiecīgā gadījumā, tostarp projektēšanai, vai tādu iekārtu vai šādu iekārtu galveno sastāvdaļu ražošanai, kuras Savienībā galvenokārt izmanto pusvadītāju ražošanā, kas var ietvert citus piegādes ķēdes posmus un kas veicina piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, un turklāt tās var attiecīgā gadījumā veicināt globālo pusvadītāju piegādes ķēžu drošību.

2.   Integrētajai ražotnei brīdī, kad tiek iesniegts pieteikums saskaņā ar 15. panta 1. punktu, ir jākvalificējas kā “pirmajai šāda veida iekārtai”.

3.   Integrētā ražotne atbilst šādām prasībām:

| a) | tās izveide acīmredzami pozitīvi ietekmē Savienības pusvadītāju vērtības ķēdi vidējā termiņā un ilgtermiņā ar plašākām sekām, kas neaptver tikai attiecīgo uzņēmumu vai dalībvalsti, nolūkā garantēt piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību, tostarp jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi, un veicināt Savienības zaļo un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

a)

tās izveide acīmredzami pozitīvi ietekmē Savienības pusvadītāju vērtības ķēdi vidējā termiņā un ilgtermiņā ar plašākām sekām, kas neaptver tikai attiecīgo uzņēmumu vai dalībvalsti, nolūkā garantēt piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību, tostarp jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi, un veicināt Savienības zaļo un digitālo pārkārtošanos;

| b) | tā sniedz garantiju, ka uz to neattiecas trešo valstu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību eksteritoriāla piemērošana tādā veidā, kas var apdraudēt uzņēmuma spēju izpildīt 26. panta 1. punktā noteiktās saistības, un apņemas informēt Komisiju par šādu saistību rašanos; |
| --- | --- |

b)

tā sniedz garantiju, ka uz to neattiecas trešo valstu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību eksteritoriāla piemērošana tādā veidā, kas var apdraudēt uzņēmuma spēju izpildīt 26. panta 1. punktā noteiktās saistības, un apņemas informēt Komisiju par šādu saistību rašanos;

| c) | tā Savienībā veic ieguldījumus nepārtrauktā inovācijā, lai panāktu konkrētus sasniegumus pusvadītāju tehnoloģijās vai sagatavotu nākamās paaudzes tehnoloģijas; |
| --- | --- |

c)

tā Savienībā veic ieguldījumus nepārtrauktā inovācijā, lai panāktu konkrētus sasniegumus pusvadītāju tehnoloģijās vai sagatavotu nākamās paaudzes tehnoloģijas;

| d) | tā atbalsta Savienības talantu plūsmu, attīstot un izmantojot izglītojošu un ar prasmju apguvi saistītu apmācību un palielinot kvalificēta un prasmīga darbaspēka fondu. |
| --- | --- |

d)

tā atbalsta Savienības talantu plūsmu, attīstot un izmantojot izglītojošu un ar prasmju apguvi saistītu apmācību un palielinot kvalificēta un prasmīga darbaspēka fondu.

4.   Lai veiktu ieguldījumus nepārtrauktā inovācijā saskaņā ar šā panta 3. punkta c) apakšpunktu, integrētajai ražotnei ir preferenciāla piekļuve izmēģinājuma līnijām, kas izveidotas saskaņā ar 5. panta b) punktu. Šāda preferenciāla piekļuve neizslēdz un neliedz citu ieinteresēto uzņēmumu, jo īpaši jaunuzņēmumu un MVU, efektīvu piekļuvi izmēģinājuma līnijām saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem.

14. pants

ES atvērtās fabrikas

1.   ES atvērtās fabrikas ir pirmās šāda veida ražotnes pusvadītāju ražošanai Savienībā, kuras piedāvā ražošanas jaudu nesaistītiem uzņēmumiem un tādējādi veicina piegādes drošību iekšējā tirgū un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, un papildus tās var attiecīgā gadījumā veicināt globālās pusvadītāju piegādes ķēdes drošību.

2.   ES atvērtajai fabrikai brīdī, kad tiek iesniegts pieteikums saskaņā ar 15. panta 1. punktu, ir jākvalificējas kā “pirmajai šāda veida iekārtai”.

3.   ES atvērtā fabrika atbilst šādām prasībām:

| a) | tās izveide acīmredzami pozitīvi ietekmē Savienības pusvadītāju vērtības ķēdi vidējā termiņā un ilgtermiņā ar plašākām sekām, kas neaptver tikai attiecīgo uzņēmumu vai dalībvalsti, nolūkā garantēt piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību, tostarp jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi, un veicināt Savienības zaļo un digitālo pārkārtošanos, ņemot vērā jo īpaši to, cik lielā mērā tā piedāvā sākumposma vai beiguposma, vai abu šo veidu ražošanas jaudu ar to nesaistītiem uzņēmumiem, ja ir pietiekams pieprasījums; |
| --- | --- |

a)

tās izveide acīmredzami pozitīvi ietekmē Savienības pusvadītāju vērtības ķēdi vidējā termiņā un ilgtermiņā ar plašākām sekām, kas neaptver tikai attiecīgo uzņēmumu vai dalībvalsti, nolūkā garantēt piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību, tostarp jaunuzņēmumu un MVU izaugsmi, un veicināt Savienības zaļo un digitālo pārkārtošanos, ņemot vērā jo īpaši to, cik lielā mērā tā piedāvā sākumposma vai beiguposma, vai abu šo veidu ražošanas jaudu ar to nesaistītiem uzņēmumiem, ja ir pietiekams pieprasījums;

| b) | tā sniedz garantiju, ka uz to neattiecas trešo valstu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību eksteritoriāla piemērošana tādā veidā, kas var apdraudēt uzņēmuma spēju izpildīt 26. panta 1. punktā noteiktās saistības, un apņemas informēt Komisiju par šādu saistību rašanos; |
| --- | --- |

b)

tā sniedz garantiju, ka uz to neattiecas trešo valstu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību eksteritoriāla piemērošana tādā veidā, kas var apdraudēt uzņēmuma spēju izpildīt 26. panta 1. punktā noteiktās saistības, un apņemas informēt Komisiju par šādu saistību rašanos;

| c) | tā Savienībā veic ieguldījumus nepārtrauktā inovācijā, lai panāktu konkrētus sasniegumus pusvadītāju tehnoloģijās vai sagatavotu nākamās paaudzes tehnoloģijas; |
| --- | --- |

c)

tā Savienībā veic ieguldījumus nepārtrauktā inovācijā, lai panāktu konkrētus sasniegumus pusvadītāju tehnoloģijās vai sagatavotu nākamās paaudzes tehnoloģijas;

| d) | tā atbalsta Savienības talantu plūsmu, attīstot un izmantojot izglītojošu un ar prasmju apguvi saistītu apmācību un palielinot kvalificēta un prasmīga darbaspēka fondu. |
| --- | --- |

d)

tā atbalsta Savienības talantu plūsmu, attīstot un izmantojot izglītojošu un ar prasmju apguvi saistītu apmācību un palielinot kvalificēta un prasmīga darbaspēka fondu.

4.   Ja ES atvērtā fabrika piedāvā ražošanas jaudu uzņēmumiem, kas nav saistīti ar iekārtas operatoru, tā izveido un uztur atbilstīgu un efektīvu projektēšanas un ražošanas procesu funkcionālo nodalīšanu, lai nodrošinātu katrā posmā iegūtās informācijas aizsardzību.

5.   Lai veiktu ieguldījumus nepārtrauktā inovācijā saskaņā ar šā panta 3. punkta c) apakšpunktu, ES atvērtajai fabrikai ir preferenciāla piekļuve izmēģinājuma līnijām, kas izveidotas saskaņā ar 5. panta b) punktu. Šāda preferenciāla piekļuve neizslēdz un neliedz citu ieinteresēto uzņēmumu, jo īpaši jaunuzņēmumu un MVU, efektīvu piekļuvi izmēģinājuma līnijām saskaņā ar taisnīgiem nosacījumiem.

15. pants

Pieteikums integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas statusam

1.   Jebkurš uzņēmums vai jebkurš uzņēmumu konsorcijs var iesniegt Komisijai pieteikumu piešķirt projektam integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas statusu.

2.   Komisija, ņemot vērā Eiropas Pusvadītāju padomes viedokļus, novērtē pieteikumu taisnīgā un pārredzamā procesā, kura pamatā ir šādi elementi:

| a) | atbilstība attiecīgi 13. panta 2. punktā vai 14. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem un apņemšanās ievērot attiecīgi 13. panta 3. punktā vai 14. panta 3. punktā izklāstītās prasības; |
| --- | --- |

a)

atbilstība attiecīgi 13. panta 2. punktā vai 14. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem un apņemšanās ievērot attiecīgi 13. panta 3. punktā vai 14. panta 3. punktā izklāstītās prasības;

| b) | uzņēmējdarbības plāns, kurā, ņemot vērā visu tā darbības laiku, novērtēta projekta finansiālā un tehniskā dzīvotspēja, tostarp informācija par jebkādu plānoto valsts atbalstu; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības plāns, kurā, ņemot vērā visu tā darbības laiku, novērtēta projekta finansiālā un tehniskā dzīvotspēja, tostarp informācija par jebkādu plānoto valsts atbalstu;

| c) | pieteikuma iesniedzēja pierādīta pieredze līdzīgu iekārtu ierīkošanā un ekspluatācijā; |
| --- | --- |

c)

pieteikuma iesniedzēja pierādīta pieredze līdzīgu iekārtu ierīkošanā un ekspluatācijā;

| d) | atbilstoša apliecinoša dokumenta iesniegšana, kas apliecina tās dalībvalsts vai dalībvalstu gatavību, kurās pieteikuma iesniedzējs plāno izveidot savu iekārtu, lai atbalstītu šāda objekta izveidi; |
| --- | --- |

d)

atbilstoša apliecinoša dokumenta iesniegšana, kas apliecina tās dalībvalsts vai dalībvalstu gatavību, kurās pieteikuma iesniedzējs plāno izveidot savu iekārtu, lai atbalstītu šāda objekta izveidi;

| e) | tas, ka ir attiecīga politika, tostarp tehniska aizsardzība un īstenošanas pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt neizpaužamas informācijas un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, jo īpaši, lai novērstu komercnoslēpumu neatļautu izpaušanu vai sensitīvu jaunu tehnoloģiju noplūdi. |
| --- | --- |

e)

tas, ka ir attiecīga politika, tostarp tehniska aizsardzība un īstenošanas pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt neizpaužamas informācijas un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, jo īpaši, lai novērstu komercnoslēpumu neatļautu izpaušanu vai sensitīvu jaunu tehnoloģiju noplūdi.

Komisija sniedz norādījumus par prasīto informāciju un tās attiecīgo formātu.

3.   Komisija izskata pieteikumus, pieņem lēmumus un paziņo par to pieteikuma iesniedzējiem sešu mēnešu laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas. Ja Komisija uzskata, ka pieteikumā sniegtā informācija ir nepilnīga, tā dod pieteikuma iesniedzējam iespēju bez liekas kavēšanās iesniegt papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pieteikums būt pilnīgs. Komisijas lēmumā nosaka statusa ilgumu, pamatojoties uz paredzamo projekta darbības laiku.

4.   Komisija uzrauga progresu, kas panākts integrēto ražotņu un ES atvērto fabriku izveidē un ekspluatācijā, un regulāri informē Eiropas Pusvadītāju padomi.

5.   Iekārtas operators var pieprasīt Komisijai pārskatīt statusa ilgumu vai grozīt tā īstenošanas plānus attiecībā uz attiecīgi 13. panta 3. punkta vai 14. panta 3. punkta prasību izpildi, ja tas uzskata, ka pārskatīšana ir pienācīgi pamatota neparedzētu ārēju apstākļu dēļ. Pamatojoties uz šādu pārskatīšanu, Komisija var mainīt saskaņā ar šā panta 3. punktu piešķirtā statusa ilgumu vai piekrist īstenošanas plānu grozīšanai.

6.   Ja Komisija konstatē, ka iekārta vairs neatbilst attiecīgi 13. panta 3. punktā vai 14. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, tā dod integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas operatoram iespēju sniegt komentārus un ierosināt attiecīgus pasākumus.

7.   Komisija var atcelt lēmumu, ar ko atzīts integrētās ražotnes vai ES atvērtā fabrikas statuss, ja atzīšanas pamatā bijis pieteikums, kas satur nepareizu informāciju, vai ja, neraugoties uz šā panta 5. punktā minētās procedūras pabeigšanu, integrētā ražotne vai ES atvērtā fabrika neatbilst attiecīgi 13. panta 3. punktā vai 14. panta 3. punktā noteiktajām prasībām. Pirms šāda lēmuma pieņemšanas Komisija apspriežas ar Eiropas Pusvadītāju padomi pēc tam, kad tā tai ir sniegusi šādas ierosinātās atcelšanas iemeslus. Jebkurš lēmums, ar ko tiek atsaukts integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas statuss, tiek pienācīgi motivēts, un operatoram ir tiesības to pārsūdzēt.

8.   Iekārtas, kam, ievērojot šā panta 7. punktu, ir atcelts integrētās ražotnes vai ES atvērtās fabrikas statuss, zaudē visas tiesības, kas saistītas ar šā statusa atzīšanu, kuras izriet no šīs regulas. Tomēr uz šādām iekārtām joprojām attiecas 26. panta 1. punktā noteiktais pienākums uz laikposmu, kas ir līdzvērtīgs tam, kāds sākotnēji bija paredzēts, kad statuss tika piešķirts saskaņā ar šā panta 3. punktu, vai, ja statuss tika pārskatīts, uz piemērojamo termiņu saskaņā ar šā panta 5. punktu.

16. pants

Sabiedrības intereses un valsts atbalsts

1.   Integrētās ražotnes un ES atvērtās fabrikas uzskata par tādām, kas veicina pusvadītāju piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību un kas tādēļ ir sabiedrības interesēs.

2.   Lai panāktu piegādes drošību un Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību, dalībvalstis, neskarot LESD 107. un 108. pantu, var piemērot atbalsta pasākumus un sniegt administratīvu atbalstu integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām saskaņā ar 18. pantu.

17. pants

Izcilības projektēšanas centri

1.   Komisija var piešķirt “izcilības projektēšanas centra” zīmi Savienībā iedibinātiem projektēšanas centriem, kas būtiski uzlabo Savienības spējas inovatīvu mikroshēmu izstrādes jomā, piedāvājot savus pakalpojumus vai attīstot, veicinot un stiprinot projektēšanas prasmes un spējas.

2.   Komisija saskaņā ar 37. pantu pieņem deleģētos aktus, papildinot šo regulu, nosakot procedūru šā panta 1. punktā minētās zīmes piemērošanai un prasības un nosacījumus tās piešķiršanai, uzraudzībai un atsaukšanai.

3.   Izcilības projektēšanas centrus uzskata par tādiem, kas ir sabiedrības interesēs, tādējādi veicinot Savienības pusvadītāju ekosistēmas noturību. Dalībvalstis, neskarot LESD 107. un 108. pantu, var piemērot izcilības projektēšanas centriem atbalsta pasākumus, jo īpaši, ja šādi izcilības projektēšanas centri ir MVU.

18. pants

Atļauju piešķiršanas procedūru paātrināšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka administratīvie pieteikumi, kas saistīti ar integrēto ražotņu un ES atvērto fabriku plānošanu, būvniecību un ekspluatāciju, tiek apstrādāti efektīvi, pārredzami un savlaicīgi. Šajā nolūkā visas attiecīgās valsts iestādes nodrošina, ka šo pieteikumu izskatīšana no juridiskā viedokļa notiek pēc iespējas ātrāk tā, ka tiek pilnībā ievēroti valsts tiesību akti un procedūras.

2.   Ja šāds statuss ir paredzēts valsts tiesību aktos, integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām piešķir visaugstākās iespējamās valsts nozīmes statusu, un tās par tādām uzskata atļauju piešķiršanas procesos. Šo punktu piemēro tikai tad, ja šāds visaugstākās valsts nozīmes statuss ir paredzēts valsts tiesību aktos un nerada dalībvalstīm pienākumu šādu statusu ieviest.

3.   Pusvadītāju piegādes drošību un pusvadītāju ekosistēmas noturību var uzskatīt par sevišķi svarīgu iemeslu saistībā ar sabiedrības interesēm Direktīvas 92/43/EEK 6. panta 4. punkta un 16. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē un sevišķi svarīgām sabiedrības interesēm Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 7. punkta nozīmē. Tāpēc var uzskatīt, ka integrēto ražotņu un ES atvērto fabriku plānošana, būvniecība un ekspluatācija ir sevišķi svarīgas sabiedrības intereses, ja ir izpildīti pārējie minētajos noteikumos izklāstītie nosacījumi. Šis punkts neskar citu Savienības vides tiesību aktu piemērojamību vai īstenošanu.

4.   Katrai integrētajai ražotnei un ES atvērtajai fabrikai katra attiecīgā dalībvalsts var izraudzīties iestādi, kura ir atbildīga par to administratīvo pieteikumu atvieglošanu un koordinēšanu, kas saistīti ar plānošanu, būvniecību un ekspluatāciju.

Katra izraudzītā iestāde var iecelt koordinatoru, kas darbojas kā vienotais kontaktpunkts integrētajai ražotnei vai ES atvērtajai fabrikai.

Ja integrētas ražotnes vai ES atvērtās fabrikas izveidošanas nolūkā lēmumi jāpieņem divās vai vairākās dalībvalstīs, attiecīgās izraudzītās iestādes var veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu sadarbību un koordināciju savā starpā.

IV NODAĻA

Uzraudzība un reaģēšana krīzes situācijās

1. sadaļa

Uzraudzība

19. pants

Savienības pusvadītāju nozares stratēģiskā kartēšana

1.   Komisija sadarbībā ar Eiropas Pusvadītāju padomi veic Savienības pusvadītāju nozares stratēģisku kartēšanu. Ar stratēģisko kartēšanu analizē Savienības priekšrocības un trūkumus globālajā pusvadītāju nozarē un apzina tādus faktorus kā, piemēram:

| a) | tos galvenos produktus un kritiskās infrastruktūras iekšējā tirgū, kas ir atkarīgi no pusvadītāju piegādes; |
| --- | --- |

a)

tos galvenos produktus un kritiskās infrastruktūras iekšējā tirgū, kas ir atkarīgi no pusvadītāju piegādes;

| b) | galvenās lietotāju nozares Savienībā un to pašreizējās un gaidāmās vajadzības un atkarības, tostarp tādu iespējamo piegādes drošības risku analīzi, kas saistīti arī ar nepietiekamiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

b)

galvenās lietotāju nozares Savienībā un to pašreizējās un gaidāmās vajadzības un atkarības, tostarp tādu iespējamo piegādes drošības risku analīzi, kas saistīti arī ar nepietiekamiem ieguldījumiem;

| c) | galvenos segmentus Savienības pusvadītāju piegādes ķēdē, ietverot projektēšanu, projektēšanas programmatūru, materiālus, ražošanas iekārtas, pusvadītāju ražošanu un ārpakalpojumus beiguposmā; |
| --- | --- |

c)

galvenos segmentus Savienības pusvadītāju piegādes ķēdē, ietverot projektēšanu, projektēšanas programmatūru, materiālus, ražošanas iekārtas, pusvadītāju ražošanu un ārpakalpojumus beiguposmā;

| d) | tehnoloģiskos raksturlielumus, atkarības no trešo valstu tehnoloģijām un piegādātājiem un Savienības pusvadītāju nozares problemātiskos posmus, tostarp piekļuvi izejresursiem; |
| --- | --- |

d)

tehnoloģiskos raksturlielumus, atkarības no trešo valstu tehnoloģijām un piegādātājiem un Savienības pusvadītāju nozares problemātiskos posmus, tostarp piekļuvi izejresursiem;

| e) | pašreizējās un gaidāmās vajadzības pēc prasmēm un efektīvas piekļuves kvalificētam darbaspēkam pusvadītāju nozarē; |
| --- | --- |

e)

pašreizējās un gaidāmās vajadzības pēc prasmēm un efektīvas piekļuves kvalificētam darbaspēkam pusvadītāju nozarē;

| f) | attiecīgā gadījumā 25., 26. un 27. pantā minēto krīzes pasākumu iespējamo ietekmi uz pusvadītāju nozari. |
| --- | --- |

f)

attiecīgā gadījumā 25., 26. un 27. pantā minēto krīzes pasākumu iespējamo ietekmi uz pusvadītāju nozari.

2.   Komisija regulāri informē Eiropas Pusvadītāju padomi par stratēģiskajā kartēšanā apkopotajiem rezultātiem.

3.   Komisija, pamatojoties uz saskaņā ar 1. punktu veiktās stratēģiskās kartēšanas iznākumu un pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, izstrādā agrīnās brīdināšanas rādītāju sarakstu. Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, regulāri, vismaz reizi divos gados, pārskata agrīnās brīdināšanas rādītāju sarakstu.

4.   Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, izstrādā pusvadītāju nozares stratēģiskās kartēšanas sistēmu un metodiku. Komisija minēto sistēmu un metodiku vajadzības gadījumā atjaunina.

5.   Stratēģiskās kartēšanas pamatā cita starpā ir publiski un komerciāli pieejami dati un attiecīga nekonfidenciāla informācija no uzņēmumiem, līdzīgas veiktas analīzes rezultāti, tostarp saistībā ar Savienības tiesību aktiem par izejvielām un atjaunīgo enerģiju, kā arī novērtējumi, kas veikti, ievērojot 40. panta 1. punktu. Ja ar to nepietiek, lai, ievērojot šā panta 1. punktu, izstrādātu stratēģisko kartēšanu, Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, var izdot brīvprātīgus informācijas pieprasījumus pusvadītāju vērtības ķēdes dalībniekiem Savienībā. Komisija izmanto standartizētus un drošus līdzekļus 32. panta 4. punktā minētās informācijas vākšanai un apstrādei šādu informācijas pieprasījumu vajadzībām.

6.   Visu informāciju, kas iegūta, ievērojot šo pantu, apstrādā saskaņā ar 32. pantā noteiktajiem konfidencialitātes pienākumiem.

7.   Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, pieņem norādījumus informācijas sniegšanai saskaņā ar 5. punktu. Komisija minētos norādījumus vajadzības gadījumā atjaunina.

20. pants

Uzraudzība un prognozēšana

1.   Komisija, apspriežoties ar Eiropas Pusvadītāju padomi, regulāri uzrauga pusvadītāju vērtības ķēdi, lai noteiktu faktorus, kas var traucēt, apdraudēt vai negatīvi ietekmēt pusvadītāju piegādi vai pusvadītāju tirdzniecību. Šajā regulā pusvadītāju uzraudzība ietver šādas darbības:

| a) | saskaņā ar 19. pantu noteikto agrīnās brīdināšanas rādītāju uzraudzību; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar 19. pantu noteikto agrīnās brīdināšanas rādītāju uzraudzību;

| b) | saskaņā ar 21. pantu noteikto galveno tirgus dalībnieku veikto darbību integritātes uzraudzību, kuru veic dalībvalstis, un dalībvalstu ziņojumus par nozīmīgiem notikumiem, kas var kavēt šādu darbību regulāru veikšanu; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 21. pantu noteikto galveno tirgus dalībnieku veikto darbību integritātes uzraudzību, kuru veic dalībvalstis, un dalībvalstu ziņojumus par nozīmīgiem notikumiem, kas var kavēt šādu darbību regulāru veikšanu;

| c) | paraugprakses apzināšanu preventīvai riska mazināšanai un lielākas pārredzamības nodrošināšanai pusvadītāju nozarē. |
| --- | --- |

c)

paraugprakses apzināšanu preventīvai riska mazināšanai un lielākas pārredzamības nodrošināšanai pusvadītāju nozarē.

Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, nosaka uzraudzības biežumu, pamatojoties uz pusvadītāju nozares vajadzībām.

Komisija ar pusvadītāju nozares uzraudzību saistītās darbības koordinē, pamatojoties uz informāciju, kas savākta, ievērojot 19. pantu, vai izmantojot citus avotus, piemēram, starptautiskos partnerus.

2.   Komisija īpašu uzmanību pievērš MVU, lai mazinātu administratīvo slogu, ko rada informācijas vākšana.

3.   Komisija aicina galvenos tirgus dalībniekus, virkni reprezentatīvu pusvadītāju lietotāju no kritiski svarīgajām nozarēm, pusvadītāju vērtības ķēdi pārstāvošas organizācijas un citas attiecīgās ieinteresētās personas brīvprātīgi sniegt informāciju, lai veiktu uzraudzības darbības saskaņā ar 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

4.   Šā panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta nolūkā dalībvalstis, ja tas ir nepieciešami un samērīgi, var brīvprātīgi pieprasīt informāciju no galvenajiem tirgus dalībniekiem.

5.   Šā panta 3. punkta nolūkā valstu kompetentās iestādes izveido un uztur kontaktpersonu sarakstu, kurā ir visi to teritorijā iedibinātie attiecīgie uzņēmumi, kas darbojas pusvadītāju piegādes ķēdē. Minēto sarakstu nosūta Komisijai. Komisija nosaka standartizētu kontaktpersonu saraksta formātu, lai nodrošinātu sadarbspēju.

6.   Visu informāciju, kas iegūta, ievērojot šo pantu, apstrādā saskaņā ar 32. pantu.

7.   Pamatojoties uz informāciju, kas savākta, veicot 1. punktā paredzētās darbības, Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Pusvadītāju padomei par apkopotajiem konstatējumiem regulāru atjauninājumu veidā. Eiropas Pusvadītāju padome tiekas sanāksmēs, lai izvērtētu uzraudzības rezultātus. Komisija uz šādām sanāksmēm uzaicina pusvadītāju nozari pārstāvošas organizācijas. Attiecīgos gadījumos Komisija uz šādām sanāksmēm var uzaicināt galvenos tirgus dalībniekus, pusvadītāju lietotājus no kritiski svarīgajām nozarēm, iestādes vai pārstāvošas organizācijas no trešām partnervalstīm, kā arī ekspertus no akadēmiskajām aprindām un pilsoniskās sabiedrības.

21. pants

Galvenie tirgus dalībnieki

Dalībvalstis, sadarbībā ar Komisiju saskaņā ar 19. pantu, identificē galvenos tirgus dalībniekus pusvadītāju piegādes ķēdēs, kuri ir iedibināti to teritorijā, ņemot vērā šādus elementus:

| a) | to citu Savienības uzņēmumu skaits, kuri paļaujas uz tirgus dalībnieka sniegto pakalpojumu vai preci; |
| --- | --- |

a)

to citu Savienības uzņēmumu skaits, kuri paļaujas uz tirgus dalībnieka sniegto pakalpojumu vai preci;

| b) | galvenā tirgus dalībnieka tirgus daļa šādu pakalpojumu vai preču tirgū Savienībā vai pasaulē; |
| --- | --- |

b)

galvenā tirgus dalībnieka tirgus daļa šādu pakalpojumu vai preču tirgū Savienībā vai pasaulē;

| c) | tirgus dalībnieka nozīme pietiekama pakalpojuma vai preces piegādes līmeņa uzturēšanā Savienībā, ņemot vērā alternatīvu līdzekļu pieejamību minētā pakalpojuma vai preces sniegšanai; |
| --- | --- |

c)

tirgus dalībnieka nozīme pietiekama pakalpojuma vai preces piegādes līmeņa uzturēšanā Savienībā, ņemot vērā alternatīvu līdzekļu pieejamību minētā pakalpojuma vai preces sniegšanai;

| d) | tirgus dalībnieka sniegtā pakalpojuma vai preces piegādes traucējumu iespējamā ietekme uz Savienības pusvadītāju piegādes ķēdi un atkarīgajiem tirgiem. |
| --- | --- |

d)

tirgus dalībnieka sniegtā pakalpojuma vai preces piegādes traucējumu iespējamā ietekme uz Savienības pusvadītāju piegādes ķēdi un atkarīgajiem tirgiem.

2. sadaļa

Brīdinājumi un krīzes posma aktivizēšana

22. pants

Brīdinājumi un preventīva darbība

1.   Ja valsts kompetentā iestāde uzzina par pusvadītāju piegādes nopietna traucējuma risku vai tai ir konkrēta un ticama informācija par jebkuru citu attiecīgu riska faktoru vai notikumu, kas materializējas, tā bez liekas kavēšanās brīdina Komisiju.

2.   Ja Komisija pēc brīdinājuma saskaņā ar 1. punktu vai no starptautiskiem partneriem uzzina par pusvadītāju piegādes nopietna traucējuma risku vai tai ir konkrēta un ticama informācija par jebkuru citu attiecīgu riska faktoru vai notikumu, kas materializējas, tostarp, pamatojoties uz agrīnās brīdināšanas rādītājiem, tā bez liekas kavēšanās veic šādas preventīvas darbības:

| a) | sasauc Eiropas Pusvadītāju padomes ārkārtas sanāksmi, lai koordinētu šādas darbības:






  i) | apspriest pusvadītāju piegādes traucējumu smagumu; |
| --- | --- | --- |

a)

sasauc Eiropas Pusvadītāju padomes ārkārtas sanāksmi, lai koordinētu šādas darbības:

i)

apspriest pusvadītāju piegādes traucējumu smagumu;

| ii) | apspriest, vai var būt nepieciešams un samērīgi sākt 23. pantā minēto procedūru; |
| --- | --- |

ii)

apspriest, vai var būt nepieciešams un samērīgi sākt 23. pantā minēto procedūru;

| iii) | apspriest, vai dalībvalstīm ir lietderīgi, nepieciešami un samērīgi kā preventīvu pasākumu kopīgi iepirkt pusvadītājus, starpproduktus vai izejvielas (“kopīgs iepirkums”); |
| --- | --- |

iii)

apspriest, vai dalībvalstīm ir lietderīgi, nepieciešami un samērīgi kā preventīvu pasākumu kopīgi iepirkt pusvadītājus, starpproduktus vai izejvielas (“kopīgs iepirkums”);

| iv) | sākt dialogu ar pusvadītāju vērtības ķēdes ieinteresētajām personām, lai apzinātu, sagatavotu un, iespējams, koordinētu preventīvos pasākumus; |
| --- | --- |

iv)

sākt dialogu ar pusvadītāju vērtības ķēdes ieinteresētajām personām, lai apzinātu, sagatavotu un, iespējams, koordinētu preventīvos pasākumus;

| b) | Savienības vārdā sāk apspriešanos vai sadarbību ar attiecīgajām trešām valstīm, lai meklētu sadarbības risinājumus piegādes ķēdes traucējumu novēršanai, ievērojot starptautiskās saistības, kas attiecīgā gadījumā var ietvert koordināciju attiecīgajos starptautiskajos forumos; |
| --- | --- |

b)

Savienības vārdā sāk apspriešanos vai sadarbību ar attiecīgajām trešām valstīm, lai meklētu sadarbības risinājumus piegādes ķēdes traucējumu novēršanai, ievērojot starptautiskās saistības, kas attiecīgā gadījumā var ietvert koordināciju attiecīgajos starptautiskajos forumos;

| c) | lūdz valstu kompetentajām iestādēm izvērtēt galveno tirgus dalībnieku gatavības stāvokli. |
| --- | --- |

c)

lūdz valstu kompetentajām iestādēm izvērtēt galveno tirgus dalībnieku gatavības stāvokli.

3.   Jebkādu kopīgo iepirkumu, ko veic pēc 2. punkta a) apakšpunkta iii) punktā minētajām apspriedēm, dalībvalstis veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (31) 38. un 39. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (32) 56. un 57. pantā.

23. pants

Krīzes posma aktivizēšana

1.   Uzskata, ka pusvadītāju krīze iestājas tad, ja:

| a) | ir nopietni pusvadītāju piegādes ķēdes traucējumi vai nopietni šķēršļi pusvadītāju tirdzniecībai Savienībā, kā rezultātā rodas ievērojams pusvadītāju, starpproduktu vai izejvielu, vai apstrādātu materiālu trūkums; un |
| --- | --- |

a)

ir nopietni pusvadītāju piegādes ķēdes traucējumi vai nopietni šķēršļi pusvadītāju tirdzniecībai Savienībā, kā rezultātā rodas ievērojams pusvadītāju, starpproduktu vai izejvielu, vai apstrādātu materiālu trūkums; un

| b) | šāds ievērojams trūkums kavē kritiski svarīgajās nozarēs izmantoto būtisko produktu piegādi, remontu vai apkopi tādā mērā, ka tam būtu nopietna negatīva ietekme uz kritiski svarīgo nozaru darbību, ņemot vērā to ietekmi uz sabiedrību, ekonomiku un drošību Savienībā. |
| --- | --- |

b)

šāds ievērojams trūkums kavē kritiski svarīgajās nozarēs izmantoto būtisko produktu piegādi, remontu vai apkopi tādā mērā, ka tam būtu nopietna negatīva ietekme uz kritiski svarīgo nozaru darbību, ņemot vērā to ietekmi uz sabiedrību, ekonomiku un drošību Savienībā.

2.   Ja Komisija uzzina par iespējamu pusvadītāju krīzi, ievērojot 22. panta 2. punktu, tā izvērtē, vai ir izpildīti šā panta 1. punktā minētie nosacījumi. Minētajā novērtējumā ņem vērā iespējamo krīzes posma pozitīvo un negatīvo ietekmi uz Savienības pusvadītāju nozari un kritiski svarīgajām nozarēm. Ja šāds novērtējums sniedz konkrētus un ticamus pierādījumus, Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, var ierosināt Padomei aktivizēt krīzes posmu.

3.   Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var aktivizēt krīzes posmu, izmantojot Padomes īstenošanas aktu. Krīzes posma ilgumu konkretizē īstenošanas aktā, un tas nepārsniedz 12 mēnešus.

Komisija regulāri un jebkurā gadījuma vismaz reizi trijos mēnešos ziņo Eiropas Pusvadītāju padomei un Eiropas Parlamentam par krīzes stāvokli.

4.   Pirms beidzas krīzes posma aktivizēšanas termiņš, Komisija izvērtē, vai ir vietā pagarināt krīzes posmu. Ja šāds novērtējums sniedz konkrētus un ticamus pierādījumus tam, ka krīzes aktivizēšanas nosacījumi joprojām ir izpildīti, un pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, Komisija var ierosināt Padomei pagarināt krīzes posmu.

Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pagarināt krīzes posmu, izmantojot Padomes īstenošanas aktu. Pagarinājuma ilgumu ierobežo un konkretizē Padomes īstenošanas aktā.

Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var ierosināt vienu vai vairākas reizes pagarināt krīzes posmu.

5.   Krīzes posmā Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, izvērtē krīzes posma priekšlaicīgas izbeigšanas piemērotību. Ja izvērtējumā tā norādīts, Komisija var ierosināt Padomei izbeigt krīzes posmu.

Padome var izbeigt krīzes posmu ar Padomes īstenošanas aktu.

6.   Krīzes posmā Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas vajadzības gadījumā sasauc Eiropas Pusvadītāju padomes ārkārtas sanāksmes.

Dalībvalstis cieši sadarbojas ar Komisiju, laikus informē par visiem valsts pasākumiem, kas Eiropas Pusvadītāju padomē veikti attiecībā uz pusvadītāju piegādes ķēdi, un koordinē tos.

7.   Beidzoties krīzes posma aktivizēšanas periodam vai ja krīze ir priekšlaicīgi izbeigta, ievērojot šā panta 5. punktu, nekavējoties pārtrauc saskaņā ar 25., 26. un 27. pantu veikto pasākumu piemērošanu.

8.   Komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc krīzes posma beigām atjaunina saskaņā ar 19. un 20. pantu veikto pusvadītāju vērtības ķēžu kartēšanu un uzraudzību, ņemot vērā krīzes laikā gūto pieredzi.

3. sadaļa

Reaģēšana deficīta situācijā

24. pants

Ārkārtas situāciju instrumentārijs

1.   Ja, ievērojot 23. pantu, tiek aktivizēts krīzes posms un ja tas ir nepieciešams pusvadītāju krīzes risināšanai Savienībā, Komisija var veikt pasākumu, kas paredzēts 25., 26. vai 27. pantā, saskaņā ar tajos izklāstītajiem nosacījumiem.

2.   Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, var ierobežot 26. un 27. pantā paredzēto pasākumu piemērošanu, tos attiecinot tikai uz kritiski svarīgajām nozarēm, kurās pusvadītāju krīzes dēļ pastāv darbības traucējumi vai traucējumu draudi. Šā panta 1. punktā minēto pasākumu izmantošana ir samērīga un nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai novērstu nopietnus traucējumus, kas skar kritiski svarīgās nozares Savienībā, un tai jābūt Savienības interesēs. Minēto pasākumu izmantošana nerada nesamērīgu administratīvo slogu īpaši MVU.

3.   Ja, ievērojot 23. pantu, tiek aktivizēts krīzes posms un ja tas ir piemēroti, lai risinātu pusvadītāju krīzi Savienībā, Eiropas Pusvadītāju padome var:

| a) | izvērtēt atbilstīgus un efektīvus ārkārtas pasākumus un konsultēt par tiem; |
| --- | --- |

a)

izvērtēt atbilstīgus un efektīvus ārkārtas pasākumus un konsultēt par tiem;

| b) | izvērtēt aizsardzības pasākumu iespējamās noteikšanas paredzamo ietekmi uz pusvadītāju nozari Savienībā, ņemot vērā, vai tirgus situācija atbilst būtiska produkta ievērojamam trūkumam saskaņā ar Regulu (ES) 2015/479, un sniegt atzinumu Komisijai; |
| --- | --- |

b)

izvērtēt aizsardzības pasākumu iespējamās noteikšanas paredzamo ietekmi uz pusvadītāju nozari Savienībā, ņemot vērā, vai tirgus situācija atbilst būtiska produkta ievērojamam trūkumam saskaņā ar Regulu (ES) 2015/479, un sniegt atzinumu Komisijai;

4.   Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par visiem pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu, un izskaidro sava lēmuma iemeslus.

5.   Komisija, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi, var izdot norādījumus par ārkārtas pasākumu īstenošanu un izmantošanu.

25. pants

Informācijas vākšana

1.   Ja, ievērojot 23. pantu, tiek aktivizēts krīzes posms, Komisija var pieprasīt, lai uzņēmumi, kas darbojas visā pusvadītāju piegādes ķēdē, sniedz informāciju par savām ražošanas spējām, ražošanas jaudu un pašreizējiem primārajiem traucējumiem. Pieprasītā informācija nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai novērtētu pusvadītāju krīzes būtību vai noteiktu un novērtētu iespējamos seku mazināšanas vai ārkārtas pasākumus Savienības vai valsts līmenī. Informācijas pieprasījumi neietver tādas informācijas sniegšanu, kuras izpaušana būtu pretrunā dalībvalstu drošības interesēm.

2.   Pirms informācijas pieprasījuma iesniegšanas Komisija var veikt brīvprātīgu apspriešanos ar attiecīgiem uzņēmumiem reprezentatīvā skaitā, lai noteiktu atbilstīgu un samērīgu saturu šādam pieprasījumam. Komisija izstrādā informācijas pieprasījumu sadarbībā ar Eiropas Pusvadītāju padomi.

3.   Informācijas pieprasījuma iesniegšanai Komisija izmanto drošus līdzekļus un jebkuru iegūto informāciju apstrādā saskaņā ar 32. pantu. Šajā nolūkā valstu kompetentās iestādes nosūta Komisijai kontaktpersonu sarakstu, kas izveidots saskaņā ar 20. panta 5. punktu.

Komisija nekavējoties nosūta informācijas pieprasījuma kopiju tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kuras teritorijā atrodas adresāta uzņēmuma ražotne. Ja valsts kompetentā iestāde to pieprasa, Komisija saskaņā ar Savienības tiesību aktiem nosūta informāciju, kas iegūta no attiecīgā uzņēmuma.

4.   Informācijas pieprasījumā norāda tā juridisko pamatu, tas aprobežojas ar nepieciešamo minimumu un ir samērīgs ar datu detalizācijas pakāpi un apjomu un piekļuves biežumu pieprasītajiem datiem, ņem vērā uzņēmuma likumīgos mērķus, kā arī izmaksas un pūles, kas vajadzīgas, lai datus darītu pieejamus, un nosaka termiņu, kādā informācija jāsniedz. Tajā norāda arī 33. pantā paredzētās sankcijas.

5.   Uzņēmumu īpašnieki vai to pārstāvji un juridisku personu gadījumā vai tādu asociāciju gadījumā, kas nav juridiskas personas, personas, kas ir pilnvarotas tās pārstāvēt pēc likuma vai pēc to statūtiem, sniedz pieprasīto informāciju attiecīgā uzņēmuma vai attiecīgās uzņēmumu apvienības vārdā.

6.   Ja uzņēmums sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju, atbildot uz pieprasījumu, kas iesniegts saskaņā ar šo pantu, vai informāciju nesniedz noteiktajā termiņā, tam uzliek naudas sodu, kas noteikts saskaņā ar 33. pantu, izņemot gadījumus, kad uzņēmumam ir pietiekami iemesli nesniegt pieprasīto informāciju.

7.   Ja uz Savienībā iedibinātu uzņēmumu attiecas informācijas pieprasījums no trešās valsts par tā pusvadītāju darbībām, tas laikus informē Komisiju tā, lai Komisija no uzņēmuma varētu pieprasīt līdzīgu informāciju. Komisija informē Eiropas Pusvadītāju padomi par šāda trešās valsts pieprasījuma esamību.

26. pants

Prioritāri pasūtījumi

1.   Ja, ievērojot 23. pantu, tiek aktivizēts krīzes posms, Komisija var noteikt, ka integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām ir jāpieņem un jānosaka par prioritāru krīzes sakarā būtisku produktu pasūtījums (prioritārs pasūtījums). Šāds pienākums prevalē pār jebkuru izpildes pienākumu saskaņā ar privāttiesībām vai publiskajām tiesībām.

2.   Attiecīgos gadījumos 1. punktā minēto pienākumu var noteikt citiem pusvadītāju uzņēmumiem, kas ir pieņēmuši šādu iespēju saistībā ar valsts atbalsta saņemšanu.

3.   Ja uz pusvadītāju uzņēmumu, kas iedibināts Savienībā, attiecas trešās valsts prioritāra pasūtījuma pasākums, tas informē Komisiju. Ja minētais pienākums būtiski ietekmē dažu kritiski svarīgo nozaru darbību, Komisija, ja tas ir nepieciešami un samērīgi, var noteikt uzņēmumam pienākumu pieņemt un noteikt par prioritāriem krīzes sakarā būtisku produktu pasūtījumus saskaņā ar 5., 6. un 7. punktu.

4.   Prioritāri pasūtījumi ir attiecināmi tikai uz saņēmējiem, kuri ir pusvadītāju lietotāji no kritiski svarīgajām nozarēm vai uzņēmumi, kas veic piegādes kritiski svarīgajām nozarēm, un kuru darbības ir traucētas vai kuru darbībām draud traucējumi un kuri pēc riska mazināšanas pasākumu īstenošanas nav spējuši novērst un mazināt trūkuma ietekmi. Komisija var pieprasīt, lai saņēmējs šajā saistībā iesniedz attiecīgus pierādījumus.

5.   Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētos pienākumus nosaka Komisija ar lēmumu galējas nepieciešamības gadījumā. Minēto lēmumu Komisija pieņem pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomi un saskaņā ar visām piemērojamām Savienības juridiskajām saistībām, ņemot vērā lietas apstākļus, tostarp nepieciešamības un samērīguma principus. Pieņemot lēmumu, jo īpaši ņem vērā attiecīgā uzņēmuma likumīgos mērķus, kā arī izmaksas, centienus un tehniskās korekcijas, kas nepieciešamas, lai veiktu jebkādas izmaiņas ražošanas secībā. Savā lēmumā Komisija norāda prioritārā pasūtījuma juridisko pamatu, nosaka termiņu, kurā pasūtījums ir jāizpilda, un attiecīgā gadījumā konkretizē produktu un daudzumu, kā arī attiecīgā gadījumā nosaka sankcijas, kas 33. pantā paredzētas par šāda pienākuma nepildīšanu. Prioritāro pasūtījumu veic par taisnīgu un samērīgu cenu.

6.   Pirms iesniegt prioritāros pasūtījumus saskaņā ar 1. punktu, Komisija dod iespēju paredzētajam prioritārā pasūtījuma saņēmējam tikt uzklausītam par pasūtījuma izpildes iespējamību un sniegt sīkāku informāciju par pasūtījumu. Komisija neizdod prioritāro pasūtījumu, ja:

| a) | uzņēmums nespēj izpildīt prioritāro pasūtījumu nepietiekamas ražošanas spējas vai ražošanas jaudas vai tehnisku iemeslu dēļ, pat ja pasūtījumam piemēro preferenciālo režīmu; |
| --- | --- |

a)

uzņēmums nespēj izpildīt prioritāro pasūtījumu nepietiekamas ražošanas spējas vai ražošanas jaudas vai tehnisku iemeslu dēļ, pat ja pasūtījumam piemēro preferenciālo režīmu;

| b) | pasūtījuma pieņemšana radītu nesamērīgu ekonomisku slogu un uzņēmumam radītu īpašas grūtības, tostarp ar darbības nepārtrauktību saistītu būtisku risku. |
| --- | --- |

b)

pasūtījuma pieņemšana radītu nesamērīgu ekonomisku slogu un uzņēmumam radītu īpašas grūtības, tostarp ar darbības nepārtrauktību saistītu būtisku risku.

7.   Ja uzņēmumam ir noteikts pienākums pieņemt prioritāru pasūtījumu un noteikt to par prioritāru, tas nav atbildīgs par līgumsaistību pārkāpumiem, kas nepieciešami, lai izpildītu prioritāros pasūtījumus. Atbildību izslēdz tikai tiktāl, ciktāl līgumsaistību pārkāpums bija nepieciešams, lai izpildītu obligātās prioritātes noteikšanu.

8.   Komisija pieņem īstenošanas aktu, nosakot prioritāro pasūtījumu praktisko un operacionālo kārtību. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 38. panta 2. punktā.

27. pants

Kopīgs iepirkums

1.   Ja, ievērojot 23. pantu, tiek aktivizēts krīzes posms, Komisija pēc divu vai vairāku dalībvalstu pieprasījuma var darboties kā centralizēta iepirkumu struktūra visu to dalībvalstu vārdā, kuras vēlas piedalīties (iesaistītā dalībvalsts) tādu krīzes sakarā būtisku produktu publiskajā iepirkumā, kurus izmanto kritiski svarīgās nozarēs (kopīgais iepirkums). Dalība kopīgajā iepirkumā neskar citas iepirkuma procedūras. Pieprasījumā veikt kopīgu iepirkumu izklāsta tā pamatojumu, un to izmanto vienīgi tam, lai novērstu pusvadītāju piegādes ķēdes traucējumus, kas izraisījuši krīzi.

2.   Komisija izvērtē pieprasījuma lietderību, nepieciešamību un samērīgumu, ņemot vērā Eiropas Pusvadītāju padomes viedokli. Ja Komisija plāno neievērot pieprasījumu, tā informē attiecīgās dalībvalstis un Eiropas Pusvadītāju padomi un norāda atteikuma iemeslus.

3.   Komisija izstrādā priekšlikumu nolīgumam, kas jāparaksta iesaistītajām dalībvalstīm. Šādā nolīgumā detalizēti precizē 1. punktā minēto kopīgo iepirkumu, tostarp iemeslus kopīgā iepirkuma mehānisma izmantošanai un saistības, ko ar to uzņemas, un nosaka Komisijai pilnvaras rīkoties iesaistīto dalībvalstu vārdā.

4.   Šajā regulā paredzēto iepirkumu veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046 (33) (Finanšu regula), attiecībā uz savu iepirkumu. Komisija var būt tiesīga un atbildīga visu iesaistīto dalībvalstu vārdā slēgt līgumus ar uzņēmējiem, tostarp krīzes sakarā būtisku produktu individuāliem ražotājiem, par šādu produktu iegādi vai par šādu produktu ražošanas vai izstrādes finansēšanu apmaiņā pret pirmtiesībām uz rezultātu.

5.   Ja krīzes sakarā būtisku produktu iepirkums ietver finansējumu no Savienības budžeta, īpašos nolīgumos ar uzņēmējiem var paredzēt īpašus nosacījumus.

6.   Komisija iesaistīto dalībvalstu vārdā īsteno iepirkuma procedūras un slēdz līgumus ar uzņēmējiem. Komisija aicina iesaistītās dalībvalstis iecelt pārstāvjus, kas piedalītos iepirkuma procedūru sagatavošanā. Par iegādāto produktu ieviešanu, izmantošanu vai tālākpārdošanu joprojām ir atbildīgas iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar 3. punktā minēto nolīgumu.

7.   Kopīgā iepirkuma ieviešana, ievērojot šo pantu, neskar citus Finanšu regulā paredzētos instrumentus.

V NODAĻA

Pārvaldība

1. sadaļa

Eiropas Pusvadītāju padome

28. pants

Eiropas Pusvadītāju padomes izveide un uzdevumi

1.   Tiek izveidota Eiropas Pusvadītāju padome.

2.   Eiropas Pusvadītāju padome sniedz Komisijai konsultācijas, palīdzību un ieteikumus saskaņā ar šo regulu, jo īpaši:

| a) | konsultējot par iniciatīvu Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” publisko iestāžu padomi; |
| --- | --- |

a)

konsultējot par iniciatīvu Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” publisko iestāžu padomi;

| b) | konsultējot Komisiju par to, kā izvērtēt pieteikumus integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām; |
| --- | --- |

b)

konsultējot Komisiju par to, kā izvērtēt pieteikumus integrētajām ražotnēm un ES atvērtajām fabrikām;

| c) | apmainoties viedokļiem ar Komisiju par labākajiem veidiem, kā saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību, konfidenciālas informācijas un komercnoslēpumu efektīvu aizsardzību un izpildi, pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas, attiecībā uz pusvadītāju nozari; |
| --- | --- |

c)

apmainoties viedokļiem ar Komisiju par labākajiem veidiem, kā saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību, konfidenciālas informācijas un komercnoslēpumu efektīvu aizsardzību un izpildi, pienācīgi iesaistot ieinteresētās personas, attiecībā uz pusvadītāju nozari;

| d) | apspriežot un sagatavojot to konkrēto nozaru un tehnoloģiju apzināšanu, kurām ir potenciāli liela sociālā ietekme vai ietekme uz vidi, vai nozīme saistībā ar drošību un kurām tādēļ ir nepieciešama zaļu, uzticamu un drošu produktu sertifikācija; |
| --- | --- |

d)

apspriežot un sagatavojot to konkrēto nozaru un tehnoloģiju apzināšanu, kurām ir potenciāli liela sociālā ietekme vai ietekme uz vidi, vai nozīme saistībā ar drošību un kurām tādēļ ir nepieciešama zaļu, uzticamu un drošu produktu sertifikācija;

| e) | risinot jautājumus, kas saistīti ar stratēģisko kartēšanu, uzraudzību, brīdināšanu un preventīvu rīcību un reaģēšanu krīzes situācijās; |
| --- | --- |

e)

risinot jautājumus, kas saistīti ar stratēģisko kartēšanu, uzraudzību, brīdināšanu un preventīvu rīcību un reaģēšanu krīzes situācijās;

| f) | konsultējot par krīzes posma instrumentiem saskaņā ar 24. līdz 27. pantu; |
| --- | --- |

f)

konsultējot par krīzes posma instrumentiem saskaņā ar 24. līdz 27. pantu;

| g) | sniedzot konsultācijas un ieteikumus par šīs regulas konsekvento īstenošanu, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm un informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas saistīti ar šo regulu. |
| --- | --- |

g)

sniedzot konsultācijas un ieteikumus par šīs regulas konsekvento īstenošanu, veicinot sadarbību starp dalībvalstīm un informācijas apmaiņu par jautājumiem, kas saistīti ar šo regulu.

3.   Eiropas Pusvadītāju padome konsultē Komisiju par jautājumiem attiecībā uz starptautisko sadarbību saistībā ar pusvadītājiem. Šajā nolūkā tā var ņemt vērā ieinteresēto personu, tostarp Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju industriālās alianses, viedokļus. Eiropas Pusvadītāju padome periodiski apspriež turpmāk minēto un informē Komisiju par šādu apspriežu iznākumu:

| a) | kā uzlabot sadarbību globālajā pusvadītāju vērtības ķēdē starp Savienību un trešām valstīm, ņemot vērā spēkā esošos starptautiskās sadarbības nolīgumus ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

a)

kā uzlabot sadarbību globālajā pusvadītāju vērtības ķēdē starp Savienību un trešām valstīm, ņemot vērā spēkā esošos starptautiskās sadarbības nolīgumus ar trešām valstīm;

| b) | kurām trešām valstīm varētu piešķirt prioritāti pastiprinātai starptautiskai sadarbībai saistībā ar pusvadītājiem, ņemot vērā:






  i) | papildināmību un savstarpējo atkarību pusvadītāju piegādes ķēdē; |
| --- | --- | --- |

b)

kurām trešām valstīm varētu piešķirt prioritāti pastiprinātai starptautiskai sadarbībai saistībā ar pusvadītājiem, ņemot vērā:

i)

papildināmību un savstarpējo atkarību pusvadītāju piegādes ķēdē;

| ii) | tirdzniecības politikas, tarifu, eksporta ierobežojumu, tirdzniecības šķēršļu ietekmi uz pusvadītāju piegādi, kā arī ietekmi, ko rada Savienības galveno tirgus dalībnieku uzņēmējdarbības slēgšana, delokalizācija vai iegāde, ko veic trešās valstīs iedibinātas vienības, pamatojoties uz publiski pieejamu informāciju; |
| --- | --- |

ii)

tirdzniecības politikas, tarifu, eksporta ierobežojumu, tirdzniecības šķēršļu ietekmi uz pusvadītāju piegādi, kā arī ietekmi, ko rada Savienības galveno tirgus dalībnieku uzņēmējdarbības slēgšana, delokalizācija vai iegāde, ko veic trešās valstīs iedibinātas vienības, pamatojoties uz publiski pieejamu informāciju;

| iii) | potenciālo ieguldījumu piegādes drošībā, ņemot vērā to ražošanas jaudu saistībā ar pusvadītājiem, starpproduktiem un pusvadītāju vai starpproduktu ražošanai nepieciešamajām izejvielām; |
| --- | --- |

iii)

potenciālo ieguldījumu piegādes drošībā, ņemot vērā to ražošanas jaudu saistībā ar pusvadītājiem, starpproduktiem un pusvadītāju vai starpproduktu ražošanai nepieciešamajām izejvielām;

| iv) | spēkā esošos sadarbības nolīgumus starp attiecīgo trešo valsti un Savienību. |
| --- | --- |

iv)

spēkā esošos sadarbības nolīgumus starp attiecīgo trešo valsti un Savienību.

Šis punkts neskar Eiropas Parlamenta un Padomes prerogatīvas, ievērojot Līgumus.

4.   Eiropas Pusvadītāju padome attiecīgā gadījumā nodrošina koordināciju, sadarbību un informācijas apmaiņu ar attiecīgajām krīzes reaģēšanas un krīžgatavības struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

29. pants

Eiropas Pusvadītāju padomes struktūra

1.   Eiropas Pusvadītāju padomes sastāvā ir visu dalībvalstu pārstāvji. Komisijas pārstāvis ir Eiropas Pusvadītāju padomes priekšsēdētājs.

2.   Katra dalībvalsts ieceļ augsta līmeņa pārstāvi Eiropas Pusvadītāju padomē. Ja tas vajadzīgs, ņemot vērā funkciju un speciālās zināšanas, dalībvalstij var būt vairāki pārstāvji saistībā ar dažādiem Eiropas Pusvadītāju padomes uzdevumiem. Katram Eiropas Pusvadītāju padomes loceklim ir aizstājējs. Balsstiesības ir tikai dalībvalstīm. Katrai dalībvalstij ir tikai viena balss neatkarīgi no to pārstāvju skaita.

3.   Pirmajā sanāksmē, pēc priekšsēdētāja priekšlikuma un vienojoties ar to, Eiropas Pusvadītāju padome pieņem savu reglamentu.

4.   Priekšsēdētājs var izveidot pastāvīgas vai pagaidu apakšgrupas konkrētu jautājumu izskatīšanai.

Attiecīgā gadījumā priekšsēdētājs uzaicina šādās apakšgrupās novērotāju statusā piedalīties pusvadītāju vērtības ķēdi pārstāvošas organizācijas, Procesoru un pusvadītāju tehnoloģiju rūpniecības aliansi, arodbiedrības un pusvadītāju lietotājus Savienības līmenī, lai tie sniegtu ieguldījumu šādu apakšgrupu darbā.

Izveido apakšgrupu, kurā ietilpst Savienības pētniecības un tehnoloģiju organizācijas, lai izskatītu konkrētus stratēģisko tehnoloģiju virzienu aspektus un ziņotu par to Eiropas Pusvadītāju padomei.

30. pants

Eiropas Pusvadītāju padomes darbība

1.   Eiropas Pusvadītāju padome rīko kārtējās sanāksmes vismaz reizi gadā. Tā var sasaukt ārkārtas sanāksmes pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts pieprasījuma, kā minēts 20. un 23. pantā.

2.   Eiropas Pusvadītāju padome rīko atsevišķas sanāksmes saistībā ar 28. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem un 28. panta 2. punkta b), d), e) un f) apakšpunktā minētajiem uzdevumiem.

3.   Priekšsēdētājs, pēc apspriešanās ar Eiropas Pusvadītāju padomes locekļiem, sasauc sanāksmes un sagatavo darba kārtību saskaņā ar Eiropas Pusvadītāju padomes uzdevumiem, ievērojot šo regulu, un saskaņā ar tās reglamentu.

Komisija sniedz administratīvu un analītisku atbalstu Eiropas Pusvadītāju padomes darbībām, ievērojot 28. pantu.

4.   Attiecīgos gadījumos priekšsēdētājs iesaista pusvadītāju nozari pārstāvošas organizācijas un uz attiecīgo darba kārtības jautājumu uzaicina ekspertus ar konkrētām speciālajām zināšanām, tostarp no ieinteresēto personu organizācijām, un ieceļ novērotājus, kas piedalās sanāksmēs, tostarp pēc locekļu ierosinājuma. Priekšsēdētājs var veicināt informācijas apmaiņu starp Eiropas Pusvadītāju padomi un citām Savienības struktūrām, birojiem, aģentūrām un ekspertu un padomdevēju grupām. Šajā nolūkā priekšsēdētājs aicina Eiropas Parlamenta pārstāvi kā pastāvīgu novērotāju piedalīties Eiropas Pusvadītāju padomē, jo īpaši sanāksmēs, kas attiecas uz IV nodaļu par uzraudzību un reaģēšanu krīzes situācijās. Priekšsēdētājs nodrošina attiecīgo citu Savienības iestāžu un struktūru dalību novērotāju statusā Eiropas Pusvadītāju padomes sanāksmēs, kas attiecas uz IV nodaļu par uzraudzību un reaģēšanu krīzes situācijās.

Novērotājiem un ekspertiem nav balsstiesību, un viņi nepiedalās Eiropas Pusvadītāju padomes un tās apakšgrupu atzinumu, ieteikumu vai padomu sagatavošanā. Attiecīgos gadījumos Eiropas Pusvadītāju padome var aicināt minētos novērotājus un ekspertus sniegt informāciju un izklāstīt savas atziņas.

5.   Eiropas Pusvadītāju padome veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu drošu rīcību ar konfidenciālu informāciju un tās apstrādi saskaņā ar 32. pantu.

2. sadaļa

Valstu kompetentās iestādes

31. pants

Valstu kompetento iestāžu un vienoto kontaktpunktu izraudzīšanās

1.   Katra dalībvalsts izraugās vienu vai vairākas valsts kompetentās iestādes, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu un īstenošanu valsts līmenī.

2.   Ja dalībvalsts izraugās vairāk nekā vienu valsts kompetento iestādi, tā skaidri nosaka attiecīgo iestāžu attiecīgos pienākumus un nodrošina, ka tās efektīvi un rezultatīvi sadarbojas, lai pildītu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, tostarp attiecībā uz 3. punktā minētā valsts vienotā kontaktpunkta iecelšanu un darbībām.

3.   Katra dalībvalsts izraugās vienu valsts vienoto kontaktpunktu, kas pilda koordinācijas funkciju, lai nodrošinātu pārrobežu sadarbību ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, Komisiju un Eiropas Pusvadītāju padomi (vienotais kontaktpunkts). Ja dalībvalsts izraugās tikai vienu kompetento iestādi, minētā kompetentā iestāde ir arī vienotais kontaktpunkts.

4.   Katra dalībvalsts paziņo Komisijai par valsts kompetentās iestādes vai vairāk nekā vienas valsts kompetentās iestādes un valsts vienotā kontaktpunkta izraudzīšanos, tostarp par precīziem to uzdevumiem un pienākumiem saskaņā ar šo regulu, to kontaktinformāciju un jebkādām turpmākām izmaiņām tajā.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka valstu kompetentās iestādes, tostarp izraudzītais vienotais kontaktpunkts, savas pilnvaras īsteno objektīvi, pārredzami un savlaicīgi un ka tām ir pilnvaras un atbilstoši tehniskie, finanšu un cilvēkresursi, kas vajadzīgi, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka valstu kompetentās iestādes vajadzības gadījumā un saskaņā ar Savienības un valsts tiesību aktiem apspriežas un sadarbojas ar citām attiecīgajām valsts iestādēm, kā arī ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Komisija veicina pieredzes apmaiņu starp valstu kompetentajām iestādēm.

VI NODAĻA

Konfidencialitāte un sankcijas

32. pants

Konfidenciālas informācijas apstrāde

1.   Informāciju, kas iegūta, īstenojot šo regulu, izmanto tikai šīs regulas nolūkos, un to aizsargā attiecīgie Savienības un valstu tiesību akti.

2.   Uz informāciju, kas iegūta, ievērojot 15., 20. un 25. pantu un 26. panta 3. punktu, attiecas dienesta noslēpums, un to aizsargā noteikumi, ko piemēro Savienības iestādēm, un attiecīgie valsts tiesību akti, tostarp, iedarbinot noteikumus, kas piemērojami minēto noteikumu pārkāpšanas gadījumā.

3.   Komisija un valstu iestādes, to amatpersonas, darbinieki un citas personas, kas strādā šo iestāžu uzraudzībā, nodrošina savu uzdevumu un darbību veikšanas gaitā iegūtās informācijas un datu konfidencialitāti tā, lai aizsargātu jo īpaši intelektuālā īpašuma tiesības un sensitīvu komercinformāciju vai komercnoslēpumus. Šis pienākums attiecas uz visiem dalībvalstu pārstāvjiem, novērotājiem, ekspertiem un citiem dalībniekiem, kas apmeklē Eiropas Pusvadītāju padomes sanāksmes saskaņā ar 28. pantu, un Pusvadītāju komitejas locekļiem saskaņā ar 38. panta 1. punktu.

4.   Komisija nodrošina standartizētus un drošus līdzekļus saskaņā ar šo regulu iegūtās informācijas vākšanai, apstrādei un glabāšanai.

5.   Komisija un dalībvalstis vajadzības gadījumā var apmainīties ar informāciju, kas iegūta, ievērojot 20. un 25. pantu, tikai apkopotā veidā, kurš neļauj izpaust nekādus secinājumus par sabiedrības konkrēto situāciju dalībvalstī, ar to trešo valstu kompetentajām iestādēm, ar kurām tās ir vienojušās par divpusējiem vai daudzpusējiem konfidencialitātes pasākumiem, lai nodrošinātu pienācīgu konfidencialitātes līmeni. Pirms Komisija vai dalībvalstis iesaistās jebkādā informācijas apmaiņā, tās paziņo Eiropas Pusvadītāju padomei par kopīgojamo informāciju un attiecīgajiem konfidencialitātes pasākumiem.

Apmainoties ar informāciju ar trešo valstu kompetentajām iestādēm, Komisija izraugās un izmanto vienotu kontaktpunktu Savienībā, lai veicinātu šādas informācijas vai datu konfidenciālu pārsūtīšanu, ievērojot attiecīgas Komisijas procedūras.

6.   Komisija pēc vajadzības var pieņemt īstenošanas aktus, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta informācijas vākšanā, lai precizētu praktisko kārtību konfidenciālas informācijas apstrādei saistībā ar informācijas apmaiņu saskaņā ar šo regulu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 38. panta 2. punktā.

33. pants

Sodi

1.   Ja tā uzskata, ka tas ir nepieciešami un samērīgi, Komisija var pieņemt lēmumu:

| a) | uzlikt naudas sodus, ja uzņēmums tīši vai rupjas nolaidības dēļ sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju, atbildot uz pieprasījumu, kas iesniegts, ievērojot 25. pantu, vai nesniedz informāciju noteiktajā termiņā; |
| --- | --- |

a)

uzlikt naudas sodus, ja uzņēmums tīši vai rupjas nolaidības dēļ sniedz nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju, atbildot uz pieprasījumu, kas iesniegts, ievērojot 25. pantu, vai nesniedz informāciju noteiktajā termiņā;

| b) | uzlikt naudas sodu, ja uzņēmums tīši vai rupjas nolaidības dēļ nepilda pienākumu informēt Komisiju par trešās valsts saistībām, ievērojot 25. panta 7. punktu un 26. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

uzlikt naudas sodu, ja uzņēmums tīši vai rupjas nolaidības dēļ nepilda pienākumu informēt Komisiju par trešās valsts saistībām, ievērojot 25. panta 7. punktu un 26. panta 3. punktu;

| c) | uzlikt periodiskus soda maksājumus, ja uzņēmums tīši vai rupjas nolaidības dēļ nepilda pienākumu noteikt par prioritāru krīzes sakarā būtisku produktu ražošanu, ievērojot 26. pantu. |
| --- | --- |

c)

uzlikt periodiskus soda maksājumus, ja uzņēmums tīši vai rupjas nolaidības dēļ nepilda pienākumu noteikt par prioritāru krīzes sakarā būtisku produktu ražošanu, ievērojot 26. pantu.

2.   Pirms pieņemt lēmumu, ievērojot šā panta 1. punktu, Komisija uzņēmumiem dod iespēju tikt uzklausītiem saskaņā ar 36. pantu. Lai noteiktu, vai naudas sodi vai periodiskie soda maksājumi ir uzskatāmi par nepieciešamiem un samērīgiem, tā ņem vērā visus pienācīgi motivētos iemeslus, ko darījuši zināmus šādi uzņēmumi.

3.   Naudas sodi, ko piemēro 1. punkta a) apakšpunktā minētajos gadījumos, nepārsniedz 300 000 EUR.

Naudas sodi, ko piemēro 1. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos, nepārsniedz 150 000 EUR.

Ja attiecīgais uzņēmums ir MVU, piemērotie naudas sodi nepārsniedz 50 000 EUR.

4.   Periodiskie soda maksājumi, ko piemēro 1. punkta c) apakšpunktā minētajā gadījumā, nepārsniedz 1,5 % no pašreizējā dienas apgrozījuma par katru darba dienu, kurā nav izpildīts 26. pantā minētais pienākums, aprēķinot no dienas, kas noteikta lēmumā, ar kuru tika izdots prioritārais pasūtījums.

Ja attiecīgais uzņēmums ir MVU, uzliktie periodiskie soda maksājumi nepārsniedz 0,5 % no pašreizējā dienas apgrozījuma.

5.   Nosakot naudas soda vai periodiskā soda maksājuma apmēru, Komisija ņem vērā pārkāpuma veidu, smagumu un ilgumu, tostarp gadījumos, kad netiek pildīts 26. pantā noteiktais pienākums pieņemt prioritāru pasūtījumu un noteikt to par prioritāru, un to, vai uzņēmums ir daļēji izpildījis prioritāro pasūtījumu, pienācīgi ievērojot samērīguma un piemērotības principus.

6.   Ja uzņēmums ir izpildījis pienākumus, kuru izpildes panākšanas nolūkā tika noteikts periodiskais soda maksājums, Komisija var noteikt periodiskā soda maksājuma galīgo summu, kas ir mazāka par summu, kāda izriet no sākotnējā lēmuma.

7.   Tiesai ir neierobežota jurisdikcija pārskatīt lēmumus, ar kuriem Komisija ir noteikusi naudas sodu vai periodisku soda maksājumu. Tā var atcelt, samazināt vai palielināt uzlikto naudas sodu vai periodisko soda maksājumu.

34. pants

Noilguma termiņš sodu uzlikšanai

1.   Uz pilnvarām, kas Komisijai piešķirtas ar 33. pantu, attiecas šādi noilguma termiņi:

| a) | divi gadi, ja ir pārkāpti noteikumi par informācijas pieprasījumiem, ievērojot 25. pantu; |
| --- | --- |

a)

divi gadi, ja ir pārkāpti noteikumi par informācijas pieprasījumiem, ievērojot 25. pantu;

| b) | divi gadi, ja ir pārkāpti noteikumi par informācijas sniegšanas pienākumu, ievērojot 25. panta 7. punktu un 26. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

divi gadi, ja ir pārkāpti noteikumi par informācijas sniegšanas pienākumu, ievērojot 25. panta 7. punktu un 26. panta 3. punktu;

| c) | trīs gadi, ja ir pārkāpti noteikumi par pienākumu noteikt par prioritāru krīzes sakarā būtisku produktu ražošanu, ievērojot 26. pantu. |
| --- | --- |

c)

trīs gadi, ja ir pārkāpti noteikumi par pienākumu noteikt par prioritāru krīzes sakarā būtisku produktu ražošanu, ievērojot 26. pantu.

2.   Šā panta 1. punktā minētos noilguma termiņus skaita no dienas, kad izdarīts pārkāpums. Turpinātu vai atkārtotu pārkāpumu gadījumā noilguma termiņus sāk skaitīt no dienas, kurā tika izdarīts pēdējais pārkāpums.

3.   Visas darbības, ko Komisija vai dalībvalstu kompetentās iestādes veic, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi, pārtrauc noilguma termiņu.

4.   Noilguma termiņa pārtraukšana attiecas uz visām pusēm, kuras tiek sauktas pie atbildības par dalību pārkāpumā.

5.   Katru pārtraukumu sāk skaitīt no jauna. Tomēr noilguma termiņš beidzas vēlākais dienā, kad ir pagājis termiņš, kas ir divreiz ilgāks par noilguma termiņu, ja Komisija nav uzlikusi naudas sodu vai periodisku soda maksājumu. Minēto termiņu pagarina par laiku, kurā noilguma termiņš ir apturēts, jo Komisijas lēmums ir tiesvedības priekšmets Tiesā.

35. pants

Noilguma termiņš sodu izpildei

1.   Komisijas pilnvarām izpildīt lēmumus, kas pieņemti, ievērojot 33. pantu, piemēro trīs gadu noilguma termiņu.

2.   Šo laiku sāk skaitīt dienā, kad tiek pieņemts galīgais lēmums.

3.   Noilguma termiņu naudas sodu un periodisko soda maksājumu izpildei pārtrauc:

| a) | paziņojums par lēmumu, ar ko maina naudas soda vai periodiska soda maksājuma sākotnējo summu vai noraida izmaiņu pieteikumu; |
| --- | --- |

a)

paziņojums par lēmumu, ar ko maina naudas soda vai periodiska soda maksājuma sākotnējo summu vai noraida izmaiņu pieteikumu;

| b) | jebkāda Komisijas rīcība vai pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts veikta rīcība, kuras mērķis ir panākt naudas soda vai periodiska soda maksājuma apmaksu. |
| --- | --- |

b)

jebkāda Komisijas rīcība vai pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts veikta rīcība, kuras mērķis ir panākt naudas soda vai periodiska soda maksājuma apmaksu.

4.   Pēc ikviena pārtraukuma noilguma periodu sāk skaitīt no jauna.

5.   Noilguma termiņu naudas sodu un periodisko soda maksājumu izpildei aptur uz laiku:

| a) | kurš atvēlēts samaksai; |
| --- | --- |

a)

kurš atvēlēts samaksai;

| b) | kamēr ir apturēta maksājuma izpilde saskaņā ar Tiesas lēmumu. |
| --- | --- |

b)

kamēr ir apturēta maksājuma izpilde saskaņā ar Tiesas lēmumu.

36. pants

Tiesības tikt uzklausītam par sodu uzlikšanu

1.   Pirms lēmuma pieņemšanas, ievērojot 33. pantu, Komisija dod attiecīgajam uzņēmumam iespēju tikt uzklausītām par:

| a) | Komisijas sākotnējiem konstatējumiem, tostarp par jebkuru jautājumu, par ko Komisijai ir iebildumi; |
| --- | --- |

a)

Komisijas sākotnējiem konstatējumiem, tostarp par jebkuru jautājumu, par ko Komisijai ir iebildumi;

| b) | pasākumiem, ko Komisija varētu īstenot, ņemot vērā sākotnējos konstatējumus, kas minēti a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, ko Komisija varētu īstenot, ņemot vērā sākotnējos konstatējumus, kas minēti a) apakšpunktā.

2.   Attiecīgie uzņēmumi var iesniegt savus apsvērumus par Komisijas sākotnējiem konstatējumiem, ievērojot 1. punkta a) apakšpunktu, termiņā, ko Komisija nosaka savos sākotnējos konstatējumos un kas nedrīkst būt īsāks par 14 dienām.

3.   Komisija savus lēmumus pamato tikai ar iebildumiem, par kuriem attiecīgie uzņēmumi ir varējuši sniegt komentārus.

4.   Visos procesos pilnībā ievēro attiecīgā uzņēmuma tiesības uz aizstāvību. Attiecīgajam uzņēmumam ir tiesības piekļūt Komisijas lietas materiāliem saskaņā ar noteikumiem par informācijas izpaušanu, par kuru panākta vienošanās, ievērojot uzņēmumu likumīgās intereses aizsargāt savus komercnoslēpumus. Tiesības piekļūt lietai neattiecas uz Komisijas vai dalībvalstu iestāžu konfidenciālo informāciju un iekšējiem dokumentiem. Konkrētāk, piekļuves tiesības neattiecas uz Komisijas un dalībvalstu iestāžu korespondenci. Nekas šajā punktā neliedz Komisijai izpaust un izmantot informāciju, kas ir nepieciešama, lai pierādītu pārkāpumu.

VII NODAĻA

Pilnvaru deleģēšana un komiteju procedūra

37. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 12. panta 2. un 3. punktā un 17. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no 2023. gada 19. septembra.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 12. panta 2. un 3. punktā un 17. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 12. panta 2. vai 3. punktu, vai 17. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

38. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja (“Pusvadītāju komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

VIII NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

39. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2021/694

Regulu (ES) 2021/694 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

  “2.   Programmai ir seši savstarpēji saistīti konkrēti mērķi”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 3. panta 2. punktu groza šādi:

a)

ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“2.   Programmai ir seši savstarpēji saistīti konkrēti mērķi”;

| b) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “f) | konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu apakšpunktu:

“f)

konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji.”;

| 2) | iekļauj šādu 8.a pantu:

  “8.a pants
  Konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji
  Ar konkrētajam mērķim Nr. 6 – Pusvadītāji – paredzēto Savienības finansiālo ieguldījumu tiecas īstenot mērķus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/1781 (*1) 4. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1781 (2023. gada 13. septembris), ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai un groza Regulu (ES) 2021/694 (OV L 229, 18.9.2023., 1.. lpp.).”;" |
| --- | --- |

2)

iekļauj šādu 8.a pantu:

“8.a pants

Konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji

Ar konkrētajam mērķim Nr. 6 – Pusvadītāji – paredzēto Savienības finansiālo ieguldījumu tiecas īstenot mērķus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/1781 (*1) 4. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1781 (2023. gada 13. septembris), ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai un groza Regulu (ES) 2021/694 (OV L 229, 18.9.2023., 1.. lpp.).”;"

*1

| 3) | regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 8 168 000 000 EUR faktiskajās cenās.


  2.   Šā panta 1. punktā minētās summas orientējošais sadalījums ir šāds:






  a) | 2 019 914 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 1 – Augstas veiktspējas datošana; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 9. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Finansējums Programmas īstenošanai laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim ir 8 168 000 000 EUR faktiskajās cenās.

2.   Šā panta 1. punktā minētās summas orientējošais sadalījums ir šāds:

a)

2 019 914 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 1 – Augstas veiktspējas datošana;

| b) | 1 663 956 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 2 – Mākslīgais intelekts; |
| --- | --- |

b)

1 663 956 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 2 – Mākslīgais intelekts;

| c) | 1 399 566 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 3 – Kiberdrošība un uzticamība; |
| --- | --- |

c)

1 399 566 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 3 – Kiberdrošība un uzticamība;

| d) | 507 347 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 4 – Padziļinātas digitālās prasmes; |
| --- | --- |

d)

507 347 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 4 – Padziļinātas digitālās prasmes;

| e) | 1 002 217 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 5 – Izvēršana un digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja; |
| --- | --- |

e)

1 002 217 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 5 – Izvēršana un digitālo spēju optimāla izmantošana un sadarbspēja;

| f) | 1 575 000 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 6 – Pusvadītāji.” |
| --- | --- |

f)

1 575 000 000 EUR konkrētajam mērķim Nr. 6 – Pusvadītāji.”

| 4) | regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Uz šā panta 1. punktā norādīto sadarbību ar trešām valstīm un organizācijām, ko īsteno saskaņā ar konkrētajiem mērķiem Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3 un Nr. 6, attiecas 12. pants.”
  ; |
| --- | --- |

4)

regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Uz šā panta 1. punktā norādīto sadarbību ar trešām valstīm un organizācijām, ko īsteno saskaņā ar konkrētajiem mērķiem Nr. 1, Nr. 2, Nr. 3 un Nr. 6, attiecas 12. pants.”

| 5) | regulas 12. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “6.   Pienācīgi pamatotu drošības apsvērumu dēļ darba programmā var arī paredzēt, ka tiesību subjekti, kas iedibinājušies asociētajās valstīs, un tiesību subjekti, kas iedibinājušies Savienībā, bet ko kontrolē no trešām valstīm, visās darbībās, kas īstenojamas saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 6, vai atsevišķās šādi īstenojamās darbībās ir tiesīgi piedalīties tikai tad, ja ir ievērotas prasības, kuras minētajiem tiesību subjektiem ir jāpilda, lai garantētu Savienībai un tās dalībvalstīm būtiski svarīgu drošības interešu aizsardzību un lai nodrošinātu klasificētas dokumentētas informācijas aizsardzību. Minētās prasības ir izklāstītas darba programmā.”
  ; |
| --- | --- |

5)

regulas 12. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Pienācīgi pamatotu drošības apsvērumu dēļ darba programmā var arī paredzēt, ka tiesību subjekti, kas iedibinājušies asociētajās valstīs, un tiesību subjekti, kas iedibinājušies Savienībā, bet ko kontrolē no trešām valstīm, visās darbībās, kas īstenojamas saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 1, Nr. 2 un Nr. 6, vai atsevišķās šādi īstenojamās darbībās ir tiesīgi piedalīties tikai tad, ja ir ievērotas prasības, kuras minētajiem tiesību subjektiem ir jāpilda, lai garantētu Savienībai un tās dalībvalstīm būtiski svarīgu drošības interešu aizsardzību un lai nodrošinātu klasificētas dokumentētas informācijas aizsardzību. Minētās prasības ir izklāstītas darba programmā.”

| 6) | regulas 13. pantam pievieno šādu 3. punktu:

  “3.   Konkrētā mērķa Nr. 6 sinerģijas ar citām Savienības programmām ir aprakstītas Regulas (ES) 2023/1781 6. pantā un III pielikumā.”
  ; |
| --- | --- |

6)

regulas 13. pantam pievieno šādu 3. punktu:

“3.   Konkrētā mērķa Nr. 6 sinerģijas ar citām Savienības programmām ir aprakstītas Regulas (ES) 2023/1781 6. pantā un III pielikumā.”

| 7) | regulas 14. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Programmu īsteno tiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulu vai netiešā pārvaldībā, uzticot konkrētus īstenošanas uzdevumus struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā, saskaņā ar šīs regulas 4.–8.a pantu. Struktūras, kurām uzticēta programmas īstenošana, var atkāpties no šajā regulā noteiktajiem dalības un izplatīšanas noteikumiem tikai tad, ja šāda atkāpšanās ir paredzēta tiesību aktā, ar ko izveido minētās struktūras vai ar ko tām uztic budžeta izpildes uzdevumus, vai – attiecībā uz Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii), iii) vai v) punktā minētajām struktūrām – ja šāda atkāpšanās ir paredzēta iemaksu nolīgumā un to prasa konkrētas šādu struktūru darbības vajadzības vai darbības būtība.”
  ; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 14. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Programmu īsteno tiešā pārvaldībā saskaņā ar Finanšu regulu vai netiešā pārvaldībā, uzticot konkrētus īstenošanas uzdevumus struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā, saskaņā ar šīs regulas 4.–8.a pantu. Struktūras, kurām uzticēta programmas īstenošana, var atkāpties no šajā regulā noteiktajiem dalības un izplatīšanas noteikumiem tikai tad, ja šāda atkāpšanās ir paredzēta tiesību aktā, ar ko izveido minētās struktūras vai ar ko tām uztic budžeta izpildes uzdevumus, vai – attiecībā uz Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunkta ii), iii) vai v) punktā minētajām struktūrām – ja šāda atkāpšanās ir paredzēta iemaksu nolīgumā un to prasa konkrētas šādu struktūru darbības vajadzības vai darbības būtība.”

| b) | pievieno šādu punktu:

  “4.   Ja ir izpildīti Regulas (ES) 2023/1781 27. panta nosacījumi, piemēro minēto pantu.”
  ; |
| --- | --- |

b)

pievieno šādu punktu:

“4.   Ja ir izpildīti Regulas (ES) 2023/1781 27. panta nosacījumi, piemēro minēto pantu.”

| 8) | regulas 17. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Finansējumu ir tiesības saņemt tikai tādām darbībām, kuras palīdz sasniegt 3.–8.a pantā noteiktos mērķus.”
  ; |
| --- | --- |

8)

regulas 17. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Finansējumu ir tiesības saņemt tikai tādām darbībām, kuras palīdz sasniegt 3.–8.a pantā noteiktos mērķus.”

| 9) | I pielikumā pievieno šādu punktu:

  “Konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji
  Darbības saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 6 ir paredzētas Regulas (ES) 2023/1781 I pielikumā.”; |
| --- | --- |

9)

I pielikumā pievieno šādu punktu:

“Konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji

Darbības saskaņā ar konkrēto mērķi Nr. 6 ir paredzētas Regulas (ES) 2023/1781 I pielikumā.”;

| 10) | II pielikumā pievieno šādu punktu:

  “Konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji
  Izmērāmi rādītāji konkrētā mērķa Nr. 6 īstenošanas uzraudzībai un ziņošanai par tā sasniegšanā panākto progresu ir sniegti Regulas (ES) 2023/1781 II pielikumā.”; |
| --- | --- |

10)

II pielikumā pievieno šādu punktu:

“Konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji

Izmērāmi rādītāji konkrētā mērķa Nr. 6 īstenošanas uzraudzībai un ziņošanai par tā sasniegšanā panākto progresu ir sniegti Regulas (ES) 2023/1781 II pielikumā.”;

| 11) | III pielikumā pievieno šādu punktu:

  “Konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji
  Sinerģijas ar Savienības programmām attiecībā uz konkrēto mērķi Nr. 6 ir norādītas Regulas (ES) 2023/1781 III pielikumā.” |
| --- | --- |

11)

III pielikumā pievieno šādu punktu:

“Konkrētais mērķis Nr. 6 – Pusvadītāji

Sinerģijas ar Savienības programmām attiecībā uz konkrēto mērķi Nr. 6 ir norādītas Regulas (ES) 2023/1781 III pielikumā.”

40. pants

Izvērtēšana un pārskatīšana

1.   Līdz 2026. gada 20. septembrim un pēc tam reizi četros gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas izvērtēšanu un pārskatīšanu. Ziņojumus publisko.

2.   Šīs regulas izvērtēšanas un pārskatīšanas nolūkos Eiropas Pusvadītāju padome, dalībvalstis un valstu kompetentās iestādes pēc Komisijas pieprasījuma sniedz tai informāciju.

3.   Veicot izvērtēšanu un pārskatīšanu, Komisija ņem vērā Eiropas Pusvadītāju padomes, Eiropas Parlamenta, Padomes un citu attiecīgo struktūru vai avotu nostājas un konstatējumus.

41. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2023. gada 13. septembrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  OV C 365, 23.9.2022., 34. lpp.

1

(2)  
  OV C 498, 30.12.2022., 94. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 11. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 25. jūlija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (ES) 2021/2085 (2021. gada 19. novembris), ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un atceļ Regulas (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 un (ES) Nr. 642/2014 (OV L 427, 30.11.2021., 17. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

9

(10)  Padomes Direktīva (ES) 2020/262 (2019. gada 19. decembris), ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu (OV L 58, 27.2.2020., 4. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/943 (2016. gada 8. jūnijs) par zinātības un darījumdarbības neizpaužamas informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu (OV L 157, 15.6.2016., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/48/EK (2004. gada 29. aprīlis) par intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanu (OV L 157, 30.4.2004., 45. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/452 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido regulējumu ārvalstu tiešo ieguldījumu Savienībā izvērtēšanai (OV L 79 I, 21.3.2019., 1. lpp.).

13

(14)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/790 (2019. gada 17. aprīlis) par autortiesībām un blakustiesībām digitālajā vienotajā tirgū un ar ko groza Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK (OV L 130, 17.5.2019., 92. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2555 (2022. gada 14. decembris), ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augstu kiberdrošības līmeni visā Savienībā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 910/2014 un Direktīvu (ES) 2018/1972 un atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (TID 2 direktīva) (OV L 333, 27.12.2022., 80. lpp.).

19

(20)  Komisijas Ieteikums (ES) 2019/534 (2019. gada 26. marts) 5G tīklu kiberdrošība (OV L 88, 29.3.2019., 42. lpp.).

20

(21)  Padomes Regula (EK) Nr. 428/2009 (2009. gada 5. maijs), ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.).

21

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/479 (2015. gada 11. marts) par kopīgiem eksporta noteikumiem (OV L 83, 27.3.2015., 34. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2022/2557 (2022. gada 14. decembris) par kritisko vienību noturību un Padomes Direktīvas 2008/114/EK atcelšanu (OV L 333, 27.12.2022., 164. lpp.).

23

(24)  Padomes Direktīva 85/374/EEK (1985. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.).

24

(25)  Komisijas Ieteikums (ES) 2022/210 (2022. gada 8. februāris) par kopīgu Savienības rīkkopu pusvadītāju deficīta novēršanai un par ES mehānismu pusvadītāju ekosistēmas uzraudzībai (OV L 35, 17.2.2022., 17. lpp.).

25

(26)  Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 (2015. gada 13. marts) par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

26

(27)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

28

(29)  Komisijas Ieteikums (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

29

(30)  Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433 I, 22.12.2020., 11. lpp.).

30

(31)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

31

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

32

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

33

---

I PIELIKUMS

DARBĪBAS

Iniciatīvas tehniskais apraksts: darbību piemērošanas jomas

Iniciatīvas atbalstītās sākotnējās un attiecīgā gadījumā turpmākās darbības īsteno saskaņā ar šādu tehnisko aprakstu:

I daļa

Integrēto pusvadītāju tehnoloģiju projektēšanas spējas

Ar iniciatīvu, izmantojot visā Savienībā pieejamu virtuālu projektēšanas platformu, attīsta liela mēroga inovatīvas projektēšanas spējas integrētām pusvadītāju tehnoloģijām. Virtuālo projektēšanas platformu veidos jaunas inovatīvas projektēšanas iekārtas ar paplašinātām bibliotēkām un rīkiem, integrējot daudzas esošās un jaunas tehnoloģijas (tostarp jaunās tehnoloģijas, piemēram, integrēto fotoniku, kvantu un MI/neiromorfiskās tehnoloģijas). Kombinācijā ar esošajiem EDA rīkiem tā ļaus izstrādāt inovatīvus komponentus un jaunas sistēmu koncepcijas un demonstrēt galvenās funkcijas, piemēram, jaunas pieejas augstas veiktspējas, zema enerģijas patēriņa, drošības, jaunu 3D un heterogēnu sistēmu arhitektūru jomā utt.

Cieši sadarbojoties ar lietotāju nozarēm no dažādām tautsaimniecības nozarēm, virtuālā projektēšanas platforma savienos projektēšanas uzņēmumu, intelektuālā īpašuma un instrumentu piegādātāju kopienas ar pētniecības un tehnoloģiju organizāciju (RTO), lai nodrošinātu virtuālus prototipu risinājumus, kas balstīti uz tehnoloģiju kopīgu izstrādi. Tiks dalīti riski un izstrādes izmaksas, un tiks veicinātas jaunas tīmekļa metodes piekļuvei projektēšanas rīkiem ar elastīgiem izmaksu modeļiem, jo īpaši prototipēšanai, un kopīgiem saskarņu standartiem.

Virtuālā projektēšanas platforma tiek nepārtraukti papildināta ar jaunām projektēšanas iespējām, jo tajā nepārtraukti tiek integrētas arvien jaunas tehnoloģijas un mazstrāvas procesoru dizaini (tostarp atklātā pirmkoda, piemēram, RISC-V). Turklāt virtuāla projektēšanas platforma var dot iespēju projektēt citas tehnoloģijas, piemēram, programmējamas mikroshēmas, kuru pamatā ir darbības vidē programmējamu elementu kopnes, jaunas 3D un heterogēnas sistēmas arhitektūras utt. Tā piedāvās savus pakalpojumus, izmantojot mākoni, nodrošinot maksimālu pieejamību un atvērtību visai kopienai, apvienojot esošos un jaunus projektēšanas centrus visās dalībvalstīs.

II daļa

Izmēģinājuma līnijas, lai sagatavotos inovatīvai ražošanai, testēšanai un validēšanai

Ar iniciatīvu atbalsta izmēģinājuma līnijas ražošanai, testēšanai un validēšanai, lai pārvarētu plaisu no laboratorijas līdz modernu pusvadītāju tehnoloģiju ražotnei, piemēram: arhitektūras un materiāli energoelektronikai, kas veicina ilgtspējīgu un atjaunīgu enerģiju, enerģijas uzglabāšanu, augstākajiem vidiskajiem standartiem atbilstošu viedo ražošanu, automatizāciju un elektromobilitāti, zemāku enerģijas patēriņu, kiberdrošību, funkcionālo drošumu, augstākas veiktspējas datošanu, vai integrētas radikālas tehnoloģijas, kā neiromorfiskās un iegultās MI mikroshēmas, integrētā fotonika, grafēns un citas uz 2D materiāliem balstītas tehnoloģijas, elektronikas un mikrofluīdikas integrēšana heterogēnās sistēmās un tehnoloģiskie risinājumi elektronisko komponentu un sistēmu lielākai ilgtspējai un apritīgumam. Galvenās jomas ir šādas.

| a) | Izmēģinājuma līnijas, lai atklātā un pieejamā veidā izmēģinātu, testētu un validētu intelektuālā īpašuma bloku, virtuālo prototipu, jaunu dizainu un jaunu integrētu heterogēnu sistēmu veiktspēju, tostarp, izmantojot procesu projektēšanas komplektus.
  Virtuālā projektēšanas platforma ļaus izpētīt jaunu IP bloku un jaunu sistēmu koncepciju dizainu un pārbaudīt un validēt to izmēģinājuma līnijās, izmantojot agrīnus procesa projektēšanas komplektus, nodrošinot tūlītēju atgriezenisko saiti, lai pilnveidotu un uzlabotu modeļus pirms to nodošanas ražošanai. Sākumā iniciatīva sinerģijā ar dizaina infrastruktūru paplašinās vairākas esošās izmēģinājuma līnijas, lai nodrošinātu piekļuvi dizaina un (virtuālās) prototipēšanas izstrādes projektiem. |
| --- | --- |

a)

Izmēģinājuma līnijas, lai atklātā un pieejamā veidā izmēģinātu, testētu un validētu intelektuālā īpašuma bloku, virtuālo prototipu, jaunu dizainu un jaunu integrētu heterogēnu sistēmu veiktspēju, tostarp, izmantojot procesu projektēšanas komplektus.

Virtuālā projektēšanas platforma ļaus izpētīt jaunu IP bloku un jaunu sistēmu koncepciju dizainu un pārbaudīt un validēt to izmēģinājuma līnijās, izmantojot agrīnus procesa projektēšanas komplektus, nodrošinot tūlītēju atgriezenisko saiti, lai pilnveidotu un uzlabotu modeļus pirms to nodošanas ražošanai. Sākumā iniciatīva sinerģijā ar dizaina infrastruktūru paplašinās vairākas esošās izmēģinājuma līnijas, lai nodrošinātu piekļuvi dizaina un (virtuālās) prototipēšanas izstrādes projektiem.

| b) | Jaunas izmēģinājuma līnijas pusvadītāju tehnoloģijām, piemēram, pilnībā noplicināts silīcijs uz izolatora līdz 10–7 nm, progresīviem gate-all-around un vadošajiem mezgliem (piemēram, zem 2 nm), ko papildina izmēģinājuma līnijas 3D heterogēno sistēmu integrācijai un progresīvai iepakošanai. Izmēģinājuma līnijas integrēs jaunākos pētniecības un inovācijas pasākumus un to rezultātus.
  Izmēģinājuma līnijas ietvers īpašu projektēšanas infrastruktūru, kas ietver, piemēram, projektēšanas modeļus, ar ko simulē izgatavošanas procesu projektēšanas rīkiem, kurus izmanto shēmu un mikroshēmu sistēmu projektēšanai. Tiks izveidota šī projektēšanas infrastruktūra un lietotājam draudzīga izmēģinājuma līniju virtualizācija, kas padarīs tās tieši pieejamas visā Savienībā, izmantojot virtuālo projektēšanas platformu. Šāda saikne ļaus projektētāju aprindām testēt un validēt tehnoloģiju iespējas, pirms tās kļūst komerciāli pieejamas. Tas nodrošinās, ka jaunu mikroshēmu un sistēmu projektēšanā pilnībā tiek izmantots jauno tehnoloģiju potenciāls un tiek ieviestas progresīvas inovācijas.
  Kopā šīs izmēģinājuma līnijas veicinās Savienības intelektuālā īpašuma, prasmju un inovāciju attīstību pusvadītāju ražošanas tehnoloģiju jomā un nostiprinās un paplašinās Savienības pozīcijas jaunu ražošanas iekārtu un materiālu jomā moderniem pusvadītāju tehnoloģiju moduļiem, piemēram, litogrāfijas un pusvadītāju plākšņu tehnoloģiju jomā.
  Lai virzītu šo jaudas paplašināšanu un kvalificētu izmēģinājuma līniju izšķirošu iekļaušanu jau no paša sākuma, piemēram, ar modernu iepakojumu, 3D heterogēnu integrācijas tehnoloģiju un svarīgām papildu funkcijām, piemēram, silīcija fotoniku, energoelektroniku, sensoru tehnoloģijām, silīcija grafēnu un kvantu tehnoloģijām, tiks organizēta cieša saskaņošana un sadarbība ar rūpniecību. Šāda spēcīga, paplašināta Savienības mēroga izmēģinājuma līniju infrastruktūra, kas ir cieši saistīta ar projektēšanas iespēju infrastruktūru, ir būtiska, lai paplašinātu Savienības zināšanas, spēju un iespējas novērst inovāciju plaisu starp valsts finansētiem pētījumiem un komerciāli finansētu ražošanu un līdz desmitgades beigām Savienībā palielinātu gan pieprasījumu, gan ražošanu. |
| --- | --- |

b)

Jaunas izmēģinājuma līnijas pusvadītāju tehnoloģijām, piemēram, pilnībā noplicināts silīcijs uz izolatora līdz 10–7 nm, progresīviem gate-all-around un vadošajiem mezgliem (piemēram, zem 2 nm), ko papildina izmēģinājuma līnijas 3D heterogēno sistēmu integrācijai un progresīvai iepakošanai. Izmēģinājuma līnijas integrēs jaunākos pētniecības un inovācijas pasākumus un to rezultātus.

Izmēģinājuma līnijas ietvers īpašu projektēšanas infrastruktūru, kas ietver, piemēram, projektēšanas modeļus, ar ko simulē izgatavošanas procesu projektēšanas rīkiem, kurus izmanto shēmu un mikroshēmu sistēmu projektēšanai. Tiks izveidota šī projektēšanas infrastruktūra un lietotājam draudzīga izmēģinājuma līniju virtualizācija, kas padarīs tās tieši pieejamas visā Savienībā, izmantojot virtuālo projektēšanas platformu. Šāda saikne ļaus projektētāju aprindām testēt un validēt tehnoloģiju iespējas, pirms tās kļūst komerciāli pieejamas. Tas nodrošinās, ka jaunu mikroshēmu un sistēmu projektēšanā pilnībā tiek izmantots jauno tehnoloģiju potenciāls un tiek ieviestas progresīvas inovācijas.

Kopā šīs izmēģinājuma līnijas veicinās Savienības intelektuālā īpašuma, prasmju un inovāciju attīstību pusvadītāju ražošanas tehnoloģiju jomā un nostiprinās un paplašinās Savienības pozīcijas jaunu ražošanas iekārtu un materiālu jomā moderniem pusvadītāju tehnoloģiju moduļiem, piemēram, litogrāfijas un pusvadītāju plākšņu tehnoloģiju jomā.

Lai virzītu šo jaudas paplašināšanu un kvalificētu izmēģinājuma līniju izšķirošu iekļaušanu jau no paša sākuma, piemēram, ar modernu iepakojumu, 3D heterogēnu integrācijas tehnoloģiju un svarīgām papildu funkcijām, piemēram, silīcija fotoniku, energoelektroniku, sensoru tehnoloģijām, silīcija grafēnu un kvantu tehnoloģijām, tiks organizēta cieša saskaņošana un sadarbība ar rūpniecību. Šāda spēcīga, paplašināta Savienības mēroga izmēģinājuma līniju infrastruktūra, kas ir cieši saistīta ar projektēšanas iespēju infrastruktūru, ir būtiska, lai paplašinātu Savienības zināšanas, spēju un iespējas novērst inovāciju plaisu starp valsts finansētiem pētījumiem un komerciāli finansētu ražošanu un līdz desmitgades beigām Savienībā palielinātu gan pieprasījumu, gan ražošanu.

III daļa

Progresīvas tehnoloģijas un inženierijas spējas kvantu mikroshēmām

Iniciatīva pievēršas īpašām vajadzībām, kas saistītas ar nākotnes paaudzes informācijas apstrādes komponentiem, kuri izmanto neklasiskus principus, jo īpaši mikroshēmām, kas izmanto kvantu efektus (t. i., kvantu mikroshēmām), pamatojoties uz pētniecības pasākumiem. Galvenās jomas ir šādas:

| a) | Inovatīvas kvantu mikroshēmu projektēšanas bibliotēkas, kas balstītas uz klasiskās pusvadītāju rūpniecības iedibinātajiem projektēšanas un izgatavošanas procesiem uz pusvadītājiem un fotoniku balstītām kvantu bitu platformām; ko papildina inovatīvu un progresīvu projektēšanas bibliotēku izstrāde un ražošanas procesi alternatīvām kvantu bitu platformām, kuras nav saderīgas ar pusvadītājiem. |
| --- | --- |

a)

Inovatīvas kvantu mikroshēmu projektēšanas bibliotēkas, kas balstītas uz klasiskās pusvadītāju rūpniecības iedibinātajiem projektēšanas un izgatavošanas procesiem uz pusvadītājiem un fotoniku balstītām kvantu bitu platformām; ko papildina inovatīvu un progresīvu projektēšanas bibliotēku izstrāde un ražošanas procesi alternatīvām kvantu bitu platformām, kuras nav saderīgas ar pusvadītājiem.

| b) | Izmēģinājuma līnijas, kas paredzētas kvantu shēmu un vadības elektronikas integrācijai kvantu mikroshēmu izveidei, pamatojoties uz notiekošajiem pētījumiem un izmantojot to rezultātus, un kas nodrošina piekļuvi speciālām tīrtelpām un fabrikām prototipēšanai un ražošanai, tādējādi samazinot piekļuves barjeru neliela apjoma kvantu komponentu izstrādei un ražošanai un paātrinot inovāciju ciklus. |
| --- | --- |

b)

Izmēģinājuma līnijas, kas paredzētas kvantu shēmu un vadības elektronikas integrācijai kvantu mikroshēmu izveidei, pamatojoties uz notiekošajiem pētījumiem un izmantojot to rezultātus, un kas nodrošina piekļuvi speciālām tīrtelpām un fabrikām prototipēšanai un ražošanai, tādējādi samazinot piekļuves barjeru neliela apjoma kvantu komponentu izstrādei un ražošanai un paātrinot inovāciju ciklus.

| c) | Iekārtas progresīvo kvantu komponentu, tostarp to, kas ražoti izmēģinājuma līnijās, testēšanai un validēšanai, tādējādi noslēdzot inovāciju atgriezeniskās saites loku starp kvantu komponentu projektētājiem, ražotājiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

c)

Iekārtas progresīvo kvantu komponentu, tostarp to, kas ražoti izmēģinājuma līnijās, testēšanai un validēšanai, tādējādi noslēdzot inovāciju atgriezeniskās saites loku starp kvantu komponentu projektētājiem, ražotājiem un lietotājiem.

IV daļa

Kompetences centru tīkls un prasmju attīstīšana

Iniciatīva atbalsta šādas darbības:

| a) | kompetences centru tīkla izveide katrā dalībvalstī, lai veicinātu šo tehnoloģiju izmantošanu, darbojoties kā saskarnes ar virtuālo projektēšanas platformu un izmēģinājuma līnijām, veicinot to efektīvu izmantošanu un sniedzot zināšanas un prasmes ieinteresētajām personām, tostarp galalietotāju MVU. Kompetences centri sniegs inovatīvus pakalpojumus rūpniecībai, īpašu uzmanību pievēršot MVU, akadēmiskajām aprindām un valsts iestādēm, sniedzot pielāgotus risinājumus plašam lietotāju lokam, un tas veicinās plašāku dizaina un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu Savienībā. Tie arī palīdzēs attīstīt augsti kvalificētu darbaspēku Savienībā; |
| --- | --- |

a)

kompetences centru tīkla izveide katrā dalībvalstī, lai veicinātu šo tehnoloģiju izmantošanu, darbojoties kā saskarnes ar virtuālo projektēšanas platformu un izmēģinājuma līnijām, veicinot to efektīvu izmantošanu un sniedzot zināšanas un prasmes ieinteresētajām personām, tostarp galalietotāju MVU. Kompetences centri sniegs inovatīvus pakalpojumus rūpniecībai, īpašu uzmanību pievēršot MVU, akadēmiskajām aprindām un valsts iestādēm, sniedzot pielāgotus risinājumus plašam lietotāju lokam, un tas veicinās plašāku dizaina un progresīvo tehnoloģiju ieviešanu Savienībā. Tie arī palīdzēs attīstīt augsti kvalificētu darbaspēku Savienībā;

| b) | attiecībā uz prasmēm tiks organizētas īpašas apmācības par projektēšanas rīkiem un pusvadītāju tehnoloģijām vietējā, reģionālā vai Savienības mērogā. Tiks atbalstītas stipendijas pēcdiploma studijām. Šīs darbības papildinās rūpniecības saistības saskaņā ar Prasmju pilnveides paktu, palielinot stažēšanās un mācekļa vietu skaitu un sadarbojoties ar akadēmiskajām aprindām. Uzmanība tiks pievērsta arī pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas programmām, kas paredzētas no citām nozarēm pārceltiem darbiniekiem. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz prasmēm tiks organizētas īpašas apmācības par projektēšanas rīkiem un pusvadītāju tehnoloģijām vietējā, reģionālā vai Savienības mērogā. Tiks atbalstītas stipendijas pēcdiploma studijām. Šīs darbības papildinās rūpniecības saistības saskaņā ar Prasmju pilnveides paktu, palielinot stažēšanās un mācekļa vietu skaitu un sadarbojoties ar akadēmiskajām aprindām. Uzmanība tiks pievērsta arī pārkvalifikācijas un kvalifikācijas celšanas programmām, kas paredzētas no citām nozarēm pārceltiem darbiniekiem.

V daļa

Mikroshēmu fonda darbības, kas nodrošina piekļuvi kapitālam jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem, MVU un citiem uzņēmumiem pusvadītāju vērtību ķēdē

Iniciatīva atbalsta plaukstošas pusvadītāju un kvantu inovāciju ekosistēmas izveidi, atbalstot plašu piekļuvi riska kapitālam jaunuzņēmumiem, augošiem uzņēmumiem un MVU, lai tie varētu ilgtspējīgi attīstīt savu uzņēmējdarbību un paplašināt savu klātbūtni tirgū.

---

II PIELIKUMS

IZMĒRĀMI RĀDĪTĀJI ĪSTENOŠANAS UZRAUDZĪBAI UN ZIŅOŠANAI PAR INICIATĪVAS PROGRESU TĀS MĒRĶU SASNIEGŠANĀ

1.

Saistībā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 1:

2.

Saistībā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 2:

3.

Saistībā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 3:

4.

Saistībā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 4:

5.

To uzņēmumu skaits, kuri ir izmantojuši iniciatīvas atbalstīto valsts kompetences centru pakalpojumus.

6.

To personu skaits, kuras ir sekmīgi pabeigušas iniciatīvas atbalstītas apmācību programmas, lai iegūtu padziļinātas prasmes un apmācību pusvadītāju tehnoloģiju un kvantu tehnoloģiju jomā.

7.

Saistībā ar iniciatīvas darbības mērķi Nr. 5:

8.

To jaunuzņēmumu, augošo uzņēmumu un MVU skaits, kuri ir saņēmuši riska kapitālu no Mikroshēmu fonda aktivitātēm, un kopējā veikto kapitāla ieguldījumu summa.

9.

Savienībā darbojošos uzņēmumu ieguldījumu apjoms, tostarp pa vērtības ķēdes segmentiem, kuros tie darbojas.

---

III PIELIKUMS

SINERĢIJAS AR SAVIENĪBAS PROGRAMMĀM

1.

| a) | iniciatīvas mērķtiecīgais tematiskais fokuss uz pusvadītāju un kvantu tehnoloģijām ir papildinošs; |
| --- | --- |

a)

iniciatīvas mērķtiecīgais tematiskais fokuss uz pusvadītāju un kvantu tehnoloģijām ir papildinošs;

| b) | programmas “Digitālā Eiropa” konkrētie mērķi Nr. 1–5 atbalsta digitālo spēju veidošanu progresīvo digitālo tehnoloģiju jomā, tostarp augstas veiktspējas skaitļošanā, MI un kiberdrošībā, un padziļinātas digitālās prasmes; |
| --- | --- |

b)

programmas “Digitālā Eiropa” konkrētie mērķi Nr. 1–5 atbalsta digitālo spēju veidošanu progresīvo digitālo tehnoloģiju jomā, tostarp augstas veiktspējas skaitļošanā, MI un kiberdrošībā, un padziļinātas digitālās prasmes;

| c) | iniciatīvas ietvaros tiks veikti ieguldījumi spēju veidošanā, lai stiprinātu progresīvas projektēšanas, ražošanas un sistēmu integrācijas spējas modernākajās pusvadītāju tehnoloģijās, nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijās un modernākajās kvantu tehnoloģijās inovatīvas uzņēmējdarbības attīstībai, stiprinot Savienības pusvadītāju piegādes un vērtības ķēdes, apkalpojot galvenās rūpniecības nozares un radot jaunus tirgus. |
| --- | --- |

c)

iniciatīvas ietvaros tiks veikti ieguldījumi spēju veidošanā, lai stiprinātu progresīvas projektēšanas, ražošanas un sistēmu integrācijas spējas modernākajās pusvadītāju tehnoloģijās, nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijās un modernākajās kvantu tehnoloģijās inovatīvas uzņēmējdarbības attīstībai, stiprinot Savienības pusvadītāju piegādes un vērtības ķēdes, apkalpojot galvenās rūpniecības nozares un radot jaunus tirgus.

2.

| a) | lai gan tematiskās jomas, uz ko koncentrējas iniciatīva, un vairākas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” jomas saplūst, atbalstāmo darbību veids, to gaidāmie rezultāti un to intervences loģika atšķiras un cits citu papildina; |
| --- | --- |

a)

lai gan tematiskās jomas, uz ko koncentrējas iniciatīva, un vairākas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” jomas saplūst, atbalstāmo darbību veids, to gaidāmie rezultāti un to intervences loģika atšķiras un cits citu papildina;

| b) | pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” sniedz plašu atbalstu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei, demonstrēšanai, izmēģināšanai, koncepcijas pamatošanai, testēšanai un prototipēšanai, tostarp inovatīvu digitālo tehnoloģiju izvēršanai pirmskomercializācijas posmā, un tam izmantos jo īpaši:






  i) | pīlāra “Globāli izaicinājumi un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” kopai “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss” atvēlēto budžetu, lai izstrādātu pamattehnoloģijas (MI un robotika, nākamās paaudzes internets, augstas veiktspējas skaitļošana un lielie dati, svarīgas digitālās tehnoloģijas (t. sk. mikroelektronika), digitālo un citu tehnoloģiju kombinēšana); |
| --- | --- | --- |

b)

pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” sniedz plašu atbalstu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei, demonstrēšanai, izmēģināšanai, koncepcijas pamatošanai, testēšanai un prototipēšanai, tostarp inovatīvu digitālo tehnoloģiju izvēršanai pirmskomercializācijas posmā, un tam izmantos jo īpaši:

i)

pīlāra “Globāli izaicinājumi un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” kopai “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss” atvēlēto budžetu, lai izstrādātu pamattehnoloģijas (MI un robotika, nākamās paaudzes internets, augstas veiktspējas skaitļošana un lielie dati, svarīgas digitālās tehnoloģijas (t. sk. mikroelektronika), digitālo un citu tehnoloģiju kombinēšana);

| ii) | pīlārā “Zinātnes izcilība” paredzēto atbalstu pētniecības infrastruktūrām; |
| --- | --- |

ii)

pīlārā “Zinātnes izcilība” paredzēto atbalstu pētniecības infrastruktūrām;

| iii) | digitālās dimensijas integrēšanu visās globālajās problēmās (veselība, drošība, enerģētika un mobilitāte, klimats utt.); un |
| --- | --- |

iii)

digitālās dimensijas integrēšanu visās globālajās problēmās (veselība, drošība, enerģētika un mobilitāte, klimats utt.); un

| iv) | pīlāra “Inovatīva Eiropa” atbalstu radikālu inovāciju vēršanai plašumā (daudzās no tām tiks apvienotas digitālās un citas tehnoloģijas); |
| --- | --- |

iv)

pīlāra “Inovatīva Eiropa” atbalstu radikālu inovāciju vēršanai plašumā (daudzās no tām tiks apvienotas digitālās un citas tehnoloģijas);

| c) | iniciatīva ir vērsta tikai uz plaša mēroga pusvadītāju un kvantu tehnoloģiju jaudu veidošanu visā Savienībā. Tā ieguldīs:






  i) | inovāciju veicināšanā, atbalstot divas savstarpēji cieši saistītas tehnoloģiskās spējas, kas ļauj izstrādāt jaunas sistēmu koncepcijas un veikt to testēšanu un apstiprināšanu izmēģinājuma līnijās; |
| --- | --- | --- |

c)

iniciatīva ir vērsta tikai uz plaša mēroga pusvadītāju un kvantu tehnoloģiju jaudu veidošanu visā Savienībā. Tā ieguldīs:

i)

inovāciju veicināšanā, atbalstot divas savstarpēji cieši saistītas tehnoloģiskās spējas, kas ļauj izstrādāt jaunas sistēmu koncepcijas un veikt to testēšanu un apstiprināšanu izmēģinājuma līnijās;

| ii) | mērķtiecīga atbalsta sniegšanā, lai veidotu apmācības spējas un uzlabotu izmantojamās progresīvās digitālās prasmes un iemaņas nolūkā atbalstīt pusvadītāju izstrādi un ieviešanu tehnoloģiju attīstības un galalietotāju nozarēs; un |
| --- | --- |

ii)

mērķtiecīga atbalsta sniegšanā, lai veidotu apmācības spējas un uzlabotu izmantojamās progresīvās digitālās prasmes un iemaņas nolūkā atbalstīt pusvadītāju izstrādi un ieviešanu tehnoloģiju attīstības un galalietotāju nozarēs; un

| iii) | valstu kompetences centru tīklā, kas atvieglo piekļuvi un sniedz speciālās zināšanas un inovācijas pakalpojumus galalietotāju kopienām un nozarēm, lai izstrādātu jaunus produktus un lietojumus un novērstu tirgus nepilnības; |
| --- | --- |

iii)

valstu kompetences centru tīklā, kas atvieglo piekļuvi un sniedz speciālās zināšanas un inovācijas pakalpojumus galalietotāju kopienām un nozarēm, lai izstrādātu jaunus produktus un lietojumus un novērstu tirgus nepilnības;

| d) | iniciatīvas tehnoloģiskās spējas būs pieejamas pētniecības un inovācijas kopienai, tostarp attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” atbalstītajām darbībām; |
| --- | --- |

d)

iniciatīvas tehnoloģiskās spējas būs pieejamas pētniecības un inovācijas kopienai, tostarp attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” atbalstītajām darbībām;

| e) | tā kā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” tiek attīstītas jaunas digitālās tehnoloģijas pusvadītāju jomā, šīs tehnoloģijas, ja iespējams, pakāpeniski tiks pārņemtas un ieviestas iniciatīvas ietvaros; |
| --- | --- |

e)

tā kā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” tiek attīstītas jaunas digitālās tehnoloģijas pusvadītāju jomā, šīs tehnoloģijas, ja iespējams, pakāpeniski tiks pārņemtas un ieviestas iniciatīvas ietvaros;

| f) | Regulas (ES) 2021/695 “Apvārsnis Eiropa” programmas prasmju un kompetenču mācību programmu izstrādei, tostarp tās, kas tiek īstenotas Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta zināšanu un inovāciju kopienu kopizstrādes centros, tiek papildinātas ar spēju veidošanu progresīvu lietišķo digitālo prasmju un kompetenču jomā pusvadītāju un kvantu tehnoloģiju jomā, ko atbalsta šī iniciatīva; |
| --- | --- |

f)

Regulas (ES) 2021/695 “Apvārsnis Eiropa” programmas prasmju un kompetenču mācību programmu izstrādei, tostarp tās, kas tiek īstenotas Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta zināšanu un inovāciju kopienu kopizstrādes centros, tiek papildinātas ar spēju veidošanu progresīvu lietišķo digitālo prasmju un kompetenču jomā pusvadītāju un kvantu tehnoloģiju jomā, ko atbalsta šī iniciatīva;

| g) | tiek ieviesti spēcīgi plānošanas un īstenošanas koordinācijas mehānismi, pēc iespējas saskaņojot visas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un iniciatīvas procedūras. Pārvaldības struktūras ietvers visus attiecīgos Komisijas dienestus. |
| --- | --- |

g)

tiek ieviesti spēcīgi plānošanas un īstenošanas koordinācijas mehānismi, pēc iespējas saskaņojot visas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un iniciatīvas procedūras. Pārvaldības struktūras ietvers visus attiecīgos Komisijas dienestus.

3.

Sinerģija ar Savienības programmām, kas tiek pārvaldītas kopīgi, ieskaitot Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu, zivsaimniecības un akvakultūras fondu, nodrošina reģionālo un vietējo inovācijas ekosistēmu attīstību un stiprināšanu, rūpniecības pārveidi, kā arī sabiedrības un valsts pārvaldes iestāžu digitālo pārveidi. Tas ietver atbalstu digitālai pārveidei rūpniecībā un tās rezultātu izmantošanai, kā arī jaunu tehnoloģiju un inovatīvu risinājumu ieviešanai. Iniciatīva papildinās un atbalstīs starpvalstu tīklu veidošanu un spēju kartēšanu, ko tā atbalstīs, un padarīs tās pieejamas MVU un galalietotāju nozarēm visos Savienības reģionos.

4.

| a) | iniciatīva ir vērsta uz plaša mēroga digitālo spēju un infrastruktūras veidošanu pusvadītāju jomā, lai visā Savienībā plaši ieviestu un izvērstu kritiski svarīgus esošus vai pārbaudītus inovatīvus digitālos risinājumus Savienības sistēmā jomās, kas saistītas ar sabiedrības interesēm vai tirgus nepilnībām. Iniciatīvu galvenokārt paredzēts īstenot, veicot koordinētus un stratēģiskus ieguldījumus kopā ar dalībvalstīm digitālo spēju veidošanā pusvadītāju tehnoloģiju jomā, kas būtu kopīgi izmantojamas visā Savienībā, un Savienības mēroga pasākumos. Tas ir īpaši svarīgi elektrifikācijas un autonomās braukšanas jomā, un ir iecerēts dot labumu un veicināt konkurētspējīgāku galalietotāju nozaru attīstību, jo īpaši mobilitātes un transporta nozarē; |
| --- | --- |

a)

iniciatīva ir vērsta uz plaša mēroga digitālo spēju un infrastruktūras veidošanu pusvadītāju jomā, lai visā Savienībā plaši ieviestu un izvērstu kritiski svarīgus esošus vai pārbaudītus inovatīvus digitālos risinājumus Savienības sistēmā jomās, kas saistītas ar sabiedrības interesēm vai tirgus nepilnībām. Iniciatīvu galvenokārt paredzēts īstenot, veicot koordinētus un stratēģiskus ieguldījumus kopā ar dalībvalstīm digitālo spēju veidošanā pusvadītāju tehnoloģiju jomā, kas būtu kopīgi izmantojamas visā Savienībā, un Savienības mēroga pasākumos. Tas ir īpaši svarīgi elektrifikācijas un autonomās braukšanas jomā, un ir iecerēts dot labumu un veicināt konkurētspējīgāku galalietotāju nozaru attīstību, jo īpaši mobilitātes un transporta nozarē;

| b) | iniciatīvas spējas un infrastruktūras ir jādara pieejamas inovatīvu jaunu tehnoloģiju un risinājumu testēšanai, ko var izmantot mobilitātes un transporta nozarēs. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments atbalsta inovatīvu jauno tehnoloģiju un risinājumu ieviešanu un izvēršanu transporta un mobilitātes jomā, kā arī citās jomās; |
| --- | --- |

b)

iniciatīvas spējas un infrastruktūras ir jādara pieejamas inovatīvu jaunu tehnoloģiju un risinājumu testēšanai, ko var izmantot mobilitātes un transporta nozarēs. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments atbalsta inovatīvu jauno tehnoloģiju un risinājumu ieviešanu un izvēršanu transporta un mobilitātes jomā, kā arī citās jomās;

| c) | tiek izveidoti koordinācijas mehānismi, jo īpaši, izmantojot atbilstošas pārvaldības struktūras. |
| --- | --- |

c)

tiek izveidoti koordinācijas mehānismi, jo īpaši, izmantojot atbilstošas pārvaldības struktūras.

5.

| a) | atbalsts, izmantojot tirgū balstītu finansējumu, tostarp politikas mērķu sasniegšanai atbilstoši iniciatīvai, tiek sniegts ar Regulu (ES) 2021/523; šādu tirgū balstītu finansējumu var kombinēt ar dotāciju atbalstu; |
| --- | --- |

a)

atbalsts, izmantojot tirgū balstītu finansējumu, tostarp politikas mērķu sasniegšanai atbilstoši iniciatīvai, tiek sniegts ar Regulu (ES) 2021/523; šādu tirgū balstītu finansējumu var kombinēt ar dotāciju atbalstu;

| b) | InvestEU apvienošanas mehānismu atbalsta finansējums, ko nodrošina pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” vai programma “Digitālā Eiropa” finanšu instrumentu veidā apvienošanas darbību ietvaros. |
| --- | --- |

b)

InvestEU apvienošanas mehānismu atbalsta finansējums, ko nodrošina pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa” vai programma “Digitālā Eiropa” finanšu instrumentu veidā apvienošanas darbību ietvaros.

6.

| a) | iniciatīva atbalsta tādu padziļinātu digitālo prasmju pilnveidošanu un apgūšanu, kas nepieciešamas, lai izstrādātu un ieviestu modernākās pusvadītāju tehnoloģijas, sadarbojoties ar attiecīgajām nozarēm; |
| --- | --- |

a)

iniciatīva atbalsta tādu padziļinātu digitālo prasmju pilnveidošanu un apgūšanu, kas nepieciešamas, lai izstrādātu un ieviestu modernākās pusvadītāju tehnoloģijas, sadarbojoties ar attiecīgajām nozarēm;

| b) | programmas Erasmus+ padziļināto prasmju daļa papildinās iniciatīvas intervenci, kas vērsta uz mobilitātes pieredzes izmantošanu prasmju apgūšanai visās jomās un visos līmeņos. |
| --- | --- |

b)

programmas Erasmus+ padziļināto prasmju daļa papildinās iniciatīvas intervenci, kas vērsta uz mobilitātes pieredzes izmantošanu prasmju apgūšanai visās jomās un visos līmeņos.

7.

Nodrošina sinerģiju ar citām Savienības programmām un iniciatīvām, kas saistītas ar kompetencēm un prasmēm.

---

IV PIELIKUMS

KRITISKI SVARĪGĀS NOZARES

| 1. | Enerģētika |
| --- | --- |

1.

Enerģētika

| 2. | Transports |
| --- | --- |

2.

Transports

| 3. | Banku pakalpojumi |
| --- | --- |

3.

Banku pakalpojumi

| 4. | Finanšu tirgus infrastruktūra |
| --- | --- |

4.

Finanšu tirgus infrastruktūra

| 5. | Veselība |
| --- | --- |

5.

Veselība

| 6. | Dzeramais ūdens |
| --- | --- |

6.

Dzeramais ūdens

| 7. | Notekūdeņi |
| --- | --- |

7.

Notekūdeņi

| 8. | Digitālā infrastruktūra |
| --- | --- |

8.

Digitālā infrastruktūra

| 9. | Publiskā pārvalde |
| --- | --- |

9.

Publiskā pārvalde

| 10. | Kosmoss |
| --- | --- |

10.

Kosmoss

| 11. | Pārtikas ražošana, pārstrāde un izplatīšana |
| --- | --- |

11.

Pārtikas ražošana, pārstrāde un izplatīšana

| 12. | Aizsardzība |
| --- | --- |

12.

Aizsardzība

| 13. | Drošība |
| --- | --- |

13.

Drošība

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 18.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 229/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 229/54

---

Informatīva piezīme par to, ka stājas spēkā Protokols, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (2022–2026)

Pēc parakstīšanas 2022. gada 21. decembrī Eiropas Savienība un Maurīcijas Republika attiecīgi 2023. gada 10. jūlijā un 2023. gada 7. septembrī paziņoja, ka tās ir pabeigušas savas iekšējās procedūras, lai noslēgtu Protokolu.

Tāpēc Protokols, ar ko īsteno Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, stājas spēkā 2023. gada 7. septembrī, ievērojot Protokola 19. pantu.

---

REGULAS

| 18.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 229/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 229/55

---

PADOMES REGULA (ES) 2023/1782

(2023. gada 25. jūlijs),

ar kuru groza Regulu (ES) 2021/2085, ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, attiecībā uz kopuzņēmumu “Mikroshēmas”

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 187. pantu un 188. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (ES) 2021/2085 (3) ir izveidoti kopuzņēmumi pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/695 (4) (“Apvārsnis Eiropa”), tostarp kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (ES) 2021/2085 (3) ir izveidoti kopuzņēmumi pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/695 (4) (“Apvārsnis Eiropa”), tostarp kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”.

| (2) | Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” risina skaidri noteiktus jautājumus, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniedz iespēju izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas elektronisko komponentu un sistēmu jomā. |
| --- | --- |

(2)

Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” risina skaidri noteiktus jautājumus, kas Eiropas rūpniecības nozarēm kopumā sniedz iespēju izstrādāt, ražot un izmantot inovatīvākās tehnoloģijas elektronisko komponentu un sistēmu jomā.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2023/1781 (5) ir izveidota sistēma Savienības noturības palielināšanai pusvadītāju tehnoloģiju jomā, lai stiprinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmu, samazinot atkarību, sekmētu digitālo suverenitāti, stimulētu ieguldījumus, stiprinātu Eiropas pusvadītāju piegādes ķēdes spējas, drošību, pielāgojamību un noturību un palielinātu sadarbību starp dalībvalstīm, Komisiju un starptautiskajiem partneriem. Lai radītu apstākļus, kas vajadzīgi Savienības rūpnieciskās inovācijas spējas stiprināšanai, ar minēto regulu tika izveidota iniciatīva “Mikroshēmas Eiropai” (“iniciatīva”). Lai nodrošinātu iniciatīvas konsekventu īstenošanu, Eiropas Pusvadītāju padomei, kas izveidota ar minētās regulas 28. pantu, būtu jāsniedz ieteikumi Publisko iestāžu padomei, kas izveidota ar Regulas (ES) 2021/2085 131. pantu. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2023/1781 (5) ir izveidota sistēma Savienības noturības palielināšanai pusvadītāju tehnoloģiju jomā, lai stiprinātu Savienības pusvadītāju ekosistēmu, samazinot atkarību, sekmētu digitālo suverenitāti, stimulētu ieguldījumus, stiprinātu Eiropas pusvadītāju piegādes ķēdes spējas, drošību, pielāgojamību un noturību un palielinātu sadarbību starp dalībvalstīm, Komisiju un starptautiskajiem partneriem. Lai radītu apstākļus, kas vajadzīgi Savienības rūpnieciskās inovācijas spējas stiprināšanai, ar minēto regulu tika izveidota iniciatīva “Mikroshēmas Eiropai” (“iniciatīva”). Lai nodrošinātu iniciatīvas konsekventu īstenošanu, Eiropas Pusvadītāju padomei, kas izveidota ar minētās regulas 28. pantu, būtu jāsniedz ieteikumi Publisko iestāžu padomei, kas izveidota ar Regulas (ES) 2021/2085 131. pantu.

| (4) | Iniciatīvas atbalstītās darbības būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un no programmas “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (6), un būtu jāīsteno saskaņā ar minēto programmu noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Iniciatīvas atbalstītās darbības būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un no programmas “Digitālā Eiropa”, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (6), un būtu jāīsteno saskaņā ar minēto programmu noteikumiem.

| (5) | Iniciatīvas mērķis ir stiprināt pusvadītāju tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes konkurētspēju un noturību, vienlaikus visā Savienībā stiprinot tās pusvadītāju ekosistēmas inovācijas spēju, samazinot atkarību no ierobežota skaita trešo valstu uzņēmumu un ģeogrāfisko reģionu un stiprinot tās spēju projektēt un ražot, iepakot, atkalizmantot un reciklēt progresīvus pusvadītājus. Iniciatīvai minētie mērķi būtu jāatbalsta, mazinot plaisu starp Savienības progresīvām pētniecības un inovācijas spējām un to ilgtspējīgu rūpniecisko izmantošanu. Iniciatīvai būtu jāveicina spēju veidošana, lai nodrošinātu projektēšanu, ražošanu un sistēmu integrāciju nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijās, un būtu jāveicina sadarbība starp galvenajiem dalībniekiem visā Savienībā, stiprinot Savienības pusvadītāju piegādes un vērtības ķēdes, palīdzot galvenajām rūpniecības nozarēm un radot jaunus tirgus. |
| --- | --- |

(5)

Iniciatīvas mērķis ir stiprināt pusvadītāju tehnoloģiskās un rūpnieciskās bāzes konkurētspēju un noturību, vienlaikus visā Savienībā stiprinot tās pusvadītāju ekosistēmas inovācijas spēju, samazinot atkarību no ierobežota skaita trešo valstu uzņēmumu un ģeogrāfisko reģionu un stiprinot tās spēju projektēt un ražot, iepakot, atkalizmantot un reciklēt progresīvus pusvadītājus. Iniciatīvai minētie mērķi būtu jāatbalsta, mazinot plaisu starp Savienības progresīvām pētniecības un inovācijas spējām un to ilgtspējīgu rūpniecisko izmantošanu. Iniciatīvai būtu jāveicina spēju veidošana, lai nodrošinātu projektēšanu, ražošanu un sistēmu integrāciju nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijās, un būtu jāveicina sadarbība starp galvenajiem dalībniekiem visā Savienībā, stiprinot Savienības pusvadītāju piegādes un vērtības ķēdes, palīdzot galvenajām rūpniecības nozarēm un radot jaunus tirgus.

| (6) | Iniciatīvas darbības mērķi, kas minēti Regulas (ES) 2023/1781 4. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā (“darbības mērķi 1 līdz 4”), būtu jāīsteno ar darbībām, kuru pamatā vajadzētu būt spēcīgai zināšanu bāzei, ko ieguvis kopuzņēmums (ECSEL), kurš izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 561/2014 (7) un kurš tika aizstāts ar kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāpārdēvē par kopuzņēmumu “Mikroshēmas”, un tam būtu jāuzdod sniegt finansiālu atbalstu iniciatīvas finansētajām darbībām ar jebkuru no instrumentiem vai procedūrām, kas paredzēti pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” vai programmā “Digitālā Eiropa”. Visā kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darbības laikā līdz 2,875 miljardiem EUR būtu jāatvēl iniciatīvai. No minētās summas 1,450 miljardi EUR būtu jāparedz spēju veidošanas darbībām darbības mērķos 1 līdz 4, un 1,425 miljardi EUR – pētniecības un inovācijas darbībām, kas attiecas uz darbības mērķiem 1 līdz 4. Vēl 1,3 miljardi EUR būtu jāatvēl pētniecības un inovācijas darbībām, uz kurām iniciatīva neattiecas. |
| --- | --- |

(6)

Iniciatīvas darbības mērķi, kas minēti Regulas (ES) 2023/1781 4. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā (“darbības mērķi 1 līdz 4”), būtu jāīsteno ar darbībām, kuru pamatā vajadzētu būt spēcīgai zināšanu bāzei, ko ieguvis kopuzņēmums (ECSEL), kurš izveidots ar Padomes Regulu (ES) Nr. 561/2014 (7) un kurš tika aizstāts ar kopuzņēmumu “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”. Kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas” būtu jāpārdēvē par kopuzņēmumu “Mikroshēmas”, un tam būtu jāuzdod sniegt finansiālu atbalstu iniciatīvas finansētajām darbībām ar jebkuru no instrumentiem vai procedūrām, kas paredzēti pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” vai programmā “Digitālā Eiropa”. Visā kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darbības laikā līdz 2,875 miljardiem EUR būtu jāatvēl iniciatīvai. No minētās summas 1,450 miljardi EUR būtu jāparedz spēju veidošanas darbībām darbības mērķos 1 līdz 4, un 1,425 miljardi EUR – pētniecības un inovācijas darbībām, kas attiecas uz darbības mērķiem 1 līdz 4. Vēl 1,3 miljardi EUR būtu jāatvēl pētniecības un inovācijas darbībām, uz kurām iniciatīva neattiecas.

| (7) | Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” finansētās darbības būtu jāiekļauj vienā darba programmā, kas būtu jāpieņem kopuzņēmuma “Mikroshēmas” valdei, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2085 14. panta 1. punktu (“valde”). Darba programmā būtu jāiekļauj divas konkrētas daļas. Pirmajā konkrētajā daļā būtu jāiekļauj apakšsadaļa par spēju veidošanas darbībām darbības mērķos 1 līdz 4 un apakšsadaļa par pētniecības un inovācijas darbībām, kas attiecas uz darbības mērķiem 1 līdz 4. Otrā konkrētā daļa būtu jāvelta pētniecības un inovācijas darbībām, uz kurām iniciatīva neattiecas. |
| --- | --- |

(7)

Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” finansētās darbības būtu jāiekļauj vienā darba programmā, kas būtu jāpieņem kopuzņēmuma “Mikroshēmas” valdei, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) 2021/2085 14. panta 1. punktu (“valde”). Darba programmā būtu jāiekļauj divas konkrētas daļas. Pirmajā konkrētajā daļā būtu jāiekļauj apakšsadaļa par spēju veidošanas darbībām darbības mērķos 1 līdz 4 un apakšsadaļa par pētniecības un inovācijas darbībām, kas attiecas uz darbības mērķiem 1 līdz 4. Otrā konkrētā daļa būtu jāvelta pētniecības un inovācijas darbībām, uz kurām iniciatīva neattiecas.

| (8) | Visas pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tās, kas attiecas uz iniciatīvu, būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, lai īstenotu stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā definēts Regulas (ES) 2021/2085 2. panta 12) punktā. Spēju veidošanas darbībām veltītā apakšsadaļa būtu jāfinansē no programmas “Digitālā Eiropa”. |
| --- | --- |

(8)

Visas pētniecības un inovācijas darbības, tostarp tās, kas attiecas uz iniciatīvu, būtu jāfinansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, lai īstenotu stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, kā definēts Regulas (ES) 2021/2085 2. panta 12) punktā. Spēju veidošanas darbībām veltītā apakšsadaļa būtu jāfinansē no programmas “Digitālā Eiropa”.

| (9) | Darba programmā būtu jāiekļauj nosacījumi par piekļuvi tādai publiski finansētai infrastruktūrai kā izmēģinājuma un testēšanas iekārtas un kompetences centri, tai būtu jānodrošina pieejamība plašam lietotāju lokam, un lieliem uzņēmumiem piekļuve būtu jāpiešķir pārredzami un nediskriminējoši un saskaņā ar tirgus nosacījumiem, vai uz tāda pamata, kas paredz segt izmaksas plus saprātīgu peļņas daļu, vienlaikus iekļaujot preferenciālu piekļuvi vai samazinātas cenas maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) un akadēmiskajiem institūtiem. |
| --- | --- |

(9)

Darba programmā būtu jāiekļauj nosacījumi par piekļuvi tādai publiski finansētai infrastruktūrai kā izmēģinājuma un testēšanas iekārtas un kompetences centri, tai būtu jānodrošina pieejamība plašam lietotāju lokam, un lieliem uzņēmumiem piekļuve būtu jāpiešķir pārredzami un nediskriminējoši un saskaņā ar tirgus nosacījumiem, vai uz tāda pamata, kas paredz segt izmaksas plus saprātīgu peļņas daļu, vienlaikus iekļaujot preferenciālu piekļuvi vai samazinātas cenas maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”) un akadēmiskajiem institūtiem.

| (10) | Pirms darba programmas sagatavošanas Publisko iestāžu padomei, ņemot vērā privāto dalībnieku ieteikumus, lai nodrošinātu darba programmā izklāstīto darbību rūpniecisko nozīmi, un attiecīgā gadījumā Eiropas Pusvadītāju padomes ieteikumus un citu attiecīgo ieinteresēto personu komentārus, būtu jāizklāsta konkrētās daļas un attiecīgās apakšsadaļas, tostarp attiecīgās to izdevumu aplēses. Šajā nolūkā Publisko iestāžu padomes sastāvā būtu jāiekļauj tikai Komisija un dalībvalstis. Pēc tam uz šā izklāsta un stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas pamata kopuzņēmuma “Mikroshēmas” izpilddirektoram būtu jāsagatavo darba programma gan konkrētajām daļām, gan apakšsadaļām un to atbilstošās izdevumu aplēses. |
| --- | --- |

(10)

Pirms darba programmas sagatavošanas Publisko iestāžu padomei, ņemot vērā privāto dalībnieku ieteikumus, lai nodrošinātu darba programmā izklāstīto darbību rūpniecisko nozīmi, un attiecīgā gadījumā Eiropas Pusvadītāju padomes ieteikumus un citu attiecīgo ieinteresēto personu komentārus, būtu jāizklāsta konkrētās daļas un attiecīgās apakšsadaļas, tostarp attiecīgās to izdevumu aplēses. Šajā nolūkā Publisko iestāžu padomes sastāvā būtu jāiekļauj tikai Komisija un dalībvalstis. Pēc tam uz šā izklāsta un stratēģiskās pētniecības un inovācijas programmas pamata kopuzņēmuma “Mikroshēmas” izpilddirektoram būtu jāsagatavo darba programma gan konkrētajām daļām, gan apakšsadaļām un to atbilstošās izdevumu aplēses.

| (11) | Visiem valdes pārstāvjiem būtu jāpiedalās darba programmas sagatavošanā un attiecīgajās diskusijās un būtu jāsaņem nepieciešamā informācija. Kad valde pieņem darba programmu, balsstiesībām attiecībā uz iniciatīvas īstenošanai veltītās darba programmas konkrētās daļas apakšsadaļu par spēju veidošanas darbībām vajadzētu būt tikai Komisijai un dalībvalstīm. Attiecībā uz iniciatīvas īstenošanai veltītās darba programmas konkrētās daļas apakšsadaļu par pētniecības un inovācijas darbībām Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu būtu katrai pa 45 % balsu un privātajiem dalībniekiem – 10 %. Balsstiesības attiecībā uz darba programmas konkrēto daļu, kas veltīta pētniecības un inovācijas darbībām, uz kurām iniciatīva neattiecas, būtu vienādi jāsadala starp Komisiju, iesaistītajām valstīm un privātajiem dalībniekiem. Ja lēmumu par vienu no abām darba programmas daļām nav iespējams pieņemt, darba programma būtu jāpieņem, iekļaujot tikai to daļu, par kuru ir panākts pozitīvs lēmums. |
| --- | --- |

(11)

Visiem valdes pārstāvjiem būtu jāpiedalās darba programmas sagatavošanā un attiecīgajās diskusijās un būtu jāsaņem nepieciešamā informācija. Kad valde pieņem darba programmu, balsstiesībām attiecībā uz iniciatīvas īstenošanai veltītās darba programmas konkrētās daļas apakšsadaļu par spēju veidošanas darbībām vajadzētu būt tikai Komisijai un dalībvalstīm. Attiecībā uz iniciatīvas īstenošanai veltītās darba programmas konkrētās daļas apakšsadaļu par pētniecības un inovācijas darbībām Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu būtu katrai pa 45 % balsu un privātajiem dalībniekiem – 10 %. Balsstiesības attiecībā uz darba programmas konkrēto daļu, kas veltīta pētniecības un inovācijas darbībām, uz kurām iniciatīva neattiecas, būtu vienādi jāsadala starp Komisiju, iesaistītajām valstīm un privātajiem dalībniekiem. Ja lēmumu par vienu no abām darba programmas daļām nav iespējams pieņemt, darba programma būtu jāpieņem, iekļaujot tikai to daļu, par kuru ir panākts pozitīvs lēmums.

| (12) | Publisko iestāžu padomei būtu jāatbild par priekšlikumu atlasi. Tādu priekšlikumu atlasē, kuri attiecas uz iniciatīvas īstenošanu, Publisko iestāžu padomē būtu jāiekļauj tikai Komisija un dalībvalstis. |
| --- | --- |

(12)

Publisko iestāžu padomei būtu jāatbild par priekšlikumu atlasi. Tādu priekšlikumu atlasē, kuri attiecas uz iniciatīvas īstenošanu, Publisko iestāžu padomē būtu jāiekļauj tikai Komisija un dalībvalstis.

| (13) | Iniciatīvas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vajadzētu būt pieejamiem dažādām juridiskajām sadarbības formām un citiem dalībniekiem, un finansējuma priekšlikumu atlasi nevajadzētu balstīt uz kādu konkrētu juridisko sadarbības formu. Lai atvieglotu iniciatīvas konkrēto darbību īstenošanu, piemēram, projektēšanas platformas vai izmēģinājuma līnijas, saskaņā ar Regulas (ES) 2023/1781 7. pantu var izveidot Eiropas mikroshēmu infrastruktūras konsorciju (ECIC). ECIC vajadzētu būt iesaistītiem vismaz trīs dalībniekiem, proti, dalībvalstīm vai publiskiem vai privātiem tiesību subjektiem no vismaz trim dalībvalstīm vai to kombinācijai, tiecoties panākt plašu pārstāvību no visas Savienības. |
| --- | --- |

(13)

Iniciatīvas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus vajadzētu būt pieejamiem dažādām juridiskajām sadarbības formām un citiem dalībniekiem, un finansējuma priekšlikumu atlasi nevajadzētu balstīt uz kādu konkrētu juridisko sadarbības formu. Lai atvieglotu iniciatīvas konkrēto darbību īstenošanu, piemēram, projektēšanas platformas vai izmēģinājuma līnijas, saskaņā ar Regulas (ES) 2023/1781 7. pantu var izveidot Eiropas mikroshēmu infrastruktūras konsorciju (ECIC). ECIC vajadzētu būt iesaistītiem vismaz trīs dalībniekiem, proti, dalībvalstīm vai publiskiem vai privātiem tiesību subjektiem no vismaz trim dalībvalstīm vai to kombinācijai, tiecoties panākt plašu pārstāvību no visas Savienības.

| (14) | Ņemot vērā to, ka iniciatīvas atbalstītās un kopuzņēmuma “Mikroshēmas” īstenotās darbības tiek finansētas no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, būtu attiecīgi jāpalielina Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Mikroshēmas”. Atbilstīgi darbības uzdevumu pieaugumam būtu jāpalielina arī kopuzņēmuma “Mikroshēmas” administratīvās izmaksas. Iesaistītajām valstīm nebūtu jāpiedalās administratīvo izmaksu segšanā. Privātajiem dalībniekiem nebūtu jāpiedalās kopuzņēmuma “Mikroshēmas” papildu administratīvo izmaksu segšanā, jo viņu balsstiesības attiecībā uz iniciatīvai veltīto darba programmas daļu ir samazinātas un ierobežotas tā, ka attiecas tikai uz pētniecības un inovācijas darbībām. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka iniciatīvas atbalstītās un kopuzņēmuma “Mikroshēmas” īstenotās darbības tiek finansētas no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un programmas “Digitālā Eiropa”, būtu attiecīgi jāpalielina Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Mikroshēmas”. Atbilstīgi darbības uzdevumu pieaugumam būtu jāpalielina arī kopuzņēmuma “Mikroshēmas” administratīvās izmaksas. Iesaistītajām valstīm nebūtu jāpiedalās administratīvo izmaksu segšanā. Privātajiem dalībniekiem nebūtu jāpiedalās kopuzņēmuma “Mikroshēmas” papildu administratīvo izmaksu segšanā, jo viņu balsstiesības attiecībā uz iniciatīvai veltīto darba programmas daļu ir samazinātas un ierobežotas tā, ka attiecas tikai uz pētniecības un inovācijas darbībām.

| (15) | Iesaistītajām valstīm izņēmuma kārtā būtu jāļauj ziņot par finanšu iemaksām, kas veiktas kopš 2022. gada 8. februāra, ar noteikumu, ka attiecīgās valsts darbības atbilst jo īpaši šai regulai un mērķim uzlabot esošās un attīstīt jaunas progresīvas izmēģinājuma līnijas visā Savienībā, ņemot vērā to, ka dažas iesaistītās valstis minētās spēju veidošanas darbības sāka īstenot pēc tam, kad Komisija iesniedza Regulas (ES) 2023/1781 priekšlikumu, jo bija steidzami politiski jāreaģē uz smago mikroshēmu krīzi. Minēto darbību radītajām izmaksām vajadzētu būt attiecināmām, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši nosacījumu, ka priekšlikumus ir izvērtējis un atlasījis kopuzņēmums “Mikroshēmas”. |
| --- | --- |

(15)

Iesaistītajām valstīm izņēmuma kārtā būtu jāļauj ziņot par finanšu iemaksām, kas veiktas kopš 2022. gada 8. februāra, ar noteikumu, ka attiecīgās valsts darbības atbilst jo īpaši šai regulai un mērķim uzlabot esošās un attīstīt jaunas progresīvas izmēģinājuma līnijas visā Savienībā, ņemot vērā to, ka dažas iesaistītās valstis minētās spēju veidošanas darbības sāka īstenot pēc tam, kad Komisija iesniedza Regulas (ES) 2023/1781 priekšlikumu, jo bija steidzami politiski jāreaģē uz smago mikroshēmu krīzi. Minēto darbību radītajām izmaksām vajadzētu būt attiecināmām, ievērojot konkrētus nosacījumus, jo īpaši nosacījumu, ka priekšlikumus ir izvērtējis un atlasījis kopuzņēmums “Mikroshēmas”.

| (16) | Finansiālam atbalstam, kas darbībām tiek sniegts no programmas “Digitālā Eiropa”, būtu jāatbilst Regulai (ES) 2021/694. |
| --- | --- |

(16)

Finansiālam atbalstam, kas darbībām tiek sniegts no programmas “Digitālā Eiropa”, būtu jāatbilst Regulai (ES) 2021/694.

| (17) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti izveidot kopuzņēmumu “Mikroshēmas”, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti izveidot kopuzņēmumu “Mikroshēmas”, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (18) | Tāpēc Regula (ES) 2021/2085 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(18)

Tāpēc Regula (ES) 2021/2085 būtu attiecīgi jāgroza.

| (19) | Lai pēc iespējas drīzāk varētu sākt šīs regulas īstenošanu nolūkā sasniegt tās mērķus, tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā, |
| --- | --- |

(19)

Lai pēc iespējas drīzāk varētu sākt šīs regulas īstenošanu nolūkā sasniegt tās mērķus, tai būtu jāstājas spēkā steidzamības kārtā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2021/2085 groza šādi:

| 1) | visā regulā vārdus “kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”” aizstāj ar vārdiem “kopuzņēmums “Mikroshēmas”” attiecīgā locījumā; |
| --- | --- |

1)

visā regulā vārdus “kopuzņēmums “Svarīgas digitālās tehnoloģijas”” aizstāj ar vārdiem “kopuzņēmums “Mikroshēmas”” attiecīgā locījumā;

| 2) | regulas 2. panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:






  “2. | “dibinātājs” ir jebkurš dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī, vai attiecīgā gadījumā programmas “Digitālā Eiropa” asociētajā valstī iedibināts tiesību subjekts vai starptautiska organizācija, kas norādīts kā kopuzņēmuma dalībnieks šajā regulā vai kādā no tās pielikumiem; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 2. panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:

“2.

“dibinātājs” ir jebkurš dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī, vai attiecīgā gadījumā programmas “Digitālā Eiropa” asociētajā valstī iedibināts tiesību subjekts vai starptautiska organizācija, kas norādīts kā kopuzņēmuma dalībnieks šajā regulā vai kādā no tās pielikumiem;

| 3. | “asociētais dalībnieks” ir jebkurš dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī, vai attiecīgā gadījumā programmas “Digitālā Eiropa” asociētajā valstī iedibināts tiesību subjekts vai starptautiska organizācija, kas pievienojas kopuzņēmumam, parakstot saistību vēstuli saskaņā ar 6. panta 3. punktu, un ko apstiprina saskaņā ar 7. pantu; |
| --- | --- |

3.

“asociētais dalībnieks” ir jebkurš dalībvalstī vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajā valstī, vai attiecīgā gadījumā programmas “Digitālā Eiropa” asociētajā valstī iedibināts tiesību subjekts vai starptautiska organizācija, kas pievienojas kopuzņēmumam, parakstot saistību vēstuli saskaņā ar 6. panta 3. punktu, un ko apstiprina saskaņā ar 7. pantu;

| 4. | “iesaistītā valsts” ir jebkura dalībvalsts vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts, vai attiecīgā gadījumā programmas “Digitālā Eiropa” asociētā valsts, kas, izmantojot saistību vēstuli, sniedz paziņojumu par savu dalību attiecīgā kopuzņēmuma pasākumos;”; |
| --- | --- |

4.

“iesaistītā valsts” ir jebkura dalībvalsts vai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts, vai attiecīgā gadījumā programmas “Digitālā Eiropa” asociētā valsts, kas, izmantojot saistību vēstuli, sniedz paziņojumu par savu dalību attiecīgā kopuzņēmuma pasākumos;”;

| 3) | regulas 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “3.   Lai ņemtu vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un attiecīgā gadījumā programmas “Digitālā Eiropa” darbības laiku, kopuzņēmumu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus izsludina, vēlākais, līdz 2027. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus var izsludināt, vēlākais, līdz 2028. gada 31. decembrim.”
  ; |
| --- | --- |

3)

regulas 3. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

“3.   Lai ņemtu vērā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” un attiecīgā gadījumā programmas “Digitālā Eiropa” darbības laiku, kopuzņēmumu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus izsludina, vēlākais, līdz 2027. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus var izsludināt, vēlākais, līdz 2028. gada 31. decembrim.”

| 4) | regulas 4. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

  “Kopuzņēmums “Mikroshēmas” palīdz sasniegt arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/1781 (*1) 4. panta 1. punktā minēto vispārīgo mērķi un Regulas (ES) 2023/1781 4. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētos darbības mērķus (“darbības mērķi 1 līdz 4”) un programmas “Digitālā Eiropa” vispārīgos mērķus, kas minēti Regulas (ES) 2021/694 3. panta 1. punktā.

  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1781 (2023. gada 13. septembris), ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai un groza Regulu (ES) 2021/694 (Mikroshēmu akts) (OV L 229, 18.9.2023., 1.. lpp.).”;" |
| --- | --- |

4)

regulas 4. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Kopuzņēmums “Mikroshēmas” palīdz sasniegt arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2023/1781 (*1) 4. panta 1. punktā minēto vispārīgo mērķi un Regulas (ES) 2023/1781 4. panta 2. punkta a) līdz d) apakšpunktā minētos darbības mērķus (“darbības mērķi 1 līdz 4”) un programmas “Digitālā Eiropa” vispārīgos mērķus, kas minēti Regulas (ES) 2021/694 3. panta 1. punktā.

*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1781 (2023. gada 13. septembris), ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai un groza Regulu (ES) 2021/694 (Mikroshēmu akts) (OV L 229, 18.9.2023., 1.. lpp.).”;"

*1

| 5) | regulas 10. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Šīs regulas otrajā daļā norādītā Savienības ieguldījuma summu var palielināt ar ieguldījumiem no trešām valstīm, kas asociētas ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 16. panta 5. punktam un attiecīgā gadījumā ar programmu “Digitālā Eiropa” saskaņā ar Regulas (ES) 2021/694 10. panta 1. punkta d) apakšpunktu, ar noteikumu, ka kopējā summa, par kādu Savienības ieguldījums tiek palielināts, atbilst vismaz tam ieguldījumam, kas nāk no dalībniekiem, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošiem vai ar tiem saistītiem subjektiem.


  3.   Savienības ieguldījumu maksā no apropriācijām Savienības vispārējā budžetā, kas piešķirtas īpašajai programmai, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un attiecīgā gadījumā programmu “Digitālā Eiropa”, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu un 154. pantu minētās regulas 71. pantā minēto struktūru gadījumā.”
  ; |
| --- | --- |

5)

regulas 10. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šīs regulas otrajā daļā norādītā Savienības ieguldījuma summu var palielināt ar ieguldījumiem no trešām valstīm, kas asociētas ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” atbilstoši pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 16. panta 5. punktam un attiecīgā gadījumā ar programmu “Digitālā Eiropa” saskaņā ar Regulas (ES) 2021/694 10. panta 1. punkta d) apakšpunktu, ar noteikumu, ka kopējā summa, par kādu Savienības ieguldījums tiek palielināts, atbilst vismaz tam ieguldījumam, kas nāk no dalībniekiem, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošiem vai ar tiem saistītiem subjektiem.

3.   Savienības ieguldījumu maksā no apropriācijām Savienības vispārējā budžetā, kas piešķirtas īpašajai programmai, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un attiecīgā gadījumā programmu “Digitālā Eiropa”, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu un 154. pantu minētās regulas 71. pantā minēto struktūru gadījumā.”

| 6) | regulas 12. pantā 1. punkta otro un trešo daļu aizstāj ar šādām:

  “Papildus kritērijiem, kas izklāstīti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. pantā vai kopuzņēmuma “Mikroshēmas” gadījumā – Regulas (ES) 2021/694 18. pantā, darba programmā kā pielikumu var iekļaut atbilstības kritērijus attiecībā uz valsts tiesību subjektiem.
  Katra iesaistītā valsts uztic kopuzņēmumam priekšlikumu izvērtēšanu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu un attiecīgā gadījumā – ar Regulu (ES) 2021/694.”; |
| --- | --- |

6)

regulas 12. pantā 1. punkta otro un trešo daļu aizstāj ar šādām:

“Papildus kritērijiem, kas izklāstīti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. pantā vai kopuzņēmuma “Mikroshēmas” gadījumā – Regulas (ES) 2021/694 18. pantā, darba programmā kā pielikumu var iekļaut atbilstības kritērijus attiecībā uz valsts tiesību subjektiem.

Katra iesaistītā valsts uztic kopuzņēmumam priekšlikumu izvērtēšanu saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu un attiecīgā gadījumā – ar Regulu (ES) 2021/694.”;

| 7) | regulas 29. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Šīs regulas 3. panta 1. punkta b), d), g) un h) apakšpunktā minēto kopuzņēmumu budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Līdz 2024. gada 31. decembrim šo maksājumos sadalīto budžeta saistību kopējā summa nepārsniedz 50 % no maksimālā Savienības ieguldījuma, kas noteikts 10. pantā. No 2025. gada janvāra vismaz 20 % no atlikušo gadu kopējā budžeta netiek segti no gada maksājumiem.”
  ; |
| --- | --- |

7)

regulas 29. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šīs regulas 3. panta 1. punkta b), d), g) un h) apakšpunktā minēto kopuzņēmumu budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Līdz 2024. gada 31. decembrim šo maksājumos sadalīto budžeta saistību kopējā summa nepārsniedz 50 % no maksimālā Savienības ieguldījuma, kas noteikts 10. pantā. No 2025. gada janvāra vismaz 20 % no atlikušo gadu kopējā budžeta netiek segti no gada maksājumiem.”

| 8) | regulas 126. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | nostiprināt Savienības zinātnisko izcilību un vadošo lomu jaunu komponentu un sistēmu tehnoloģiju inovācijas jomā, tostarp pasākumos, kas saistīti ar zemākiem TGL; un veicināt aktīvu MVU iesaisti, kuri visās pētniecības un inovācijas darbībās, tostarp tajās, kas saistītas ar iniciatīvu “Mikroshēmas Eiropai”, kas izveidota ar Regulu (ES) 2023/1781, veido vismaz vienu trešdaļu no kopējā netiešo darbību dalībnieku skaita, un tiem būtu jāsaņem vismaz 20 % no publiskā finansējuma;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8)

regulas 126. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

nostiprināt Savienības zinātnisko izcilību un vadošo lomu jaunu komponentu un sistēmu tehnoloģiju inovācijas jomā, tostarp pasākumos, kas saistīti ar zemākiem TGL; un veicināt aktīvu MVU iesaisti, kuri visās pētniecības un inovācijas darbībās, tostarp tajās, kas saistītas ar iniciatīvu “Mikroshēmas Eiropai”, kas izveidota ar Regulu (ES) 2023/1781, veido vismaz vienu trešdaļu no kopējā netiešo darbību dalībnieku skaita, un tiem būtu jāsaņem vismaz 20 % no publiskā finansējuma;”;

| ii) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “d) | panākt plaša mēroga tehnoloģisko spēju veidošanu un atbalstīt saistītās pētniecības un inovācijas darbības visā Savienības pusvadītāju vērtības ķēdē, lai varētu izstrādāt un ieviest modernākās pusvadītāju tehnoloģijas, nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijas un modernākās kvantu tehnoloģijas un inovēt ieviestās tehnoloģijas, kas stiprinās modernās projektēšanas, sistēmu integrācijas un mikroshēmu ražošanas spējas Savienībā, tādējādi palielinot Savienības konkurētspēju; un veicināt zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanu, jo īpaši, samazinot elektronisko sistēmu ietekmi uz klimatu, uzlabojot nākamās paaudzes mikroshēmu ilgtspēju un stiprinot aprites ekonomikas procesus, veicinot kvalitatīvas darbvietas pusvadītāju ekosistēmā un pievēršoties integrētas drošības principiem, kas nodrošina aizsardzību pret kiberdrošības apdraudējumiem.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

pievieno šādu apakšpunktu:

“d)

panākt plaša mēroga tehnoloģisko spēju veidošanu un atbalstīt saistītās pētniecības un inovācijas darbības visā Savienības pusvadītāju vērtības ķēdē, lai varētu izstrādāt un ieviest modernākās pusvadītāju tehnoloģijas, nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģijas un modernākās kvantu tehnoloģijas un inovēt ieviestās tehnoloģijas, kas stiprinās modernās projektēšanas, sistēmu integrācijas un mikroshēmu ražošanas spējas Savienībā, tādējādi palielinot Savienības konkurētspēju; un veicināt zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanu, jo īpaši, samazinot elektronisko sistēmu ietekmi uz klimatu, uzlabojot nākamās paaudzes mikroshēmu ilgtspēju un stiprinot aprites ekonomikas procesus, veicinot kvalitatīvas darbvietas pusvadītāju ekosistēmā un pievēršoties integrētas drošības principiem, kas nodrošina aizsardzību pret kiberdrošības apdraudējumiem.”;

| b) | panta 2. punktā pievieno šādus apakšpunktus:






  “g) | attīstīt progresīvas projektēšanas spējas integrētām pusvadītāju tehnoloģijām; |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktā pievieno šādus apakšpunktus:

“g)

attīstīt progresīvas projektēšanas spējas integrētām pusvadītāju tehnoloģijām;

| h) | uzlabot esošās un attīstīt jaunas progresīvas izmēģinājuma līnijas visā Savienībā, lai nodrošinātu modernāko pusvadītāju tehnoloģiju un nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu; |
| --- | --- |

h)

uzlabot esošās un attīstīt jaunas progresīvas izmēģinājuma līnijas visā Savienībā, lai nodrošinātu modernāko pusvadītāju tehnoloģiju un nākamās paaudzes pusvadītāju tehnoloģiju izstrādi un ieviešanu;

| i) | attīstīt progresīvas tehnoloģijas un inženierijas spējas, lai paātrinātu modernāko kvantu mikroshēmu un saistīto pusvadītāju tehnoloģiju inovatīvu izstrādi; |
| --- | --- |

i)

attīstīt progresīvas tehnoloģijas un inženierijas spējas, lai paātrinātu modernāko kvantu mikroshēmu un saistīto pusvadītāju tehnoloģiju inovatīvu izstrādi;

| j) | izveidot kompetences centru tīklu visā Savienībā, uzlabojot esošās vai izveidojot jaunas iekārtas.”; |
| --- | --- |

j)

izveidot kompetences centru tīklu visā Savienībā, uzlabojot esošās vai izveidojot jaunas iekārtas.”;

| 9) | regulas 128. pantu aizstāj ar šādu:

  “128. pants
  Savienības finansiālais ieguldījums

  1.   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Mikroshēmas”, ieskaitot EEZ apropriācijas, ir līdz 4 175 000 000 EUR, tostarp līdz 62 287 000 EUR administratīvajām izmaksām, ko sadala šādi:






  a) | līdz 2 725 000 000 EUR no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”; |
| --- | --- | --- |

9)

regulas 128. pantu aizstāj ar šādu:

“128. pants

Savienības finansiālais ieguldījums

1.   Savienības finansiālais ieguldījums kopuzņēmumā “Mikroshēmas”, ieskaitot EEZ apropriācijas, ir līdz 4 175 000 000 EUR, tostarp līdz 62 287 000 EUR administratīvajām izmaksām, ko sadala šādi:

a)

līdz 2 725 000 000 EUR no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”;

| b) | līdz 1 450 000 000 EUR no programmas “Digitālā Eiropa”; |
| --- | --- |

b)

līdz 1 450 000 000 EUR no programmas “Digitālā Eiropa”;

2.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumam “Mikroshēmas” izmanto, lai atbilstoši kopuzņēmuma “Mikroshēmas” pētniecības un inovācijas darbībām sniegtu finansiālu atbalstu netiešām darbībām, kas definētas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 2. panta 43) punktā, tostarp pētniecības un inovācijas darbībām, kas saistītas ar darbības mērķiem 1 līdz 4.

3.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais Savienības finansiālais ieguldījums tiek izmantots darbības mērķu 1 līdz 4 spēju veidošanas darbībām.

4.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais Savienības finansiālais ieguldījums nepārsniedz 50 % no kopējām spēju veidošanas darbību izmaksām.

5.   Piekļuve spējām, kas izriet no kopuzņēmuma “Mikroshēmas” veiktās darbības mērķu 1 līdz 4 īstenošanas, ir atvērta plašam lietotāju klāstam visā Savienībā uz pārredzama un nediskriminējoša pamata tieši proporcionāli Savienības finansiālajam ieguldījumam minēto darbību kopējās izmaksās.”

| 10) | regulas 129. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Atkāpjoties no 28. panta 4. punkta, privātie dalībnieki sniedz finansiālu ieguldījumu līdz pat 26 331 000 EUR apmērā kopuzņēmuma “Mikroshēmas” administratīvo izmaksu segšanai. Ikgadējā kopējā privāto dalībnieku ieguldījuma daļa kopuzņēmuma “Mikroshēmas” administratīvo izmaksu segšanai ir 30 %.


  4.   Šā panta 1. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 3. punktā noteiktie ieguldījumi. Izņēmuma kārtā, atkāpjoties no 11. panta 3. punkta, iesaistītajām valstīm ir atļauts ziņot par finansiālajiem ieguldījumiem, kas veikti kopš 2022. gada 8. februāra. Ar tiem saistīto darbību pamatā esošās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no minētās dienas, pat ja tās radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:






  a) | darbības atbilst šai regulai; |
| --- | --- | --- |

10)

regulas 129. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Atkāpjoties no 28. panta 4. punkta, privātie dalībnieki sniedz finansiālu ieguldījumu līdz pat 26 331 000 EUR apmērā kopuzņēmuma “Mikroshēmas” administratīvo izmaksu segšanai. Ikgadējā kopējā privāto dalībnieku ieguldījuma daļa kopuzņēmuma “Mikroshēmas” administratīvo izmaksu segšanai ir 30 %.

4.   Šā panta 1. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 3. punktā noteiktie ieguldījumi. Izņēmuma kārtā, atkāpjoties no 11. panta 3. punkta, iesaistītajām valstīm ir atļauts ziņot par finansiālajiem ieguldījumiem, kas veikti kopš 2022. gada 8. februāra. Ar tiem saistīto darbību pamatā esošās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no minētās dienas, pat ja tās radušās pirms dotācijas pieteikuma iesniegšanas, ar noteikumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

darbības atbilst šai regulai;

| b) | darbības veicina 126. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētā mērķa sasniegšanu, un ar tām saistītās izmaksas veido kapitālizdevumi; |
| --- | --- |

b)

darbības veicina 126. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētā mērķa sasniegšanu, un ar tām saistītās izmaksas veido kapitālizdevumi;

| c) | dotācijas pieteikumus izvērtē un atlasa kopuzņēmums “Mikroshēmas” saskaņā ar 12. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

c)

dotācijas pieteikumus izvērtē un atlasa kopuzņēmums “Mikroshēmas” saskaņā ar 12. panta 1. punktu;

| d) | darbību veikšana turpinās dotācijas piešķiršanas brīdī; |
| --- | --- |

d)

darbību veikšana turpinās dotācijas piešķiršanas brīdī;

| e) | iesaistītās valsts ieguldījumu, kas saistīts ar minētajām izmaksām, neņem vērā, aprēķinot iesaistīto valstu balsstiesības, kas minētas 133. panta 2. un 3. punktā un 136. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

e)

iesaistītās valsts ieguldījumu, kas saistīts ar minētajām izmaksām, neņem vērā, aprēķinot iesaistīto valstu balsstiesības, kas minētas 133. panta 2. un 3. punktā un 136. panta 1. punktā;

| f) | iesaistītās valsts ieguldījums, kas saistīts ar minētajām izmaksām, nepārsniedz 25 % no kopējā minētās iesaistītās valsts finansiālā ieguldījuma, kas paredzēts darbībām, kuras palīdz sasniegt 126. panta 2. punkta h) apakšpunktā minēto mērķi. |
| --- | --- |

f)

iesaistītās valsts ieguldījums, kas saistīts ar minētajām izmaksām, nepārsniedz 25 % no kopējā minētās iesaistītās valsts finansiālā ieguldījuma, kas paredzēts darbībām, kuras palīdz sasniegt 126. panta 2. punkta h) apakšpunktā minēto mērķi.

5.   Šā panta 2. punktā minētos ieguldījumus veido 11. panta 1. punktā noteiktie ieguldījumi, ieskaitot vismaz 90 % 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto ieguldījumu veidā.”

| 11) | regulas 133. pantā iekļauj šādu punktu:

  “3.a   Atkāpjoties no 1. punkta, valdes sastāvā, balsojot par iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai veltītās darba programmas konkrētās daļas apakšsadaļu par spēju veidošanas darbībām, ir tikai Komisija un dalībvalstis. Komisijai ir 50 % balsstiesību. Attiecībā uz iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai veltītās darba programmas konkrētās daļas apakšsadaļu par pētniecības un inovācijas darbībām, Komisijai un dalībvalstīm katrai ir pa 45 % balsstiesību un privātajiem dalībniekiem – 10 %. Šā panta 2. un 3. punktu mutatis mutandis piemēro dalībvalstu balsstiesībām. Visi valdes pārstāvji piedalās minētās darba programmas konkrētās daļas sagatavošanā.”
  ; |
| --- | --- |

11)

regulas 133. pantā iekļauj šādu punktu:

“3.a   Atkāpjoties no 1. punkta, valdes sastāvā, balsojot par iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai veltītās darba programmas konkrētās daļas apakšsadaļu par spēju veidošanas darbībām, ir tikai Komisija un dalībvalstis. Komisijai ir 50 % balsstiesību. Attiecībā uz iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai veltītās darba programmas konkrētās daļas apakšsadaļu par pētniecības un inovācijas darbībām, Komisijai un dalībvalstīm katrai ir pa 45 % balsstiesību un privātajiem dalībniekiem – 10 %. Šā panta 2. un 3. punktu mutatis mutandis piemēro dalībvalstu balsstiesībām. Visi valdes pārstāvji piedalās minētās darba programmas konkrētās daļas sagatavošanā.”

| 12) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “133.a pants
  Programmas “Digitālā Eiropa” finansētajām darbībām piemērojamie noteikumi

  1.   Papildus 24. panta 2. punktam darbībām, ko kopuzņēmums “Mikroshēmas” finansē no programmas “Digitālā Eiropa”, piemēro Regulu (ES) 2021/694.


  2.   Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darba programmu un uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus publicē programmas “Digitālā Eiropa” tīmekļa vietnē.


  3.   Izdevumu ex post revīzijas par darbībām, kas finansētas no programmas “Digitālā Eiropa” budžeta, veic kopuzņēmums “Mikroshēmas” saskaņā ar Regulas (ES) 2021/694 27. pantu.”

  ; |
| --- | --- |

12)

regulā iekļauj šādu pantu:

“133.a pants

Programmas “Digitālā Eiropa” finansētajām darbībām piemērojamie noteikumi

1.   Papildus 24. panta 2. punktam darbībām, ko kopuzņēmums “Mikroshēmas” finansē no programmas “Digitālā Eiropa”, piemēro Regulu (ES) 2021/694.

2.   Kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darba programmu un uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus publicē programmas “Digitālā Eiropa” tīmekļa vietnē.

3.   Izdevumu ex post revīzijas par darbībām, kas finansētas no programmas “Digitālā Eiropa” budžeta, veic kopuzņēmums “Mikroshēmas” saskaņā ar Regulas (ES) 2021/694 27. pantu.”

| 13) | regulas 134. pantu aizstāj ar šādu:

  “134. pants
  Ierobežojumi un nosacījumi dalībai konkrētās darbībās

  1.   Attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansētajām darbībām, atkāpjoties no šīs regulas 17. panta 2. punkta l) apakšpunkta, ja Komisija to pieprasa un pēc Publisko iestāžu padomes apstiprinājuma, dalību konkrētās darbībās ierobežo saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punktu.


  2.   Attiecībā uz programmas “Digitālā Eiropa” finansētajām darbībām, ja Komisija to pieprasa un pēc Publisko iestāžu padomes apstiprinājuma, dalību konkrētās darbībās ierobežo saskaņā ar Regulas (ES) 2021/694 12. panta 6. punktu un 18. pantu.


  3.   Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kuri paredzēti iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai veltītās darba programmas konkrētajā daļā, ir pieejami dažādām juridiskās sadarbības formām un citiem dalībniekiem. Finansējuma priekšlikumu atlase netiek balstīta uz konkrētu juridiskās sadarbības formu. Darbības var veikt arī tiesību subjekti, kas sadarbojas konsorcijā, kurš strukturēts Eiropas mikroshēmu infrastruktūras konsorcija (ECIC) veidā, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2023/1781 7. pantu. Iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai veltītās darba programmas konkrētajā daļā norāda, ka tad, ja ECIC iesniedz pieteikumu konkrētas darbības finansēšanai, pieteikuma iesniedzējs ir pats ECIC, nevis atsevišķi subjekti, kas veido ECIC.”

  ; |
| --- | --- |

13)

regulas 134. pantu aizstāj ar šādu:

“134. pants

Ierobežojumi un nosacījumi dalībai konkrētās darbībās

1.   Attiecībā uz pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” finansētajām darbībām, atkāpjoties no šīs regulas 17. panta 2. punkta l) apakšpunkta, ja Komisija to pieprasa un pēc Publisko iestāžu padomes apstiprinājuma, dalību konkrētās darbībās ierobežo saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 5. punktu.

2.   Attiecībā uz programmas “Digitālā Eiropa” finansētajām darbībām, ja Komisija to pieprasa un pēc Publisko iestāžu padomes apstiprinājuma, dalību konkrētās darbībās ierobežo saskaņā ar Regulas (ES) 2021/694 12. panta 6. punktu un 18. pantu.

3.   Uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, kuri paredzēti iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai veltītās darba programmas konkrētajā daļā, ir pieejami dažādām juridiskās sadarbības formām un citiem dalībniekiem. Finansējuma priekšlikumu atlase netiek balstīta uz konkrētu juridiskās sadarbības formu. Darbības var veikt arī tiesību subjekti, kas sadarbojas konsorcijā, kurš strukturēts Eiropas mikroshēmu infrastruktūras konsorcija (ECIC) veidā, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2023/1781 7. pantu. Iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai veltītās darba programmas konkrētajā daļā norāda, ka tad, ja ECIC iesniedz pieteikumu konkrētas darbības finansēšanai, pieteikuma iesniedzējs ir pats ECIC, nevis atsevišķi subjekti, kas veido ECIC.”

| 14) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “134.a pants
  Izpilddirektora papilduzdevumi
  Atkāpjoties no 19. panta 4. punkta c) apakšpunkta, kopuzņēmuma “Mikroshēmas” izpilddirektors, pamatojoties uz Publisko iestāžu padomes sagatavoto izklāstu, kā minēts 137. panta aa) punktā, un uz stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, sagatavo un iesniedz valdei pieņemšanai kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darba programmu.”
  ; |
| --- | --- |

14)

regulā iekļauj šādu pantu:

“134.a pants

Izpilddirektora papilduzdevumi

Atkāpjoties no 19. panta 4. punkta c) apakšpunkta, kopuzņēmuma “Mikroshēmas” izpilddirektors, pamatojoties uz Publisko iestāžu padomes sagatavoto izklāstu, kā minēts 137. panta aa) punktā, un uz stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu, sagatavo un iesniedz valdei pieņemšanai kopuzņēmuma “Mikroshēmas” darba programmu.”

| 15) | regulas 136. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Šīs regulas 134. panta 1. un 2. punkta nolūkā Publisko iestāžu padomes sastāvā ir tikai dalībvalstis. Mutatis mutandis piemēro šā panta 1. punktu.”
  ; |
| --- | --- | --- |

15)

regulas 136. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šīs regulas 134. panta 1. un 2. punkta nolūkā Publisko iestāžu padomes sastāvā ir tikai dalībvalstis. Mutatis mutandis piemēro šā panta 1. punktu.”

| b) | pantā iekļauj šādu punktu:

  “2.a   Šīs regulas 137. panta aa) punkta nolūkos un lai atlasītu priekšlikumus, kas atbilst iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai, kā minēts 137. panta d) punktā, Publisko iestāžu padomes sastāvā ir tikai Komisija un dalībvalstis. Mutatis mutandis piemēro šā panta 1. punktu.”
  ; |
| --- | --- |

b)

pantā iekļauj šādu punktu:

“2.a   Šīs regulas 137. panta aa) punkta nolūkos un lai atlasītu priekšlikumus, kas atbilst iniciatīvas “Mikroshēmas Eiropai” īstenošanai, kā minēts 137. panta d) punktā, Publisko iestāžu padomes sastāvā ir tikai Komisija un dalībvalstis. Mutatis mutandis piemēro šā panta 1. punktu.”

| 16) | regulas 137. pantu groza šādi:






  a) | pantā iekļauj šādu punktu:






  “aa) | pirms tiek sagatavota katra darba programma un ņemot vērā privāto dalībnieku ieteikumus un attiecīgā gadījumā ar Regulas (ES) 2023/1781 28. pantu izveidotās Eiropas Pusvadītāju padomes ieteikumus, un ieguldījumu no citām attiecīgām ieinteresētajām personām, izklāsta divas konkrētas darba programmas daļas, tostarp attiecīgās izdevumu aplēses, no kurām pirmajā ietver apakšsadaļu par spēju veidošanas darbībām attiecībā uz darbības mērķiem 1 līdz 4 un apakšsadaļu par pētniecības un inovācijas darbībām attiecībā uz darbības mērķiem 1 līdz 4, tostarp nosacījumus piekļuvei publiski finansētai infrastruktūrai, un no kurām otro velta pētniecības un inovācijas darbībām, uz kurām iniciatīva “Mikroshēmas Eiropai” neattiecas;”; |
| --- | --- | --- | --- |

16)

regulas 137. pantu groza šādi:

a)

pantā iekļauj šādu punktu:

“aa)

pirms tiek sagatavota katra darba programma un ņemot vērā privāto dalībnieku ieteikumus un attiecīgā gadījumā ar Regulas (ES) 2023/1781 28. pantu izveidotās Eiropas Pusvadītāju padomes ieteikumus, un ieguldījumu no citām attiecīgām ieinteresētajām personām, izklāsta divas konkrētas darba programmas daļas, tostarp attiecīgās izdevumu aplēses, no kurām pirmajā ietver apakšsadaļu par spēju veidošanas darbībām attiecībā uz darbības mērķiem 1 līdz 4 un apakšsadaļu par pētniecības un inovācijas darbībām attiecībā uz darbības mērķiem 1 līdz 4, tostarp nosacījumus piekļuvei publiski finansētai infrastruktūrai, un no kurām otro velta pētniecības un inovācijas darbībām, uz kurām iniciatīva “Mikroshēmas Eiropai” neattiecas;”;

| b) | panta d) punktu aizstāj ar šādu:






  “d) | atlasa priekšlikumus saskaņā ar 12. panta 1. punktu un 17. panta 2. punkta u) apakšpunktu;”; |
| --- | --- | --- |

b)

panta d) punktu aizstāj ar šādu:

“d)

atlasa priekšlikumus saskaņā ar 12. panta 1. punktu un 17. panta 2. punkta u) apakšpunktu;”;

| c) | pantam pievieno šādu punktu:






  “f) | vajadzības gadījumā iesaka ECIC veikt korektīvus pasākumus, piemēram, grozīt savus statūtus, ja dalībvalsts uz to ir vērsusi Publisko iestāžu padomes uzmanību pēc tam, kad ECIC ir atteicies uzņemt jaunu dalībnieku, nesniedzot pietiekamu pamatojumu šādam atteikumam uz taisnīgu un sapratīgu noteikumu pamata, kas noteikti tā statūtos.”; |
| --- | --- | --- |

c)

pantam pievieno šādu punktu:

“f)

vajadzības gadījumā iesaka ECIC veikt korektīvus pasākumus, piemēram, grozīt savus statūtus, ja dalībvalsts uz to ir vērsusi Publisko iestāžu padomes uzmanību pēc tam, kad ECIC ir atteicies uzņemt jaunu dalībnieku, nesniedzot pietiekamu pamatojumu šādam atteikumam uz taisnīgu un sapratīgu noteikumu pamata, kas noteikti tā statūtos.”;

ECIC

ECIC

| 17) | regulas 141. pantu aizstāj ar šādu:

  “141. pants
  Finansējuma likmes un dalības noteikumi

  1.   Attiecībā uz netiešām darbībām, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 17. panta 2. punktu un atkāpjoties no minētās regulas 34. panta, un attiecībā uz darbībām, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa”, kopuzņēmums “Mikroshēmas” var piemērot dažādas Savienības finansējuma likmes vienas darbības ietvaros atkarībā no dalībnieka veida, jo īpaši MVU un bezpeļņas tiesību subjektu gadījumā, un darbības veida. Finansējuma likmes norāda darba programmā.


  2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 34. panta, pētniecības un inovācijas darbības līdz 4. TGL Savienība finansē 100 % apmērā no kopējām attiecināmajām izmaksām.


  3.   Atkāpjoties no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 2. punkta vai Regulas (ES) 2021/694 18. panta, tiesīgs piedalīties uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko finansē šīs regulas 134. panta 4. punktā minētais kopuzņēmums “Mikroshēmas”, ir kompetences centrs vai atsevišķs tiesību subjekts, ko veido vismaz trīs neatkarīgi tiesību subjekti, kuri iedibināti vismaz trīs dažādās iesaistītajās valstīs, no kurām vismaz viena ir dalībvalsts, ar noteikumu, ka šī atkāpe ir pienācīgi pamatota attiecīgo darba programmas tematu aprakstā.” |
| --- | --- |

17)

regulas 141. pantu aizstāj ar šādu:

“141. pants

Finansējuma likmes un dalības noteikumi

1.   Attiecībā uz netiešām darbībām, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 17. panta 2. punktu un atkāpjoties no minētās regulas 34. panta, un attiecībā uz darbībām, ko finansē no programmas “Digitālā Eiropa”, kopuzņēmums “Mikroshēmas” var piemērot dažādas Savienības finansējuma likmes vienas darbības ietvaros atkarībā no dalībnieka veida, jo īpaši MVU un bezpeļņas tiesību subjektu gadījumā, un darbības veida. Finansējuma likmes norāda darba programmā.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 34. panta, pētniecības un inovācijas darbības līdz 4. TGL Savienība finansē 100 % apmērā no kopējām attiecināmajām izmaksām.

3.   Atkāpjoties no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 22. panta 2. punkta vai Regulas (ES) 2021/694 18. panta, tiesīgs piedalīties uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko finansē šīs regulas 134. panta 4. punktā minētais kopuzņēmums “Mikroshēmas”, ir kompetences centrs vai atsevišķs tiesību subjekts, ko veido vismaz trīs neatkarīgi tiesību subjekti, kuri iedibināti vismaz trīs dažādās iesaistītajās valstīs, no kurām vismaz viena ir dalībvalsts, ar noteikumu, ka šī atkāpe ir pienācīgi pamatota attiecīgo darba programmas tematu aprakstā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 25. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  
  2023. gada 15. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV C 365, 23.9.2022., 40. lpp.

2

(3)  Padomes Regula (ES) 2021/2085 (2021. gada 19. novembris), ar ko izveido kopuzņēmumus pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un atceļ Regulas (EK) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 un (ES) Nr. 642/2014 (OV L 427, 30.11.2021., 17. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, nosaka tās dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus un atceļ Regulas (ES) Nr. 1290/2013 un (ES) Nr. 1291/2013 (OV L 170, 12.5.2021., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1781 (2023. gada 13. septembris), ar ko izveido pasākumu sistēmu Eiropas pusvadītāju ekosistēmas stiprināšanai un groza Regulu (ES) 2021/694 (Mikroshēmu akts) (OV L 229, 18.9.2023., 1.. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (ES) Nr. 561/2014 (2014. gada 6. maijs), ar ko izveido kopuzņēmumu ECSEL (OV L 169, 7.6.2014., 152. lpp.).

7

ECSEL

---

| 18.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 229/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 229/63

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1783

(2023. gada 15. septembris),

ar ko attiecībā uz denatonija benzoāta, diurona, etoksazola, metomila un teflubenzurona maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 49. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Denatonija benzoāta, diurona, etoksazola, metomila un teflubenzurona maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Denatonija benzoāta, diurona, etoksazola, metomila un teflubenzurona maksimālie atlieku līmeņi (“MAL”) ir noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā.

| (2) | Darbīgās vielas denatonija benzoāta apstiprinājuma termiņš beidzās 2020. gada 30. novembrī (2), un pieteikums uz tā atjaunošanu nav iesniegts. Visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri satur minēto darbīgo vielu, ir atceltas. Attiecībā uz minēto vielu nav ne spēkā esošu Pārtikas kodeksā noteiktu maksimālo atlieku līmeņu (“CXL”), ne importa pielaižu. Denatonija benzoāta MAL attiecībā uz visiem produktiem ir noteikts noteikšanas robežas (“NR”) līmenī. Tāpēc MAL, kas attiecībā uz šo vielu noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir lietderīgi svītrot. Denatonija benzoāta MAL attiecībā uz visiem produktiem būtu jānosaka produktspecifisko NR līmenī, un šie MAL būtu jānosaka Regulas (EK) Nr. 396/2005 V pielikumā saskaņā ar minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(2)

Darbīgās vielas denatonija benzoāta apstiprinājuma termiņš beidzās 2020. gada 30. novembrī (2), un pieteikums uz tā atjaunošanu nav iesniegts. Visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri satur minēto darbīgo vielu, ir atceltas. Attiecībā uz minēto vielu nav ne spēkā esošu Pārtikas kodeksā noteiktu maksimālo atlieku līmeņu (“CXL”), ne importa pielaižu. Denatonija benzoāta MAL attiecībā uz visiem produktiem ir noteikts noteikšanas robežas (“NR”) līmenī. Tāpēc MAL, kas attiecībā uz šo vielu noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir lietderīgi svītrot. Denatonija benzoāta MAL attiecībā uz visiem produktiem būtu jānosaka produktspecifisko NR līmenī, un šie MAL būtu jānosaka Regulas (EK) Nr. 396/2005 V pielikumā saskaņā ar minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu.

| (3) | Darbīgās vielas diurona apstiprinājuma termiņš beidzās 2020. gada 30. septembrī, un pieteikums uz tā atjaunošanu nav iesniegts. Visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri satur minēto darbīgo vielu, ir atceltas. Attiecībā uz minēto vielu nav ne spēkā esošu CXL, ne importa pielaižu. Diurona MAL attiecībā uz visiem produktiem pašlaik ir noteikti produktspecifisko NR līmenī. Tāpēc MAL, kas attiecībā uz šo vielu noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir lietderīgi svītrot. Diurona MAL attiecībā uz visiem produktiem būtu jānosaka produktspecifisko NR līmenī, un šie MAL būtu jānosaka Regulas (EK) Nr. 396/2005 V pielikumā saskaņā ar minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Turklāt skaidrības labad būtu jāsvītro attiecīgās zemsvītras piezīmes, kurās norādīts, ka trūkst informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Darbīgās vielas diurona apstiprinājuma termiņš beidzās 2020. gada 30. septembrī, un pieteikums uz tā atjaunošanu nav iesniegts. Visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri satur minēto darbīgo vielu, ir atceltas. Attiecībā uz minēto vielu nav ne spēkā esošu CXL, ne importa pielaižu. Diurona MAL attiecībā uz visiem produktiem pašlaik ir noteikti produktspecifisko NR līmenī. Tāpēc MAL, kas attiecībā uz šo vielu noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir lietderīgi svītrot. Diurona MAL attiecībā uz visiem produktiem būtu jānosaka produktspecifisko NR līmenī, un šie MAL būtu jānosaka Regulas (EK) Nr. 396/2005 V pielikumā saskaņā ar minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Turklāt skaidrības labad būtu jāsvītro attiecīgās zemsvītras piezīmes, kurās norādīts, ka trūkst informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem.

| (4) | Darbīgās vielas etoksazola apstiprinājums tika atjaunots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/2105 (3), kurā iekļauts īpašs noteikums, ka dalībvalstis šos augu aizsardzības līdzekļus atļauj izmantot tikai uz dekoratīvajiem augiem pastāvīgās siltumnīcās. Visas spēkā esošās atļaujas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, kura paredzēta lietošanai uz pārtikas kultūraugiem, ir atsauktas. Saistībā ar minētās darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošanas procedūru Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) par šīs darbīgās vielas riska novērtējuma profesionālapskati publicēja secinājumu (4), kurā tā paskaidroja, ka nepietiekamu datu dēļ nevar izslēgt tādus riskus cilvēka veselībai, ko rada ar etoksazolu apstrādātu pārtikas kultūraugu lietošana pārtikā. Tāpēc spēkā esošos MAL, kuru pamatā ir CXL, nevar apstiprināt kā drošus patērētājiem, un tos nevar saglabāt. Tāpēc MAL, kas attiecībā uz šo vielu noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir lietderīgi svītrot. Etoksazola MAL attiecībā uz visiem produktiem būtu jānosaka produktspecifisko NR līmenī, un šie MAL būtu jānosaka Regulas (EK) Nr. 396/2005 V pielikumā saskaņā ar minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Turklāt skaidrības labad būtu jāsvītro zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka trūkst informācijas par analītiskajām metodēm. |
| --- | --- |

(4)

Darbīgās vielas etoksazola apstiprinājums tika atjaunots ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/2105 (3), kurā iekļauts īpašs noteikums, ka dalībvalstis šos augu aizsardzības līdzekļus atļauj izmantot tikai uz dekoratīvajiem augiem pastāvīgās siltumnīcās. Visas spēkā esošās atļaujas attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas satur šo darbīgo vielu, kura paredzēta lietošanai uz pārtikas kultūraugiem, ir atsauktas. Saistībā ar minētās darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošanas procedūru Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) par šīs darbīgās vielas riska novērtējuma profesionālapskati publicēja secinājumu (4), kurā tā paskaidroja, ka nepietiekamu datu dēļ nevar izslēgt tādus riskus cilvēka veselībai, ko rada ar etoksazolu apstrādātu pārtikas kultūraugu lietošana pārtikā. Tāpēc spēkā esošos MAL, kuru pamatā ir CXL, nevar apstiprināt kā drošus patērētājiem, un tos nevar saglabāt. Tāpēc MAL, kas attiecībā uz šo vielu noteikti Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ir lietderīgi svītrot. Etoksazola MAL attiecībā uz visiem produktiem būtu jānosaka produktspecifisko NR līmenī, un šie MAL būtu jānosaka Regulas (EK) Nr. 396/2005 V pielikumā saskaņā ar minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Turklāt skaidrības labad būtu jāsvītro zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka trūkst informācijas par analītiskajām metodēm.

| (5) | Darbīgās vielas metomila apstiprinājuma termiņš beidzās 2019. gada 31. augustā, jo pieteikums uz tā atjaunošanu nav iesniegts. Visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri satur minēto darbīgo vielu, ir atceltas. Metomila MAL attiecībā uz kumkvatiem un pipargurķīšiem tika noteikti, pamatojoties uz CXL, kurus Iestāde ir apstiprinājusi kā drošus patērētājiem (5). Tāpēc minētie MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā būtu jāsaglabā spēkā esošajos līmeņos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta e) apakšpunktu. Spēkā esošie metomila MAL, ko attiecina uz salātiem, pupām (kaltētām), sojas pupām, kokvilnas sēklām, kukurūzu un auzām, bija balstīti uz CXL, par kuriem Iestāde secināja, ka tie nav pietiekami pamatoti ar datiem, jo trūkst datu par metomila metabolismu lapu kultūraugos, pākšaugos un eļļas augu sēklās (6). Tāpēc minētie MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā būtu jāpazemina līdz produktspecifiskajām NR. Attiecībā uz visiem pārējiem produktiem, kuriem MAL tika noteikti, pamatojoties uz tādiem lietojumiem ES, kuri vairs nav atļauti, ir lietderīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, minētos MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā pazemināt līdz produktspecifiskajām NR. Turklāt skaidrības labad būtu jāsvītro zemsvītras piezīmes, kurās norādīts, ka trūkst informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem un kultūraugu metabolismu. |
| --- | --- |

(5)

Darbīgās vielas metomila apstiprinājuma termiņš beidzās 2019. gada 31. augustā, jo pieteikums uz tā atjaunošanu nav iesniegts. Visas spēkā esošās tādu augu aizsardzības līdzekļu atļaujas, kuri satur minēto darbīgo vielu, ir atceltas. Metomila MAL attiecībā uz kumkvatiem un pipargurķīšiem tika noteikti, pamatojoties uz CXL, kurus Iestāde ir apstiprinājusi kā drošus patērētājiem (5). Tāpēc minētie MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā būtu jāsaglabā spēkā esošajos līmeņos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta e) apakšpunktu. Spēkā esošie metomila MAL, ko attiecina uz salātiem, pupām (kaltētām), sojas pupām, kokvilnas sēklām, kukurūzu un auzām, bija balstīti uz CXL, par kuriem Iestāde secināja, ka tie nav pietiekami pamatoti ar datiem, jo trūkst datu par metomila metabolismu lapu kultūraugos, pākšaugos un eļļas augu sēklās (6). Tāpēc minētie MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā būtu jāpazemina līdz produktspecifiskajām NR. Attiecībā uz visiem pārējiem produktiem, kuriem MAL tika noteikti, pamatojoties uz tādiem lietojumiem ES, kuri vairs nav atļauti, ir lietderīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, minētos MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā pazemināt līdz produktspecifiskajām NR. Turklāt skaidrības labad būtu jāsvītro zemsvītras piezīmes, kurās norādīts, ka trūkst informācijas par atlieku noteikšanas izmēģinājumiem un kultūraugu metabolismu.

| (6) | Darbīgās vielas teflubenzurona apstiprinājuma termiņš beidzās 2019. gada 30. novembrī, jo pieteikums uz tā atjaunošanu nav iesniegts. Teflubenzurona MAL attiecībā uz greipfrūtiem un mandarīniem tika noteikti, pamatojoties uz Brazīlijas iesniegtajiem lūgumiem piešķirt importa pielaidi, ko Iestāde ir apstiprinājusi kā drošu patērētājiem (7). Teflubenzurona MAL attiecībā uz apelsīniem, citroniem, laimiem, vīnogām, papaijām, tomātiem, gurķiem, pipargurķīšiem, melonēm, saulespuķu sēklām, sojas pupām un kafijas pupiņām tika noteikti, pamatojoties uz ieviestajiem CXL, kurus Iestāde ir apstiprinājusi kā drošus patērētājiem (8). Tāpēc minētie MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā būtu jāsaglabā spēkā esošajos līmeņos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta e) apakšpunktu. Attiecībā uz visiem pārējiem produktiem, kam MAL tika noteikti, pamatojoties uz tādiem lietojumiem ES, kuri vairs nav atļauti, ir lietderīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, minētos MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā pazemināt līdz produktspecifiskajām NR. |
| --- | --- |

(6)

Darbīgās vielas teflubenzurona apstiprinājuma termiņš beidzās 2019. gada 30. novembrī, jo pieteikums uz tā atjaunošanu nav iesniegts. Teflubenzurona MAL attiecībā uz greipfrūtiem un mandarīniem tika noteikti, pamatojoties uz Brazīlijas iesniegtajiem lūgumiem piešķirt importa pielaidi, ko Iestāde ir apstiprinājusi kā drošu patērētājiem (7). Teflubenzurona MAL attiecībā uz apelsīniem, citroniem, laimiem, vīnogām, papaijām, tomātiem, gurķiem, pipargurķīšiem, melonēm, saulespuķu sēklām, sojas pupām un kafijas pupiņām tika noteikti, pamatojoties uz ieviestajiem CXL, kurus Iestāde ir apstiprinājusi kā drošus patērētājiem (8). Tāpēc minētie MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā būtu jāsaglabā spēkā esošajos līmeņos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 14. panta 2. punkta e) apakšpunktu. Attiecībā uz visiem pārējiem produktiem, kam MAL tika noteikti, pamatojoties uz tādiem lietojumiem ES, kuri vairs nav atļauti, ir lietderīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 396/2005 17. pantu, to lasot saistībā ar tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu, minētos MAL Regulas (EK) Nr. 396/2005 II pielikumā pazemināt līdz produktspecifiskajām NR.

| (7) | Komisija par vajadzību koriģēt dažas NR apspriedās ar Eiropas Savienības pesticīdu atlieku noteikšanas references laboratorijām. Attiecībā uz visām darbīgajām vielām, uz ko attiecas šī regula, minētās laboratorijas ierosināja analītiski sasniedzamas produktspecifiskas NR. |
| --- | --- |

(7)

Komisija par vajadzību koriģēt dažas NR apspriedās ar Eiropas Savienības pesticīdu atlieku noteikšanas references laboratorijām. Attiecībā uz visām darbīgajām vielām, uz ko attiecas šī regula, minētās laboratorijas ierosināja analītiski sasniedzamas produktspecifiskas NR.

| (8) | Par jaunajiem MAL notika apspriedes ar Savienības tirdzniecības partneriem Pasaules tirdzniecības organizācijā, un to komentāri ir ņemti vērā. |
| --- | --- |

(8)

Par jaunajiem MAL notika apspriedes ar Savienības tirdzniecības partneriem Pasaules tirdzniecības organizācijā, un to komentāri ir ņemti vērā.

| (9) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (10) | Lai produktus varētu normāli tirgot, pārstrādāt un patērēt, darbīgo vielu denatonija benzoāta, diurona, metomila un teflubenzurona sakarā šī regula nebūtu jāpiemēro produktiem, kas Savienībā ražoti vai tajā importēti pirms jauno MAL piemērošanas sākuma un attiecībā uz kuriem ir saglabāts augsts patērētāju aizsardzības līmenis. |
| --- | --- |

(10)

Lai produktus varētu normāli tirgot, pārstrādāt un patērēt, darbīgo vielu denatonija benzoāta, diurona, metomila un teflubenzurona sakarā šī regula nebūtu jāpiemēro produktiem, kas Savienībā ražoti vai tajā importēti pirms jauno MAL piemērošanas sākuma un attiecībā uz kuriem ir saglabāts augsts patērētāju aizsardzības līmenis.

| (11) | Pirms jauno MAL piemērošanas būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, lai dalībvalstis, trešās valstis un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji varētu pielāgoties no MAL izmaiņām izrietošo prasību izpildei. |
| --- | --- |

(11)

Pirms jauno MAL piemērošanas būtu jāparedz pietiekami ilgs laiks, lai dalībvalstis, trešās valstis un pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji varētu pielāgoties no MAL izmaiņām izrietošo prasību izpildei.

| (12) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Attiecībā uz darbīgajām vielām denatonija benzoātu, diuronu, metomilu un teflubenzuronu visos produktos un uz tiem Regulu (EK) Nr. 396/2005 tās redakcijā pirms grozījumiem, kas izdarīti ar šo regulu, joprojām piemēro produktiem, kuri Savienībā ražoti vai tajā importēti pirms 2024. gada 8. aprīļa.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2024. gada 8. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1643 (2020. gada 5. novembris), ar ko attiecībā uz darbīgo vielu kalcija fosfīda, denatonija benzoāta, haloksifopa-P, imidakloprīda, pencikurona un zeta-cipermetrīna apstiprinājuma periodu groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 370, 6.11.2020., 18. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/2105 (2020. gada 15. decembris), ar ko atjauno darbīgās vielas etoksazola kā aizstājamas vielas apstiprinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 425, 16.12.2020., 96. lpp.).

3

(4)  
  EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etoxazole; EFSA Journal 2017; 15(10):4988.

4

EFSA Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etoxazole

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005; EFSA Journal 2015; 13(10):4277.

5

EFSA Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005; EFSA Journal 2015; 13(10):4277.

6

EFSA Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005

EFSA Journal

(7)  
  EFSA Reasoned Opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli; EFSA Journal 2018; 16(11):5474.

7

EFSA Reasoned Opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli

EFSA Journal

(8)  
  EFSA Scientific support for preparing an EU position in the 49th Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR); EFSA Journal 2017; 15(7):4929.

8

EFSA Scientific support for preparing an EU position in the 49th

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas II pielikumu groza šādi:






  a) | slejas par metomilu un teflubenzuronu aizstāj ar šādām:

  "Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)








  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1) | Metomils | Teflubenzurons (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | | |
| 0110000 | Citrusaugļi | 0,01  (*1) | 0,5 |
| 0110010 | Greipfrūti | | |
| 0110020 | Apelsīni | | |
| 0110030 | Citroni | | |
| 0110040 | Laimi | | |
| 0110050 | Mandarīni | | |
| 0110990 | Citi (2) | | |
| 0120000 | Koku rieksti | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0120010 | Mandeles | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | |
| 0120040 | Kastaņi | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | |
| 0120100 | Pistācijas | | |
| 0120110 | Valrieksti | | |
| 0120990 | Citi (2) | | |
| 0130000 | Sēkleņi | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0130010 | Āboli | | |
| 0130020 | Bumbieri | | |
| 0130030 | Cidonijas | | |
| 0130040 | Mespili | | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | | |
| 0130990 | Citi (2) | | |
| 0140000 | Kauleņi | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0140010 | Aprikozes | | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | | |
| 0140030 | Persiki | | |
| 0140040 | Plūmes | | |
| 0140990 | Citi (2) | | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | 0,01  (*1) | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

1)

regulas II pielikumu groza šādi:

a)

slejas par metomilu un teflubenzuronu aizstāj ar šādām:

"Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (1)

Metomils

Teflubenzurons (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0110000

Citrusaugļi

0,01  (*1)

0,5

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0,01  (*1)

0151000

a)

vīnogas

0,7

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0,01  (*1)

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0,01  (*1)

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0,01  (*1)

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0,01  (*1)

0161010

Dateles

0,01  (*1)

0161020

Vīģes

0,01  (*1)

0161030

Galda olīvas

0,01  (*1)

0161040

Kumkvati

1

0161050

Karambolas

0,01  (*1)

0161060

Hurmas

0,01  (*1)

0161070

Javas salas plūmes

0,01  (*1)

0161990

Citi (2)

0,01  (*1)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0,01  (*1)

0163010

Avokado

0,01  (*1)

0163020

Banāni

0,01  (*1)

0163030

Mango

0,01  (*1)

0163040

Papaijas

0,4

0163050

Granātāboli

0,01  (*1)

0163060

Čerimojas

0,01  (*1)

0163070

Gvajaves

0,01  (*1)

0163080

Ananasi

0,01  (*1)

0163090

Maizeskoka augļi

0,01  (*1)

0163100

Duriāni

0,01  (*1)

0163110

Guanabanas

0,01  (*1)

0163990

Citi (2)

0,01  (*1)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0220010

Ķiploki

0220020

Sīpoli

0220030

Šalotes

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0220990

Citi (2)

0230000

Augļu dārzeņi

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

0,01  (*1)

1,5

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0231030

Baklažāni

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0231990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0232010

Gurķi

0,01  (*1)

0,5

0232020

Pipargurķīši

0,1

1,5

0232030

Tumšzaļie kabači

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0232990

Citi (2)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0,01
   (*1)

0233010

Melones

0,3

0233020

Ķirbji

0,01  (*1)

0233030

Arbūzi

0,01  (*1)

0233990

Citi (2)

0,01  (*1)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0256010

Kārvele

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvija

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0260050

Lēcas

0260990

Citi (2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270010

Sparģeļi

0270020

Lapu artišoki

0270030

Selerijas

0270040

Fenheļi

0270050

Artišoki

0270060

Puravi

0270070

Rabarberi

0270080

Bambusa dzinumi

0270090

Palmu serdes

0270990

Citi (2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,01
   (*1)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0,01
   (*1)

0401020

Zemesrieksti

0,01
   (*1)

0401030

Magoņu sēklas

0,01
   (*1)

0401040

Sezama sēklas

0,01
   (*1)

0401050

Saulespuķu sēklas

0,3

0401060

Rapšu sēklas

0,01
   (*1)

0401070

Sojas pupas

0,05

0401080

Sinepju sēklas

0,01
   (*1)

0401090

Kokvilnas sēklas

0,01
   (*1)

0401100

Ķirbju sēklas

0,01
   (*1)

0401110

Saflora sēklas

0,01
   (*1)

0401120

Gurķenes sēklas

0,01
   (*1)

0401130

Sējas idras sēklas

0,01
   (*1)

0401140

Kaņepju sēklas

0,01
   (*1)

0401150

Rīcinauga sēklas

0,01
   (*1)

0401990

Citi (2)

0,01
   (*1)

0402000

Eļļas augu augļi

0,01
   (*1)

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05  (*1)

0610000

Tējas

0,05  (*1)

0620000

Kafijas pupiņas

0,3

0630000

Zāļu tējas no

0,05  (*1)

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0640000

Kakao pupiņas

0,05  (*1)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,05  (*1)

0700000

APIŅI

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850000

Pumpuri

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

1010000

Audi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

1011020

Taukaudi

1011030

Aknas

1011040

Nieres

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990

Citi (2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

1012020

Taukaudi

1012030

Aknas

1012040

Nieres

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990

Citi (2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

1013020

Taukaudi

1013030

Aknas

1013040

Nieres

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990

Citi (2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

1014020

Taukaudi

1014030

Aknas

1014040

Nieres

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990

Citi (2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

1015020

Taukaudi

1015030

Aknas

1015040

Nieres

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990

Citi (2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

1017020

Taukaudi

1017030

Aknas

1017040

Nieres

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990

Citi (2)

1020000

Piens

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05
   (*1)

0,05  (*1)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

Teflubenzurons (F)

| (F) | Šķīst taukos." |
| --- | --- |

(F)

Šķīst taukos."

| b) | slejas par denatonija benzoātu, diuronu un etoksazolu svītro; |
| --- | --- |

b)

slejas par denatonija benzoātu, diuronu un etoksazolu svītro;

| 2) | regulas V pielikumā iekļauj šādas slejas par denatonija benzoātu, diuronu un etoksazolu:

  "Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)









  Kods | Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (2) | Denatonija benzoāts (denatonija benzoāta un tā sāļu summa, izteikta kā denatonija benzoāts) | Diurons | Etoksazols |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI | 0,01  (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) |
| 0110000 | Citrusaugļi | | | |
| 0110010 | Greipfrūti | | | |
| 0110020 | Apelsīni | | | |
| 0110030 | Citroni | | | |
| 0110040 | Laimi | | | |
| 0110050 | Mandarīni | | | |
| 0110990 | Citi (2) | | | |
| 0120000 | Koku rieksti | | | |
| 0120010 | Mandeles | | | |
| 0120020 | Brazīlijas rieksti | | | |
| 0120030 | Indijas rieksti | | | |
| 0120040 | Kastaņi | | | |
| 0120050 | Kokosrieksti | | | |
| 0120060 | Lazdu rieksti | | | |
| 0120070 | Makadāmijas rieksti | | | |
| 0120080 | Pekanrieksti | | | |
| 0120090 | Pīniju rieksti | | | |
| 0120100 | Pistācijas | | | |
| 0120110 | Valrieksti | | | |
| 0120990 | Citi (2) | | | |
| 0130000 | Sēkleņi | | | |
| 0130010 | Āboli | | | |
| 0130020 | Bumbieri | | | |
| 0130030 | Cidonijas | | | |
| 0130040 | Mespili | | | |
| 0130050 | Lokvas/Japānas mespili | | | |
| 0130990 | Citi (2) | | | |
| 0140000 | Kauleņi | | | |
| 0140010 | Aprikozes | | | |
| 0140020 | Ķirši (saldie) | | | |
| 0140030 | Persiki | | | |
| 0140040 | Plūmes | | | |
| 0140990 | Citi (2) | | | |
| 0150000 | Ogas un sīkie augļi | | | |
| 0151000 | a) | vīnogas |

2)

regulas V pielikumā iekļauj šādas slejas par denatonija benzoātu, diuronu un etoksazolu:

"Pesticīdu atliekas un maksimālie atlieku līmeņi (mg/kg)

Kods

Produktu grupas un atsevišķu produktu piemēri, uz ko attiecas MAL  (2)

Denatonija benzoāts (denatonija benzoāta un tā sāļu summa, izteikta kā denatonija benzoāts)

Diurons

Etoksazols

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

SVAIGI VAI SALDĒTI AUGĻI; KOKU RIEKSTI

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0110000

Citrusaugļi

0110010

Greipfrūti

0110020

Apelsīni

0110030

Citroni

0110040

Laimi

0110050

Mandarīni

0110990

Citi (2)

0120000

Koku rieksti

0120010

Mandeles

0120020

Brazīlijas rieksti

0120030

Indijas rieksti

0120040

Kastaņi

0120050

Kokosrieksti

0120060

Lazdu rieksti

0120070

Makadāmijas rieksti

0120080

Pekanrieksti

0120090

Pīniju rieksti

0120100

Pistācijas

0120110

Valrieksti

0120990

Citi (2)

0130000

Sēkleņi

0130010

Āboli

0130020

Bumbieri

0130030

Cidonijas

0130040

Mespili

0130050

Lokvas/Japānas mespili

0130990

Citi (2)

0140000

Kauleņi

0140010

Aprikozes

0140020

Ķirši (saldie)

0140030

Persiki

0140040

Plūmes

0140990

Citi (2)

0150000

Ogas un sīkie augļi

0151000

a)

vīnogas

0151010

Galda vīnogas

0151020

Vīna vīnogas

0152000

| b) | zemenes |
| --- | --- |

b)

zemenes

0153000

| c) | ogas uz dzinumiem |
| --- | --- |

c)

ogas uz dzinumiem

0153010

Kazenes

0153020

Ziemeļu kaulenes

0153030

Avenes (sarkanās un dzeltenās)

0153990

Citi (2)

0154000

| d) | citi sīkie augļi un ogas |
| --- | --- |

d)

citi sīkie augļi un ogas

0154010

Zilenes

0154020

Dzērvenes

0154030

Jāņogas (baltās un sarkanās) un upenes

0154040

Ērkšķogas (dzeltenās, sarkanās un zaļās)

0154050

Mežrožu paaugļi

0154060

Zīdkoka ogas (baltās un melnās)

0154070

Vilkābeles ogas

0154080

Plūškoka ogas

0154990

Citi (2)

0160000

Dažādi augļi

0161000

| a) | ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

a)

ar ēdamu mizu

0161010

Dateles

0161020

Vīģes

0161030

Galda olīvas

0161040

Kumkvati

0161050

Karambolas

0161060

Hurmas

0161070

Javas salas plūmes

0161990

Citi (2)

0162000

| b) | mazi, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

mazi, ar neēdamu mizu

0162010

Kivi augļi (dzelteni, sarkani un zaļi)

0162020

Ličī

0162030

Pasifloru augļi

0162040

Opuncijas

0162050

Hrizofilas

0162060

Amerikas hurmas

0162990

Citi (2)

0163000

| c) | lieli, ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

lieli, ar neēdamu mizu

0163010

Avokado

0163020

Banāni

0163030

Mango

0163040

Papaijas

0163050

Granātāboli

0163060

Čerimojas

0163070

Gvajaves

0163080

Ananasi

0163090

Maizeskoka augļi

0163100

Duriāni

0163110

Guanabanas

0163990

Citi (2)

0200000

SVAIGI VAI SALDĒTI DĀRZEŅI

0210000

Sakņu un bumbuļu dārzeņi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0211000

| a) | kartupeļi |
| --- | --- |

a)

kartupeļi

0212000

| b) | tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi |
| --- | --- |

b)

tropiskie sakņu un bumbuļu dārzeņi

0212010

Manioki

0212020

Batātes

0212030

Jamsi

0212040

Marantas

0212990

Citi (2)

0213000

| c) | citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes |
| --- | --- |

c)

citi sakņu un bumbuļu dārzeņi, izņemot cukurbietes

0213010

Galda bietes

0213020

Burkāni

0213030

Sakņu selerijas

0213040

Mārrutki

0213050

Topinambūri

0213060

Pastinaki

0213070

Sakņu pētersīļi

0213080

Redīsi

0213090

Puravlapu plostbārži

0213100

Kāļi

0213110

Rāceņi

0213990

Citi (2)

0220000

Sīpolu dārzeņi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0220010

Ķiploki

0220020

Sīpoli

0220030

Šalotes

0220040

Lielie loksīpoli un Velsas sīpoli

0220990

Citi (2)

0230000

Augļu dārzeņi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0231000

| a) | nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi |
| --- | --- |

a)

nakteņu dzimtas augi un malvu dzimtas augi

0231010

Tomāti

0231020

Dārzeņpipari/paprika

0231030

Baklažāni

0231040

Okra/“Dāmu pirkstiņi”

0231990

Citi (2)

0232000

| b) | ķirbjaugi ar ēdamu mizu |
| --- | --- |

b)

ķirbjaugi ar ēdamu mizu

0232010

Gurķi

0232020

Pipargurķīši

0232030

Tumšzaļie kabači

0232990

Citi (2)

0233000

| c) | ķirbjaugi ar neēdamu mizu |
| --- | --- |

c)

ķirbjaugi ar neēdamu mizu

0233010

Melones

0233020

Ķirbji

0233030

Arbūzi

0233990

Citi (2)

0234000

| d) | cukurkukurūza |
| --- | --- |

d)

cukurkukurūza

0239000

| e) | citi augļu dārzeņi |
| --- | --- |

e)

citi augļu dārzeņi

0240000

Krustziežu dārzeņi (izņemot krustziežu dzimtas augu saknes un jaunās lapiņas)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0241000

| a) | ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi |
| --- | --- |

a)

ziedoši krustziežu dzimtas dārzeņi

0241010

Brokoļi

0241020

Ziedkāposti

0241990

Citi (2)

0242000

| b) | galviņu krustzieži |
| --- | --- |

b)

galviņu krustzieži

0242010

Briseles kāposti

0242020

Galviņkāposti

0242990

Citi (2)

0243000

| c) | lapu krustzieži |
| --- | --- |

c)

lapu krustzieži

0243010

Ķīnas kāposti

0243020

Lapu kāposti

0243990

Citi (2)

0244000

| d) | kolrābji |
| --- | --- |

d)

kolrābji

0250000

Lapu dārzeņi, garšaugi un ēdami ziedi

0251000

| a) | salāti un salātveidīgie |
| --- | --- |

a)

salāti un salātveidīgie

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0251010

Salātu baldriņi

0251020

Salāti

0251030

Platlapu cigoriņi/endīvijas

0251040

Kressalāti un citi dīgsti un dzinumi

0251050

Barbarejas

0251060

Sējas pazvērītes/rukolas salāti

0251070

Brūnās sinepes

0251080

Augu (tostarp Brassica ģints sugu) jaunās lapiņas

0251990

Citi (2)

0252000

| b) | spināti un tiem līdzīgu augu lapas |
| --- | --- |

b)

spināti un tiem līdzīgu augu lapas

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0252010

Spināti

0252020

Anakampseras

0252030

Mangoldi/lapu bietes

0252990

Citi (2)

0253000

| c) | vīnogulāju lapas |
| --- | --- |

c)

vīnogulāju lapas

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0254000

| d) | ūdenskreses |
| --- | --- |

d)

ūdenskreses

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0255000

| e) | lapu cigoriņi |
| --- | --- |

e)

lapu cigoriņi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0256000

| f) | garšaugi un ēdami ziedi |
| --- | --- |

f)

garšaugi un ēdami ziedi

0,02  (*2)

0,02  (*2)

0,02
   (*2)

0256010

Kārvele

0256020

Maurloki

0256030

Lapu selerijas

0256040

Pētersīļi

0256050

Salvija

0256060

Rozmarīns

0256070

Timiāns

0256080

Baziliks un ēdamie ziedi

0256090

Lauru lapas

0256100

Estragons

0256990

Citi (2)

0260000

Pākšaugi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0260010

Pupas (ar pākstīm)

0260020

Pupas (bez pākstīm)

0260030

Zirņi (ar pākstīm)

0260040

Zirņi (bez pākstīm)

0260050

Lēcas

0260990

Citi (2)

0270000

Stublāju dārzeņi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0270010

Sparģeļi

0270020

Lapu artišoki

0270030

Selerijas

0270040

Fenheļi

0270050

Artišoki

0270060

Puravi

0270070

Rabarberi

0270080

Bambusa dzinumi

0270090

Palmu serdes

0270990

Citi (2)

0280000

Sēnes, sūnas un ķērpji

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0280010

Kultivētās sēnes

0280020

Savvaļas sēnes

0280990

Sūnas un ķērpji

0290000

Aļģes un prokarioti

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0300000

PĀKŠAUGI

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0300010

Pupas

0300020

Lēcas

0300030

Zirņi

0300040

Lupīnas

0300990

Citi (2)

0400000

EĻĻAS AUGU SĒKLAS UN AUGĻI

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0,01  (*2)

0401000

Eļļas augu sēklas

0401010

Linsēklas

0401020

Zemesrieksti

0401030

Magoņu sēklas

0401040

Sezama sēklas

0401050

Saulespuķu sēklas

0401060

Rapšu sēklas

0401070

Sojas pupas

0401080

Sinepju sēklas

0401090

Kokvilnas sēklas

0401100

Ķirbju sēklas

0401110

Saflora sēklas

0401120

Gurķenes sēklas

0401130

Sējas idras sēklas

0401140

Kaņepju sēklas

0401150

Rīcinauga sēklas

0401990

Citi (2)

0402000

Eļļas augu augļi

0402010

Olīvas eļļas ražošanai

0402020

Eļļas palmas kodoli

0402030

Eļļas palmas augļi

0402040

Kapoki

0402990

Citi (2)

0500000

GRAUDAUGI

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0500010

Mieži

0500020

Griķi un citi pseidograudaugi

0500030

Kukurūza

0500040

Prosa

0500050

Auzas

0500060

Rīsi

0500070

Rudzi

0500080

Sorgo

0500090

Kvieši

0500990

Citi (2)

0600000

TĒJAS, KAFIJA, ZĀĻU TĒJAS, KAKAO UN CERATONIJAS

0,05  (*2)

0,05
   (*2)

0610000

Tējas

0,01
   (*2)

0620000

Kafijas pupiņas

0,05  (*2)

0630000

Zāļu tējas no

0,05  (*2)

0631000

| a) | ziediem |
| --- | --- |

a)

ziediem

0631010

Kumelīte

0631020

Hibisks

0631030

Roze

0631040

Jasmīns

0631050

Liepa

0631990

Citi (2)

0632000

| b) | lapām un garšaugiem |
| --- | --- |

b)

lapām un garšaugiem

0632010

Zemenes

0632020

Roibosa krūms

0632030

Mate

0632990

Citi (2)

0633000

| c) | saknēm |
| --- | --- |

c)

saknēm

0633010

Baldriāns

0633020

Žeņšeņs

0633990

Citi (2)

0639000

| d) | jebkurām citām auga daļām |
| --- | --- |

d)

jebkurām citām auga daļām

0640000

Kakao pupiņas

0,05  (*2)

0650000

Ceratonija/ceratonijas augļi

0,05  (*2)

0700000

APIŅI

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05
   (*2)

0800000

GARŠVIELAS

0810000

Sēklas

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0810010

Anīsa sēklas

0810020

Sējas melnsēklītes

0810030

Selerija

0810040

Koriandrs

0810050

Ķimenes

0810060

Dilles

0810070

Fenhelis

0810080

Grieķu sieramoliņa sēklas

0810090

Muskatrieksts

0810990

Citi (2)

0820000

Augļi

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0820010

Jamaikas pipari

0820020

Sičuānas pipari

0820030

Pļavas ķimenes

0820040

Kardamons

0820050

Kadiķogas

0820060

Pipari (baltie, melnie un zaļie)

0820070

Vaniļa

0820080

Tamarinda augļi

0820990

Citi (2)

0830000

Mizas

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0830010

Kanēlis

0830990

Citi (2)

0840000

Saknes vai sakneņi

0840010

Lakricas sakne

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0840020

Ingvers (10)

0840030

Kurkuma

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0840040

Mārrutki (11)

0840990

Citi (2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0850000

Pumpuri

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0850010

Krustnagliņas

0850020

Kaperi

0850990

Citi (2)

0860000

Ziedu drīksnas

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0860010

Safrāns

0860990

Citi (2)

0870000

Sēklsedzes

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0870010

Muskatrieksta miza

0870990

Citi (2)

0900000

AUGI CUKURA RAŽOŠANAI

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0900010

Cukurbiešu saknes

0900020

Cukurniedres

0900030

Cigoriņu saknes

0900990

Citi (2)

1000000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI – SAUSZEMES DZĪVNIEKI

0,01
   (*2)

1010000

Audi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1011000

| a) | cūku |
| --- | --- |

a)

cūku

1011010

Muskuļi

1011020

Taukaudi

1011030

Aknas

1011040

Nieres

1011050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1011990

Citi (2)

1012000

| b) | liellopu |
| --- | --- |

b)

liellopu

1012010

Muskuļi

1012020

Taukaudi

1012030

Aknas

1012040

Nieres

1012050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1012990

Citi (2)

1013000

| c) | aitu |
| --- | --- |

c)

aitu

1013010

Muskuļi

1013020

Taukaudi

1013030

Aknas

1013040

Nieres

1013050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1013990

Citi (2)

1014000

| d) | kazu |
| --- | --- |

d)

kazu

1014010

Muskuļi

1014020

Taukaudi

1014030

Aknas

1014040

Nieres

1014050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1014990

Citi (2)

1015000

| e) | zirgu |
| --- | --- |

e)

zirgu

1015010

Muskuļi

1015020

Taukaudi

1015030

Aknas

1015040

Nieres

1015050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1015990

Citi (2)

1016000

| f) | mājputnu |
| --- | --- |

f)

mājputnu

1016010

Muskuļi

1016020

Taukaudi

1016030

Aknas

1016040

Nieres

1016050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1016990

Citi (2)

1017000

| g) | citu lauksaimniecības dzīvnieku |
| --- | --- |

g)

citu lauksaimniecības dzīvnieku

1017010

Muskuļi

1017020

Taukaudi

1017030

Aknas

1017040

Nieres

1017050

Pārtikai izmantojami subprodukti (kas nav aknas un nieres)

1017990

Citi (2)

1020000

Piens

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1020010

Liellopi

1020020

Aitas

1020030

Kazas

1020040

Zirgi

1020990

Citi (2)

1030000

Putnu olas

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1030010

Vistas

1030020

Pīles

1030030

Zosis

1030040

Paipalas

1030990

Citi (2)

1040000

Medus un pārējie biškopības produkti (7)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

1050000

Abinieki un rāpuļi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1060000

Sauszemes bezmugurkaulnieki

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1070000

Sauszemes savvaļas mugurkaulnieki

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1100000

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI — ZIVIS, ZIVJU PRODUKTI UN CITI JŪRAS UN SALDŪDENS PĀRTIKAS PRODUKTI (8)

1200000

KULTŪRAUGI VAI KULTŪRAUGU DAĻAS, KO IZMANTO VIENĪGI DZĪVNIEKU BARĪBAI (8)

1300000

APSTRĀDĀTI PĀRTIKAS PRODUKTI (9)

---

(*1)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

(1)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā.

(*2)  Norāda zemāko analītiskās noteikšanas robežu.

(2)  Pilnīgu to augu un dzīvnieku izcelsmes produktu sarakstu, kuriem piemēro MAL, skatīt I pielikumā."

---

| 18.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 229/89 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 229/89

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1784

(2023. gada 15. septembris),

ar ko attiecībā uz etoksazola apstiprinājuma, kurš beidzas 2028. gada 31. janvārī, atjaunošanas procedūras vajadzībām veiktas etoksazola novērtēšanas sadalījumu dalībvalstīm groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 686/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 (2) darbīgo vielu novērtēšanu, ko veic atjaunošanas procedūras vajadzībām, iedala ziņotājai dalībvalstij un otrai ziņotājai dalībvalstij. To darbīgo vielu novērtēšana, kuru apstiprinājums beidzas laikā no 2025. gada 31. marta līdz 2028. gada 27. decembrim, bija iedalīta ziņotājai dalībvalstij un otrajai ziņotājai dalībvalstij. Tomēr novērtēšana vēl nav sadalīta attiecībā uz darbīgo vielu etoksazolu, kura apstiprinājums beidzas 2028. gada 31. janvārī. Tāpēc šādu sadalīšanu ir lietderīgi turpināt. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 (2) darbīgo vielu novērtēšanu, ko veic atjaunošanas procedūras vajadzībām, iedala ziņotājai dalībvalstij un otrai ziņotājai dalībvalstij. To darbīgo vielu novērtēšana, kuru apstiprinājums beidzas laikā no 2025. gada 31. marta līdz 2028. gada 27. decembrim, bija iedalīta ziņotājai dalībvalstij un otrajai ziņotājai dalībvalstij. Tomēr novērtēšana vēl nav sadalīta attiecībā uz darbīgo vielu etoksazolu, kura apstiprinājums beidzas 2028. gada 31. janvārī. Tāpēc šādu sadalīšanu ir lietderīgi turpināt.

| (2) | Minētā sadalīšana būtu jāveic tā, lai pienākumi un darbs dalībvalstu starpā būtu sadalīti vienlīdzīgi. |
| --- | --- |

(2)

Minētā sadalīšana būtu jāveic tā, lai pienākumi un darbs dalībvalstu starpā būtu sadalīti vienlīdzīgi.

| (3) | Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 686/2012 pielikuma D daļā pēc ieraksta par ciāntraniliprolu iekļauj šādu ierakstu:

| Darbīgā viela | Ziņotāja dalībvalsts | Otrā ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- |
| “Etoksazols | FR | EL” |

Darbīgā viela

Ziņotāja dalībvalsts

Otrā ziņotāja dalībvalsts

“Etoksazols

FR

EL”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 (2012. gada 26. jūlijs), ar ko atjaunošanas procedūras nolūkos dalībvalstīm sadala tādu darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī (OV L 200, 27.7.2012., 5. lpp.).

2

---

LĒMUMI

| 18.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 229/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 229/91

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2023/1785

(2023. gada 15. septembris),

ar ko atceļ Lēmumu 2006/929/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 37. un 38. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2006. gada 26. septembra uzraudzības ziņojumā par Bulgārijas un Rumānijas gatavību dalībai ES (1) pirms Bulgārijas pievienošanās Eiropas Savienībai konstatēja vairākus jautājumus, jo īpaši attiecībā uz Bulgārijas tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu atbildību un efektivitāti, kur joprojām ir vajadzīgi turpmāki panākumi, lai nodrošinātu spēju īstenot un piemērot pasākumus, kas pieņemti, lai izveidotu iekšējo tirgu un brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 26. septembra uzraudzības ziņojumā par Bulgārijas un Rumānijas gatavību dalībai ES (1) pirms Bulgārijas pievienošanās Eiropas Savienībai konstatēja vairākus jautājumus, jo īpaši attiecībā uz Bulgārijas tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu atbildību un efektivitāti, kur joprojām ir vajadzīgi turpmāki panākumi, lai nodrošinātu spēju īstenot un piemērot pasākumus, kas pieņemti, lai izveidotu iekšējo tirgu un brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

| (2) | Komisija 2006. gada 13. decembrī pieņēma Lēmumu 2006/929/EK (2), ar ko izveido sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai vērtētu Bulgārijas progresu sešu konkrētu trūkumu novēršanā tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību. Minētajā lēmumā noteikts, ka tas ir jāatceļ, kad ir pienācīgi izpildīti visi kritēriji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 13. decembrī pieņēma Lēmumu 2006/929/EK (2), ar ko izveido sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai vērtētu Bulgārijas progresu sešu konkrētu trūkumu novēršanā tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību. Minētajā lēmumā noteikts, ka tas ir jāatceļ, kad ir pienācīgi izpildīti visi kritēriji.

| (3) | Saskaņā ar Lēmumu 2006/929/EK Bulgārijai regulāri jāziņo Komisijai par gūtajiem panākumiem trūkumu novēršanā. Komisija pirmo reizi Eiropas Parlamentam un Padomei savas piezīmes un konstatējumus par Bulgārijas ziņojumu paziņoja 2007. gada jūnijā un kopš tā laika sniedz regulārus ziņojumus. Katrs Komisijas ziņojums izstrādāts pēc rūpīgi veiktas analīzes, balstoties uz ciešu sadarbību ar valsts iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu un novērotāju sniegto ieguldījumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmumu 2006/929/EK Bulgārijai regulāri jāziņo Komisijai par gūtajiem panākumiem trūkumu novēršanā. Komisija pirmo reizi Eiropas Parlamentam un Padomei savas piezīmes un konstatējumus par Bulgārijas ziņojumu paziņoja 2007. gada jūnijā un kopš tā laika sniedz regulārus ziņojumus. Katrs Komisijas ziņojums izstrādāts pēc rūpīgi veiktas analīzes, balstoties uz ciešu sadarbību ar valsts iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu un novērotāju sniegto ieguldījumu.

| (4) | Komisija 2017. gada janvāra ziņojumā (3) iekļāva visaptverošu novērtējumu par progresu, ko Bulgārija ir panākusi kopš sadarbības un pārbaudes mehānisma izveidošanas. Pamatojoties uz to, Komisija noteica skaidru virzību uz mehānisma slēgšanu, pamatojoties uz septiņpadsmit galvenajiem ieteikumiem, kuros precizētas prasības, kas Bulgārijai jāizpilda, lai atbilstu sešiem Lēmumā 2006/929/EK noteiktajiem kritērijiem. Ņemot vērā gūtos panākumus, Komisija uzskatīja, ka minēto ieteikumu izpilde būs pietiekama, lai pabeigtu sadarbības un pārbaudes mehānisma procesu, ar nosacījumu, ka tajā pašā laikā nenotiek novirzīšanās no progresa ceļa. Daudzi ieteikumi bija vērsti uz iekšēju aizsardzības pasākumu izveidi ar mērķi nodrošināt rezultātu neatgriezeniskumu un uzskatāmi parādīt, ka pašreizējās reformas tiks turpinātas un progress tiks konsolidēts arī bez mehānisma. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2017. gada janvāra ziņojumā (3) iekļāva visaptverošu novērtējumu par progresu, ko Bulgārija ir panākusi kopš sadarbības un pārbaudes mehānisma izveidošanas. Pamatojoties uz to, Komisija noteica skaidru virzību uz mehānisma slēgšanu, pamatojoties uz septiņpadsmit galvenajiem ieteikumiem, kuros precizētas prasības, kas Bulgārijai jāizpilda, lai atbilstu sešiem Lēmumā 2006/929/EK noteiktajiem kritērijiem. Ņemot vērā gūtos panākumus, Komisija uzskatīja, ka minēto ieteikumu izpilde būs pietiekama, lai pabeigtu sadarbības un pārbaudes mehānisma procesu, ar nosacījumu, ka tajā pašā laikā nenotiek novirzīšanās no progresa ceļa. Daudzi ieteikumi bija vērsti uz iekšēju aizsardzības pasākumu izveidi ar mērķi nodrošināt rezultātu neatgriezeniskumu un uzskatāmi parādīt, ka pašreizējās reformas tiks turpinātas un progress tiks konsolidēts arī bez mehānisma.

| (5) | Komisija 2018. gada novembra ziņojumā (4) atzinīgi novērtēja Bulgārijas progresu virzībā uz sadarbības un pārbaudes mehānisma ātru pabeigšanu un secināja, ka trīs kritērijus varētu uzskatīt par provizoriski slēgtiem. Komisija arī atzinīgi ņēma vērā progresu, ko Bulgārija kopš iestāšanās panākusi ar konstitucionālā un tiesiskā satvara grozījumiem nolūkā uzlabot tiesu neatkarības aizsardzību, kā arī tiesas procesu pārredzamību un efektivitāti. Papildus tam ar Bulgārijas konstitūcijas 2015. gada grozījumiem aizsākās Augstākās tiesu padomes reforma un tika nostiprināta tiesu iestāžu inspekcija. Šie grozījumi ir spēkā jau vairākus gadus. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2018. gada novembra ziņojumā (4) atzinīgi novērtēja Bulgārijas progresu virzībā uz sadarbības un pārbaudes mehānisma ātru pabeigšanu un secināja, ka trīs kritērijus varētu uzskatīt par provizoriski slēgtiem. Komisija arī atzinīgi ņēma vērā progresu, ko Bulgārija kopš iestāšanās panākusi ar konstitucionālā un tiesiskā satvara grozījumiem nolūkā uzlabot tiesu neatkarības aizsardzību, kā arī tiesas procesu pārredzamību un efektivitāti. Papildus tam ar Bulgārijas konstitūcijas 2015. gada grozījumiem aizsākās Augstākās tiesu padomes reforma un tika nostiprināta tiesu iestāžu inspekcija. Šie grozījumi ir spēkā jau vairākus gadus.

| (6) | Komisijas 2019. gada oktobra ziņojumā (5) tika konstatēts, ka progress, ko Bulgārija panākusi saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, ir pietiekams, lai izpildītu saistības, ko tā uzņēmās laikā, kad tā pievienojās Savienībai, un ka ir apmierinoši izpildīti visi seši kritēriji, kas noteikti Lēmumā 2006/929/EK un precizēti ar 2017. gada janvāra ziņojumā ietvertajiem septiņpadsmit ieteikumiem. Komisija jo īpaši ņēma vērā vispārējās korupcijas apkarošanas institucionālās sistēmas visaptverošās reformas, kas tika veiktas iepriekšējos divos gados. Komisija 2019. gada oktobra ziņojuma secinājumos atzīmēja konkrētas saistības, ko uzņēmusies Bulgārijas valdība. Minēto konkrēto saistību vidū bija procedūru ieviešana attiecībā uz ģenerālprokurora pārskatatbildību saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem, apņemšanās grozīt Tiesu sistēmas likumu, lai atceltu noteikumus, kas paredz miertiesnešu automātisku atstādināšanu no amata, ja pret viņiem tiek veikta kriminālizmeklēšana, un noteikumus, kas miertiesnešiem uzliek pienākumu ziņot par savu dalību profesionālajās apvienībās. Bulgārija arī apņēmās turpināt sadarbību ar Eiropas Padomes struktūrām korupcijas apkarošanas jomā. 2019. gada oktobra ziņojumā tika pienācīgi ņemti vērā arī Bulgārijas centieni internalizēt uzraudzību valsts līmenī, izmantojot Koordinācijas un sadarbības padomi (“pēcuzraudzības padome”), kuras uzdevums ir pārraudzīt reformu pastāvīgo progresu. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2019. gada oktobra ziņojumā (5) tika konstatēts, ka progress, ko Bulgārija panākusi saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, ir pietiekams, lai izpildītu saistības, ko tā uzņēmās laikā, kad tā pievienojās Savienībai, un ka ir apmierinoši izpildīti visi seši kritēriji, kas noteikti Lēmumā 2006/929/EK un precizēti ar 2017. gada janvāra ziņojumā ietvertajiem septiņpadsmit ieteikumiem. Komisija jo īpaši ņēma vērā vispārējās korupcijas apkarošanas institucionālās sistēmas visaptverošās reformas, kas tika veiktas iepriekšējos divos gados. Komisija 2019. gada oktobra ziņojuma secinājumos atzīmēja konkrētas saistības, ko uzņēmusies Bulgārijas valdība. Minēto konkrēto saistību vidū bija procedūru ieviešana attiecībā uz ģenerālprokurora pārskatatbildību saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem, apņemšanās grozīt Tiesu sistēmas likumu, lai atceltu noteikumus, kas paredz miertiesnešu automātisku atstādināšanu no amata, ja pret viņiem tiek veikta kriminālizmeklēšana, un noteikumus, kas miertiesnešiem uzliek pienākumu ziņot par savu dalību profesionālajās apvienībās. Bulgārija arī apņēmās turpināt sadarbību ar Eiropas Padomes struktūrām korupcijas apkarošanas jomā. 2019. gada oktobra ziņojumā tika pienācīgi ņemti vērā arī Bulgārijas centieni internalizēt uzraudzību valsts līmenī, izmantojot Koordinācijas un sadarbības padomi (“pēcuzraudzības padome”), kuras uzdevums ir pārraudzīt reformu pastāvīgo progresu.

| (7) | Kā turpmāku pasākumu saistībā ar 2019. gada oktobra ziņojumā norādītajām konkrētajām saistībām Bulgārijas parlaments 2020. gada februārī pieņēma iepriekšminētos Tiesu sistēmas likuma grozījumus, atstājot īpašo apņemšanos ieviest procedūras attiecībā uz ģenerālprokurora pārskatatbildību kā vienīgo neizpildīto 2019. gada oktobra ziņojumā minēto apņemšanos. |
| --- | --- |

(7)

Kā turpmāku pasākumu saistībā ar 2019. gada oktobra ziņojumā norādītajām konkrētajām saistībām Bulgārijas parlaments 2020. gada februārī pieņēma iepriekšminētos Tiesu sistēmas likuma grozījumus, atstājot īpašo apņemšanos ieviest procedūras attiecībā uz ģenerālprokurora pārskatatbildību kā vienīgo neizpildīto 2019. gada oktobra ziņojumā minēto apņemšanos.

| (8) | Ciešā sadarbībā ar Komisiju un apspriežoties ar Venēcijas komisiju, tika izveidots pamats izmeklēšanai pret ģenerālprokuroru un viņa vietniekiem saistībā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu (6). Eiropas Savienības Padome 2022. gada 4. maijā apstiprināja ierosināto Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānu, kura atskaites punktu vidū ir Bulgārijas apņemšanās attiecībā uz tiesību aktu grozījumu stāšanos spēkā, kuru mērķis ir nodrošināt kriminālprocesa efektivitāti un uzlabot ģenerālprokurora pārskatatbildību un kriminālatbildību. Bulgārijas parlaments 2023. gada 26. maijā pieņēma likumu, ar ko ievieš procedūras attiecībā uz ģenerālprokurora un viņa vietnieku pārskatatbildību. Likums stājās spēkā 2023. gada 6. jūnijā, tādējādi pabeidzot pēdējās neizpildītās konkrētās saistības saskaņā ar 2019. gada oktobra ziņojumu. Bulgārijas premjerministrs 2023. gada 26. jūnija vēstulē informēja Komisiju par pasākumiem, kas saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu veikti, lai izpildītu konkrētās saistības, kas uzskaitītas 2019. gada ziņojuma secinājumos, kā arī par turpmākiem tiesiskuma uzturēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(8)

Ciešā sadarbībā ar Komisiju un apspriežoties ar Venēcijas komisiju, tika izveidots pamats izmeklēšanai pret ģenerālprokuroru un viņa vietniekiem saistībā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu (6). Eiropas Savienības Padome 2022. gada 4. maijā apstiprināja ierosināto Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānu, kura atskaites punktu vidū ir Bulgārijas apņemšanās attiecībā uz tiesību aktu grozījumu stāšanos spēkā, kuru mērķis ir nodrošināt kriminālprocesa efektivitāti un uzlabot ģenerālprokurora pārskatatbildību un kriminālatbildību. Bulgārijas parlaments 2023. gada 26. maijā pieņēma likumu, ar ko ievieš procedūras attiecībā uz ģenerālprokurora un viņa vietnieku pārskatatbildību. Likums stājās spēkā 2023. gada 6. jūnijā, tādējādi pabeidzot pēdējās neizpildītās konkrētās saistības saskaņā ar 2019. gada oktobra ziņojumu. Bulgārijas premjerministrs 2023. gada 26. jūnija vēstulē informēja Komisiju par pasākumiem, kas saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu veikti, lai izpildītu konkrētās saistības, kas uzskaitītas 2019. gada ziņojuma secinājumos, kā arī par turpmākiem tiesiskuma uzturēšanas pasākumiem.

| (9) | Attiecībā uz Bulgārijas apņemšanos turpināt sadarbību ar Eiropas Padomes struktūrām korupcijas apkarošanas jomā būtu jānorāda, ka saistībā ar Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānu ir panākta vienošanās par vairākiem pretkorupcijas atskaites punktiem, un saistībā ar tiem ir nepieciešama Bulgārijas sadarbība ar Eiropas Padomes struktūrām. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz Bulgārijas apņemšanos turpināt sadarbību ar Eiropas Padomes struktūrām korupcijas apkarošanas jomā būtu jānorāda, ka saistībā ar Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānu ir panākta vienošanās par vairākiem pretkorupcijas atskaites punktiem, un saistībā ar tiem ir nepieciešama Bulgārijas sadarbība ar Eiropas Padomes struktūrām.

| (10) | Tādējādi ir apmierinoši izpildīti visi kritēriji, kas noteikti Lēmumā 2006/929/EK un precizēti ar 2017. gada janvāra ziņojumā ietvertajiem septiņpadsmit ieteikumiem, kā arī 2019. gada oktobra ziņojumā minētās konkrētās saistības (7). |
| --- | --- |

(10)

Tādējādi ir apmierinoši izpildīti visi kritēriji, kas noteikti Lēmumā 2006/929/EK un precizēti ar 2017. gada janvāra ziņojumā ietvertajiem septiņpadsmit ieteikumiem, kā arī 2019. gada oktobra ziņojumā minētās konkrētās saistības (7).

| (11) | Savienības tiesiskuma vides attīstība ir radījusi jaunu kontekstu Komisijas sadarbībai ar Bulgāriju. Konkrētāk, ikgadējais tiesiskuma cikls, kas sākts ar Komisijas 2019. gada jūlija paziņojumu “Tiesiskuma stiprināšana Savienībā” (8) un priekšsēdētājas fon der Leienas politikas pamatnostādnēm, nodrošina pastāvīgu pamatu ar ilgtermiņa perspektīvu, papildinot ilgtspējīgu reformu attiecībā gan uz Bulgāriju, gan citām dalībvalstīm. Minētā cikla ietvaros Komisijas gada ziņojums par tiesiskumu, kurā kopš 2022. gada tiek iekļauti arī ieteikumi dalībvalstīm, stimulē pozitīvu virzību tiesiskuma jautājumos, padziļinot dialogu un kopīgu izpratni un novēršot problēmu rašanos vai padziļināšanos. Tas ļaus uzraudzīt to reformu īstenošanu, par kurām panākta vienošanās ar Bulgāriju. Tiks nodrošināta arī Bulgārijas ieviesto reformu turpmākas īstenošanas uzraudzība valsts līmenī, un to veiks pēcuzraudzības padome. |
| --- | --- |

(11)

Savienības tiesiskuma vides attīstība ir radījusi jaunu kontekstu Komisijas sadarbībai ar Bulgāriju. Konkrētāk, ikgadējais tiesiskuma cikls, kas sākts ar Komisijas 2019. gada jūlija paziņojumu “Tiesiskuma stiprināšana Savienībā” (8) un priekšsēdētājas fon der Leienas politikas pamatnostādnēm, nodrošina pastāvīgu pamatu ar ilgtermiņa perspektīvu, papildinot ilgtspējīgu reformu attiecībā gan uz Bulgāriju, gan citām dalībvalstīm. Minētā cikla ietvaros Komisijas gada ziņojums par tiesiskumu, kurā kopš 2022. gada tiek iekļauti arī ieteikumi dalībvalstīm, stimulē pozitīvu virzību tiesiskuma jautājumos, padziļinot dialogu un kopīgu izpratni un novēršot problēmu rašanos vai padziļināšanos. Tas ļaus uzraudzīt to reformu īstenošanu, par kurām panākta vienošanās ar Bulgāriju. Tiks nodrošināta arī Bulgārijas ieviesto reformu turpmākas īstenošanas uzraudzība valsts līmenī, un to veiks pēcuzraudzības padome.

| (12) | Komisija savu 2019. gada oktobra ziņojumu par Bulgārijā saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu panākto progresu iesniedza attiecīgajā Eiropas Parlamenta komitejā. Komisija pienācīgi ņēma vērā Eiropas Parlamenta apsvērumus, ko Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs pauda 2019. gada 20. decembra vēstulē. |
| --- | --- |

(12)

Komisija savu 2019. gada oktobra ziņojumu par Bulgārijā saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu panākto progresu iesniedza attiecīgajā Eiropas Parlamenta komitejā. Komisija pienācīgi ņēma vērā Eiropas Parlamenta apsvērumus, ko Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs pauda 2019. gada 20. decembra vēstulē.

| (13) | Komisija 2023. gada 5. jūlijā informēja Padomi par nodomu atcelt Lēmumu 2006/929/EK, ar ko izveido Bulgārijas sadarbības un pārbaudes mehānismu, un pabeigt mehānisma procesu. Tas tika darīts zināms arī Eiropas Parlamentam. Padome 26. jūlija vēstulē ņēma vērā Komisijas nodomu oficiāli pabeigt Bulgārijas un Rumānijas sadarbības un pārbaudes mehānisma procesu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2023. gada 5. jūlijā informēja Padomi par nodomu atcelt Lēmumu 2006/929/EK, ar ko izveido Bulgārijas sadarbības un pārbaudes mehānismu, un pabeigt mehānisma procesu. Tas tika darīts zināms arī Eiropas Parlamentam. Padome 26. jūlija vēstulē ņēma vērā Komisijas nodomu oficiāli pabeigt Bulgārijas un Rumānijas sadarbības un pārbaudes mehānisma procesu.

| (14) | Tāpēc ir jāatceļ Lēmums 2006/929/EK, |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc ir jāatceļ Lēmums 2006/929/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atceļ Lēmumu 2006/929/EK.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2023. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Pārraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai, 2006. gada 26. septembris, COM(2006) 549.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2006/929/EK (2006. gada 13. decembris), ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (OV L 354, 14.12.2006., 58. lpp.).

2

(3)  Komisijas ziņojums par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, COM(2017) 43 final.

3

(4)  Komisijas ziņojums par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, COM(2018) 850 final.

4

(5)  Komisijas ziņojums par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, COM(2019) 498 final.

5

(6)  Sk. 222. atskaites punktu 2022. gada 28. aprīļa Padomes Īstenošanas lēmumā par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (ST 8091 2022 INIT). Pēc tam, kad Bulgārija būs iesniegusi attiecīgo maksājuma pieprasījumu, Komisija novērtēs Bulgārijas atveseļošanas un noturības plānā noteiktā atskaites punkta izpildi.

6

(7)  Šis novērtējums neskar novērtējumu par Bulgārijas atveseļošanas un noturības plāna attiecīgo atskaites punktu un mērķrādītāju izpildi.

7

(8)  COM(2019) 343.

8

---

| 18.9.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 229/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 229/94

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2023/1786

(2023. gada 15. septembris),

ar ko atceļ Lēmumu 2006/928/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās līgumu un jo īpaši tā 37. un 38. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisija 2006. gada 26. septembra pārraudzības ziņojumā par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai (1) pirms Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai konstatēja vairākus jautājumus, jo īpaši attiecībā uz Rumānijas tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu atbildību un efektivitāti, kur joprojām ir vajadzīgi turpmāki panākumi, lai nodrošinātu spēju īstenot un piemērot pasākumus, kas pieņemti, lai izveidotu iekšējo tirgu un brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 26. septembra pārraudzības ziņojumā par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai (1) pirms Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai konstatēja vairākus jautājumus, jo īpaši attiecībā uz Rumānijas tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu atbildību un efektivitāti, kur joprojām ir vajadzīgi turpmāki panākumi, lai nodrošinātu spēju īstenot un piemērot pasākumus, kas pieņemti, lai izveidotu iekšējo tirgu un brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.

| (2) | Komisija 2006. gada 13. decembrī pieņēma Lēmumu 2006/928/EK (2), ar ko izveido sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai vērtētu Rumānijas progresu četru konkrētu trūkumu novēršanā tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju. Minētajā lēmumā noteikts, ka tas ir jāatceļ, kad ir pienācīgi izpildīti visi kritēriji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 13. decembrī pieņēma Lēmumu 2006/928/EK (2), ar ko izveido sadarbības un pārbaudes mehānismu, lai vērtētu Rumānijas progresu četru konkrētu trūkumu novēršanā tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju. Minētajā lēmumā noteikts, ka tas ir jāatceļ, kad ir pienācīgi izpildīti visi kritēriji.

| (3) | Saskaņā ar Lēmumu 2006/928/EK Rumānijai regulāri jāziņo Komisijai par gūtajiem panākumiem trūkumu novēršanā. Komisija pirmo reizi Eiropas Parlamentam un Padomei savas piezīmes un konstatējumus par Rumānijas ziņojumu paziņoja 2007. gada jūnijā un kopš tā laika sniedz regulārus ziņojumus. Katrs Komisijas ziņojums izstrādāts pēc rūpīgi veiktas analīzes, balstoties uz ciešu sadarbību ar valsts iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu un novērotāju sniegto ieguldījumu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Lēmumu 2006/928/EK Rumānijai regulāri jāziņo Komisijai par gūtajiem panākumiem trūkumu novēršanā. Komisija pirmo reizi Eiropas Parlamentam un Padomei savas piezīmes un konstatējumus par Rumānijas ziņojumu paziņoja 2007. gada jūnijā un kopš tā laika sniedz regulārus ziņojumus. Katrs Komisijas ziņojums izstrādāts pēc rūpīgi veiktas analīzes, balstoties uz ciešu sadarbību ar valsts iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu un novērotāju sniegto ieguldījumu.

| (4) | Komisija 2017. gada janvāra ziņojumā (3) iekļāva visaptverošu novērtējumu par progresu, ko Rumānija ir panākusi kopš sadarbības un pārbaudes mehānisma izveidošanas. Pamatojoties uz to, Komisija noteica skaidru virzību uz mehānisma slēgšanu, pamatojoties uz divpadsmit ieteikumiem, kuros precizētas prasības, kas Rumānijai jāizpilda, lai atbilstu četriem Lēmumā 2006/928/EK noteiktajiem kritērijiem. Ņemot vērā gūtos panākumus, Komisija uzskatīja, ka minēto ieteikumu izpilde būs pietiekama, lai pabeigtu sadarbības un pārbaudes mehānisma procesu, ar nosacījumu, ka tajā pašā laikā nenotiek novirzīšanās no progresa ceļa. Daudzi ieteikumi bija vērsti uz iekšēju aizsardzības pasākumu izveidošanu ar mērķi nodrošināt rezultātu neatgriezeniskumu un uzskatāmi parādīt, ka pašreizējās reformas tiks turpinātas un progress tiks konsolidēts arī bez mehānisma. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2017. gada janvāra ziņojumā (3) iekļāva visaptverošu novērtējumu par progresu, ko Rumānija ir panākusi kopš sadarbības un pārbaudes mehānisma izveidošanas. Pamatojoties uz to, Komisija noteica skaidru virzību uz mehānisma slēgšanu, pamatojoties uz divpadsmit ieteikumiem, kuros precizētas prasības, kas Rumānijai jāizpilda, lai atbilstu četriem Lēmumā 2006/928/EK noteiktajiem kritērijiem. Ņemot vērā gūtos panākumus, Komisija uzskatīja, ka minēto ieteikumu izpilde būs pietiekama, lai pabeigtu sadarbības un pārbaudes mehānisma procesu, ar nosacījumu, ka tajā pašā laikā nenotiek novirzīšanās no progresa ceļa. Daudzi ieteikumi bija vērsti uz iekšēju aizsardzības pasākumu izveidošanu ar mērķi nodrošināt rezultātu neatgriezeniskumu un uzskatāmi parādīt, ka pašreizējās reformas tiks turpinātas un progress tiks konsolidēts arī bez mehānisma.

| (5) | Kopš tā laika Komisija ir veikusi četrus novērtējumus par progresu ieteikumu īstenošanā (4). Komisijas ziņojumos par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, kas izstrādāti no 2017. gada beigām līdz 2019. gadam, konstatēts, ka notiek regress attiecībā uz reformām. Rumānijas veikto pasākumu dēļ tika atkārtoti aktualizēti jautājumi, kas 2017. gada janvāra ziņojumā bija uzskatīti par slēgtiem, un 2018. gada novembra ziņojumā (5) tika sniegti astoņi papildu ieteikumi. |
| --- | --- |

(5)

Kopš tā laika Komisija ir veikusi četrus novērtējumus par progresu ieteikumu īstenošanā (4). Komisijas ziņojumos par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, kas izstrādāti no 2017. gada beigām līdz 2019. gadam, konstatēts, ka notiek regress attiecībā uz reformām. Rumānijas veikto pasākumu dēļ tika atkārtoti aktualizēti jautājumi, kas 2017. gada janvāra ziņojumā bija uzskatīti par slēgtiem, un 2018. gada novembra ziņojumā (5) tika sniegti astoņi papildu ieteikumi.

| (6) | Komisija 2021. gada jūnija ziņojumā atzinīgi novērtēja Rumānijā panākto progresu virzībā uz sadarbības un pārbaudes mehānisma ātru noslēgšanu (6). Komisija jo īpaši ņēma vērā Rumānijas atjaunoto stimulu veikt reformas un novērst 2017.–2019. gadā notikušo regresu. Tā ņēma vērā progresu attiecībā uz visiem atlikušajiem ieteikumiem, un paredzams, ka daudzi no tiem tiks izpildīti, ja progress saglabāsies stabils. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2021. gada jūnija ziņojumā atzinīgi novērtēja Rumānijā panākto progresu virzībā uz sadarbības un pārbaudes mehānisma ātru noslēgšanu (6). Komisija jo īpaši ņēma vērā Rumānijas atjaunoto stimulu veikt reformas un novērst 2017.–2019. gadā notikušo regresu. Tā ņēma vērā progresu attiecībā uz visiem atlikušajiem ieteikumiem, un paredzams, ka daudzi no tiem tiks izpildīti, ja progress saglabāsies stabils.

| (7) | Komisijas 2022. gada novembra ziņojumā (7) tika konstatēts, ka progress, ko Rumānija panākusi saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, ir pietiekams, lai izpildītu saistības, ko tā uzņēmās laikā, kad tā pievienojās Savienībai, un ka ir apmierinoši izpildīti visi četri kritēriji, kas noteikti Lēmumā 2006/928/EK un precizēti ar 2017. gada janvāra ziņojumā ietvertajiem divpadsmit ieteikumiem un 2018. gada novembra ziņojumā sniegtajiem astoņiem papildu ieteikumiem. Komisija jo īpaši ņēma vērā Rumānijas panākto progresu tiesu iestāžu neatkarības un efektivitātes stiprināšanā, veicot visaptverošu tiesu sistēmas reformu. Tika pieņemti jauni tiesību akti tieslietu jomā, kas ieviesa būtiskas izmaiņas attiecībā uz miertiesnešu karjeras organizāciju un atbildības režīmiem, augsta ranga prokuroru iecelšanu amatā, atlaišanu no amata un pilnvarām un Tiesu inspekcijas pārvaldību. Komisija arī atzīmēja progresu valsts korupcijas apkarošanas stratēģijas īstenošanā un pozitīvos rezultātus augsta līmeņa korupcijas izmeklēšanā un sodīšanā. Tā arī norādīja, ka iestādes, kas ir atbildīgas par integritātes un interešu konfliktu noteikumu piemērošanu, kā arī par noziedzīgi iegūtu aktīvu pārvaldību un atgūšanu, ir darbojušās efektīvi. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2022. gada novembra ziņojumā (7) tika konstatēts, ka progress, ko Rumānija panākusi saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, ir pietiekams, lai izpildītu saistības, ko tā uzņēmās laikā, kad tā pievienojās Savienībai, un ka ir apmierinoši izpildīti visi četri kritēriji, kas noteikti Lēmumā 2006/928/EK un precizēti ar 2017. gada janvāra ziņojumā ietvertajiem divpadsmit ieteikumiem un 2018. gada novembra ziņojumā sniegtajiem astoņiem papildu ieteikumiem. Komisija jo īpaši ņēma vērā Rumānijas panākto progresu tiesu iestāžu neatkarības un efektivitātes stiprināšanā, veicot visaptverošu tiesu sistēmas reformu. Tika pieņemti jauni tiesību akti tieslietu jomā, kas ieviesa būtiskas izmaiņas attiecībā uz miertiesnešu karjeras organizāciju un atbildības režīmiem, augsta ranga prokuroru iecelšanu amatā, atlaišanu no amata un pilnvarām un Tiesu inspekcijas pārvaldību. Komisija arī atzīmēja progresu valsts korupcijas apkarošanas stratēģijas īstenošanā un pozitīvos rezultātus augsta līmeņa korupcijas izmeklēšanā un sodīšanā. Tā arī norādīja, ka iestādes, kas ir atbildīgas par integritātes un interešu konfliktu noteikumu piemērošanu, kā arī par noziedzīgi iegūtu aktīvu pārvaldību un atgūšanu, ir darbojušās efektīvi.

| (8) | Komisija 2022. gada novembra ziņojuma secinājumos atzīmēja trīs konkrētas saistības, ko uzņēmusies Rumānijas valdība. Rumānijas prezidents 2023. gada 28. jūnija vēstulē informēja Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šīs saistības. Pirmkārt, Rumānija ir apņēmusies papildus analizēt un maksimāli ņemt vērā Venēcijas komisijas atzinumus par Rumānijas tiesu likumiem un plašākā nozīmē, ja būs nepieciešamas turpmākas darbības. Tika izveidota augsta līmeņa ekspertu grupa, lai apsvērtu pienācīgus likumdošanas risinājumus par turpmākiem pasākumiem attiecībā uz Venēcijas komisijas atzinumu, lai vēl vairāk stiprinātu tiesu iestāžu efektivitāti un neatkarību. Otrkārt, Rumānija ir arī apņēmusies pabeigt Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa pārskatīšanu, lai nodrošinātu saskaņotību ar nolēmumiem, ko Rumānijas Konstitucionālā tiesa ir pieņēmusi kopš 2016. gada. Rumānijas parlaments šajā nolūkā 2023. gada 28. jūnijā pieņēma tiesību aktus. Abu kodeksu pārskatīšanas pabeigšana ir arī daļa no Rumānijas saistībām saskaņā ar tās atveseļošanas un noturības plānu (8). Visbeidzot, Rumānijas valdība pauda uzticību jaunās Miertiesnešu augstākās padomes spējai veicināt reformas virzību un dot jaunu impulsu pārredzamībai un pārskatatbildībai. Miertiesnešu augstākā padome ir pieņēmusi paziņojumu par pārredzamības un pārskatatbildības principiem un publicēja to 2023. gada 3. aprīlī. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2022. gada novembra ziņojuma secinājumos atzīmēja trīs konkrētas saistības, ko uzņēmusies Rumānijas valdība. Rumānijas prezidents 2023. gada 28. jūnija vēstulē informēja Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šīs saistības. Pirmkārt, Rumānija ir apņēmusies papildus analizēt un maksimāli ņemt vērā Venēcijas komisijas atzinumus par Rumānijas tiesu likumiem un plašākā nozīmē, ja būs nepieciešamas turpmākas darbības. Tika izveidota augsta līmeņa ekspertu grupa, lai apsvērtu pienācīgus likumdošanas risinājumus par turpmākiem pasākumiem attiecībā uz Venēcijas komisijas atzinumu, lai vēl vairāk stiprinātu tiesu iestāžu efektivitāti un neatkarību. Otrkārt, Rumānija ir arī apņēmusies pabeigt Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa pārskatīšanu, lai nodrošinātu saskaņotību ar nolēmumiem, ko Rumānijas Konstitucionālā tiesa ir pieņēmusi kopš 2016. gada. Rumānijas parlaments šajā nolūkā 2023. gada 28. jūnijā pieņēma tiesību aktus. Abu kodeksu pārskatīšanas pabeigšana ir arī daļa no Rumānijas saistībām saskaņā ar tās atveseļošanas un noturības plānu (8). Visbeidzot, Rumānijas valdība pauda uzticību jaunās Miertiesnešu augstākās padomes spējai veicināt reformas virzību un dot jaunu impulsu pārredzamībai un pārskatatbildībai. Miertiesnešu augstākā padome ir pieņēmusi paziņojumu par pārredzamības un pārskatatbildības principiem un publicēja to 2023. gada 3. aprīlī.

| (9) | Tādējādi ir apmierinoši izpildīti visi kritēriji, kas noteikti Lēmumā 2006/928/EK un precizēti ar 2017. gada janvāra ziņojumā ietvertajiem divpadsmit ieteikumiem un 2018. gada novembra ziņojumā sniegtajiem astoņiem papildu ieteikumiem, kā arī 2022. gada ziņojuma secinājumos minētās konkrētās saistības (9). |
| --- | --- |

(9)

Tādējādi ir apmierinoši izpildīti visi kritēriji, kas noteikti Lēmumā 2006/928/EK un precizēti ar 2017. gada janvāra ziņojumā ietvertajiem divpadsmit ieteikumiem un 2018. gada novembra ziņojumā sniegtajiem astoņiem papildu ieteikumiem, kā arī 2022. gada ziņojuma secinājumos minētās konkrētās saistības (9).

| (10) | Savienības tiesiskuma vides attīstība ir radījusi jaunu kontekstu Komisijas sadarbībai ar Rumāniju. Konkrētāk, ikgadējais tiesiskuma cikls, kas sākts ar Komisijas 2019. gada jūlija paziņojumu “Tiesiskuma stiprināšana Savienībā” (10) un priekšsēdētājas fon der Leienas politikas pamatnostādnēm, nodrošina pastāvīgu pamatu ar ilgtermiņa perspektīvu, papildinot ilgtspējīgu reformu attiecībā gan uz Rumāniju, gan citām dalībvalstīm. Minētā cikla ietvaros Komisijas gada ziņojums par tiesiskumu, kurā kopš 2022. gada tiek iekļauti arī ieteikumi dalībvalstīm, stimulē pozitīvu virzību tiesiskuma jautājumos, padziļinot dialogu un kopīgu izpratni un novēršot problēmu rašanos vai padziļināšanos. Tas ļaus uzraudzīt to reformu īstenošanu, par kurām panākta vienošanās ar Rumāniju. |
| --- | --- |

(10)

Savienības tiesiskuma vides attīstība ir radījusi jaunu kontekstu Komisijas sadarbībai ar Rumāniju. Konkrētāk, ikgadējais tiesiskuma cikls, kas sākts ar Komisijas 2019. gada jūlija paziņojumu “Tiesiskuma stiprināšana Savienībā” (10) un priekšsēdētājas fon der Leienas politikas pamatnostādnēm, nodrošina pastāvīgu pamatu ar ilgtermiņa perspektīvu, papildinot ilgtspējīgu reformu attiecībā gan uz Rumāniju, gan citām dalībvalstīm. Minētā cikla ietvaros Komisijas gada ziņojums par tiesiskumu, kurā kopš 2022. gada tiek iekļauti arī ieteikumi dalībvalstīm, stimulē pozitīvu virzību tiesiskuma jautājumos, padziļinot dialogu un kopīgu izpratni un novēršot problēmu rašanos vai padziļināšanos. Tas ļaus uzraudzīt to reformu īstenošanu, par kurām panākta vienošanās ar Rumāniju.

| (11) | Komisija savu 2022. gada novembra ziņojumu par Rumānijā saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu panākto progresu iesniedza attiecīgajā Eiropas Parlamenta komitejā. Komisija pienācīgi ņēma vērā Eiropas Parlamenta apsvērumus, ko Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja pauda 2023. gada 6. februāra vēstulē. |
| --- | --- |

(11)

Komisija savu 2022. gada novembra ziņojumu par Rumānijā saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu panākto progresu iesniedza attiecīgajā Eiropas Parlamenta komitejā. Komisija pienācīgi ņēma vērā Eiropas Parlamenta apsvērumus, ko Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja pauda 2023. gada 6. februāra vēstulē.

| (12) | Komisija savu 2022. gada novembra ziņojumu par Rumānijā saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu panākto progresu iesniedza attiecīgajai Padomes darba grupai un pienācīgi ņēma vērā Padomes prezidentūras 2022. gada 16. decembra ziņojumu. |
| --- | --- |

(12)

Komisija savu 2022. gada novembra ziņojumu par Rumānijā saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu panākto progresu iesniedza attiecīgajai Padomes darba grupai un pienācīgi ņēma vērā Padomes prezidentūras 2022. gada 16. decembra ziņojumu.

| (13) | Komisija 2023. gada 5. jūlijā informēja Padomi par nodomu atcelt Lēmumu 2006/928/EK, ar ko izveido Rumānijas sadarbības un pārbaudes mehānismu, un pabeigt mehānisma procesu. Tas tika darīts zināms arī Eiropas Parlamentam. Padome 26. jūlija vēstulē ņēma vērā Komisijas nodomu oficiāli pabeigt Bulgārijas un Rumānijas sadarbības un pārbaudes mehānisma procesu. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2023. gada 5. jūlijā informēja Padomi par nodomu atcelt Lēmumu 2006/928/EK, ar ko izveido Rumānijas sadarbības un pārbaudes mehānismu, un pabeigt mehānisma procesu. Tas tika darīts zināms arī Eiropas Parlamentam. Padome 26. jūlija vēstulē ņēma vērā Komisijas nodomu oficiāli pabeigt Bulgārijas un Rumānijas sadarbības un pārbaudes mehānisma procesu.

| (14) | Tāpēc ir jāatceļ Lēmums 2006/928/EK, |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc ir jāatceļ Lēmums 2006/928/EK,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atceļ Lēmumu 2006/928/EK.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2023. gada 15. septembrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Pārraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai, 2006. gada 26. septembris, COM(2006) 549.

1

(2)  Komisijas Lēmums 2006/928/EK (2006. gada 13. decembris), ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju (OV L 354, 14.12.2006., 56. lpp.).

2

(3)  Komisijas ziņojums par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu, COM(2017) 44 final.

3

(4)  COM(2017) 751; COM(2018) 851; COM(2019) 499; COM(2021) 370.

4

(5)  COM(2018) 851.

5

(6)  COM(2021) 370.

6

(7)  COM(2022) 664.

7

(8)  Padomes Īstenošanas lēmums (2021. gada 26. oktobris) par Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu (ST 12319/2021 INIT). Pēc tam, kad Rumānija būs iesniegusi attiecīgo maksājuma pieprasījumu, Komisija novērtēs Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā noteiktā atskaites punkta izpildi.

8

(9)  Šis novērtējums neskar novērtējumu par Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna attiecīgo atskaites punktu un mērķrādītāju izpildi.

9

(10)  COM(2019) 343.

10

---