# Euroopan unionin L 166/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 166 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta30. kesäkuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 166

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta30. kesäkuu 2023

---

| Sisältö | | I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/1321, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2023, asetuksen (EU) 2020/2170 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden soveltamisesta tiettyihin Pohjois-Irlantiin siirrettyihin terästuotteisiin | 1 |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/1322, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan unionin huumevirastosta (EUDA) ja asetuksen (EY) N:o 1920/2006 kumoamisesta | 6 |

Sisältö

I   Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/1321, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2023, asetuksen (EU) 2020/2170 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden soveltamisesta tiettyihin Pohjois-Irlantiin siirrettyihin terästuotteisiin

1

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/1322, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan unionin huumevirastosta (EUDA) ja asetuksen (EY) N:o 1920/2006 kumoamisesta

6

| | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2023/1323, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta | 48 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EU) 2023/1324, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 annetun asetuksen (EU) 2022/109 ja unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 sekä tällaisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta eräille syvänmeren kalakannoille vuosiksi 2023 ja 2024 annetun asetuksen (EU) 2023/194 muuttamisesta | 50 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1325, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023, erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (Extremadura (SMM)) | 58 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1326, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023, erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (Balaton/Balatoni (SAN)) | 60 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1327, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023, suojan myöntämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti nimitykselle Canelli (SAN) | 62 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1328, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta | 63 |
| | * | Komission asetus (EU) 2023/1329, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) osalta ja komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta glyserolin (E 422), polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) ja polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) eritelmien osalta (
  1
  ) | 66 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1330, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 76 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1331, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 muuttamisesta | 98 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1332, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimisesta broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Roal Oy) ja asetuksen (EY) N:o 902/2009 kumoamisesta (
  1
  ) | 102 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1333, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija: DSM Nutritional Products Ltd, jota edustaa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), asetuksen (EY) N:o 1811/2005 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1259/2004 kumoamisesta (
  1
  ) | 106 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1334, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EU) N:o 349/2010 kumoamisesta (
  1
  ) | 111 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2023/1335, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan syyttäjänviraston Euroopan syyttäjien nimittämisestä | 116 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1336, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2023, korjaavista toimenpiteistä, jotka Belgian ja Luxemburgin on toteutettava kolmatta viiteajanjaksoa koskevien tiettyjen suorituskykytavoitteiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 3852)

   (
  1
  ) | 119 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1337, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2023, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 4335)

   (
  1
  ) | 139 |
| | * | Komission päätös (EU) 2023/1338, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023, turvallisuusvaatimuksista, jotka tiettyjä lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY mukaisesti (
  1
  ) | 162 |
| | | SUOSITUKSET |
| | * | Neuvoston suositus (EU) 2023/1339, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023, liittymisestä Maailman terveysjärjestön perustamaan maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ja väliaikaisista järjestelyistä kansainvälisen matkustamisen helpottamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättyessä (
  1
  ) | 177 |

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2023/1323, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

48

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EU) 2023/1324, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 annetun asetuksen (EU) 2022/109 ja unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 sekä tällaisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta eräille syvänmeren kalakannoille vuosiksi 2023 ja 2024 annetun asetuksen (EU) 2023/194 muuttamisesta

50

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1325, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023, erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (Extremadura (SMM))

58

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1326, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023, erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (Balaton/Balatoni (SAN))

60

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1327, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023, suojan myöntämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti nimitykselle Canelli (SAN)

62

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1328, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

63

*

Komission asetus (EU) 2023/1329, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) osalta ja komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta glyserolin (E 422), polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) ja polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) eritelmien osalta (
  1
  )

1

66

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1330, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

76

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1331, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 muuttamisesta

98

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1332, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimisesta broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Roal Oy) ja asetuksen (EY) N:o 902/2009 kumoamisesta (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

102

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1333, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija: DSM Nutritional Products Ltd, jota edustaa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), asetuksen (EY) N:o 1811/2005 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1259/2004 kumoamisesta (
  1
  )

Aspergillus fijiensis

,

1

106

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1334, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023, metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EU) N:o 349/2010 kumoamisesta (
  1
  )

1

111

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2023/1335, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan syyttäjänviraston Euroopan syyttäjien nimittämisestä

116

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1336, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2023, korjaavista toimenpiteistä, jotka Belgian ja Luxemburgin on toteutettava kolmatta viiteajanjaksoa koskevien tiettyjen suorituskykytavoitteiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 3852)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 3852)

1

119

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1337, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2023, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitteen muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 4335)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 4335)

1

139

*

Komission päätös (EU) 2023/1338, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023, turvallisuusvaatimuksista, jotka tiettyjä lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY mukaisesti (
  1
  )

1

162

SUOSITUKSET

*

Neuvoston suositus (EU) 2023/1339, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023, liittymisestä Maailman terveysjärjestön perustamaan maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ja väliaikaisista järjestelyistä kansainvälisen matkustamisen helpottamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättyessä (
  1
  )

1

177

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/1

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/1321,

annettu 14 päivänä kesäkuuta 2023,

asetuksen (EU) 2020/2170 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden soveltamisesta tiettyihin Pohjois-Irlantiin siirrettyihin terästuotteisiin

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2170 (2) 1 artiklassa säädetään, että unionin ulkopuolelta tuotaviin tavaroihin voidaan soveltaa unionin tuontitariffikiintiöiden tai muiden tuontikiintiöiden mukaista kohtelua ainoastaan, jos kyseiset tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen asetuksessa luetelluilla alueilla. Kyseisellä säännöksellä puututaan tilanteisiin, joissa unionin sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja yhteisen kauppapolitiikan yhtenäisyys vaarantuvat siitä syystä, että unionin tariffikiintiöitä tai muita tuontikiintiöitä mahdollisesti kierretään. Pohjois-Irlanti ei kuulu kyseisen asetuksen 1 artiklassa mainittuihin alueisiin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2170 (2) 1 artiklassa säädetään, että unionin ulkopuolelta tuotaviin tavaroihin voidaan soveltaa unionin tuontitariffikiintiöiden tai muiden tuontikiintiöiden mukaista kohtelua ainoastaan, jos kyseiset tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen asetuksessa luetelluilla alueilla. Kyseisellä säännöksellä puututaan tilanteisiin, joissa unionin sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja yhteisen kauppapolitiikan yhtenäisyys vaarantuvat siitä syystä, että unionin tariffikiintiöitä tai muita tuontikiintiöitä mahdollisesti kierretään. Pohjois-Irlanti ei kuulu kyseisen asetuksen 1 artiklassa mainittuihin alueisiin.

| (2) | Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisessä kauppa- ja yhteistyösopimuksessa (3), jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, määrätään, että unioni avaa kiintiöitä tiettyjen Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien tuotteiden tuonnille unioniin. Lisäksi kauppa- ja yhteistyösopimuksessa annetaan unionille oikeus ottaa tietyissä olosuhteissa käyttöön tariffikiintiöitä tai muita tuontikiintiöitä Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien tavaroiden tuonnissa, myös osana WTO-sopimuksen mukaisten monenvälisten suojatoimenpiteiden soveltamista. Sen vuoksi on tarpeen selventää, voidaanko Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin oleviin tavaroihin, jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa, soveltaa kyseisten tariffikiintiöiden tai muiden tuontikiintiöiden mukaista kohtelua. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisessä kauppa- ja yhteistyösopimuksessa (3), jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, määrätään, että unioni avaa kiintiöitä tiettyjen Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien tuotteiden tuonnille unioniin. Lisäksi kauppa- ja yhteistyösopimuksessa annetaan unionille oikeus ottaa tietyissä olosuhteissa käyttöön tariffikiintiöitä tai muita tuontikiintiöitä Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien tavaroiden tuonnissa, myös osana WTO-sopimuksen mukaisten monenvälisten suojatoimenpiteiden soveltamista. Sen vuoksi on tarpeen selventää, voidaanko Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin oleviin tavaroihin, jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa, soveltaa kyseisten tariffikiintiöiden tai muiden tuontikiintiöiden mukaista kohtelua.

| (3) | Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitovat Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehtyyn sopimukseen (4), jäljempänä ’erosopimus’, liitetyssä Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevassa pöytäkirjassa, jäljempänä ’pöytäkirja’, määrätyt järjestelyt. Sen vuoksi unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen oikeussuhde, joka koskee Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevia tavaroita, jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa, on pohjimmiltaan erilainen kuin unionin ja minkä tahansa muun kolmannen maan välinen oikeussuhde tällaisesta kolmannesta maasta peräisin olevien sellaisten tavaroiden osalta, jotka on luovutettu vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistynyttä kuningaskuntaa sitovat Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehtyyn sopimukseen (4), jäljempänä ’erosopimus’, liitetyssä Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevassa pöytäkirjassa, jäljempänä ’pöytäkirja’, määrätyt järjestelyt. Sen vuoksi unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen oikeussuhde, joka koskee Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevia tavaroita, jotka luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa, on pohjimmiltaan erilainen kuin unionin ja minkä tahansa muun kolmannen maan välinen oikeussuhde tällaisesta kolmannesta maasta peräisin olevien sellaisten tavaroiden osalta, jotka on luovutettu vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa.

| (4) | Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut näyttöä siitä, että tiettyjä Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevia terästuotteita, joihin tällä hetkellä sovelletaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 (5) mukaisia suojatoimenpiteitä, jäljempänä ’asianomaiset tuotteet’, on siirretty merkittäviä määriä Pohjois-Irlantiin Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista. Kyseisten siirtojen taloudellisen elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja Pohjois-Irlannin erityisolosuhteet huomioon ottaen on aiheellista sallia, että asianomaisiin tuotteisiin sovelletaan asiaankuuluvia unionin tariffikiintiöitä, kun ne luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa. |
| --- | --- |

(4)

Yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut näyttöä siitä, että tiettyjä Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevia terästuotteita, joihin tällä hetkellä sovelletaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 (5) mukaisia suojatoimenpiteitä, jäljempänä ’asianomaiset tuotteet’, on siirretty merkittäviä määriä Pohjois-Irlantiin Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista. Kyseisten siirtojen taloudellisen elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja Pohjois-Irlannin erityisolosuhteet huomioon ottaen on aiheellista sallia, että asianomaisiin tuotteisiin sovelletaan asiaankuuluvia unionin tariffikiintiöitä, kun ne luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa.

| (5) | Jotta voidaan rajoittaa riskiä siitä, että asianomaisiin tuotteisiin sovellettavia unionin tariffikiintiöitä kierretään tuomalla muista maista peräisin olevia samoja tuotteita, kun tällaiset tuotteet luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa, asianomaiset tuotteet olisi lähetettävä suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista. |
| --- | --- |

(5)

Jotta voidaan rajoittaa riskiä siitä, että asianomaisiin tuotteisiin sovellettavia unionin tariffikiintiöitä kierretään tuomalla muista maista peräisin olevia samoja tuotteita, kun tällaiset tuotteet luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa, asianomaiset tuotteet olisi lähetettävä suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista.

| (6) | Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet pöytäkirjan mukaisesti sen varmistamiseksi, että asianomaisten tuotteiden siirrot, joissa käytetään unionin tariffikiintiöitä, luetaan kyseisiin kiintiöihin heti kun tällaiset tuotteet luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa, samalla tavoin kuin jos kyseiset tavarat olisi tuotu unioniin. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet pöytäkirjan mukaisesti sen varmistamiseksi, että asianomaisten tuotteiden siirrot, joissa käytetään unionin tariffikiintiöitä, luetaan kyseisiin kiintiöihin heti kun tällaiset tuotteet luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa, samalla tavoin kuin jos kyseiset tavarat olisi tuotu unioniin.

| (7) | Koska asianomaisten tuotteiden tuonnin tarve Pohjois-Irlantiin voi vaihdella ajan mittaan, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan asianomaisten tuotteiden luetteloa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (6) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |
| --- | --- |

(7)

Koska asianomaisten tuotteiden tuonnin tarve Pohjois-Irlantiin voi vaihdella ajan mittaan, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan asianomaisten tuotteiden luetteloa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (6) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

| (8) | Asetus (EU) 2020/2170 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(8)

Asetus (EU) 2020/2170 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (9) | Pöytäkirjan 5 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla, luettuna yhdessä sen 13 artiklan 3 kohdan kanssa, tätä asetusta sovellettaisiin myös Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta. |
| --- | --- |

(9)

Pöytäkirjan 5 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla, luettuna yhdessä sen 13 artiklan 3 kohdan kanssa, tätä asetusta sovellettaisiin myös Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta.

| (10) | Jotta vältetään mahdolliset häiriöt asianomaisten tuotteiden siirroissa Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista Pohjois-Irlantiin, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian, |
| --- | --- |

(10)

Jotta vältetään mahdolliset häiriöt asianomaisten tuotteiden siirroissa Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista Pohjois-Irlantiin, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2020/2170 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2020/2170 seuraavasti:

| 1) | lisätään 1 artiklaan toinen kohta seuraavasti:

  ”Liitteessä luetellut Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevat tavarat, joihin sovelletaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 (*1) mukaisia suojatoimenpiteitä ja jotka tuodaan Pohjois-Irlantiin suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista, ovat myös oikeutettuja unionin tuontitariffikiintiöiden mukaiseen kohteluun, jos kyseiset tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannin alueella.

  (*1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/159, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 31, 1.2.2019, s. 27).”;" |
| --- | --- |

1)

lisätään 1 artiklaan toinen kohta seuraavasti:

”Liitteessä luetellut Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevat tavarat, joihin sovelletaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 (*1) mukaisia suojatoimenpiteitä ja jotka tuodaan Pohjois-Irlantiin suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista, ovat myös oikeutettuja unionin tuontitariffikiintiöiden mukaiseen kohteluun, jos kyseiset tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannin alueella.

*1

(*1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/159, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 31, 1.2.2019, s. 27).”;"

*1

| 2) | lisätään artiklat seuraavasti:

  ”1 a artikla
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 1 b artiklan mukaisesti tämän asetuksen muuttamiseksi, jotta liitteessä olevaan luetteloon voidaan lisätä tiettyjen Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien tavaroiden luokkia, joihin sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 mukaisia suojatoimenpiteitä ja jotka tuodaan Pohjois-Irlantiin suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista edellyttäen, että Yhdistynyt kuningaskunta on osoittanut unionia tyydyttävällä tavalla, että kyseiset tavarat on tarpeen luovuttaa vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa.


  1 b artikla

  1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.


  2.   Siirretään komissiolle 1 päivästä heinäkuuta 2023 viiden vuoden ajaksi 1 a artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.


  3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 1 a artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.


  4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*2) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.


  5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.


  6.   Edellä olevan 1 a artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.



  (*2)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”;" |
| --- | --- |

2)

lisätään artiklat seuraavasti:

”1 a artikla

Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 1 b artiklan mukaisesti tämän asetuksen muuttamiseksi, jotta liitteessä olevaan luetteloon voidaan lisätä tiettyjen Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien tavaroiden luokkia, joihin sovelletaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 mukaisia suojatoimenpiteitä ja jotka tuodaan Pohjois-Irlantiin suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista edellyttäen, että Yhdistynyt kuningaskunta on osoittanut unionia tyydyttävällä tavalla, että kyseiset tavarat on tarpeen luovuttaa vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannissa.

1 b artikla

1.   Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2.   Siirretään komissiolle 1 päivästä heinäkuuta 2023 viiden vuoden ajaksi 1 a artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 1 a artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4.   Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (*2) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5.   Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6.   Edellä olevan 1 a artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

(*2)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.”;"

*2

| 3) | lisätään tämän asetuksen liitteessä oleva teksti liitteeksi. |
| --- | --- |

3)

lisätään tämän asetuksen liitteessä oleva teksti liitteeksi.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Strasbourgissa 14 päivänä kesäkuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 9. toukokuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 30. toukokuuta 2023.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2170, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden soveltamisesta (EUVL L 432, 21.12.2020, s. 1).

2

(3)  
  EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10.

3

(4)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/159, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 31, 1.2.2019, s. 27).

5

(6)  
  EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

6

---

LIITE

”LIITE

| Tariffikiintiön kuvaus | Yhdistetyn nimikkeistön (CN) koodit (1) |
| --- | --- |
| Teräsluokka 7 | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 |
| Teräsluokka 17 | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |

Tariffikiintiön kuvaus

Yhdistetyn nimikkeistön (CN) koodit (1)

Teräsluokka 7

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Teräsluokka 17

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

---

(1)  Sellaisena kuin ne on määritelty tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

1

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/6

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/1322,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023,

Euroopan unionin huumevirastosta (EUDA) ja asetuksen (EY) N:o 1920/2006 kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 168 artiklan 5 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ovat kuulleet alueiden komiteaa,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, jäljempänä ’EMCDDA’, perustettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 302/93 (3). Kyseinen asetus laadittiin uudelleen vuonna 2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1920/2006 (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, jäljempänä ’EMCDDA’, perustettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 302/93 (3). Kyseinen asetus laadittiin uudelleen vuonna 2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1920/2006 (4).

| (2) | EMCDDA perustettiin antamaan unionille, jäsenvaltioille ja osallistuville kolmansille maille tosiasioihin perustuvaa, puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa huumeista, huumeriippuvuudesta ja niiden seurauksista Euroopan tasolla, jotta autettaisiin antamaan niille kokonaiskuva tästä tiedosta tukemaan päätöksentekoa ja ohjaamaan huumeiden torjuntaa koskevia aloitteita ja siten tuottamaan tällaisille aloitteille lisäarvoa, kun ne toteuttavat toimivaltansa puitteissa toimenpiteitä tai päättävät toimista huumeilmiön torjumiseksi. EMCDDA:n perustaminen ja toiminta on selvästi parantanut huumeita ja huumeriippuvuutta ja niistä johtuvia seurauksia koskevan tiedon saatavuutta kaikkialla unionissa sekä kansainvälisesti. |
| --- | --- |

(2)

EMCDDA perustettiin antamaan unionille, jäsenvaltioille ja osallistuville kolmansille maille tosiasioihin perustuvaa, puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa huumeista, huumeriippuvuudesta ja niiden seurauksista Euroopan tasolla, jotta autettaisiin antamaan niille kokonaiskuva tästä tiedosta tukemaan päätöksentekoa ja ohjaamaan huumeiden torjuntaa koskevia aloitteita ja siten tuottamaan tällaisille aloitteille lisäarvoa, kun ne toteuttavat toimivaltansa puitteissa toimenpiteitä tai päättävät toimista huumeilmiön torjumiseksi. EMCDDA:n perustaminen ja toiminta on selvästi parantanut huumeita ja huumeriippuvuutta ja niistä johtuvia seurauksia koskevan tiedon saatavuutta kaikkialla unionissa sekä kansainvälisesti.

| (3) | Vaikka asetuksen yleinen tavoite on edelleen voimassa ja se olisi säilytettävä, asetus (EY) N:o 1920/2006 ei sellaisenaan enää muodosta asianmukaisia puitteita nykyisiin ja tuleviin huumeista johtuviin haasteisiin vastaamiseksi. Sen vuoksi EMCDDA:n toimeksiantoa olisi tarkistettava, muun muassa sen korvaamiseksi ja vahvistamiseksi. EMCDDA olisi nimettävä uudelleen Euroopan unionin huumevirastoksi (EUDA), jäljempänä ’virasto’. Koska asetukseen (EY) N:o 1920/2006 on tehtävä huomattavia muutoksia Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 19 päivänä heinäkuuta 2012 hyväksymän unionin erillisvirastoja koskevan yhteisen lähestymistavan huomioon ottamiseksi ja huumeilmiön kehityksen vuoksi, kyseinen asetus olisi selkeyden ja tehokkuuden vuoksi kumottava ja korvattava tällä asetuksella. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka asetuksen yleinen tavoite on edelleen voimassa ja se olisi säilytettävä, asetus (EY) N:o 1920/2006 ei sellaisenaan enää muodosta asianmukaisia puitteita nykyisiin ja tuleviin huumeista johtuviin haasteisiin vastaamiseksi. Sen vuoksi EMCDDA:n toimeksiantoa olisi tarkistettava, muun muassa sen korvaamiseksi ja vahvistamiseksi. EMCDDA olisi nimettävä uudelleen Euroopan unionin huumevirastoksi (EUDA), jäljempänä ’virasto’. Koska asetukseen (EY) N:o 1920/2006 on tehtävä huomattavia muutoksia Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 19 päivänä heinäkuuta 2012 hyväksymän unionin erillisvirastoja koskevan yhteisen lähestymistavan huomioon ottamiseksi ja huumeilmiön kehityksen vuoksi, kyseinen asetus olisi selkeyden ja tehokkuuden vuoksi kumottava ja korvattava tällä asetuksella.

| (4) | Asetuksessa (EY) N:o 1920/2006 pääpaino oli terveyteen liittyvissä kysymyksissä. Kyseinen pääpaino on tärkeää säilyttää, koska huumeilmiöön sisältyvät terveyteen ja tarjontaan liittyvät kysymykset liittyvät erottamattomasti toisiinsa, mutta myös huumeiden tarjontaan puuttuminen on välttämätöntä, jotta voidaan vähentää huumeiden saatavuutta unionissa, hillitä niiden kysyntää ja siten osaltaan edistää asiaan liittyvien turvallisuuskysymysten käsittelyä. Jotta virasto voisi toimittaa tosiasioihin perustuvia, puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia sekä unionin tasolla merkittäviä tietoja ja analyysejä, sen olisi puututtava huumeilmiöön omaksumalla näyttöön perustuva, integroitu, tasapainoinen ja monialainen lähestymistapa huumeisiin, huumeidenkäyttöön, huumeidenkäyttöhäiriöihin ja huumeriippuvuuksiin, ehkäisyyn, hoitoon, riskien ja haittojen vähentämiseen, kuntoutukseen, sosiaaliseen kuntoutukseen ja toipumiseen, huumemarkkinoihin ja tarjontaan, mukaan lukien niiden laiton tuotanto ja kauppa, ja muihin olennaisiin huumeisiin liittyviin kysymyksiin ja niiden seurauksiin. Viraston lähestymistavassa olisi otettava huomioon ihmisoikeudet, sukupuolet ja sukupuolten tasa-arvo, ikä, terveys, terveyden tasa-arvo ja sosiaaliset näkökulmat. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksessa (EY) N:o 1920/2006 pääpaino oli terveyteen liittyvissä kysymyksissä. Kyseinen pääpaino on tärkeää säilyttää, koska huumeilmiöön sisältyvät terveyteen ja tarjontaan liittyvät kysymykset liittyvät erottamattomasti toisiinsa, mutta myös huumeiden tarjontaan puuttuminen on välttämätöntä, jotta voidaan vähentää huumeiden saatavuutta unionissa, hillitä niiden kysyntää ja siten osaltaan edistää asiaan liittyvien turvallisuuskysymysten käsittelyä. Jotta virasto voisi toimittaa tosiasioihin perustuvia, puolueettomia, luotettavia ja vertailukelpoisia sekä unionin tasolla merkittäviä tietoja ja analyysejä, sen olisi puututtava huumeilmiöön omaksumalla näyttöön perustuva, integroitu, tasapainoinen ja monialainen lähestymistapa huumeisiin, huumeidenkäyttöön, huumeidenkäyttöhäiriöihin ja huumeriippuvuuksiin, ehkäisyyn, hoitoon, riskien ja haittojen vähentämiseen, kuntoutukseen, sosiaaliseen kuntoutukseen ja toipumiseen, huumemarkkinoihin ja tarjontaan, mukaan lukien niiden laiton tuotanto ja kauppa, ja muihin olennaisiin huumeisiin liittyviin kysymyksiin ja niiden seurauksiin. Viraston lähestymistavassa olisi otettava huomioon ihmisoikeudet, sukupuolet ja sukupuolten tasa-arvo, ikä, terveys, terveyden tasa-arvo ja sosiaaliset näkökulmat.

| (5) | Viraston työssä olisi otettava asianmukaisesti huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden huumeita koskeva toimivallan jako. Työn olisi katettava huumeilmiön eri puolet ja sovellettavat ratkaisut. Viraston olisi otettava huomioon erityisesti kaikki terveyden suojeluun ja parantamiseen liittyvät näkökohdat, myös fyysiset ja henkiset näkökohdat, sekä mahdolliset vaikutukset kansanterveyteen. Viraston olisi myös tarkasteltava sosiaalisia näkökohtia, mukaan lukien huumeita käyttävien henkilöiden leimaamiseen, syrjäytymiseen ja uudelleenintegroitumiseen liittyvät näkökohdat. Tässä yhteydessä viraston olisi käytettävä ohjenuoranaan huumeita koskevia unionin strategia-asiakirjoja. |
| --- | --- |

(5)

Viraston työssä olisi otettava asianmukaisesti huomioon unionin ja sen jäsenvaltioiden huumeita koskeva toimivallan jako. Työn olisi katettava huumeilmiön eri puolet ja sovellettavat ratkaisut. Viraston olisi otettava huomioon erityisesti kaikki terveyden suojeluun ja parantamiseen liittyvät näkökohdat, myös fyysiset ja henkiset näkökohdat, sekä mahdolliset vaikutukset kansanterveyteen. Viraston olisi myös tarkasteltava sosiaalisia näkökohtia, mukaan lukien huumeita käyttävien henkilöiden leimaamiseen, syrjäytymiseen ja uudelleenintegroitumiseen liittyvät näkökohdat. Tässä yhteydessä viraston olisi käytettävä ohjenuoranaan huumeita koskevia unionin strategia-asiakirjoja.

| (6) | Viraston olisi toimintaansa harjoittaessaan tehtävä yhteistyötä muiden asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten kanssa näiden omien toimivaltuuksien puitteissa ja otettava huomioon niiden toiminta päällekkäisyyksien välttämiseksi. Viraston olisi erityisesti tehtävä yhteistyötä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/794 (5) perustetun Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) kanssa, ottaen asianmukaisesti huomioon omat ja Europolin toimivaltuudet, jotta voidaan varmistaa huumeiden tarjontaa, mukaan lukien laiton tuotanto ja kauppa ja muut niihin liittyvät rikokset, uuden teknologian käyttöä ja uusia psykoaktiivisia aineita koskevien tietojen keruu ja suuntausten seuranta. Viraston olisi myös tehtävä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla kolmansissa maissa, erityisesti ehdokasmaissa, olevien asiaankuuluvien viranomaisten ja elinten kanssa sekä tuettava unionin ja jäsenvaltioiden toimia Yhdistyneiden kansakuntien tasolla. Tällaisen yhteistyön on oltava ihmisoikeusnormien mukaista. |
| --- | --- |

(6)

Viraston olisi toimintaansa harjoittaessaan tehtävä yhteistyötä muiden asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten kanssa näiden omien toimivaltuuksien puitteissa ja otettava huomioon niiden toiminta päällekkäisyyksien välttämiseksi. Viraston olisi erityisesti tehtävä yhteistyötä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/794 (5) perustetun Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) kanssa, ottaen asianmukaisesti huomioon omat ja Europolin toimivaltuudet, jotta voidaan varmistaa huumeiden tarjontaa, mukaan lukien laiton tuotanto ja kauppa ja muut niihin liittyvät rikokset, uuden teknologian käyttöä ja uusia psykoaktiivisia aineita koskevien tietojen keruu ja suuntausten seuranta. Viraston olisi myös tehtävä yhteistyötä kansainvälisellä tasolla kolmansissa maissa, erityisesti ehdokasmaissa, olevien asiaankuuluvien viranomaisten ja elinten kanssa sekä tuettava unionin ja jäsenvaltioiden toimia Yhdistyneiden kansakuntien tasolla. Tällaisen yhteistyön on oltava ihmisoikeusnormien mukaista.

| (7) | Jotta huumeilmiöön puuttuminen olisi mahdollisimman tehokasta, viraston olisi vaihdettava tietoja asiaankuuluvien sidosryhmien ja erityisesti tiedeyhteisön, mukaan lukien akateeminen maailma, ja kansalaisjärjestöjen, mukaan lukien huumeita käyttävien henkilöiden järjestöt ja yhteisöt, joihin huumeiden käyttö ja myynti sekä huumeisiin liittyvä rikollisuus vaikuttaa, kanssa. Koska kansalaisjärjestöjen kokemus viraston toimivaltaan kuuluvalla alalla on erityisen merkittävää, viraston olisi jatkettava toiminnassaan yhteistyötä kansalaisjärjestöjen kanssa, esimerkiksi sellaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka osallistuvat kansalaisjärjestöistä koostuviin asiaankuuluviin huumeita käsitteleviin komission asiantuntijaryhmiin. Viraston olisi varattava tarvittavat keinot kyseisten organisaatioiden kuulemiseen, tietojen vaihtamiseen ja tietämyksen kokoamiseen niiden kanssa, myös uusien psykoaktiivisten aineiden alalla. Viraston olisi tarvittaessa järjestettävä erityisiä kuulemisia omaan toimeksiantoonsa kuuluvista aiheista. |
| --- | --- |

(7)

Jotta huumeilmiöön puuttuminen olisi mahdollisimman tehokasta, viraston olisi vaihdettava tietoja asiaankuuluvien sidosryhmien ja erityisesti tiedeyhteisön, mukaan lukien akateeminen maailma, ja kansalaisjärjestöjen, mukaan lukien huumeita käyttävien henkilöiden järjestöt ja yhteisöt, joihin huumeiden käyttö ja myynti sekä huumeisiin liittyvä rikollisuus vaikuttaa, kanssa. Koska kansalaisjärjestöjen kokemus viraston toimivaltaan kuuluvalla alalla on erityisen merkittävää, viraston olisi jatkettava toiminnassaan yhteistyötä kansalaisjärjestöjen kanssa, esimerkiksi sellaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka osallistuvat kansalaisjärjestöistä koostuviin asiaankuuluviin huumeita käsitteleviin komission asiantuntijaryhmiin. Viraston olisi varattava tarvittavat keinot kyseisten organisaatioiden kuulemiseen, tietojen vaihtamiseen ja tietämyksen kokoamiseen niiden kanssa, myös uusien psykoaktiivisten aineiden alalla. Viraston olisi tarvittaessa järjestettävä erityisiä kuulemisia omaan toimeksiantoonsa kuuluvista aiheista.

| (8) | Viraston olisi toteutettava tiedotustoimia toimeksiantoonsa kuuluvista aiheista huumeita ja huumetilannetta koskevien luotettavien tietojen levittämiseksi. Huumeista tiedottamisella suurelle yleisölle voi kuitenkin joskus olla tahattomia kielteisiä seurauksia. Viraston olisi sen vuoksi osana tiedotustoimintaansa ja tarvittaessa harkittava raporttiensa, myös uusia psykoaktiivisia aineita koskevien alustavien raporttien ja riskinarviointiraporttien, levittämistä myös tiedeyhteisölle ja kansalaisjärjestöille pyrkimyksenä minimoida mahdollisia huumeisiin liittyviä haittoja. Jos virastoa estetään levittämästä raporttejaan erityisesti siksi, että niihin sisältyy turvallisuusluokiteltuja tietoja tai arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja, se voisi harkita kyseisten raporttien yhteenvetojen julkaisemista pyrkimyksenä minimoida mahdollisia huumeisiin liittyviä haittoja. |
| --- | --- |

(8)

Viraston olisi toteutettava tiedotustoimia toimeksiantoonsa kuuluvista aiheista huumeita ja huumetilannetta koskevien luotettavien tietojen levittämiseksi. Huumeista tiedottamisella suurelle yleisölle voi kuitenkin joskus olla tahattomia kielteisiä seurauksia. Viraston olisi sen vuoksi osana tiedotustoimintaansa ja tarvittaessa harkittava raporttiensa, myös uusia psykoaktiivisia aineita koskevien alustavien raporttien ja riskinarviointiraporttien, levittämistä myös tiedeyhteisölle ja kansalaisjärjestöille pyrkimyksenä minimoida mahdollisia huumeisiin liittyviä haittoja. Jos virastoa estetään levittämästä raporttejaan erityisesti siksi, että niihin sisältyy turvallisuusluokiteltuja tietoja tai arkaluonteisia turvallisuusluokittelemattomia tietoja, se voisi harkita kyseisten raporttien yhteenvetojen julkaisemista pyrkimyksenä minimoida mahdollisia huumeisiin liittyviä haittoja.

| (9) | Viraston olisi työssään otettava asianmukaisesti huomioon sekakäyttö, koska tällainen käyttö on yleistymässä. |
| --- | --- |

(9)

Viraston olisi työssään otettava asianmukaisesti huomioon sekakäyttö, koska tällainen käyttö on yleistymässä.

| (10) | Viraston toimia olisi kehitettävä kolmen pääasiallisen toimivaltuuden osalta eli paremmin tietoon perustuviin toimintapolitiikkoihin johtava seuranta, paremmin tietoon perustuviin toimiin johtava varautuminen sekä unionin ja jäsenvaltioiden huumeilmiöön reagoimista tehostava osaamisen kehittäminen. |
| --- | --- |

(10)

Viraston toimia olisi kehitettävä kolmen pääasiallisen toimivaltuuden osalta eli paremmin tietoon perustuviin toimintapolitiikkoihin johtava seuranta, paremmin tietoon perustuviin toimiin johtava varautuminen sekä unionin ja jäsenvaltioiden huumeilmiöön reagoimista tehostava osaamisen kehittäminen.

| (11) | Tietojen keruun, analysoinnin ja jakelun olisi pysyttävä viraston päätehtävänä. Viraston olisi tietoja kerätessään, analysoidessaan tai jakaessaan noudatettava henkilötietojen käsittelyä koskevaa oikeudellista kehystä, eikä se saisi jakaa tai välittää tietoja, jotka mahdollistaisivat henkilöiden tai pienten henkilöryhmien tunnistamisen. Vakiotiedot kerätään kansallisten yhteyspisteiden kautta, ja niiden olisi pysyttävä viraston pääasiallisina tietojen toimittajina. Virasto voisi myös käyttää muita lähteitä ja järjestää asiantuntijakokouksia, myös virtuaalisia kokouksia. Innovatiivisten tiedonkeruumenetelmien avulla on lisäksi yhä enemmän saatavilla lähes reaaliaikaisia tietolähteitä. Sen vuoksi viraston olisi saatava käyttöönsä asiaankuuluvat saatavilla olevat tiedot, jotta se voisi muodostaa kokonaisvaltaisen kuvan huumeilmiöstä unionissa ja siihen vaikuttavista ulkoisista tekijöistä. Sen varmistamiseksi, että kukin kansallinen yhteyspiste pysyy ajan tasalla oman jäsenvaltionsa tilanteesta, sille olisi tiedotettava säännöllisesti muista tietolähteistä kerätyistä omaa jäsenvaltiotaan koskevista tiedoista sekä tällä asetuksella perustetun rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkoston toiminnasta. |
| --- | --- |

(11)

Tietojen keruun, analysoinnin ja jakelun olisi pysyttävä viraston päätehtävänä. Viraston olisi tietoja kerätessään, analysoidessaan tai jakaessaan noudatettava henkilötietojen käsittelyä koskevaa oikeudellista kehystä, eikä se saisi jakaa tai välittää tietoja, jotka mahdollistaisivat henkilöiden tai pienten henkilöryhmien tunnistamisen. Vakiotiedot kerätään kansallisten yhteyspisteiden kautta, ja niiden olisi pysyttävä viraston pääasiallisina tietojen toimittajina. Virasto voisi myös käyttää muita lähteitä ja järjestää asiantuntijakokouksia, myös virtuaalisia kokouksia. Innovatiivisten tiedonkeruumenetelmien avulla on lisäksi yhä enemmän saatavilla lähes reaaliaikaisia tietolähteitä. Sen vuoksi viraston olisi saatava käyttöönsä asiaankuuluvat saatavilla olevat tiedot, jotta se voisi muodostaa kokonaisvaltaisen kuvan huumeilmiöstä unionissa ja siihen vaikuttavista ulkoisista tekijöistä. Sen varmistamiseksi, että kukin kansallinen yhteyspiste pysyy ajan tasalla oman jäsenvaltionsa tilanteesta, sille olisi tiedotettava säännöllisesti muista tietolähteistä kerätyistä omaa jäsenvaltiotaan koskevista tiedoista sekä tällä asetuksella perustetun rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkoston toiminnasta.

| (12) | Kansalliset yhteyspisteet ovat keskeisessä asemassa unionin huumeita koskevassa seuranta- ja raportointijärjestelmässä. Ne keräävät tietoa ja tuottavat vertailukelpoisia ja tieteellisesti perusteltuja tietoja kansallisesta huumetilanteesta, mikä hyödyttää tilanneseurantaa kaikkialla unionissa. Kansalliset yhteyspisteet ovat avainasemassa myös tiedonkeruumenetelmien ja -välineiden parantamisessa ja laativat asiaankuuluvia ohjeita näiden toteuttamiseksi. Lisäksi kansalliset yhteyspisteet osallistuvat varhaisvaroitusjärjestelmään ja raportoivat olemassa olevien psykoaktiivisten aineiden käytön uusista suuntauksista. Siksi on olennaisen tärkeää, että viraston ja kansallisten yhteyspisteiden välinen suhde on keskinäisesti vahvistava. Viraston tietovaatimukset olisi otettava huomioon kansallisissa yhteyspisteissä. Kansallisille yhteyspisteille olisi annettava jäsenvaltioissa valtuudet vastaanottaa kaikkea asiaa koskevaa tietoa eri kansallisilta viranomaisilta. Samalla kun vältetään kaikkia yhdenmukaistamistoimenpiteitä ja jätetään kansallisten yhteyspisteiden hallintoa, rakennetta tai perustehtäviä koskevat päätökset suhteessa muihin kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin jäsenvaltioiden tehtäväksi, sen mukaisesti kuin perussopimuksissa säädetään, viraston toimeksiannossa olisi mahdollisimman pitkälle vältettävä kaksinkertainen raportointi ja toimien päällekkäisyys. |
| --- | --- |

(12)

Kansalliset yhteyspisteet ovat keskeisessä asemassa unionin huumeita koskevassa seuranta- ja raportointijärjestelmässä. Ne keräävät tietoa ja tuottavat vertailukelpoisia ja tieteellisesti perusteltuja tietoja kansallisesta huumetilanteesta, mikä hyödyttää tilanneseurantaa kaikkialla unionissa. Kansalliset yhteyspisteet ovat avainasemassa myös tiedonkeruumenetelmien ja -välineiden parantamisessa ja laativat asiaankuuluvia ohjeita näiden toteuttamiseksi. Lisäksi kansalliset yhteyspisteet osallistuvat varhaisvaroitusjärjestelmään ja raportoivat olemassa olevien psykoaktiivisten aineiden käytön uusista suuntauksista. Siksi on olennaisen tärkeää, että viraston ja kansallisten yhteyspisteiden välinen suhde on keskinäisesti vahvistava. Viraston tietovaatimukset olisi otettava huomioon kansallisissa yhteyspisteissä. Kansallisille yhteyspisteille olisi annettava jäsenvaltioissa valtuudet vastaanottaa kaikkea asiaa koskevaa tietoa eri kansallisilta viranomaisilta. Samalla kun vältetään kaikkia yhdenmukaistamistoimenpiteitä ja jätetään kansallisten yhteyspisteiden hallintoa, rakennetta tai perustehtäviä koskevat päätökset suhteessa muihin kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin jäsenvaltioiden tehtäväksi, sen mukaisesti kuin perussopimuksissa säädetään, viraston toimeksiannossa olisi mahdollisimman pitkälle vältettävä kaksinkertainen raportointi ja toimien päällekkäisyys.

| (13) | On tarpeen luoda perusta keskinäiselle luottamukselle ja jatkuvalle vuoropuhelulle viraston ja kansallisten yhteyspisteiden välillä, selkeän ja tehokkaan toimintamekanismin ja sääntöjen pohjalta. Virastolla olisi näin ollen oltava valtuudet tukea taloudellisesti kansallisia yhteyspisteitä ja edistää niiden tehokasta toimintaa muun muassa laatimalla kustakin kansallisesta yhteyspisteestä arviointi, joka liittyy suoraan panokseen, jonka se antaa huumeisiin liittyvään unionin koordinoituun toimintaan. |
| --- | --- |

(13)

On tarpeen luoda perusta keskinäiselle luottamukselle ja jatkuvalle vuoropuhelulle viraston ja kansallisten yhteyspisteiden välillä, selkeän ja tehokkaan toimintamekanismin ja sääntöjen pohjalta. Virastolla olisi näin ollen oltava valtuudet tukea taloudellisesti kansallisia yhteyspisteitä ja edistää niiden tehokasta toimintaa muun muassa laatimalla kustakin kansallisesta yhteyspisteestä arviointi, joka liittyy suoraan panokseen, jonka se antaa huumeisiin liittyvään unionin koordinoituun toimintaan.

| (14) | Jotta voidaan tukea huumeisiin liittyvää tehokasta unionin toimintaa ja edistää viraston työtä, kansallisten yhteyspisteiden olisi muun muassa otettava koordinoiva rooli toimissa, jotka koskevat johdonmukaisen huumeisiin liittyvien tietojen keruun ja seurannan varmistamista, viestintää viraston kanssa ja näyttöön perustuvan päätöksenteon edistämistä, huumetilannetta koskevan monialaisen ja kattavan kansallisen näkemyksen varmistamista, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat tiedot uusista suuntauksista ja haasteista, sekä asiaankuuluvien indikaattoreiden laatimista. Lisäksi kansallisilla yhteyspisteillä on kansallisen toimivallan mukaisesti keskeinen rooli näyttöön perustuvan päätöksenteon edistämisessä ja tukemisessa, yhteistyöjärjestelmien tukemisessa ja asiaankuuluvien sidosryhmien tietotarpeiden arvioinnissa sekä ajantasaisen luettelon kokoamisessa kansallisista huumetiedonlähteistä. |
| --- | --- |

(14)

Jotta voidaan tukea huumeisiin liittyvää tehokasta unionin toimintaa ja edistää viraston työtä, kansallisten yhteyspisteiden olisi muun muassa otettava koordinoiva rooli toimissa, jotka koskevat johdonmukaisen huumeisiin liittyvien tietojen keruun ja seurannan varmistamista, viestintää viraston kanssa ja näyttöön perustuvan päätöksenteon edistämistä, huumetilannetta koskevan monialaisen ja kattavan kansallisen näkemyksen varmistamista, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat tiedot uusista suuntauksista ja haasteista, sekä asiaankuuluvien indikaattoreiden laatimista. Lisäksi kansallisilla yhteyspisteillä on kansallisen toimivallan mukaisesti keskeinen rooli näyttöön perustuvan päätöksenteon edistämisessä ja tukemisessa, yhteistyöjärjestelmien tukemisessa ja asiaankuuluvien sidosryhmien tietotarpeiden arvioinnissa sekä ajantasaisen luettelon kokoamisessa kansallisista huumetiedonlähteistä.

| (15) | Viraston olisi kehitettävä ja sovellettava tehtäviensä hoitamiseen tarvittavia asianmukaisia digitaalisia ratkaisuja, joilla helpotetaan ja jäsennetään tietojen keruuta ja sekä laadullista että määrällistä tietojen vaihtoa ja tuetaan sellaisen integroidun ja yhteentoimivan seurantajärjestelmän perustamista, joka mahdollistaa reaaliaikaisen seurannan. |
| --- | --- |

(15)

Viraston olisi kehitettävä ja sovellettava tehtäviensä hoitamiseen tarvittavia asianmukaisia digitaalisia ratkaisuja, joilla helpotetaan ja jäsennetään tietojen keruuta ja sekä laadullista että määrällistä tietojen vaihtoa ja tuetaan sellaisen integroidun ja yhteentoimivan seurantajärjestelmän perustamista, joka mahdollistaa reaaliaikaisen seurannan.

| (16) | Jotta virasto voisi hyödyntää paremmin käytettävissään olevia tietoja, esimerkiksi toteuttaa ennakoivampia toimenpiteitä, kuten uhka-arvioita, strategisia tiedusteluraportteja ja varoituksia, ja jotta voitaisiin parantaa unionin valmistautumista tulevaan kehitykseen, viraston valmiuksia seurantaan ja analysointiin olisi parannettava EMCDDA:n valmiuksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(16)

Jotta virasto voisi hyödyntää paremmin käytettävissään olevia tietoja, esimerkiksi toteuttaa ennakoivampia toimenpiteitä, kuten uhka-arvioita, strategisia tiedusteluraportteja ja varoituksia, ja jotta voitaisiin parantaa unionin valmistautumista tulevaan kehitykseen, viraston valmiuksia seurantaan ja analysointiin olisi parannettava EMCDDA:n valmiuksiin verrattuna.

| (17) | Kokonaisvaltainen kuva huumeilmiön mahdollisesta tulevasta kehityksestä on välttämätön unionin valmiuden parantamiseksi. Jotta virasto ja poliittiset päättäjät voisivat valmistautua ja varautua paremmin tulevaan kehitykseen, viraston olisi tehtävä säännöllistä ennakointia ottaen huomioon megatrendit eli nyt havaittavissa olevat pitkän aikavälin kehitystä määrittävät voimat, joilla on todennäköisimmin merkittävä vaikutus tulevaisuuteen, ja pyrittävä kartoittamaan uusia haasteita ja mahdollisuuksia vastata huumeongelmiin. |
| --- | --- |

(17)

Kokonaisvaltainen kuva huumeilmiön mahdollisesta tulevasta kehityksestä on välttämätön unionin valmiuden parantamiseksi. Jotta virasto ja poliittiset päättäjät voisivat valmistautua ja varautua paremmin tulevaan kehitykseen, viraston olisi tehtävä säännöllistä ennakointia ottaen huomioon megatrendit eli nyt havaittavissa olevat pitkän aikavälin kehitystä määrittävät voimat, joilla on todennäköisimmin merkittävä vaikutus tulevaisuuteen, ja pyrittävä kartoittamaan uusia haasteita ja mahdollisuuksia vastata huumeongelmiin.

| (18) | Teknologian tarjoamat mahdollisuudet korostuvat huumeilmiössä yhä enemmän, kuten kävi ilmi covid-19-pandemian aikana, jolloin havaittiin huumeiden jakelua helpottavan uuden teknologian käyttöönoton lisääntyneen. Arvioiden mukaan noin kaksi kolmasosaa pimeän verkon markkinoilla olevasta tarjonnasta liittyy huumeisiin. Huumekaupassa käytetään erilaisia alustoja, kuten sosiaalisen median verkostoja ja mobiilisovelluksia. Tämä kehitys näkyy myös huumeilmiön vastatoimissa internetissä tapahtuvan viestinnän ja verkkoa hyödyntävien toimenpiteiden, mukaan lukien mobiilisovellusten ja sähköisen terveydenhuollon toimien, käytön kasvuna. Viraston olisi yhdessä muiden asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten kanssa ja päällekkäisyyksiä välttäen seurattava tätä kehitystä osana huumeilmiötä koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaansa. |
| --- | --- |

(18)

Teknologian tarjoamat mahdollisuudet korostuvat huumeilmiössä yhä enemmän, kuten kävi ilmi covid-19-pandemian aikana, jolloin havaittiin huumeiden jakelua helpottavan uuden teknologian käyttöönoton lisääntyneen. Arvioiden mukaan noin kaksi kolmasosaa pimeän verkon markkinoilla olevasta tarjonnasta liittyy huumeisiin. Huumekaupassa käytetään erilaisia alustoja, kuten sosiaalisen median verkostoja ja mobiilisovelluksia. Tämä kehitys näkyy myös huumeilmiön vastatoimissa internetissä tapahtuvan viestinnän ja verkkoa hyödyntävien toimenpiteiden, mukaan lukien mobiilisovellusten ja sähköisen terveydenhuollon toimien, käytön kasvuna. Viraston olisi yhdessä muiden asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten kanssa ja päällekkäisyyksiä välttäen seurattava tätä kehitystä osana huumeilmiötä koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaansa.

| (19) | Sellaisiin uusiin psykoaktiivisiin aineisiin, jotka aiheuttavat kansanterveydellisiä ja sosiaalisia riskejä koko unionissa, olisi puututtava asianmukaisesti. Sen vuoksi uusia psykoaktiivisia aineita on tarpeen seurata ja nopean reagoinnin mahdollistamiseksi on tarpeen pitää yllä asetuksen (EY) N:o 1920/2006 nojalla perustettua EU:n varhaisvaroitusjärjestelmää. Mainitun asetuksen säännöksiä, jotka liittyvät uusia psykoaktiivisia aineita koskevaan tiedonvaihtoon ja varhaisvaroitusjärjestelmään, mukaan lukien uusia psykoaktiivisia aineita koskevat alustavat raportit ja riskinarvioinnit, on muutettu äskettäin, ja ne olisi säilytettävä ennallaan tässä asetuksessa. |
| --- | --- |

(19)

Sellaisiin uusiin psykoaktiivisiin aineisiin, jotka aiheuttavat kansanterveydellisiä ja sosiaalisia riskejä koko unionissa, olisi puututtava asianmukaisesti. Sen vuoksi uusia psykoaktiivisia aineita on tarpeen seurata ja nopean reagoinnin mahdollistamiseksi on tarpeen pitää yllä asetuksen (EY) N:o 1920/2006 nojalla perustettua EU:n varhaisvaroitusjärjestelmää. Mainitun asetuksen säännöksiä, jotka liittyvät uusia psykoaktiivisia aineita koskevaan tiedonvaihtoon ja varhaisvaroitusjärjestelmään, mukaan lukien uusia psykoaktiivisia aineita koskevat alustavat raportit ja riskinarvioinnit, on muutettu äskettäin, ja ne olisi säilytettävä ennallaan tässä asetuksessa.

| (20) | Viraston olisi kehitettävä yleisiä terveyttä ja turvallisuutta koskevan uhka-arvioinnin valmiuksia viraston suorittaman tehostetun seurannan ja uusien psykoaktiivisten aineiden riskinarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Tarvitaan kiireesti entistä paremmat valmiudet tunnistaa ennakoivasti ja nopeasti uusia uhkia ja saada tietoa vastatoimien kehittämistä varten, sillä nykyisen huumeilmiön dynaamisuuden vuoksi siihen liittyvät haasteet voivat levitä nopeasti rajojen yli. |
| --- | --- |

(20)

Viraston olisi kehitettävä yleisiä terveyttä ja turvallisuutta koskevan uhka-arvioinnin valmiuksia viraston suorittaman tehostetun seurannan ja uusien psykoaktiivisten aineiden riskinarvioinnista saatujen kokemusten pohjalta. Tarvitaan kiireesti entistä paremmat valmiudet tunnistaa ennakoivasti ja nopeasti uusia uhkia ja saada tietoa vastatoimien kehittämistä varten, sillä nykyisen huumeilmiön dynaamisuuden vuoksi siihen liittyvät haasteet voivat levitä nopeasti rajojen yli.

| (21) | Koska vaaralliset aineet ja tietyt kulutustottumukset voivat aiheuttaa haittaa terveydelle, viraston olisi voitava antaa varoituksia, jotka täydentävät asiaankuuluvia kansallisia varoitusjärjestelmiä vaikuttamatta niihin muuten. Tämän tehtävän tukemiseksi viraston olisi kehitettävä eurooppalainen huumevaroitusjärjestelmä, johon kansallisilla viranomaisilla on pääsy. Järjestelmän olisi helpotettava sellaisten tietojen nopeaa vaihtamista, jotka saattavat edellyttää nopeita toimia terveyden, sosiaalisten näkökohtien tai turvallisuuden suojaamiseksi. Viraston olisi tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti voitava kehittää hälytysjärjestelmä, jonka avulla henkilöt, jotka käyttävät tai saattavat käyttää tiettyjä huumeita, saavat tietoa tunnistetuista riskeistä. |
| --- | --- |

(21)

Koska vaaralliset aineet ja tietyt kulutustottumukset voivat aiheuttaa haittaa terveydelle, viraston olisi voitava antaa varoituksia, jotka täydentävät asiaankuuluvia kansallisia varoitusjärjestelmiä vaikuttamatta niihin muuten. Tämän tehtävän tukemiseksi viraston olisi kehitettävä eurooppalainen huumevaroitusjärjestelmä, johon kansallisilla viranomaisilla on pääsy. Järjestelmän olisi helpotettava sellaisten tietojen nopeaa vaihtamista, jotka saattavat edellyttää nopeita toimia terveyden, sosiaalisten näkökohtien tai turvallisuuden suojaamiseksi. Viraston olisi tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti voitava kehittää hälytysjärjestelmä, jonka avulla henkilöt, jotka käyttävät tai saattavat käyttää tiettyjä huumeita, saavat tietoa tunnistetuista riskeistä.

| (22) | Huumausaineiden lähtöaineet ovat huumeiden, kuten amfetamiinien, kokaiinin ja heroiinin, valmistuksessa tarvittavia aineita. Koska laittomien huumeiden tuotanto unionissa on kasvussa, olisi entistä tehokkaammin ehkäistävä huumausaineiden lähtöaineiden väärään tarkoitukseen kulkeutumista ja niiden laitonta kauppaa laillisista kanavista laittomien huumeiden tuotantoon. Kyseisten toimien tukemiseksi virastolla olisi oltava rooli huumausaineiden lähtöaineiden väärään tarkoitukseen kulkeutumisen ja niiden laittoman kaupan seurannassa ja komission avustamisessa huumausaineiden lähtöaineita koskevan unionin oikeuden täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

(22)

Huumausaineiden lähtöaineet ovat huumeiden, kuten amfetamiinien, kokaiinin ja heroiinin, valmistuksessa tarvittavia aineita. Koska laittomien huumeiden tuotanto unionissa on kasvussa, olisi entistä tehokkaammin ehkäistävä huumausaineiden lähtöaineiden väärään tarkoitukseen kulkeutumista ja niiden laitonta kauppaa laillisista kanavista laittomien huumeiden tuotantoon. Kyseisten toimien tukemiseksi virastolla olisi oltava rooli huumausaineiden lähtöaineiden väärään tarkoitukseen kulkeutumisen ja niiden laittoman kaupan seurannassa ja komission avustamisessa huumausaineiden lähtöaineita koskevan unionin oikeuden täytäntöönpanossa.

| (23) | Koska rikosteknisten ja toksikologisten tietojen ja erityisasiantuntemuksen tarve kasvaa ja samanaikaisesti vaaditaan jäsenvaltioiden laboratorioiden välisen koordinoinnin parantamista, olisi perustettava sellaisten rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkosto, joissa on huumeiden ja niihin liittyvien haittojen tuntemusta. Tällä verkostolla olisi mahdollistettava se, että virasto saa tarvittavaa tietoa, virasto saa paremmat valmiudet tällä alalla ja että tuetaan tietämyksen vaihtoa jäsenvaltioiden asianomaisten laboratorioiden välillä ilman korkeita kustannuksia, joita virastolle aiheutuisi oman laboratorion perustamisesta ja ylläpidosta. |
| --- | --- |

(23)

Koska rikosteknisten ja toksikologisten tietojen ja erityisasiantuntemuksen tarve kasvaa ja samanaikaisesti vaaditaan jäsenvaltioiden laboratorioiden välisen koordinoinnin parantamista, olisi perustettava sellaisten rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkosto, joissa on huumeiden ja niihin liittyvien haittojen tuntemusta. Tällä verkostolla olisi mahdollistettava se, että virasto saa tarvittavaa tietoa, virasto saa paremmat valmiudet tällä alalla ja että tuetaan tietämyksen vaihtoa jäsenvaltioiden asianomaisten laboratorioiden välillä ilman korkeita kustannuksia, joita virastolle aiheutuisi oman laboratorion perustamisesta ja ylläpidosta.

| (24) | Rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkoston olisi edustettava jäsenvaltioita siten, että kunkin niistä olisi voitava nimetä verkostoon enintään kolme laboratoriota, joilla on toksikologista ja rikosteknistä asiantuntemusta. Mahdollisimman laajan kattavuuden varmistamiseksi myös muiden viraston työn kannalta merkityksellisten laboratorioiden, mukaan lukien tullilaboratorioiden eurooppalaisen verkoston, asiantuntijoille olisi annettava mahdollisuus osallistua verkostoon. Tällaisella yhteistyöllä annettaisiin kaikille osallistuville laboratorioille mahdollisuus oppia toisiltaan eri osa-alueilla, tuettaisiin tietojen jakamista asiaankuuluvien laboratorioiden välillä ja vähennettäisiin yksittäisten laboratorioiden kustannuksia. |
| --- | --- |

(24)

Rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkoston olisi edustettava jäsenvaltioita siten, että kunkin niistä olisi voitava nimetä verkostoon enintään kolme laboratoriota, joilla on toksikologista ja rikosteknistä asiantuntemusta. Mahdollisimman laajan kattavuuden varmistamiseksi myös muiden viraston työn kannalta merkityksellisten laboratorioiden, mukaan lukien tullilaboratorioiden eurooppalaisen verkoston, asiantuntijoille olisi annettava mahdollisuus osallistua verkostoon. Tällaisella yhteistyöllä annettaisiin kaikille osallistuville laboratorioille mahdollisuus oppia toisiltaan eri osa-alueilla, tuettaisiin tietojen jakamista asiaankuuluvien laboratorioiden välillä ja vähennettäisiin yksittäisten laboratorioiden kustannuksia.

| (25) | Tietämyksen lisäämiseksi viraston toimeksiannon kattamalla alalla ja jäsenvaltioiden tukemiseksi viraston olisi yksilöitävä ja rahoitettava asiaankuuluvia hankkeita, kuten uusia huumeita koskevien vertailustandardien kehittäminen, toksikologiset tai farmakologiset tutkimukset, tutkimusta koskevien innovatiivisten lähestymistapojen toteuttaminen ja huumeiden profilointi. Viraston rahoittamat hankkeet olisi sisällytettävä viraston toimintaa koskevaan konsolidoituun vuosikertomukseen ja julkistettava. |
| --- | --- |

(25)

Tietämyksen lisäämiseksi viraston toimeksiannon kattamalla alalla ja jäsenvaltioiden tukemiseksi viraston olisi yksilöitävä ja rahoitettava asiaankuuluvia hankkeita, kuten uusia huumeita koskevien vertailustandardien kehittäminen, toksikologiset tai farmakologiset tutkimukset, tutkimusta koskevien innovatiivisten lähestymistapojen toteuttaminen ja huumeiden profilointi. Viraston rahoittamat hankkeet olisi sisällytettävä viraston toimintaa koskevaan konsolidoituun vuosikertomukseen ja julkistettava.

| (26) | Virasto asetetaan asemaan, jossa sillä on käytettävissään tietoa ja sen saatavilla on tarvittava tieteellinen kokemus näyttöön perustuvien toimenpiteiden ja parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi ja edistämiseksi, tietoisuuden lisäämiseksi huumeiden haittavaikutuksista, ehkäisystä, riskien ja haittojen vähentämistoimenpiteistä, hoidosta, kuntoutuksesta ja toipumisesta, ja tapauksen mukaan sukupuolisensitiivisen lähestymistavan soveltamiseksi ja ikäulottuvuuden huomioon ottamiseksi. Viraston olisi edistettävä nykyisten huume-ehkäisyä koskevien laatuvaatimusten (huume-ehkäisyn eurooppalaiset laatuvaatimukset) täytäntöönpanoa ja ajan tasalle saattamista ja opetussuunnitelman laatimista, jotta päätöksentekijöille voidaan antaa tietoa tehokkaimmista näyttöön perustuvista ehkäisytoimista ja -lähestymistavoista (Euroopan unionin ehkäisevän päihdetyön opinto-ohjelma), mukaan lukien se, miten suuren riskin väestöryhmät voidaan tavoittaa. |
| --- | --- |

(26)

Virasto asetetaan asemaan, jossa sillä on käytettävissään tietoa ja sen saatavilla on tarvittava tieteellinen kokemus näyttöön perustuvien toimenpiteiden ja parhaiden käytäntöjen kehittämiseksi ja edistämiseksi, tietoisuuden lisäämiseksi huumeiden haittavaikutuksista, ehkäisystä, riskien ja haittojen vähentämistoimenpiteistä, hoidosta, kuntoutuksesta ja toipumisesta, ja tapauksen mukaan sukupuolisensitiivisen lähestymistavan soveltamiseksi ja ikäulottuvuuden huomioon ottamiseksi. Viraston olisi edistettävä nykyisten huume-ehkäisyä koskevien laatuvaatimusten (huume-ehkäisyn eurooppalaiset laatuvaatimukset) täytäntöönpanoa ja ajan tasalle saattamista ja opetussuunnitelman laatimista, jotta päätöksentekijöille voidaan antaa tietoa tehokkaimmista näyttöön perustuvista ehkäisytoimista ja -lähestymistavoista (Euroopan unionin ehkäisevän päihdetyön opinto-ohjelma), mukaan lukien se, miten suuren riskin väestöryhmät voidaan tavoittaa.

| (27) | Viraston olisi voitava unioninlaajuisen näkökulmansa ansiosta arvioida kansallisia toimenpiteitä ja koulutusta, jotka koskevat esimerkiksi ehkäisyä, mukaan lukien sukupuolisensitiivinen ja ikätasolle sopiva ehkäisy, hoitoa, haittojen vähentämistä, toipumista ja muita asiaan liittyviä toimenpiteitä, sen määrittämiseksi, ovatko ne viimeisimmän tieteellisen näytön mukaisia ja todistetusti tehokkaita. Kansallisia toimenpiteitä koskevaa myönteistä arviota voitaisiin pitää laatumerkkinä. |
| --- | --- |

(27)

Viraston olisi voitava unioninlaajuisen näkökulmansa ansiosta arvioida kansallisia toimenpiteitä ja koulutusta, jotka koskevat esimerkiksi ehkäisyä, mukaan lukien sukupuolisensitiivinen ja ikätasolle sopiva ehkäisy, hoitoa, haittojen vähentämistä, toipumista ja muita asiaan liittyviä toimenpiteitä, sen määrittämiseksi, ovatko ne viimeisimmän tieteellisen näytön mukaisia ja todistetusti tehokkaita. Kansallisia toimenpiteitä koskevaa myönteistä arviota voitaisiin pitää laatumerkkinä.

| (28) | Koska virasto on unionin tasolla ainutlaatuisessa asemassa, jossa sen on mahdollista vertailla tietoja ja parhaita käytäntöjä, sen olisi voitava tarjota tukea, mukaan lukien jäsenvaltion tätä pyytäessä, ja auttaa kansallisten huumestrategioiden arvioinnissa ja laatimisessa eri jäsenvaltioissa jäsennellymmällä tavalla. Lisäksi viraston roolia koulutuksen ja tuen tarjoamisessa jäsenvaltioille laatuvaatimusten ja hyvien käytäntöjen täytäntöönpanossa olisi vahvistettava ottaen huomioon asiantuntemus, jota se kehittää näissä asioissa. |
| --- | --- |

(28)

Koska virasto on unionin tasolla ainutlaatuisessa asemassa, jossa sen on mahdollista vertailla tietoja ja parhaita käytäntöjä, sen olisi voitava tarjota tukea, mukaan lukien jäsenvaltion tätä pyytäessä, ja auttaa kansallisten huumestrategioiden arvioinnissa ja laatimisessa eri jäsenvaltioissa jäsennellymmällä tavalla. Lisäksi viraston roolia koulutuksen ja tuen tarjoamisessa jäsenvaltioille laatuvaatimusten ja hyvien käytäntöjen täytäntöönpanossa olisi vahvistettava ottaen huomioon asiantuntemus, jota se kehittää näissä asioissa.

| (29) | Kansainvälisen yhteistyön olisi oltava osa viraston keskeisiä tehtäviä, ja niihin liittyvät vastuualueet olisi määritettävä selkeästi, jotta virasto voisi osallistua täysipainoisesti tällaiseen toimintaan ja vastata kansainvälisten järjestöjen ja muiden elinten ja kolmansien maiden esittämiin pyyntöihin. Viraston olisi voitava tarjota asianmukaisia tieteellisiä ja näyttöön perustuvia välineitä unionin huumepolitiikan ulkoisen ulottuvuuden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon sekä unionin merkittävään tehtävään monenvälisellä tasolla perussopimuksia noudattaen keinona varmistaa unionin huumepolitiikan tehokas ja johdonmukainen täytäntöönpano sisäisesti ja kansainvälisellä tasolla. Tämän alan työn olisi perustuttava viraston kehittämään kansainvälisen yhteistyön kehykseen. Kansainvälisen yhteistyön kehyksen olisi oltava perussopimusten ja kansainvälistä yhteistyötä koskevien unionin painopisteiden mukainen, ja siinä olisi seurattava asiaankuuluvia Yhdistyneiden kansakuntien välineitä. Viraston olisi tarkistettava kansainvälisen yhteistyön kehystä säännöllisesti sen varmistamiseksi, että se vastaa asianmukaisesti kansainvälistä kehitystä ja prioriteetteja. |
| --- | --- |

(29)

Kansainvälisen yhteistyön olisi oltava osa viraston keskeisiä tehtäviä, ja niihin liittyvät vastuualueet olisi määritettävä selkeästi, jotta virasto voisi osallistua täysipainoisesti tällaiseen toimintaan ja vastata kansainvälisten järjestöjen ja muiden elinten ja kolmansien maiden esittämiin pyyntöihin. Viraston olisi voitava tarjota asianmukaisia tieteellisiä ja näyttöön perustuvia välineitä unionin huumepolitiikan ulkoisen ulottuvuuden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon sekä unionin merkittävään tehtävään monenvälisellä tasolla perussopimuksia noudattaen keinona varmistaa unionin huumepolitiikan tehokas ja johdonmukainen täytäntöönpano sisäisesti ja kansainvälisellä tasolla. Tämän alan työn olisi perustuttava viraston kehittämään kansainvälisen yhteistyön kehykseen. Kansainvälisen yhteistyön kehyksen olisi oltava perussopimusten ja kansainvälistä yhteistyötä koskevien unionin painopisteiden mukainen, ja siinä olisi seurattava asiaankuuluvia Yhdistyneiden kansakuntien välineitä. Viraston olisi tarkistettava kansainvälisen yhteistyön kehystä säännöllisesti sen varmistamiseksi, että se vastaa asianmukaisesti kansainvälistä kehitystä ja prioriteetteja.

| (30) | Jotta turvallisuus- ja terveystutkimukseen suunnatun unionin rahoituksen koko potentiaali voitaisiin hyödyntää ja sen avulla vastata huumepolitiikan tarpeisiin, viraston olisi avustettava komissiota keskeisten tutkimusaiheiden määrittämisessä sekä viraston tavoitteiden kannalta merkityksellisten unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien laatimisessa ja täytäntöönpanossa. Kun virasto avustaa komissiota keskeisten tutkimusaiheiden määrittämisessä tai unionin puiteohjelman laatimisessa ja täytäntöönpanossa, se ei saisi saada rahoitusta kyseisestä ohjelmasta ja sen olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet mahdollisten eturistiriitojen välttämiseksi. Viraston olisi osallistuttava tutkimusta ja innovointia koskeviin unionin laajuisiin aloitteisiin sen varmistamiseksi, että sen toiminnassa tarvittavia teknologioita kehitetään ja saadaan käyttöön. Suunnitellut tutkimus- ja innovointitoimet olisi esitettävä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, joka sisältää viraston monivuotisen ja vuotuisen työohjelman. |
| --- | --- |

(30)

Jotta turvallisuus- ja terveystutkimukseen suunnatun unionin rahoituksen koko potentiaali voitaisiin hyödyntää ja sen avulla vastata huumepolitiikan tarpeisiin, viraston olisi avustettava komissiota keskeisten tutkimusaiheiden määrittämisessä sekä viraston tavoitteiden kannalta merkityksellisten unionin tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmien laatimisessa ja täytäntöönpanossa. Kun virasto avustaa komissiota keskeisten tutkimusaiheiden määrittämisessä tai unionin puiteohjelman laatimisessa ja täytäntöönpanossa, se ei saisi saada rahoitusta kyseisestä ohjelmasta ja sen olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet mahdollisten eturistiriitojen välttämiseksi. Viraston olisi osallistuttava tutkimusta ja innovointia koskeviin unionin laajuisiin aloitteisiin sen varmistamiseksi, että sen toiminnassa tarvittavia teknologioita kehitetään ja saadaan käyttöön. Suunnitellut tutkimus- ja innovointitoimet olisi esitettävä yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa, joka sisältää viraston monivuotisen ja vuotuisen työohjelman.

| (31) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina viraston hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti valvoa sen toimintaa. Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet olisi nimitettävä ottaen huomioon heidän asiaankuuluvat johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaitonsa. Varajäsenten olisi toimittava varsinaisina jäseninä näiden poissa ollessa. Varajäsenet voivat myös osallistua kokouksiin jäsenen läsnä ollessa ilman, että heidän läsnäolostaan aiheutuu virastolle lisäkustannuksia, ja osallistumatta äänestyksiin. |
| --- | --- |

(31)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina viraston hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti valvoa sen toimintaa. Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet olisi nimitettävä ottaen huomioon heidän asiaankuuluvat johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaitonsa. Varajäsenten olisi toimittava varsinaisina jäseninä näiden poissa ollessa. Varajäsenet voivat myös osallistua kokouksiin jäsenen läsnä ollessa ilman, että heidän läsnäolostaan aiheutuu virastolle lisäkustannuksia, ja osallistumatta äänestyksiin.

| (32) | Hallintoneuvostolle olisi annettava tarvittavat valtuudet erityisesti hyväksyä talousarvio, asianmukaiset varainhoitoa koskevat säännöt ja suunnitteluasiakirjat sekä konsolidoitu vuosikertomus. Viraston riippumattoman toiminnan ja eheyden varmistamiseksi hallintoneuvoston olisi myös hyväksyttävä säännöt, jotka koskevat sen jäsenten, johtokunnan jäsenten, tiedekomitean jäsenten, huumeita ja huumeriippuvuutta käsittelevän eurooppalaisen tietoverkoston, jäljempänä ’Reitox-verkosto’, jäsenten, kansallisten asiantuntijoiden ja muun sellaisen henkilöstön, joka ei ole viraston palveluksessa, eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallintaa. On tärkeää, että virasto näin toimiessaan ottaa asianmukaisesti huomioon asiaa koskevat suositukset ja suuntaviivat, erityisesti Euroopan oikeusasiamiehen suositukset ja suuntaviivat sekä eturistiriitojen ehkäisemisestä ja hallinnasta EU:n erillisvirastoissa 10 päivänä joulukuuta 2013 annetut komission suuntaviivat. Hallintoneuvoston olisi käytettävä nimittävän viranomaisen toimivaltaa suhteessa viraston henkilöstöön, pääjohtaja mukaan lukien. |
| --- | --- |

(32)

Hallintoneuvostolle olisi annettava tarvittavat valtuudet erityisesti hyväksyä talousarvio, asianmukaiset varainhoitoa koskevat säännöt ja suunnitteluasiakirjat sekä konsolidoitu vuosikertomus. Viraston riippumattoman toiminnan ja eheyden varmistamiseksi hallintoneuvoston olisi myös hyväksyttävä säännöt, jotka koskevat sen jäsenten, johtokunnan jäsenten, tiedekomitean jäsenten, huumeita ja huumeriippuvuutta käsittelevän eurooppalaisen tietoverkoston, jäljempänä ’Reitox-verkosto’, jäsenten, kansallisten asiantuntijoiden ja muun sellaisen henkilöstön, joka ei ole viraston palveluksessa, eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallintaa. On tärkeää, että virasto näin toimiessaan ottaa asianmukaisesti huomioon asiaa koskevat suositukset ja suuntaviivat, erityisesti Euroopan oikeusasiamiehen suositukset ja suuntaviivat sekä eturistiriitojen ehkäisemisestä ja hallinnasta EU:n erillisvirastoissa 10 päivänä joulukuuta 2013 annetut komission suuntaviivat. Hallintoneuvoston olisi käytettävä nimittävän viranomaisen toimivaltaa suhteessa viraston henkilöstöön, pääjohtaja mukaan lukien.

| (33) | On tärkeää, että kaikki hallintoneuvostossa edustettuina olevat osapuolet pyrkivät edistämään sitä, että hallintoneuvoston työskentelyssä on edustettuna ja osallisena monia eri näkökulmia ja kokemuksia, samalla kun varmistetaan työn jatkuvuus tässä rakenteessa. Kaikkien osapuolten olisi pyrittävä sukupuolten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. |
| --- | --- |

(33)

On tärkeää, että kaikki hallintoneuvostossa edustettuina olevat osapuolet pyrkivät edistämään sitä, että hallintoneuvoston työskentelyssä on edustettuna ja osallisena monia eri näkökulmia ja kokemuksia, samalla kun varmistetaan työn jatkuvuus tässä rakenteessa. Kaikkien osapuolten olisi pyrittävä sukupuolten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa.

| (34) | Hallintoneuvostolla olisi oltava päätösten valmistelussa apunaan viraston johtokunta. Viraston johdossa olisi oltava pääjohtaja. Hallintoneuvoston ja pääjohtajan apuna viraston toimintaan liittyvissä tieteellisissä kysymyksissä olisi oltava tiedekomitea. |
| --- | --- |

(34)

Hallintoneuvostolla olisi oltava päätösten valmistelussa apunaan viraston johtokunta. Viraston johdossa olisi oltava pääjohtaja. Hallintoneuvoston ja pääjohtajan apuna viraston toimintaan liittyvissä tieteellisissä kysymyksissä olisi oltava tiedekomitea.

| (35) | Hallintoneuvoston olisi nimitettävä pääjohtaja komission järjestämän ja hallinnoiman avoimen ja läpinäkyvän valintamenettelyn perusteella. EMCDDA:n pääjohtajan nimittämisessä noudatetun käytännön mukaisesti komission olisi harkittava hallintoneuvoston edustajan ottamista mukaan nimitysmenettelyyn tarkkailijana. Arviointiin, jonka komissio tekee pääjohtajan ensimmäisen viisivuotisen toimikauden päättyessä, olisi sisällyttävä pääjohtajan suoriutumista koskevat hallintoneuvoston ennakkoon esittämät näkemykset. |
| --- | --- |

(35)

Hallintoneuvoston olisi nimitettävä pääjohtaja komission järjestämän ja hallinnoiman avoimen ja läpinäkyvän valintamenettelyn perusteella. EMCDDA:n pääjohtajan nimittämisessä noudatetun käytännön mukaisesti komission olisi harkittava hallintoneuvoston edustajan ottamista mukaan nimitysmenettelyyn tarkkailijana. Arviointiin, jonka komissio tekee pääjohtajan ensimmäisen viisivuotisen toimikauden päättyessä, olisi sisällyttävä pääjohtajan suoriutumista koskevat hallintoneuvoston ennakkoon esittämät näkemykset.

| (36) | On tärkeää, että virastolla on asianmukaiset resurssit tämän asetuksen mukaisten tehtäviensä hoitamiseen, sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen ja vastuualueidensa hoitamiseen, ja sille olisi myönnettävä itsenäisesti käytettävät määrärahat, jotka vastaavat sen tehtävää. Se olisi rahoitettava pääasiassa unionin yleisestä talousarviosta. Unionin talousarviomenettelyä olisi noudatettava unionin rahoitusosuuden ja muiden unionin yleisestä talousarviosta maksettavien avustusten osalta. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava viraston tilintarkastus. |
| --- | --- |

(36)

On tärkeää, että virastolla on asianmukaiset resurssit tämän asetuksen mukaisten tehtäviensä hoitamiseen, sille asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen ja vastuualueidensa hoitamiseen, ja sille olisi myönnettävä itsenäisesti käytettävät määrärahat, jotka vastaavat sen tehtävää. Se olisi rahoitettava pääasiassa unionin yleisestä talousarviosta. Unionin talousarviomenettelyä olisi noudatettava unionin rahoitusosuuden ja muiden unionin yleisestä talousarviosta maksettavien avustusten osalta. Tilintarkastustuomioistuimen olisi suoritettava viraston tilintarkastus.

| (37) | Virastolle olisi annettava mahdollisuus tarjota tässä asetuksessa säädettyjen perustehtäviensä lisäksi lisäpalveluja maksuja vastaan, jotta jäsenvaltioita ja muita sidosryhmiä voidaan tukea lisää huumeilmiön ymmärtämisessä ja käsittelemisessä. Viraston perimien maksujen laskentamenetelmän olisi oltava avoin. Viraston perimien maksujen olisi katettava kaikki tarjottuihin palveluihin liittyvien toimien tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien henkilöstö- ja toimintakustannukset. Jos maksuja on peritty varainhoitovuoden aikana, viraston alustavaan tilinpäätökseen olisi liitettävä kyseisiä maksuja koskeva kertomus. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaisi myös tällaiset kertomukset. Maksut olisi asetettava tasolle, jolla vältetään alijäämä tai merkittävä ylijäämän kertyminen, ja niitä olisi tarkistettava, jos näin ei ole. |
| --- | --- |

(37)

Virastolle olisi annettava mahdollisuus tarjota tässä asetuksessa säädettyjen perustehtäviensä lisäksi lisäpalveluja maksuja vastaan, jotta jäsenvaltioita ja muita sidosryhmiä voidaan tukea lisää huumeilmiön ymmärtämisessä ja käsittelemisessä. Viraston perimien maksujen laskentamenetelmän olisi oltava avoin. Viraston perimien maksujen olisi katettava kaikki tarjottuihin palveluihin liittyvien toimien tarjoamisesta aiheutuvat kustannukset, mukaan lukien henkilöstö- ja toimintakustannukset. Jos maksuja on peritty varainhoitovuoden aikana, viraston alustavaan tilinpäätökseen olisi liitettävä kyseisiä maksuja koskeva kertomus. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaisi myös tällaiset kertomukset. Maksut olisi asetettava tasolle, jolla vältetään alijäämä tai merkittävä ylijäämän kertyminen, ja niitä olisi tarkistettava, jos näin ei ole.

| (38) | Pääjohtajan olisi esitettävä viraston vuosikertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi voitava pyytää pääjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta. |
| --- | --- |

(38)

Pääjohtajan olisi esitettävä viraston vuosikertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Lisäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi voitava pyytää pääjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta.

| (39) | Virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (6). Viraston olisi oltava toiminnastaan niin avoin kuin mahdollista vaarantamatta toimiensa tavoitteiden saavuttamista. |
| --- | --- |

(39)

Virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (6). Viraston olisi oltava toiminnastaan niin avoin kuin mahdollista vaarantamatta toimiensa tavoitteiden saavuttamista.

| (40) | Virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 (7) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välistä toimielinten sopimusta (8), johon EMCDDA oli jo liittynyt. |
| --- | --- |

(40)

Virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 883/2013 (7) sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välistä toimielinten sopimusta (8), johon EMCDDA oli jo liittynyt.

| (41) | Virasto käsittelee tietoja, jotka edellyttävät erityistä suojaa, kuten Euroopan unionin turvallisuusluokitellut tiedot ja arkaluonteiset turvallisuusluokittelemattomat tiedot. Viraston olisi laadittava tällaisten tietojen salassapitovelvollisuutta ja käsittelyä koskevat säännöt. Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevien sääntöjen olisi oltava johdonmukaisia komission päätösten (EU, Euratom) 2015/443 (9) ja (EU, Euratom) 2015/444 (10) kanssa. Viraston olisi näiden säädösten mukaisesti pidättäydyttävä arkaluonteisten tietojen julkaisemisesta. Sen olisi myös pidättäydyttävä paljastamasta kolmansien osapuolten arkaluonteisia, liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja. |
| --- | --- |

(41)

Virasto käsittelee tietoja, jotka edellyttävät erityistä suojaa, kuten Euroopan unionin turvallisuusluokitellut tiedot ja arkaluonteiset turvallisuusluokittelemattomat tiedot. Viraston olisi laadittava tällaisten tietojen salassapitovelvollisuutta ja käsittelyä koskevat säännöt. Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevien sääntöjen olisi oltava johdonmukaisia komission päätösten (EU, Euratom) 2015/443 (9) ja (EU, Euratom) 2015/444 (10) kanssa. Viraston olisi näiden säädösten mukaisesti pidättäydyttävä arkaluonteisten tietojen julkaisemisesta. Sen olisi myös pidättäydyttävä paljastamasta kolmansien osapuolten arkaluonteisia, liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja.

| (42) | Viraston toiminnan valvomiseksi ja varmistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että viraston toimeksianto mahdollistaa sen, että virasto voi suoriutua huumemarkkinoiden ja -politiikan kehityksen siltä edellyttämistä toimista, viraston toiminnasta olisi tehtävä säännöllisesti ulkoinen arviointi ja sen toimeksiantoa olisi tarvittaessa mukautettava. |
| --- | --- |

(42)

Viraston toiminnan valvomiseksi ja varmistamiseksi sekä sen varmistamiseksi, että viraston toimeksianto mahdollistaa sen, että virasto voi suoriutua huumemarkkinoiden ja -politiikan kehityksen siltä edellyttämistä toimista, viraston toiminnasta olisi tehtävä säännöllisesti ulkoinen arviointi ja sen toimeksiantoa olisi tarvittaessa mukautettava.

| (43) | Viraston olisi tehtävä perusoikeuksia täysimääräisesti noudattaen työohjelmansa täytäntöönpanossa tiivistä yhteistyötä alan kansainvälisten järjestöjen ja muiden valtiollisten ja valtiosta riippumattomien elinten, mukaan luettuna asiaankuuluvat tekniset elimet, kanssa unionissa ja sen ulkopuolella asiaa koskevien perussopimuksen määräysten ja jäsenvaltioiden toimivallan mukaisesti, erityisesti päällekkäisen työn välttämiseksi ja varmistaakseen kaikkien sen toimeksiannon toteuttamisessa tarvittavien tietojen ja välineiden saatavuuden. |
| --- | --- |

(43)

Viraston olisi tehtävä perusoikeuksia täysimääräisesti noudattaen työohjelmansa täytäntöönpanossa tiivistä yhteistyötä alan kansainvälisten järjestöjen ja muiden valtiollisten ja valtiosta riippumattomien elinten, mukaan luettuna asiaankuuluvat tekniset elimet, kanssa unionissa ja sen ulkopuolella asiaa koskevien perussopimuksen määräysten ja jäsenvaltioiden toimivallan mukaisesti, erityisesti päällekkäisen työn välttämiseksi ja varmistaakseen kaikkien sen toimeksiannon toteuttamisessa tarvittavien tietojen ja välineiden saatavuuden.

| (44) | Viraston olisi korvattava EMCDDA ja toimittava sen seuraajana. Siksi sen olisi oltava oikeusseuraaja suhteessa kaikkiin EMCDDA:n sopimuksiin, työsopimukset mukaan lukien, vastuisiin ja sen hankkimaan omaisuuteen. EMCDDA:n ennen 2 päivää heinäkuuta 2024 tekemien kansainvälisten sopimusten olisi pysyttävä voimassa. |
| --- | --- |

(44)

Viraston olisi korvattava EMCDDA ja toimittava sen seuraajana. Siksi sen olisi oltava oikeusseuraaja suhteessa kaikkiin EMCDDA:n sopimuksiin, työsopimukset mukaan lukien, vastuisiin ja sen hankkimaan omaisuuteen. EMCDDA:n ennen 2 päivää heinäkuuta 2024 tekemien kansainvälisten sopimusten olisi pysyttävä voimassa.

| (45) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli perustaa virastoa käsittelemään huumeilmiötä, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(45)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli perustaa virastoa käsittelemään huumeilmiötä, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Viraston tavoitteet ja tehtävät

1 artikla

Viraston perustaminen

1.   Tällä asetuksella perustetaan Euroopan unionin huumevirasto (EUDA), jäljempänä ’virasto’.

2.   Virasto korvaa asetuksella (EY) N:o 1920/2006 perustetun Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen, jäljempänä ’EMCDDA’, ja jatkaa sen toimintaa.

2 artikla

Oikeudellinen asema ja toimipaikka

1.   Virasto on unionin elin, joka on oikeushenkilö.

2.   Virastolla on kussakin jäsenvaltiossa kansallisen lainsäädännön mukainen laajin oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta ja esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.

3.   Viraston kotipaikka on Lissabon, Portugali.

3 artikla

Määritelmät

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’huumeella’ mitä tahansa seuraavista:






  a) | vuonna 1961 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineita koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa ainetta; |
| --- | --- | --- |

1)

’huumeella’ mitä tahansa seuraavista:

a)

vuonna 1961 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, ja vuonna 1971 tehdyn psykotrooppisia aineita koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa ainetta;

| b) | neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS (11) liitteessä lueteltuja aineita; |
| --- | --- |

b)

neuvoston puitepäätöksen 2004/757/YOS (11) liitteessä lueteltuja aineita;

11

| 2) | ’uusilla psykoaktiivisilla aineilla’ puitepäätöksen 2004/757/YOS 1 artiklan 4 alakohdassa määriteltyjä uusia psykoaktiivisia aineita; |
| --- | --- |

2)

’uusilla psykoaktiivisilla aineilla’ puitepäätöksen 2004/757/YOS 1 artiklan 4 alakohdassa määriteltyjä uusia psykoaktiivisia aineita;

| 3) | ’sekakäytöllä’ yhden tai useamman laittoman tai laillisen psykoaktiivisen aineen tai psykoaktiivisen ainetyypin, erityisesti lääkkeiden, alkoholin ja tupakan, käyttöä samanaikaisesti huumeiden käytön kanssa tai lyhyen ajanjakson sisällä huumeiden käytöstä; |
| --- | --- |

3)

’sekakäytöllä’ yhden tai useamman laittoman tai laillisen psykoaktiivisen aineen tai psykoaktiivisen ainetyypin, erityisesti lääkkeiden, alkoholin ja tupakan, käyttöä samanaikaisesti huumeiden käytön kanssa tai lyhyen ajanjakson sisällä huumeiden käytöstä;

| 4) | ’huumausaineiden lähtöaineella’ ainetta, jota valvotaan ja seurataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 273/2004 (12) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 111/2005 (13) mukaisesti; |
| --- | --- |

4)

’huumausaineiden lähtöaineella’ ainetta, jota valvotaan ja seurataan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 273/2004 (12) ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 111/2005 (13) mukaisesti;

12

13

| 5) | ’osallistujamaalla’ jäsenvaltiota tai kolmatta maata, joka on tehnyt unionin kanssa tämän asetuksen 54 artiklan mukaisen sopimuksen; |
| --- | --- |

5)

’osallistujamaalla’ jäsenvaltiota tai kolmatta maata, joka on tehnyt unionin kanssa tämän asetuksen 54 artiklan mukaisen sopimuksen;

| 6) | ’kansainvälisellä järjestöllä’ järjestöä ja sen alaisia elimiä, joihin sovelletaan kansainvälistä julkisoikeutta, tai muuta elintä, joka on perustettu kahden tai useamman maan välisellä sopimuksella tai tällaisen sopimuksen perusteella; |
| --- | --- |

6)

’kansainvälisellä järjestöllä’ järjestöä ja sen alaisia elimiä, joihin sovelletaan kansainvälistä julkisoikeutta, tai muuta elintä, joka on perustettu kahden tai useamman maan välisellä sopimuksella tai tällaisen sopimuksen perusteella;

| 7) | ’Yhdistyneiden kansakuntien huumausainesopimuksilla’ vuonna 1961 tehtyä Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimusta, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, vuonna 1971 tehtyä psykotrooppisia aineita koskevaa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta sekä vuonna 1988 tehtyä Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan; |
| --- | --- |

7)

’Yhdistyneiden kansakuntien huumausainesopimuksilla’ vuonna 1961 tehtyä Yhdistyneiden kansakuntien huumausaineyleissopimusta, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, vuonna 1971 tehtyä psykotrooppisia aineita koskevaa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta sekä vuonna 1988 tehtyä Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan;

| 8) | ’Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmällä’ Yhdistyneiden kansakuntien huumausainesopimuksilla perustettua valvontajärjestelmää. |
| --- | --- |

8)

’Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmällä’ Yhdistyneiden kansakuntien huumausainesopimuksilla perustettua valvontajärjestelmää.

4 artikla

Viraston yleinen tehtävä

1.   Viraston tehtävä on

| a) | antaa unionille ja sen jäsenvaltioille tosiasioihin perustuvaa, puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa, ennakkovaroituksia ja riskiarvioita unionin tasolla huumeista, huumeidenkäytöstä, huumeidenkäyttöhäiriöistä ja huumeriippuvuuksista, ehkäisystä, hoidosta, riskien ja haittojen vähentämisestä, kuntoutuksesta, sosiaalisesta kuntoutuksesta ja toipumisesta, huumemarkkinoista ja huumeiden tarjonnasta, mukaan lukien laiton tuotanto ja kauppa, ja muista merkityksellisistä huumeisiin liittyvistä kysymyksistä ja niiden seurauksista; ja |
| --- | --- |

a)

antaa unionille ja sen jäsenvaltioille tosiasioihin perustuvaa, puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa, ennakkovaroituksia ja riskiarvioita unionin tasolla huumeista, huumeidenkäytöstä, huumeidenkäyttöhäiriöistä ja huumeriippuvuuksista, ehkäisystä, hoidosta, riskien ja haittojen vähentämisestä, kuntoutuksesta, sosiaalisesta kuntoutuksesta ja toipumisesta, huumemarkkinoista ja huumeiden tarjonnasta, mukaan lukien laiton tuotanto ja kauppa, ja muista merkityksellisistä huumeisiin liittyvistä kysymyksistä ja niiden seurauksista; ja

| b) | suosittaa asianmukaisia ja konkreettisia näyttöön perustuvia käytännön toimia, jotta voidaan vastata tehokkaasti ja ajoissa haasteisiin, jotka liittyvät huumeisiin, huumeidenkäyttöön, huumeidenkäyttöhäiriöihin ja huumeriippuvuuksiin, ehkäisyyn, hoitoon, riskien ja haittojen vähentämiseen, kuntoutukseen, sosiaaliseen kuntoutukseen ja toipumiseen, huumemarkkinoihin ja huumeiden tarjontaan, mukaan lukien laiton tuotanto ja kauppa, ja muihin merkityksellisiin huumeisiin liittyviin kysymyksiin ja niiden seurauksiin. |
| --- | --- |

b)

suosittaa asianmukaisia ja konkreettisia näyttöön perustuvia käytännön toimia, jotta voidaan vastata tehokkaasti ja ajoissa haasteisiin, jotka liittyvät huumeisiin, huumeidenkäyttöön, huumeidenkäyttöhäiriöihin ja huumeriippuvuuksiin, ehkäisyyn, hoitoon, riskien ja haittojen vähentämiseen, kuntoutukseen, sosiaaliseen kuntoutukseen ja toipumiseen, huumemarkkinoihin ja huumeiden tarjontaan, mukaan lukien laiton tuotanto ja kauppa, ja muihin merkityksellisiin huumeisiin liittyviin kysymyksiin ja niiden seurauksiin.

2.   Tehtäviään suorittaessaan virasto varmistaa perusoikeuksien ja tietosuojasääntöjen täysimääräisen noudattamisen ja omaksuu huumeilmiöön näyttöön perustuvan, integroidun, tasapainoisen ja monialaisen lähestymistavan. Tähän lähestymistapaan sisällytetään ihmisoikeuksia, sukupuolta, sukupuolten tasa-arvoa, ikää, terveyttä ja terveyden tasapuolisuutta koskeva sekä sosiaalinen näkökulma.

5 artikla

Erityistehtävät

1.   Edellä 4 artiklan 1 kohdassa säädetyn yleisen tehtävän toteuttamiseksi virastolla on seuraavat erityistehtävät:

| a) | seurantatehtävät, kuten:






  i) | tietojen kerääminen ja analysointi 6 artiklan 1 kohdan nojalla; |
| --- | --- | --- |

a)

seurantatehtävät, kuten:

i)

tietojen kerääminen ja analysointi 6 artiklan 1 kohdan nojalla;

| ii) | tietojen ja analyysien tulosten jakaminen 6 artiklan 5 kohdan nojalla; ja |
| --- | --- |

ii)

tietojen ja analyysien tulosten jakaminen 6 artiklan 5 kohdan nojalla; ja

| iii) | huumeilmiön seuranta, joka kattaa terveys-, ihmisoikeus-, sosiaaliset ja turvallisuusnäkökohdat, 7 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

iii)

huumeilmiön seuranta, joka kattaa terveys-, ihmisoikeus-, sosiaaliset ja turvallisuusnäkökohdat, 7 artiklan nojalla;

| b) | valmiustehtävät, kuten:






  i) | uusia psykoaktiivisia aineita koskeva tietojenvaihto ja varhaisvaroitusjärjestelmä, mukaan lukien alustavien raporttien ja riskinarviointien laatiminen, 8–11 artiklan nojalla; |
| --- | --- | --- |

b)

valmiustehtävät, kuten:

i)

uusia psykoaktiivisia aineita koskeva tietojenvaihto ja varhaisvaroitusjärjestelmä, mukaan lukien alustavien raporttien ja riskinarviointien laatiminen, 8–11 artiklan nojalla;

| ii) | terveys- ja turvallisuusuhkien arviointi ja niihin varautuminen 12 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

ii)

terveys- ja turvallisuusuhkien arviointi ja niihin varautuminen 12 artiklan nojalla;

| iii) | eurooppalaisen huumevaroitusjärjestelmän perustaminen ja käyttö 13 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

iii)

eurooppalaisen huumevaroitusjärjestelmän perustaminen ja käyttö 13 artiklan nojalla;

| iv) | huumausaineiden lähtöaineiden väärään tarkoitukseen kulkeutumiseen ja niiden laittomaan kauppaan liittyvän kehityksen seuranta ja osallistuminen huumausaineiden lähtöaineita koskevan unionin oikeuden täytäntöönpanoon 14 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

iv)

huumausaineiden lähtöaineiden väärään tarkoitukseen kulkeutumiseen ja niiden laittomaan kauppaan liittyvän kehityksen seuranta ja osallistuminen huumausaineiden lähtöaineita koskevan unionin oikeuden täytäntöönpanoon 14 artiklan nojalla;

| v) | rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkoston perustaminen ja sen ylläpitäminen 15 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

v)

rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkoston perustaminen ja sen ylläpitäminen 15 artiklan nojalla;

| c) | osaamisen kehittämistehtävät, kuten:






  i) | näyttöön perustuvien toimenpiteiden, parhaiden käytäntöjen ja tiedotustoimien laatiminen ja edistäminen 16 artiklan nojalla; |
| --- | --- | --- |

c)

osaamisen kehittämistehtävät, kuten:

i)

näyttöön perustuvien toimenpiteiden, parhaiden käytäntöjen ja tiedotustoimien laatiminen ja edistäminen 16 artiklan nojalla;

| ii) | kansallisten toimenpiteiden arviointi 17 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

ii)

kansallisten toimenpiteiden arviointi 17 artiklan nojalla;

| iii) | jäsenvaltioiden tukeminen 18 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

iii)

jäsenvaltioiden tukeminen 18 artiklan nojalla;

| iv) | koulutus 19 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

iv)

koulutus 19 artiklan nojalla;

| v) | kansainvälinen yhteistyö ja tekninen apu 20 artiklan nojalla; |
| --- | --- |

v)

kansainvälinen yhteistyö ja tekninen apu 20 artiklan nojalla;

| vi) | tutkimus- ja innovointitoimet 21 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

vi)

tutkimus- ja innovointitoimet 21 artiklan nojalla.

2.   Virasto perustaa 32 artiklassa tarkoitetun huumeita ja huumeriippuvuutta käsittelevän eurooppalaisen tietoverkoston, jäljempänä ’Reitox-verkosto’, ja koordinoi sen toimintaa neuvotellen ja yhteistyössä osallistujamaiden toimivaltaisten viranomaisten ja järjestöjen kanssa.

3.   Virasto toimii 1 kohdassa säädettyjä erityistehtäviä suorittaessaan avoimesti, objektiivisesti, tasapuolisesti ja vankalta tieteelliseltä pohjalta.

4.   Virasto tukee ja parantaa kansallisen ja unionin toiminnan koordinointia omilla toimialoillaan. Virasto helpottaa tietojenvaihtoa päätöksentekijöiden, tutkijoiden, asiantuntijoiden ja huumeisiin liittyviä kysymyksiä valtiollisissa ja valtiosta riippumattomissa organisaatioissa käsittelevien tahojen välillä.

5.   Virasto tukee tarvittaessa komissiota, jäsenvaltioita ja muita sovellettavissa unionin huumeisiin liittyvissä strategia-asiakirjoissa yksilöityjä asiaankuuluvia sidosryhmiä näiden strategia-asiakirjojen täytäntöönpanossa.

6.   Virasto voi 1 kohdassa säädettyjä erityistehtäviä suorittaessaan

| a) | järjestää asiantuntijakokouksia; |
| --- | --- |

a)

järjestää asiantuntijakokouksia;

| b) | perustaa tilapäisiä työryhmiä; ja |
| --- | --- |

b)

perustaa tilapäisiä työryhmiä; ja

| c) | tarvittaessa rahoittaa hankkeita. |
| --- | --- |

c)

tarvittaessa rahoittaa hankkeita.

Kun virasto järjestää kokouksia, perustaa työryhmiä tai rahoittaa hankkeita ensimmäisen alakohdan nojalla, se tiedottaa asiasta Reitox-verkostolle.

7.   Jotta huumeilmiön seuranta, arviointi ja torjunta olisi mahdollisimman tehokasta, virasto tekee 1 kohdassa säädettyjä erityistehtäviä suorittaessaan aktiivisesti yhteistyötä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, mukaan lukien seuraavat:

| a) | muut asiaankuuluvat unionin elimet ja laitokset näiden toimivaltuuksien puitteissa, erityisesti Europol, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1727 (14) perustettu Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust), neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007 (15) perustettu Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/2219 (16) perustettu Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 726/2004 (17) perustettu Euroopan lääkevirasto, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (18) perustettu tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/127 (19) perustettu Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound); |
| --- | --- |

a)

muut asiaankuuluvat unionin elimet ja laitokset näiden toimivaltuuksien puitteissa, erityisesti Europol, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1727 (14) perustettu Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust), neuvoston asetuksella (EY) N:o 168/2007 (15) perustettu Euroopan unionin perusoikeusvirasto, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/2219 (16) perustettu Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL), Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 726/2004 (17) perustettu Euroopan lääkevirasto, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004 (18) perustettu tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2019/127 (19) perustettu Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound);

| b) | muut kansainväliset elimet, toimistot ja virastot, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimisto (UNODC), Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto ja kansainvälinen huumausaineiden valvontalautakunta (INCB); ja |
| --- | --- |

b)

muut kansainväliset elimet, toimistot ja virastot, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimisto (UNODC), Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto ja kansainvälinen huumausaineiden valvontalautakunta (INCB); ja

| c) | tiedeyhteisö ja kansalaisjärjestöt. |
| --- | --- |

c)

tiedeyhteisö ja kansalaisjärjestöt.

8.   Virasto toteuttaa omasta aloitteestaan toimeksiantonsa mukaisia tiedotustoimia. Resurssien osoittaminen tiedotustoimiin ei saa haitata 1 kohdassa säädettyjen erityistehtävien tosiasiallista hoitamista. Virasto toteuttaa tiedotustoimia hallintoneuvoston hyväksymien viestintästrategioiden ja tiedonlevitystä koskevien suunnitelmien mukaisesti. Virasto voi kutsua asiaankuuluvat sidosryhmät, mukaan lukien tiedeyhteisö ja kansalaisjärjestöt, mukaan osallistumaan näiden strategioiden ja suunnitelmien laatimiseen.

II LUKU

Seuranta

6 artikla

Tietojen kerääminen ja levittäminen

1.   Viraston tehtävä on

| a) | kerätä asiaankuuluvaa tietoa, mukaan lukien tiedot, jotka kansalliset yhteyspisteet ovat toimittaneet, jotka perustuvat tutkimukseen, jotka ovat saatavilla avoimista lähteistä ja jotka ovat peräisin unionilta, valtiosta riippumattomista lähteistä ja toimivaltaisilta kansainvälisiltä järjestöiltä ja elimiltä; |
| --- | --- |

a)

kerätä asiaankuuluvaa tietoa, mukaan lukien tiedot, jotka kansalliset yhteyspisteet ovat toimittaneet, jotka perustuvat tutkimukseen, jotka ovat saatavilla avoimista lähteistä ja jotka ovat peräisin unionilta, valtiosta riippumattomista lähteistä ja toimivaltaisilta kansainvälisiltä järjestöiltä ja elimiltä;

| b) | kerätä tietoa, jota tarvitaan sekakäytön ja sen seurausten seurantaan 7 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla; |
| --- | --- |

b)

kerätä tietoa, jota tarvitaan sekakäytön ja sen seurausten seurantaan 7 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla;

| c) | kerätä yhteistyössä Europolin kanssa kansallisilta yhteyspisteiltä tietoa uusista psykoaktiivisista aineista ja toimittaa nämä tiedot ilman aiheetonta viivytystä kansallisille yhteyspisteille, Europolin kansallisille yksiköille ja komissiolle; |
| --- | --- |

c)

kerätä yhteistyössä Europolin kanssa kansallisilta yhteyspisteiltä tietoa uusista psykoaktiivisista aineista ja toimittaa nämä tiedot ilman aiheetonta viivytystä kansallisille yhteyspisteille, Europolin kansallisille yksiköille ja komissiolle;

| d) | kerätä ja analysoida tietoa huumausaineiden lähtöaineista ja huumausaineiden lähtöaineiden kulkeutumisesta väärään tarkoitukseen ja niiden laittomasta kaupasta; |
| --- | --- |

d)

kerätä ja analysoida tietoa huumausaineiden lähtöaineista ja huumausaineiden lähtöaineiden kulkeutumisesta väärään tarkoitukseen ja niiden laittomasta kaupasta;

| e) | toteuttaa ja teettää tutkimuksia ja seurantatutkimuksia, selvityksiä, toteutettavuustutkimuksia ja pilottihankkeita, jotka ovat tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi; |
| --- | --- |

e)

toteuttaa ja teettää tutkimuksia ja seurantatutkimuksia, selvityksiä, toteutettavuustutkimuksia ja pilottihankkeita, jotka ovat tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi;

| f) | parantaa tietojen vertailukelpoisuutta, puolueettomuutta ja luotettavuutta unionin tasolla laatimalla yhteistyössä kansallisten yhteyspisteiden kanssa indikaattoreita ja yhteisiä ei-sitovia standardeja, jotta jäsenvaltiot ja unioni käyttäisivät yhtenäisempiä mittausmenetelmiä; virasto voi suositella tällaisten yhteisten ei-sitovien standardien noudattamista; |
| --- | --- |

f)

parantaa tietojen vertailukelpoisuutta, puolueettomuutta ja luotettavuutta unionin tasolla laatimalla yhteistyössä kansallisten yhteyspisteiden kanssa indikaattoreita ja yhteisiä ei-sitovia standardeja, jotta jäsenvaltiot ja unioni käyttäisivät yhtenäisempiä mittausmenetelmiä; virasto voi suositella tällaisten yhteisten ei-sitovien standardien noudattamista;

| g) | tehdä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten sekä kansainvälisten järjestöjen ja elinten, erityisesti UNODC:n ja INCB:n, kanssa helpottaakseen ilmoitusten toimittamista ja välttääkseen jäsenvaltioille aiheutuvan tarpeettoman rasitteen. |
| --- | --- |

g)

tehdä tiivistä yhteistyötä asiaankuuluvien unionin elinten ja laitosten sekä kansainvälisten järjestöjen ja elinten, erityisesti UNODC:n ja INCB:n, kanssa helpottaakseen ilmoitusten toimittamista ja välttääkseen jäsenvaltioille aiheutuvan tarpeettoman rasitteen.

2.   Virasto kerää asiaankuuluvat kansalliset tiedot kansallisten yhteyspisteiden kautta. Ennen tietojen keräämistä virasto ja kansalliset yhteyspisteet keskustelevat ja sopivat kansallisesta raportointipaketista. Virasto voi käyttää muita kansallisia tiedon lähteitä. Kun virasto käyttää tällaisia muita lähteitä, se tiedottaa asiasta asianomaisille kansallisille yhteyspisteille asianmukaisesti. Kerätyt tiedot on mahdollisuuksien mukaan eriteltävä biologisen ja, jos mahdollista, sosiaalisen sukupuolen mukaan. Tällaisissa tiedoissa on otettava huomioon huumepolitiikan sukupuolisensitiiviset näkökohdat.

3.   Virasto kehittää toimeksiantonsa puitteissa tiedonkeruumenetelmiä ja sitä koskevia lähestymistapoja, myös ulkoisten kumppaneiden kanssa toteutettavien hankkeiden avulla.

4.   Virasto kehittää tarvittavia digitaalisia ratkaisuja tietojen keräämistä, validointia, analysointia, raportointia, hallinnointia ja vaihtamista varten, myös automaattisesti.

5.   Virasto jakaa tietoa

| a) | asettamalla tuottamaansa, muun muassa uusia kehityskulkuja ja muuttuvia suuntauksia koskevaa tietoa unionin, jäsenvaltioiden ja muiden intressitahojen saataville; |
| --- | --- |

a)

asettamalla tuottamaansa, muun muassa uusia kehityskulkuja ja muuttuvia suuntauksia koskevaa tietoa unionin, jäsenvaltioiden ja muiden intressitahojen saataville;

| b) | jakelemalla laajasti analyysejään, päätelmiään ja raporttejaan muun muassa tiedeyhteisölle, kansalaisjärjestöille ja asianomaisille yhteisöille, myös huumeita käyttäville henkilöille, poikkeuksena kuitenkin 49 artiklassa tarkoitetut turvallisuusluokitellut tiedot ja arkaluonteiset turvallisuusluokittelemattomat tiedot; |
| --- | --- |

b)

jakelemalla laajasti analyysejään, päätelmiään ja raporttejaan muun muassa tiedeyhteisölle, kansalaisjärjestöille ja asianomaisille yhteisöille, myös huumeita käyttäville henkilöille, poikkeuksena kuitenkin 49 artiklassa tarkoitetut turvallisuusluokitellut tiedot ja arkaluonteiset turvallisuusluokittelemattomat tiedot;

| c) | julkaisemalla keräämänsä tietojen perusteella säännöllisen raportin huumeilmiön tilasta ja sen uusista suuntauksista; |
| --- | --- |

c)

julkaisemalla keräämänsä tietojen perusteella säännöllisen raportin huumeilmiön tilasta ja sen uusista suuntauksista;

| d) | perustamalla ja asettamalla käyttöön avoimen tieteellisen lähdeaineistokokoelman; |
| --- | --- |

d)

perustamalla ja asettamalla käyttöön avoimen tieteellisen lähdeaineistokokoelman;

| e) | tarjoamalla tietoa laatuvaatimuksista, näyttöön perustuvista parhaista käytännöistä, innovatiivisista lähestymistavoista ja toteutuskelpoisista tutkimustuloksista jäsenvaltioissa ja helpottamalla tällaisia vaatimuksia ja käytäntöjä koskevien tietojen jakamista ja niiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

e)

tarjoamalla tietoa laatuvaatimuksista, näyttöön perustuvista parhaista käytännöistä, innovatiivisista lähestymistavoista ja toteutuskelpoisista tutkimustuloksista jäsenvaltioissa ja helpottamalla tällaisia vaatimuksia ja käytäntöjä koskevien tietojen jakamista ja niiden täytäntöönpanoa.

6.   Virasto voi tarvittaessa jakaa tietoja, jotka on eritelty erityisesti jäsenvaltion, iän, biologisen ja sosiaalisen sukupuolen, vammaisuuden ja sosioekonomisen aseman mukaan, asiaa koskevan unionin lainsäädännön, erityisesti tietosuojalainsäädännön, mukaisesti.

7.   Kun virasto jakaa tietoja 5 kohdan nojalla, se viittaa niiden lähteisiin.

8.   Virasto ei jakele tai välitä tietoja, joiden perusteella on mahdollista tunnistaa henkilöitä tai pieniä henkilöryhmiä.

7 artikla

Huumeilmiön seuranta ja parhaiden käytäntöjen jakaminen

1.   Viraston tehtävänä on seurata

| a) | huumeilmiötä unionissa kokonaisvaltaisesti epidemiologisilla ja muilla indikaattoreilla, jotka kattavat ilmiön terveys-, ihmisoikeus-, sosiaaliset ja turvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien sovellettavien unionin huumeisiin liittyvien strategia-asiakirjojen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

a)

huumeilmiötä unionissa kokonaisvaltaisesti epidemiologisilla ja muilla indikaattoreilla, jotka kattavat ilmiön terveys-, ihmisoikeus-, sosiaaliset ja turvallisuusnäkökohdat, mukaan lukien sovellettavien unionin huumeisiin liittyvien strategia-asiakirjojen täytäntöönpano;

| b) | näyttöön perustuvia parhaita käytäntöjä ja innovatiivisia lähestymistapoja, jotka koskevat terveyteen, ihmisoikeuksiin, sosiaalisiin näkökohtiin, turvallisuuteen tai turvatoimiin liittyviä vastatoimia; |
| --- | --- |

b)

näyttöön perustuvia parhaita käytäntöjä ja innovatiivisia lähestymistapoja, jotka koskevat terveyteen, ihmisoikeuksiin, sosiaalisiin näkökohtiin, turvallisuuteen tai turvatoimiin liittyviä vastatoimia;

| c) | huumeiden käyttöä, huumeidenkäyttöhäiriöitä, huumeriippuvuutta ja siihen liittyviä terveysriskejä, huumehaittoja, huumeidenkäyttöön liittyvää riskikäyttäytymistä sekä uusia suuntauksia näillä aloilla; |
| --- | --- |

c)

huumeiden käyttöä, huumeidenkäyttöhäiriöitä, huumeriippuvuutta ja siihen liittyviä terveysriskejä, huumehaittoja, huumeidenkäyttöön liittyvää riskikäyttäytymistä sekä uusia suuntauksia näillä aloilla;

| d) | sekakäyttöä ja sen seurauksia, joita ovat erityisesti terveys- ja sosiaalisten ongelmien riskin lisääntyminen, huumeidenkäytön sosiaaliset taustatekijät, huumeidenkäyttöhäiriöt ja riippuvuudet sekä vaikutukset politiikkoihin ja vastatoimiin; |
| --- | --- |

d)

sekakäyttöä ja sen seurauksia, joita ovat erityisesti terveys- ja sosiaalisten ongelmien riskin lisääntyminen, huumeidenkäytön sosiaaliset taustatekijät, huumeidenkäyttöhäiriöt ja riippuvuudet sekä vaikutukset politiikkoihin ja vastatoimiin;

| e) | huumeidenkäyttöä ja sekakäyttöä ja niiden seurauksia ikä- ja sukupuolinäkökulmasta tarkasteltuina, erityisesti niiden vaikutusta sukupuolistuneeseen väkivaltaan; |
| --- | --- |

e)

huumeidenkäyttöä ja sekakäyttöä ja niiden seurauksia ikä- ja sukupuolinäkökulmasta tarkasteltuina, erityisesti niiden vaikutusta sukupuolistuneeseen väkivaltaan;

| f) | huumeilmiön uusia suuntauksia unionissa ja kansainvälisesti siltä osin kuin ne vaikuttavat unioniin; tämän alakohdan mukainen seuranta kattaa huumeiden tarjonnan, mukaan lukien laiton tuotanto ja kauppa ja muut siihen liittyvät rikokset, ja uuden teknologian käytön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden unionin elinten ja laitosten toimeksiantoja; |
| --- | --- |

f)

huumeilmiön uusia suuntauksia unionissa ja kansainvälisesti siltä osin kuin ne vaikuttavat unioniin; tämän alakohdan mukainen seuranta kattaa huumeiden tarjonnan, mukaan lukien laiton tuotanto ja kauppa ja muut siihen liittyvät rikokset, ja uuden teknologian käytön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden unionin elinten ja laitosten toimeksiantoja;

| g) | kaikkia jäsenvaltioiden ilmoittamia uusia psykoaktiivisia aineita yhteistyössä Europolin kanssa ja kansallisten yhteyspisteiden ja Europolin kansallisten yksiköiden tuella; |
| --- | --- |

g)

kaikkia jäsenvaltioiden ilmoittamia uusia psykoaktiivisia aineita yhteistyössä Europolin kanssa ja kansallisten yhteyspisteiden ja Europolin kansallisten yksiköiden tuella;

| h) | huumausaineiden lähtöaineita ja huumausaineiden lähtöaineiden kulkeutumista väärään tarkoitukseen ja niiden laitonta kauppaa; |
| --- | --- |

h)

huumausaineiden lähtöaineita ja huumausaineiden lähtöaineiden kulkeutumista väärään tarkoitukseen ja niiden laitonta kauppaa;

| i) | unionin ja kansallisten huumepolitiikkojen täytäntöönpanoa, myös tällaisten politiikkojen kehittämisen ja riippumattoman arvioinnin tukemiseksi. |
| --- | --- |

i)

unionin ja kansallisten huumepolitiikkojen täytäntöönpanoa, myös tällaisten politiikkojen kehittämisen ja riippumattoman arvioinnin tukemiseksi.

2.   Virasto kartoittaa, tukee ja tarvittaessa kehittää yhdessä näyttöön perustuvia parhaita käytäntöjä ja innovatiivisia lähestymistapoja 1 kohdan mukaisten seurantatoimiensa perusteella. Virasto jakaa tällaisia parhaita käytäntöjä ja lähestymistapoja jäsenvaltioiden kanssa ja helpottaa tällaisten parhaiden käytäntöjen ja lähestymistapojen vaihtamista niiden kesken.

3.   Virasto kehittää välineitä, joiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita seuraamaan ja arvioimaan kansallista toimintapolitiikkaansa yhteistyössä kansallisten yhteyspisteiden kanssa ja komissiota seuraamaan ja arvioimaan unionin toimintapolitiikkoja.

4.   Virasto tekee säännöllistä ennakointia ottaen huomioon käytettävissä olevat tiedot. Se laatii tältä pohjalta mielekkäitä skenaarioita tulevan huumepolitiikan kehittämistä varten.

III LUKU

Valmius

8 artikla

Uusia psykoaktiivisia aineita koskeva tietojenvaihto ja varhaisvaroitusjärjestelmä

1.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että sen kansallinen yhteyspiste ja sen Europolin kansallinen yksikkö toimittavat saatavilla olevat tietonsa uusista psykoaktiivisista aineista ajallaan ja ilman aiheetonta viivytystä virastolle ja Europolille näiden toimeksiannot huomioon ottaen. Kyseisten tietojen on liityttävä näiden aineiden havaitsemiseen ja tunnistamiseen, käyttöön ja käyttötapoihin, valmistukseen, uuttamiseen, jakeluun ja jakelumenetelmiin, laittomaan kauppaan, kaupalliseen, lääketieteelliseen ja tieteelliseen käyttöön sekä mahdollisiin ja todettuihin riskeihin.

2.   Virasto kerää, kokoaa, analysoi ja arvioi yhteistyössä Europolin kanssa tietoja uusista psykoaktiivisista aineista. Se toimittaa kyseiset tiedot ajoissa kansallisille yhteyspisteille, Europolin kansallisille yksiköille ja komissiolle, jotta ne saavat kaikki varhaisvaroitustarkoituksiin tarvittavat tiedot.

Virasto laatii ensimmäisen alakohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella alustavia raportteja tai alustavia yhdistelmäraportteja 9 artiklan nojalla.

9 artikla

Alustava raportti

1.   Jos virasto, komissio tai jäsenvaltioiden enemmistö katsoo, että yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa kerätyt ja tämän tai näiden kanssa jaetut tiedot jostakin uudesta psykoaktiivisesta aineesta antavat aihetta epäillä, että kyseinen uusi psykoaktiivinen aine saattaa aiheuttaa terveydellisiä tai sosiaalisia riskejä unionin tasolla, virasto laatii uudesta psykoaktiivisesta aineesta alustavan raportin.

Ensimmäistä alakohtaa sovellettaessa jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille toivovansa alustavan raportin laatimista. Jos jäsenvaltioiden enemmistö on antanut tällaisen ilmoituksen komissiolle, komissio ohjeistaa virastoa tämän mukaisesti ja ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun alustavan raportin on sisällettävä

| a) | alustavat tiedot sellaisten tapausten luonteesta, määrästä ja laajuudesta, joissa on kyse uuteen psykoaktiiviseen aineeseen mahdollisesti liittyvistä terveydellisistä ja sosiaalisista ongelmista, sekä uuden psykoaktiivisen aineen käyttötavoista; |
| --- | --- |

a)

alustavat tiedot sellaisten tapausten luonteesta, määrästä ja laajuudesta, joissa on kyse uuteen psykoaktiiviseen aineeseen mahdollisesti liittyvistä terveydellisistä ja sosiaalisista ongelmista, sekä uuden psykoaktiivisen aineen käyttötavoista;

| b) | alustava kuvaus uuden psykoaktiivisen aineen kemiallisista ja fysikaalisista ominaisuuksista sekä sen valmistuksessa tai uuttamisessa käytettävistä menetelmistä ja lähtöaineista; |
| --- | --- |

b)

alustava kuvaus uuden psykoaktiivisen aineen kemiallisista ja fysikaalisista ominaisuuksista sekä sen valmistuksessa tai uuttamisessa käytettävistä menetelmistä ja lähtöaineista;

| c) | alustava kuvaus uuden psykoaktiivisen aineen farmakologisista ja toksikologisista ominaisuuksista; |
| --- | --- |

c)

alustava kuvaus uuden psykoaktiivisen aineen farmakologisista ja toksikologisista ominaisuuksista;

| d) | alustavat tiedot rikollisryhmien osallistumisesta uuden psykoaktiivisen aineen valmistukseen tai jakeluun; |
| --- | --- |

d)

alustavat tiedot rikollisryhmien osallistumisesta uuden psykoaktiivisen aineen valmistukseen tai jakeluun;

| e) | tiedot uuden psykoaktiivisen aineen käytöstä ihmisten ja eläinten lääkinnässä, myös ihmisille tai eläimille tarkoitetun lääkkeen vaikuttavana aineena; |
| --- | --- |

e)

tiedot uuden psykoaktiivisen aineen käytöstä ihmisten ja eläinten lääkinnässä, myös ihmisille tai eläimille tarkoitetun lääkkeen vaikuttavana aineena;

| f) | tiedot uuden psykoaktiivisen aineen kaupallisista ja teollisista käyttötarkoituksista, tämän käytön laajuudesta ja aineen käytöstä tieteellisessä tutkimuksessa ja kehittämisessä; |
| --- | --- |

f)

tiedot uuden psykoaktiivisen aineen kaupallisista ja teollisista käyttötarkoituksista, tämän käytön laajuudesta ja aineen käytöstä tieteellisessä tutkimuksessa ja kehittämisessä;

| g) | tiedot siitä, sovelletaanko uuteen psykoaktiiviseen aineeseen jossakin jäsenvaltioissa rajoittavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

g)

tiedot siitä, sovelletaanko uuteen psykoaktiiviseen aineeseen jossakin jäsenvaltioissa rajoittavia toimenpiteitä;

| h) | tiedot siitä, onko uusi psykoaktiivinen aine tällä hetkellä arvioitavana tai onko se jo arvioitu Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä; |
| --- | --- |

h)

tiedot siitä, onko uusi psykoaktiivinen aine tällä hetkellä arvioitavana tai onko se jo arvioitu Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä;

| i) | muut asiaankuuluvat tiedot, jos sellaisia on saatavilla. |
| --- | --- |

i)

muut asiaankuuluvat tiedot, jos sellaisia on saatavilla.

3.   Virasto käyttää 1 kohdassa tarkoitetun alustavan raportin laadinnassa käytettävissään olevia tietoja.

4.   Jos virasto katsoo tarpeelliseksi, se pyytää uudesta psykoaktiivisesta aineesta lisätietoja kansallisilta yhteyspisteiltä. Kansallisten yhteyspisteiden on toimitettava tällaiset tiedot kahden viikon kuluessa tällaisen pyynnön vastaanottamisesta.

5.   Virasto pyytää ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun se aloittaa laatimaan 1 kohdan mukaista alustavaa raporttia, Euroopan lääkevirastoa toimittamaan tietoja siitä, onko uusi psykoaktiivinen aine unionin tai kansallisella tasolla vaikuttava aine jossakin seuraavista:

| a) | ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle on myönnetty myyntilupa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (20), asetuksen (EY) N:o 726/2004 tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 (21) mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle on myönnetty myyntilupa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (20), asetuksen (EY) N:o 726/2004 tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6 (21) mukaisesti;

| b) | ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle on haettu myyntilupaa; |
| --- | --- |

b)

ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle on haettu myyntilupaa;

| c) | ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle myönnetyn myyntiluvan toimivaltainen viranomainen on keskeyttänyt; |
| --- | --- |

c)

ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle myönnetyn myyntiluvan toimivaltainen viranomainen on keskeyttänyt;

| d) | direktiivin 2001/83/EY 5 artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu ihmisille tarkoitettu lääke, jolle ei ole myönnetty myyntilupaa, tai asetuksen (EU) 2019/6112 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti valmistettu ex tempore -eläinlääke; |
| --- | --- |

d)

direktiivin 2001/83/EY 5 artiklan 1 tai 2 kohdassa tarkoitettu ihmisille tarkoitettu lääke, jolle ei ole myönnetty myyntilupaa, tai asetuksen (EU) 2019/6112 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti valmistettu ex tempore -eläinlääke;

| e) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/20/EY 2 artiklan d alakohdassa määritelty tutkimuslääke (22). |
| --- | --- |

e)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/20/EY 2 artiklan d alakohdassa määritelty tutkimuslääke (22).

Jos ensimmäisen alakohdan nojalla toimitetut tiedot liittyvät jäsenvaltioiden myöntämiin myyntilupiin, asianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot Euroopan lääkevirastolle sen pyynnöstä.

6.   Virasto pyytää ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun se aloittaa laatimaan 1 kohdan mukaista alustavaa raporttia, Europolia toimittamaan tietoja rikollisryhmien osallistumisesta uuden psykoaktiivisen aineen valmistukseen, jakeluun ja jakelumenetelmiin, laittomaan kauppaan sekä mahdolliseen käyttöön.

7.   Virasto pyytää ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun se aloittaa laatimaan 1 kohdan mukaista alustavaa raporttia, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1907/2006 (23) perustettua Euroopan kemikaalivirastoa, Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskusta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 178/2002 (24) perustettua Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista toimittamaan niillä olevat tiedot uudesta psykoaktiivisesta aineesta.

8.   Viraston ja tämän artiklan 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitettujen unionin erillisvirastojen välisestä yhteistyöstä määrätään tarkemmin työjärjestelyissä. Tällaisista työjärjestelyistä sovitaan 53 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

9.   Virasto noudattaa sille ilmoitettujen tietojen käytölle asetettuja ehtoja, mukaan lukien asiakirjojen ja tietojen saatavuutta, tietoturvaa ja luottamuksellisten tietojen, muun muassa arkaluonteisten ja liikesalaisuuden piiriin kuuluvien kolmansien osapuolten tietojen, suojaamista koskevia ehtoja.

10.   Virasto toimittaa 1 kohdassa tarkoitetun alustavan raportin komissiolle ja jäsenvaltioille viiden viikon kuluessa 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitettujen tietopyyntöjen tekemisestä.

11.   Viraston kerätessä tietoja useista uusista psykoaktiivisista aineista, jotka se katsoo kemialliselta rakenteeltaan samankaltaisiksi, se toimittaa komissiolle ja jäsenvaltioille 1 kohdassa tarkoitetun alustavan raportin kustakin näistä uudesta psykoaktiivisesta aineesta erikseen tai useita uusia psykoaktiivisia aineita koskevan alustavan yhdistelmäraportin edellyttäen, että kunkin uuden psykoaktiivisen aineen ominaisuudet on selvästi yksilöity, kuuden viikon kuluessa 5, 6 ja 7 kohdassa tarkoitettujen tietopyyntöjen esittämisestä.

10 artikla

Riskinarviointimenettely ja riskinarviointiraportti

1.   Komissio voi kahden viikon kuluessa 9 artiklan 10 kohdassa tarkoitetun alustavan raportin vastaanottamisesta pyytää virastoa arvioimaan uuden psykoaktiivisen aineen mahdolliset riskit ja laatimaan riskinarviointiraportin, jos alustavan raportin perusteella on syytä uskoa, että uusi psykoaktiivinen aine saattaa aiheuttaa vakavia kansanterveydellisiä riskejä ja tapauksen mukaan vakavia sosiaalisia riskejä. Riskinarvioinnin tekee tiedekomitea.

2.   Komissio voi kahden viikon kuluessa 9 artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen alustavien raporttien tai alustavien yhdistelmäraporttien vastaanottamisesta pyytää virastoa arvioimaan useiden kemialliselta rakenteeltaan samankaltaisten uusien psykoaktiivisten aineiden mahdolliset riskit ja laatimaan yhdistetyn riskinarviointiraportin, jos alustavan yhdistelmäraportin perusteella on syytä uskoa, että nämä uudet psykoaktiiviset aineet saattavat aiheuttaa vakavia kansanterveydellisiä riskejä ja tapauksen mukaan vakavia sosiaalisia riskejä. Yhdistetyn riskinarvioinnin tekee tiedekomitea.

3.   Riskinarviointiraportin tai yhdistetyn riskinarviointiraportin on sisällettävä

| a) | saatavilla olevat tiedot uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden kemiallisista ja fysikaalisista ominaisuuksista sekä sen tai niiden valmistuksessa tai uuttamisessa käytettävistä menetelmistä ja lähtöaineista; |
| --- | --- |

a)

saatavilla olevat tiedot uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden kemiallisista ja fysikaalisista ominaisuuksista sekä sen tai niiden valmistuksessa tai uuttamisessa käytettävistä menetelmistä ja lähtöaineista;

| b) | saatavilla olevat tiedot uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden farmakologisista ja toksikologisista ominaisuuksista; |
| --- | --- |

b)

saatavilla olevat tiedot uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden farmakologisista ja toksikologisista ominaisuuksista;

| c) | analyysi uuteen psykoaktiiviseen aineeseen tai aineisiin liittyvistä terveysriskeistä, erityisesti sen tai niiden välittömästä ja kroonisesta myrkyllisyydestä, väärinkäyttöriskistä, siitä, miten voimakkaasti se mahdollisesti aiheuttaa tai ne mahdollisesti aiheuttavat riippuvuutta, sekä sen tai niiden käytön aiheuttamista fyysisistä, henkisistä ja käyttäytymiseen kohdistuvista vaikutuksista; |
| --- | --- |

c)

analyysi uuteen psykoaktiiviseen aineeseen tai aineisiin liittyvistä terveysriskeistä, erityisesti sen tai niiden välittömästä ja kroonisesta myrkyllisyydestä, väärinkäyttöriskistä, siitä, miten voimakkaasti se mahdollisesti aiheuttaa tai ne mahdollisesti aiheuttavat riippuvuutta, sekä sen tai niiden käytön aiheuttamista fyysisistä, henkisistä ja käyttäytymiseen kohdistuvista vaikutuksista;

| d) | analyysi uuteen psykoaktiiviseen aineeseen tai aineisiin liittyvistä sosiaalisista riskeistä, erityisesti sen tai niiden vaikutuksista sosiaaliseen toimintaan, yleiseen järjestykseen ja rikollisuuteen sekä rikollisryhmien osallistumisesta uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden valmistukseen, jakeluun ja jakelumenetelmiin sekä laittomaan kauppaan; |
| --- | --- |

d)

analyysi uuteen psykoaktiiviseen aineeseen tai aineisiin liittyvistä sosiaalisista riskeistä, erityisesti sen tai niiden vaikutuksista sosiaaliseen toimintaan, yleiseen järjestykseen ja rikollisuuteen sekä rikollisryhmien osallistumisesta uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden valmistukseen, jakeluun ja jakelumenetelmiin sekä laittomaan kauppaan;

| e) | saatavilla olevat tiedot uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden käytön laajuudesta ja käyttötavoista, sen tai niiden saatavuudesta ja leviämispotentiaalista unionissa; |
| --- | --- |

e)

saatavilla olevat tiedot uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden käytön laajuudesta ja käyttötavoista, sen tai niiden saatavuudesta ja leviämispotentiaalista unionissa;

| f) | saatavilla olevat tiedot uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden kaupallisista ja teollisista käyttötarkoituksista, tämän käytön laajuudesta sekä aineen tai aineiden käytöstä tieteellisessä tutkimuksessa ja kehittämisessä; |
| --- | --- |

f)

saatavilla olevat tiedot uuden psykoaktiivisen aineen tai aineiden kaupallisista ja teollisista käyttötarkoituksista, tämän käytön laajuudesta sekä aineen tai aineiden käytöstä tieteellisessä tutkimuksessa ja kehittämisessä;

| g) | muut asiaankuuluvat tiedot, jos sellaisia on saatavilla. |
| --- | --- |

g)

muut asiaankuuluvat tiedot, jos sellaisia on saatavilla.

4.   Tiedekomitea tekee riskinarvioinnin arvioidakseen uuden psykoaktiivisen aineen tai uusien psykoaktiivisten aineiden ryhmän aiheuttamat riskit. Kunkin tällaisen riskinarvioinnin osalta komissio, virasto, Europol ja Euroopan lääkevirasto voivat kukin nimetä kaksi tarkkailijaa.

5.   Tiedekomitea suorittaa 4 kohdassa tarkoitetut riskinarvioinnit käytettävissä olevien tietojen ja muun asian kannalta merkityksellisen tieteellisen näytön perusteella. Se ottaa huomioon kaikki jäsentensä näkemykset. Virasto järjestää riskinarviointimenettelyn, johon kuuluu muun muassa tulevan tiedontarpeen ja asiaa koskevien tutkimusten kartoitus.

6.   Virasto toimittaa riskinarviointiraportin tai yhdistetyn riskinarviointiraportin komissiolle ja jäsenvaltioille kuuden viikon kuluessa päivästä, jona se vastaanotti komission pyynnön laatia 1 kohdan mukainen riskinarviointiraportti tai 2 kohdan mukainen yhdistetty riskiarviointiraportti.

7.   Komissio voi viraston asianmukaisesti perusteleman pyynnön saatuaan pidentää 6 kohdassa säädettyä riskinarvioinnin tai yhdistetyn riskinarvioinnin loppuunsaattamisen määräaikaa lisätutkimusten suorittamista ja lisätietojen keräämistä varten. Tällaisessa pyynnössä on esitettävä tiedot riskinarvioinnin tai yhdistetyn riskinarvioinnin loppuunsaattamiseksi tarvittavasta ajasta.

8.   Virasto tekee viipymättä nopeita riskinarviointeja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2371 (25) 20 artiklan mukaisesti, kun on kyse mainitun asetuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta uhasta, jos uhka kuuluu viraston toimivaltaan.

11 artikla

Tilanteet, joissa riskinarviointia ei tehdä

1.   Riskinarviointia ei tehdä, jos uuden psykoaktiivisen aineen arviointi Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä on edennyt pitkälle, eli kun huumeriippuvuutta käsittelevä Maailman terveysjärjestön asiantuntijakomitea on julkaissut kriittisen katsauksensa kirjallisine suosituksineen, paitsi jos saatavilla on riittävät tiedot, jotka viittaavat unionin tason riskinarviointiraportin tarpeeseen, jonka syyt on esitettävä kyseistä ainetta koskevassa alustavassa raportissa.

2.   Riskinarviointia ei tehdä, jos Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä tehdyn arvioinnin perusteella on päätetty, että kyseistä uutta psykoaktiivista ainetta ei luokitella, paitsi jos saatavilla on riittävät tiedot, jotka viittaavat unionin tason riskinarviointiraportin tarpeeseen, jonka syyt on esitettävä kyseistä ainetta koskevassa alustavassa raportissa.

3.   Riskinarviointia ei tehdä, jos uusi psykoaktiivinen aine on vaikuttava aine jossain seuraavista:

| a) | ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle on myönnetty myyntilupa direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 726/2004 tai asetuksen (EU) 2019/6 mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle on myönnetty myyntilupa direktiivin 2001/83/EY, asetuksen (EY) N:o 726/2004 tai asetuksen (EU) 2019/6 mukaisesti;

| b) | ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle on haettu myyntilupaa; |
| --- | --- |

b)

ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle on haettu myyntilupaa;

| c) | ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle myönnetyn myyntiluvan toimivaltainen viranomainen on keskeyttänyt; |
| --- | --- |

c)

ihmisille tai eläimille tarkoitettu lääke, jolle myönnetyn myyntiluvan toimivaltainen viranomainen on keskeyttänyt;

| d) | direktiivin 2001/20/EY 2 artiklan d alakohdassa määritelty tutkimuslääke. |
| --- | --- |

d)

direktiivin 2001/20/EY 2 artiklan d alakohdassa määritelty tutkimuslääke.

12 artikla

Terveys- ja turvallisuusuhkien arviointi ja niihin varautuminen

1.   Virasto kehittää näyttöön perustuvat terveyttä ja turvallisuutta koskevat strategiset uhka-arviovalmiudet voidakseen tunnistaa varhaisessa vaiheessa huumeilmiön uusia kehityskulkuja, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti terveyteen, sosiaalisiin näkökohtiin tai turvallisuuteen unionissa, ja auttaakseen näin parantamaan sidosryhmien valmiutta vastata uusiin uhkiin tehokkaasti ja oikea-aikaisesti.

2.   Virasto voi omasta aloitteestaan käynnistää terveys- ja turvallisuusuhkien arvioinnin tavanomaisesta seurannasta, tutkimuksesta tai muista asianmukaisista tiedonlähteistä saatujen signaalien sisäisen arvioinnin perusteella. Virasto voi käynnistää terveys- ja turvallisuusuhkien arvioinnin myös komission tai jäsenvaltion pyynnöstä, jos 1 kohdassa säädetyt kriteerit täyttyvät.

3.   Terveys- ja turvallisuusuhkien arviointi koostuu olemassa olevien tietojen nopeasta arvioinnista ja tarvittaessa uusien tietojen keräämisestä viraston tietoverkostojen kautta. Virasto kehittää asianmukaiset ja nopeat tieteellisen arvioinnin menetelmät.

4.   Jos virasto laatii terveys- ja turvallisuusuhkien arvioinnin jälkeen terveys- ja turvallisuusuhkien arviointiraportin, kyseisessä raportissa kuvataan havaittu uhka, nykytilanne saatavilla olevan näytön perusteella ja mahdolliset seuraukset siinä tapauksessa, jos toimia ei toteuteta. Terveys- ja turvallisuusuhkien arviointiraportissa esitetään varautumis- ja reagointivaihtoehtoja havaitun uhan lieventämiseksi ja siihen reagoimiseksi, mukaan lukien mahdollisuuksien mukaan näyttöön perustuvat toimet kysynnän vähentämistä, riskien ja haittojen vähentämistä sekä toipumista koskevissa asioissa. Terveys- ja turvallisuusuhkien arviointiraportti voi myös sisältää mahdollisesti toteutettavia jatkotoimia. Virasto lähettää terveys- ja turvallisuusuhkien arviointiraportin komissiolle ja tapauksen mukaan jäsenvaltioille.

5.   Virasto tekee terveys- ja turvallisuusuhkien arvioinnissa tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, muiden unionin elinten ja laitosten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa ottamalla ne tarvittaessa mukaan arviointiin. Jos mahdollista uhkaa analysoidaan jo jonkin toisen unionin mekanismin puitteissa, virasto ei tee terveys- ja turvallisuusuhkien arviointia.

6.   Virasto arvioi komission suostumuksella unionin ulkopuolelta tulevia huumeisiin liittyviä terveys- ja turvallisuusuhkia, jotka saattaisivat vaikuttaa terveyteen, sosiaalisiin näkökohtiin tai turvallisuuteen unionissa.

7.   Virasto seuraa tilanteen kehitystä ja tarvittaessa saattaa terveys- ja turvallisuusuhka-arvioinnit ajan tasalle tämän mukaisesti.

13 artikla

Eurooppalainen huumevaroitusjärjestelmä

1.   Virasto perustaa nopean eurooppalaisen huumevaroitusjärjestelmän ja hallinnoi sitä; tämä järjestelmä täydentää asiaankuuluvia kansallisia varoitusjärjestelmiä eikä rajoita niiden soveltamista. Eurooppalainen huumevaroitusjärjestelmä täydentää 8 artiklassa tarkoitettua varhaisvaroitusjärjestelmää.

2.   Kansallisten yhteyspisteiden on yhteistyössä asianomaisten kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa välittömästi ilmoitettava virastolle kaikista tiedoista, jotka koskevat huumeisiin liittyvän terveyteen, sosiaalisiin näkökohtiin tai turvallisuuteen kohdistuvan vakavan välittömän tai välillisen riskin ilmenemistä, ja toiminnan koordinoinnissa mahdollisesti hyödyllisistä tiedoista, kun ne saavat tällaisia tietoja, jotka voivat koskea esimerkiksi seuraavia:

| a) | riskin tyyppi ja alkuperä; |
| --- | --- |

a)

riskin tyyppi ja alkuperä;

| b) | riskiin liittyvän tapahtuman aika ja paikka; |
| --- | --- |

b)

riskiin liittyvän tapahtuman aika ja paikka;

| c) | altistus-, leviämis- tai levitystavat; |
| --- | --- |

c)

altistus-, leviämis- tai levitystavat;

| d) | analyyttiset ja toksikologiset tiedot; |
| --- | --- |

d)

analyyttiset ja toksikologiset tiedot;

| e) | tunnistusmenetelmät; |
| --- | --- |

e)

tunnistusmenetelmät;

| f) | terveysriskit; |
| --- | --- |

f)

terveysriskit;

| g) | sosiaaliset ja turvallisuuteen liittyvät riskit; |
| --- | --- |

g)

sosiaaliset ja turvallisuuteen liittyvät riskit;

| h) | terveystoimenpiteet, joita on toteutettu tai joita on tarkoitus toteuttaa kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

h)

terveystoimenpiteet, joita on toteutettu tai joita on tarkoitus toteuttaa kansallisella tasolla;

| i) | muut kuin terveystoimenpiteet; |
| --- | --- |

i)

muut kuin terveystoimenpiteet;

| j) | kaikki muut kyseisen vakavan terveysriskin kannalta merkitykselliset tiedot. |
| --- | --- |

j)

kaikki muut kyseisen vakavan terveysriskin kannalta merkitykselliset tiedot.

3.   Virasto analysoi ja arvioi mahdollisia terveyteen kohdistuvia vakavia riskejä koskevat saatavilla olevat tiedot ja täydentää niitä tieteellisillä ja teknisillä tiedoilla, joita saadaan 8 artiklassa tarkoitetusta varhaisvaroitusjärjestelmästä ja muista 12 artiklan mukaisesti tehdyistä uhka-arvioista, muilta unionin elimiltä ja laitoksilta sekä kansainvälisiltä järjestöiltä, erityisesti Maailman terveysjärjestöltä. Virasto ottaa huomioon avoimista lähteistä saatavat tiedot ja saatavilla olevat tiedot, joita se on hankkinut tiedonkeruuvälineillään, ja sidosryhmiltä, mukaan lukien tiedeyhteisö ja kansalaisjärjestöt.

4.   Virasto toimittaa 3 kohdan nojalla saatujen tietojen perusteella nopean varoitusjärjestelmän kohdennettuja riskitiedonantoja asianomaisille kansallisille viranomaisille, mukaan lukien kansalliset yhteyspisteet. Virasto voi ehdottaa tällaisissa riskitiedonannoissa reagointivaihtoehtoja. Jäsenvaltiot voivat harkita tällaisia reagointivaihtoehtoja osana valmiussuunnitteluaan ja kansallisia vastatoimiaan.

5.   Kansallisten yhteyspisteiden on yhteistyössä asianomaisten kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa ilmoitettava virastolle niillä olevista lisätiedoista, jotta viraston on mahdollista analysoida ja arvioida 2 kohdassa tarkoitettuja riskejä perusteellisemmin, ja täytäntöönpannuista toimista tai toteutetuista toimenpiteistä 4 kohdassa tarkoitettujen nopean varoitusjärjestelmän riskitiedonantojen vastaanottamisen jälkeen.

6.   Virasto tekee tiivistä yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden kanssa riskiviestintämenettelyjen edellyttämän yhdenmukaisuuden edistämiseksi.

7.   Virasto voi antaa kolmansille maille tai kansainvälisille järjestöille mahdollisuuden osallistua eurooppalaiseen huumevaroitusjärjestelmään. Niiden osallistumisen on perustuttava vastavuoroisuuteen, ja siihen on sisällyttävä virastossa sovellettavia luottamuksellisuutta koskevia toimenpiteitä vastaavat toimenpiteet.

8.   Virasto kehittää tiiviissä yhteistyössä asianomaisten kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti kansallisten yhteyspisteiden, kanssa tarvittaessa varoitusjärjestelmän tiettyjä riskejä koskevien tietojen asettamiseksi tapauksen mukaan sellaisten henkilöiden saataville, jotka käyttävät tai saattavat käyttää tiettyjä huumeita.

9.   Virasto saattaa huumevaroituksensa ajan tasalle aina tarvittaessa.

14 artikla

Huumausaineiden lähtöaineet

1.   Virasto avustaa komissiota huumausaineiden lähtöaineiden väärään tarkoitukseen kulkeutumiseen ja niiden laittomaan kauppaan liittyvän kehityksen seurannassa ja sen arvioimisessa, onko asetusten (EY) N:o 273/2004 ja (EY) N:o 111/2005 luetteloon lisättävä tai siitä poistettava luokiteltu tai luokittelematon aine tai onko sen luokkaa muutettava, myös aineiden laillisen ja laittoman käytön tunnistamisen ja arvioinnin osalta.

2.   Virasto laatii omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä huumausaineiden lähtöaineita koskevan uhka-arvioraportin.

15 artikla

Rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkosto

1.   Virasto perustaa sellaisten rikosteknisten ja toksikologisten laboratorioiden verkoston, jotka ovat aktiivisesti mukana huumeita ja niihin liittyviä haittoja koskevissa rikosteknisissä ja toksikologisissa tutkimuksissa, jäljempänä ’verkosto’.

2.   Verkosto toimii ensisijaisesti foorumina, jolla

| a) | tuotetaan ja vaihdetaan tietoa uusista kehityskuluista ja suuntauksista; |
| --- | --- |

a)

tuotetaan ja vaihdetaan tietoa uusista kehityskuluista ja suuntauksista;

| b) | järjestetään koulutusta huumeiden ja toksikologian rikosteknisten asiantuntijoiden osaamisen parantamiseksi; |
| --- | --- |

b)

järjestetään koulutusta huumeiden ja toksikologian rikosteknisten asiantuntijoiden osaamisen parantamiseksi;

| c) | tuetaan laadunvarmistusjärjestelmien täytäntöönpanoa; ja |
| --- | --- |

c)

tuetaan laadunvarmistusjärjestelmien täytäntöönpanoa; ja

| d) | tuetaan tiedonkeruun ja analyyttisten menetelmien yhdenmukaistamista edelleen. |
| --- | --- |

d)

tuetaan tiedonkeruun ja analyyttisten menetelmien yhdenmukaistamista edelleen.

Kansallisille yhteyspisteille tiedotetaan verkoston toiminnasta säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa. Kansallisilla yhteyspisteillä on oltava pääsy verkoston tuottamiin tietoihin.

3.   Kullakin jäsenvaltiolla on oikeus nimittää verkostoon hallintoneuvostossa olevan edustajansa välityksellä kansallisiksi edustajikseen enintään kolme laboratoriota, jotka ovat erikoistuneet rikosteknisiin analyyseihin, toksikologiaan tai muihin olennaisiin huumeisiin liittyviin aloihin. Virasto voi valita tiettyjä hankkeita varten lisää laboratorioita tai asiantuntijoita, jotka ovat erityisen aktiivisia huumeita ja niihin liittyviä haittoja koskevissa rikosteknisissä ja toksikologisissa tutkimuksissa.

4.   Komission Yhteinen tutkimuskeskus on verkoston jäsen ja edustaa komissiota verkostossa.

5.   Verkosto tekee tiivistä yhteistyötä verkoston kanssa samalla alalla jo toimivien verkostojen ja organisaatioiden kanssa ja ottaa huomioon niiden työn päällekkäisyyksien välttämiseksi. Verkoston toiminnasta on tiedotettava Reitox-verkostolle säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa.

6.   Virasto toimii verkoston puheenjohtajana ja kutsuu koolle vähintään yhden kokouksen vuodessa. Verkosto voi päättää perustaa työryhmiä, joiden puheenjohtajina voivat toimia verkoston jäsenet.

7.   Verkosto tarjoaa virastolle pääsyn verkoston laboratorioiden tuottamiin tai keräämiin rikosteknisiin ja toksikologisiin tietoihin, tarvittaessa muun muassa uusien psykoaktiivisten aineiden analysointia varten.

8.   Virasto yksilöi ja rahoittaa selkeiden ja läpinäkyvien sääntöjen ja menettelyjen pohjalta tarvittaessa erityisiä hankkeita, joilla edistetään verkoston toimintaa. Virasto vahvistaa kyseiset säännöt ja menettelyt ennen tällaisten hankkeiden yksilöimistä.

9.   Virasto perustaa tietokannan verkoston keräämien ja tuottamien tietojen tallentamista, analysointia ja saataville asettamista varten tämän asetuksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti, mukaan lukien 6 artiklan 8 kohta ja 49 artikla.

IV LUKU

Osaamisen kehittäminen

16 artikla

Näyttöön perustuvat toimenpiteet, parhaat käytännöt ja tietoisuuden lisääminen

1.   Virasto kehittää ja edistää näyttöön perustuvia toimenpiteitä ja parhaita käytäntöjä sekä tiedottaa huumeiden haittavaikutuksista, ehkäisystä, hoidosta, riskien ja haittojen vähentämisestä, kuntoutuksesta, sosiaalisesta kuntoutuksesta ja toipumisesta. Virasto ottaa tapauksen mukaan huomioon sukupuolten tasa-arvoon ja ikään liittyvät näkökohdat. Näyttöön perustuvia toimenpiteitä, parhaita käytäntöjä ja tietoisuuden lisäämiseksi toteutettavia toimia voidaan mukauttaa kansalliseen tilanteeseen ja ne voidaan panna täytäntöön kansallisella tasolla ja tarvittaessa kohdentaa tietyille ryhmille.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen näyttöön perustuvia toimenpiteiden, parhaiden käytäntöjen ja tietoisuuden lisäämiseksi toteutettavien toimien on oltava ihmisoikeusnormien ja sovellettavissa unionin huumeisiin liittyvissä strategia-asiakirjoissa esitettyjen poliittisten suuntaviivojen mukaisia.

3.   Virasto edistää huume-ehkäisyn nykyisten laatuvaatimusten täytäntöönpanoa ja saattaa ne ajan tasalle tarvittaessa. Virasto antaa tai tukee 19 artiklan mukaista koulutusta. Virasto kehittää tarvittaessa laatuvaatimukset riskien ja haittojen vähentämistä, hoitoa, toipumista ja kuntoutusta varten.

4.   Virasto voi tarjota jäsenvaltioille tukea kansallisten toimenpiteiden kehittämisessä, ja niiden etukäteen antamalla suostumuksella se auttaa niitä siinä toimeksiantonsa puitteissa.

17 artikla

Kansallisten toimenpiteiden arviointijärjestelmä

1.   Virasto esittää arvioinnin kansallisista toimenpiteistä 3 kohdassa säädetyn vakiomenettelytapaohjeen mukaisesti osallistujamaan kansallisen viranomaisen pyynnöstä.

2.   Ennen kansallisen toimenpiteen arviointia virasto tarkastelee sitä ja analysoi, onko se viimeisimmän tieteellisen näytön mukainen ja onko se osoittautunut hyödylliseksi sen ilmoitettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

3.   Virasto laatii arviointimenettelyn. Virasto esittää arviointimenettelyn läpinäkyvällä tavalla vakiomenettelytapaohjeessa. Viraston hallintoneuvosto hyväksyy vakiomenettelytapaohjeen ja sen mahdolliset muutokset, ennen kuin virasto soveltaa sitä.

4.   Virasto tiedottaa tämän artiklan nojalla tekemistään arvioinneista säännöllisesti hallintoneuvostolle.

18 artikla

Jäsenvaltioiden tukeminen

1.   Virasto voi jäsenvaltion pyynnöstä tukea sen huumepolitiikkojen riippumatonta arviointia ja näyttöön perustuvien huumepolitiikkojen kehittämistä sovellettavien unionin huumeisiin liittyvien strategia-asiakirjojen mukaisesti.

2.   Virasto voi tarjota jäsenvaltioille tukea, ja jäsenvaltioiden etukäteen antamalla suostumuksella se auttaa niitä niiden kansallisten huumepolitiikkojen, laatuvaatimusten, parhaiden käytäntöjen ja innovatiivisten lähestymistapojen täytäntöönpanossa. Virasto helpottaa kansallisten viranomaisten ja asiantuntijoiden välistä tietojenvaihtoa, myös asiaa koskevasta lainsäädännöstä ja parhaista käytännöistä.

3.   Tukiessaan huumepolitiikkojen arviointia virasto toimii riippumattomasti sekä noudattaa tieteellisiä vaatimuksiaan ja näyttöön perustuvaa lähestymistapaa.

19 artikla

Koulutus

Viraston tehtävänä on toimeksiantonsa puitteissa ja koordinoidusti muiden unionin elinten ja laitosten kanssa

| a) | tarjota erityiskoulutusta ja opetussuunnitelmia unionin edun mukaisilla ja asian kannalta merkityksellisillä aloilla; |
| --- | --- |

a)

tarjota erityiskoulutusta ja opetussuunnitelmia unionin edun mukaisilla ja asian kannalta merkityksellisillä aloilla;

| b) | tarjota koulutukseen liittyviä välineitä ja tukijärjestelmiä tietämyksen vaihdon helpottamiseksi unionin laajuisesti; |
| --- | --- |

b)

tarjota koulutukseen liittyviä välineitä ja tukijärjestelmiä tietämyksen vaihdon helpottamiseksi unionin laajuisesti;

| c) | auttaa jäsenvaltioita koulutuksen ja valmiuksien kehittämistä koskevien aloitteiden järjestämisessä. |
| --- | --- |

c)

auttaa jäsenvaltioita koulutuksen ja valmiuksien kehittämistä koskevien aloitteiden järjestämisessä.

20 artikla

Kansainvälinen yhteistyö ja tekninen apu

1.   Viraston tehtävänä on

| a) | kehittää kansainvälisen yhteistyön kehys, jonka hallintoneuvosto hyväksyy komission ennakkohyväksynnän saatuaan ja joka ohjaa viraston toimintaa kansainvälisen yhteistyön alalla; |
| --- | --- |

a)

kehittää kansainvälisen yhteistyön kehys, jonka hallintoneuvosto hyväksyy komission ennakkohyväksynnän saatuaan ja joka ohjaa viraston toimintaa kansainvälisen yhteistyön alalla;

| b) | toimia aktiivisessa yhteistyössä 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen ja elinten kanssa; |
| --- | --- |

b)

toimia aktiivisessa yhteistyössä 53 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen ja elinten kanssa;

| c) | tukea unionin parhaiden käytäntöjen ja toteutuskelpoisten tutkimustulosten vaihtoa ja levittämistä kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

c)

tukea unionin parhaiden käytäntöjen ja toteutuskelpoisten tutkimustulosten vaihtoa ja levittämistä kansainvälisellä tasolla;

| d) | seurata kansainvälisen huumeilmiön kehitystä, joka voi muodostaa uhan unionille tai vaikuttaa unioniin, seuraamalla ja analysoimalla kansainvälisiltä elimiltä, kansallisilta viranomaisilta, tutkimustuloksista ja muista hyödyllisistä tiedonlähteistä saatavilla olevia tietoja; |
| --- | --- |

d)

seurata kansainvälisen huumeilmiön kehitystä, joka voi muodostaa uhan unionille tai vaikuttaa unioniin, seuraamalla ja analysoimalla kansainvälisiltä elimiltä, kansallisilta viranomaisilta, tutkimustuloksista ja muista hyödyllisistä tiedonlähteistä saatavilla olevia tietoja;

| e) | antaa tietoja ja esittää analyysejä Euroopan huumetilanteesta asianmukaisissa kansainvälisissä kokouksissa ja teknisillä foorumeilla tiiviissä yhteistyössä komission kanssa sekä tukea komissiota ja jäsenvaltioita kansainvälisessä huumekeskustelussa; |
| --- | --- |

e)

antaa tietoja ja esittää analyysejä Euroopan huumetilanteesta asianmukaisissa kansainvälisissä kokouksissa ja teknisillä foorumeilla tiiviissä yhteistyössä komission kanssa sekä tukea komissiota ja jäsenvaltioita kansainvälisessä huumekeskustelussa;

| f) | edistää kaikkien asiaankuuluvien, tämän asetuksen kattamien ja jäsenvaltioissa kerättyjen tai unionista peräisin olevien huumeita koskevien tietojen sisällyttämistä kansainvälisiin, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen perustamiin huumeiden seuranta- ja valvontaohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka koskevat tietojen toimittamista Yhdistyneiden kansakuntien huumausainesopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

edistää kaikkien asiaankuuluvien, tämän asetuksen kattamien ja jäsenvaltioissa kerättyjen tai unionista peräisin olevien huumeita koskevien tietojen sisällyttämistä kansainvälisiin, erityisesti Yhdistyneiden kansakuntien ja sen erityisjärjestöjen perustamiin huumeiden seuranta- ja valvontaohjelmiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvoitteita, jotka koskevat tietojen toimittamista Yhdistyneiden kansakuntien huumausainesopimusten mukaisesti;

| g) | tukea jäsenvaltioita asiaankuuluvien tietojen raportoinnissa ja tarvittavien analyysien toimittamisessa Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmälle, mukaan lukien kaikkien uuteen psykoaktiivisiin aineisiin liittyvien merkityksellisten tietojen toimittaminen UNODC:lle ja Maailman terveysjärjestölle; |
| --- | --- |

g)

tukea jäsenvaltioita asiaankuuluvien tietojen raportoinnissa ja tarvittavien analyysien toimittamisessa Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmälle, mukaan lukien kaikkien uuteen psykoaktiivisiin aineisiin liittyvien merkityksellisten tietojen toimittaminen UNODC:lle ja Maailman terveysjärjestölle;

| h) | tukea kolmansia maita, erityisesti ehdokasmaita, niiden huumepolitiikan kehittämisessä sovellettavien unionin huumeisiin liittyvissä strategia-asiakirjoissa esitettyjen periaatteiden mukaisesti, myös tukemalla niiden toimintapolitiikkojen riippumatonta arviointia, ja kannustaa kyseisiä kolmansia maita tukemaan kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja osallisuutta huumepolitiikan kehittämisessä, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

h)

tukea kolmansia maita, erityisesti ehdokasmaita, niiden huumepolitiikan kehittämisessä sovellettavien unionin huumeisiin liittyvissä strategia-asiakirjoissa esitettyjen periaatteiden mukaisesti, myös tukemalla niiden toimintapolitiikkojen riippumatonta arviointia, ja kannustaa kyseisiä kolmansia maita tukemaan kansalaisyhteiskunnan osallistumista ja osallisuutta huumepolitiikan kehittämisessä, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa.

2.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa kansainvälisen yhteistyön kehyksessä pyritään edelleen vahvistamaan ja tukemaan kolmansien maiden pyrkimyksiä käsitellä huumekysymyksiä näyttöön perustuvalla, integroiduilla, tasapainoisella ja monialaisella tavalla ja ihmisoikeusnormeja täysimääräisesti noudattaen. Kansainvälisen yhteistyön kehyksessä otetaan huomioon unionin asiaa koskevat toimintapoliittiset asiakirjat ja huumeilmiön kehitys. Siinä määritellään yhteistyössä etusijalle asetettavat maat tai alueet ja yhteistyön keskeiset tulokset. Siinä otetaan huomioon jäsenvaltioiden kokemukset ja niiden toteuttamat toimet. Virasto arvioi ja tarkistaa kansainvälisen yhteistyön kehystä säännöllisesti.

3.   Virasto siirtää komission pyynnöstä ja hallintoneuvoston suostumuksella asiantuntemustaan ja antaa teknistä apua 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kansainvälisen yhteistyön kehyksensä mukaisesti kolmansille maille, erityisesti ehdokasmaille.

Teknisessä avussa keskitytään erityisesti kansallisten yhteyspisteiden, kansallisten tiedonkeruujärjestelmien ja kansallisten varhaisvaroitusjärjestelmien perustamiseen tai vakiinnuttamiseen sekä parhaiden käytäntöjen edistämiseen ehkäisemisessä, hoidossa, riskien ja haittojen vähentämisessä, kuntoutuksessa, sosiaalisessa kuntoutuksessa ja toipumisessa, ja sillä tuetaan tämän jälkeen rakenteellisten yhteyksien luomista ja vahvistamista 8 artiklassa tarkoitetun varhaisvaroitusjärjestelmän ja Reitox-verkoston kanssa. Virasto laatia arvioinnin kolmannen maan kansallisista elimistä, kun kyseinen kolmas maa tätä pyytää.

4.   Virasto tekee yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa 53 ja 54 artiklan mukaisesti.

21 artikla

Tutkimus ja innovointi

1.   Virasto avustaa komissiota ja jäsenvaltioita keskeisten tutkimusaiheiden määrittämisessä sekä sellaista tutkimus- ja innovointitoimintaa koskevien unionin puiteohjelmien laatimisessa ja täytäntöönpanossa, jolla on merkitystä 4 artiklassa säädetyn yleisen tehtävän ja 5 artiklassa säädettyjen erityistehtävien täyttämisessä. Virasto kiinnittää tutkimustoiminnassaan asianmukaista huomiota intersektionaalisuuteen monialaisena periaatteena. Kun virasto avustaa komissiota keskeisten tutkimusaiheiden määrittämisessä tai unionin puiteohjelman laatimisessa ja täytäntöönpanossa, virasto ei saa rahoitusta kyseisestä ohjelmasta.

2.   Virasto seuraa ja edistää ennakoivasti tutkimus- ja innovointitoimia sille 4 artiklassa säädetyn yleisen tehtävän ja 5 artiklassa säädettyjen erityistehtävien täyttämiseksi, tukee jäsenvaltioiden asiaan liittyviä toimia ja toteuttaa omia tutkimus- ja innovointitoimiaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, mukaan lukien algoritmien kehittäminen, opettaminen, testaus ja validointi välineiden kehittämistä varten. Virasto jakaa tällaisten tutkimus- ja innovointitoimien tulokset Euroopan parlamentille, jäsenvaltioille ja komissiolle 49 artiklassa säädettyjen turvallisuussääntöjen mukaisesti.

3.   Virasto edistää toimintaa, jota toteutetaan tutkimus- ja innovointisyklin puitteissa esimerkiksi eurooppalaisen sisäisen turvallisuuden innovaatiokeskuksen ja 16 päivänä syyskuuta 2021 komission päätöksellä (26) perustetun terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen toimesta.

4.   Virasto voi suunnitella ja toteuttaa pilottihankkeita, jotka koskevat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita.

5.   Virasto toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet eturistiriitojen välttämiseksi 4 kohdassa tarkoitettujen pilottihankkeiden täytäntöönpanossa. Se julkistaa tiedot tutkimushankkeistaan, esittelyhankkeet mukaan lukien. Tällaisiin tietoihin on sisällyttävä tiedot hankkeisiin osallistuvista yhteistyökumppaneista ja hankkeiden talousarviosta.

6.   Virasto perustaa tietokannan huumeisiin liittyvien tutkimusohjelmien tallentamista, analysointia ja saataville asettamista varten.

V LUKU

Viraston organisaatio

22 artikla

Hallinto- ja johtamisrakenne

1.   Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat

| a) | hallintoneuvosto, jonka tehtävät luetellaan 24 artiklassa; |
| --- | --- |

a)

hallintoneuvosto, jonka tehtävät luetellaan 24 artiklassa;

| b) | johtokunta, jonka tehtävät luetellaan 28 artiklassa; |
| --- | --- |

b)

johtokunta, jonka tehtävät luetellaan 28 artiklassa;

| c) | pääjohtaja, jonka velvollisuudet määritellään 30 artiklassa; |
| --- | --- |

c)

pääjohtaja, jonka velvollisuudet määritellään 30 artiklassa;

| d) | tiedekomitea, jonka tehtävät luetellaan 31 artiklassa; |
| --- | --- |

d)

tiedekomitea, jonka tehtävät luetellaan 31 artiklassa;

| e) | Reitox-verkosto. |
| --- | --- |

e)

Reitox-verkosto.

2.   Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen jäsenillä ei saa olla taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia, jotka voisivat vaikuttaa heidän puolueettomuuteensa. Heidän on toimittava yleisen edun mukaisesti ja hoidettava tehtäviään riippumattomasti, puolueettomasti ja avoimesti. Heidän on annettava vuosittain sidonnaisuuksistaan ilmoitus, joka voidaan pyynnöstä antaa saataville.

23 artikla

Hallintoneuvoston kokoonpano

1.   Hallintoneuvosto koostuu

| a) | yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta, jolla on äänioikeus; |
| --- | --- |

a)

yhdestä kunkin jäsenvaltion edustajasta, jolla on äänioikeus;

| b) | kahdesta komission edustajasta, joilla on äänioikeus. |
| --- | --- |

b)

kahdesta komission edustajasta, joilla on äänioikeus.

2.   Hallintoneuvostoon kuuluu lisäksi

| a) | kaksi Euroopan parlamentin nimeämää riippumatonta asiantuntijaa, joilla on erityisasiantuntemusta huumeiden alalta ja joilla on äänioikeus; |
| --- | --- |

a)

kaksi Euroopan parlamentin nimeämää riippumatonta asiantuntijaa, joilla on erityisasiantuntemusta huumeiden alalta ja joilla on äänioikeus;

| b) | yksi edustaja, jolla ei ole äänioikeutta, kustakin kolmannesta maasta, joka on tehnyt unionin kanssa 54 artiklan mukaisen sopimuksen. |
| --- | --- |

b)

yksi edustaja, jolla ei ole äänioikeutta, kustakin kolmannesta maasta, joka on tehnyt unionin kanssa 54 artiklan mukaisen sopimuksen.

3.   Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissa ollessa ja voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin.

4.   Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimitetään heidän 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja aloja koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon hyödylliset johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. Kaikkien hallintoneuvostossa edustettuina olevien osapuolten on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta, jotta voidaan varmistaa hallintoneuvoston työskentelyn jatkuvuus. Kaikkien osapuolten on pyrittävä sukupuolten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa.

5.   Hallintoneuvosto voi kutsua tarkkailijoiksi sellaisten kansainvälisten järjestöjen edustajia, joiden kanssa virasto tekee 53 artiklan mukaista yhteistyötä.

6.   Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Tämä toimikausi voidaan uusia.

24 artikla

Hallintoneuvoston tehtävät

1.   Hallintoneuvoston tehtävänä on

| a) | ohjata yleisesti viraston toimintaa; |
| --- | --- |

a)

ohjata yleisesti viraston toimintaa;

| b) | hyväksyä 36 artiklassa tarkoitetun yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnos ennen sen toimittamista komissiolle lausuntoa varten; |
| --- | --- |

b)

hyväksyä 36 artiklassa tarkoitetun yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnos ennen sen toimittamista komissiolle lausuntoa varten;

| c) | hyväksyä komission lausunnon saamisen jälkeen viraston yhtenäinen ohjelma-asiakirja jäsentensä, joilla on äänioikeus, kahden kolmasosan enemmistöllä; |
| --- | --- |

c)

hyväksyä komission lausunnon saamisen jälkeen viraston yhtenäinen ohjelma-asiakirja jäsentensä, joilla on äänioikeus, kahden kolmasosan enemmistöllä;

| d) | hyväksyä jäsentensä, joilla on äänioikeus, kahden kolmasosan enemmistöllä viraston vuotuinen talousarvio ja hoitaa muita viraston talousarvioon liittyviä tehtäviä VI luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

hyväksyä jäsentensä, joilla on äänioikeus, kahden kolmasosan enemmistöllä viraston vuotuinen talousarvio ja hoitaa muita viraston talousarvioon liittyviä tehtäviä VI luvun mukaisesti;

| e) | arvioida ja hyväksyä jäsentensä, joilla on äänioikeus, kahden kolmasosan enemmistöllä viraston toimintaa koskeva konsolidoitu vuosikertomus ja toimittaa kertomus ja sitä koskeva arviointi vuosittain viimeistään 1 päivänä heinäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle ja huolehtia toimintaa koskevan konsolidoidun vuosikertomuksen julkaisemista; |
| --- | --- |

e)

arvioida ja hyväksyä jäsentensä, joilla on äänioikeus, kahden kolmasosan enemmistöllä viraston toimintaa koskeva konsolidoitu vuosikertomus ja toimittaa kertomus ja sitä koskeva arviointi vuosittain viimeistään 1 päivänä heinäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle ja huolehtia toimintaa koskevan konsolidoidun vuosikertomuksen julkaisemista;

| f) | vahvistaa virastoon sovellettavat varainhoitosäännöt 42 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

vahvistaa virastoon sovellettavat varainhoitosäännöt 42 artiklan mukaisesti;

| g) | hyväksyä petostentorjuntastrategia, joka on oikeassa suhteessa petosriskeihin ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt; |
| --- | --- |

g)

hyväksyä petostentorjuntastrategia, joka on oikeassa suhteessa petosriskeihin ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt;

| h) | hyväksyä strategia vaikuttavuuden lisäämiseksi ja synergioiden saavuttamiseksi muiden unionin elinten ja laitosten kanssa; |
| --- | --- |

h)

hyväksyä strategia vaikuttavuuden lisäämiseksi ja synergioiden saavuttamiseksi muiden unionin elinten ja laitosten kanssa;

| i) | hyväksyä jäsentensä, johtokunnan jäsenten, tiedekomitean jäsenten ja Reitox-verkoston jäsenten sekä 44 artiklassa tarkoitettujen kansallisten asiantuntijoiden ja muun henkilöstön, joka ei ole viraston palveluksessa, eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallintaa koskevat säännöt ja julkaista vuosittain viraston verkkosivustolla hallintoneuvoston jäsenten sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset; |
| --- | --- |

i)

hyväksyä jäsentensä, johtokunnan jäsenten, tiedekomitean jäsenten ja Reitox-verkoston jäsenten sekä 44 artiklassa tarkoitettujen kansallisten asiantuntijoiden ja muun henkilöstön, joka ei ole viraston palveluksessa, eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallintaa koskevat säännöt ja julkaista vuosittain viraston verkkosivustolla hallintoneuvoston jäsenten sidonnaisuuksia koskevat ilmoitukset;

| j) | hyväksyä 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakiomenettelytapaohje; |
| --- | --- |

j)

hyväksyä 17 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakiomenettelytapaohje;

| k) | hyväksyä 20 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu viraston kansainvälisen yhteistyön kehys ja 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut teknisen avun ohjelmat; |
| --- | --- |

k)

hyväksyä 20 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu viraston kansainvälisen yhteistyön kehys ja 20 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut teknisen avun ohjelmat;

| l) | hyväksyä 33 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu yhteisrahoituksen määrä; |
| --- | --- |

l)

hyväksyä 33 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu yhteisrahoituksen määrä;

| m) | hyväksyä tarveanalyysin perusteella 5 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut viestintästrategiat ja tiedonlevitystä koskevat suunnitelmat ja saattaa ne säännöllisesti ajan tasalle; |
| --- | --- |

m)

hyväksyä tarveanalyysin perusteella 5 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut viestintästrategiat ja tiedonlevitystä koskevat suunnitelmat ja saattaa ne säännöllisesti ajan tasalle;

| n) | vahvistaa ja asettaa julkisesti saataville työjärjestyksensä, mukaan lukien säännöt eturistiriitojen ehkäisemiseksi ja hallinnoimiseksi; |
| --- | --- |

n)

vahvistaa ja asettaa julkisesti saataville työjärjestyksensä, mukaan lukien säännöt eturistiriitojen ehkäisemiseksi ja hallinnoimiseksi;

| o) | käyttää tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti viraston henkilöstön suhteen neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (27) vahvistetuissa Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, nimittävälle viranomaiselle ja mainitulla asetuksella vahvistetuissa unionin muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa, jäljempänä ’muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot’, työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen valtuudet’; |
| --- | --- |

o)

käyttää tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti viraston henkilöstön suhteen neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (27) vahvistetuissa Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, nimittävälle viranomaiselle ja mainitulla asetuksella vahvistetuissa unionin muuhun henkilöstöön sovellettavissa palvelussuhteen ehdoissa, jäljempänä ’muuhun henkilöstöön sovellettavat palvelussuhteen ehdot’, työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen valtuudet’;

| p) | hyväksyä komission suostumuksella henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännökset henkilöstösääntöjen 110 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

p)

hyväksyä komission suostumuksella henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännökset henkilöstösääntöjen 110 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| q) | nimittää pääjohtaja ja päättää tarvittaessa hänen toimikautensa jatkamisesta tai hänen tehtävästä erottamisestaan 29 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

q)

nimittää pääjohtaja ja päättää tarvittaessa hänen toimikautensa jatkamisesta tai hänen tehtävästä erottamisestaan 29 artiklan mukaisesti;

| r) | jollei henkilöstösäännöistä ja muuta henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista muuta johdu, nimittää tilinpitäjä, joka hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti; |
| --- | --- |

r)

jollei henkilöstösäännöistä ja muuta henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista muuta johdu, nimittää tilinpitäjä, joka hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti;

| s) | nimittää tiedekomitean jäsenet; |
| --- | --- |

s)

nimittää tiedekomitean jäsenet;

| t) | hyväksyä luettelo asiantuntijoista, joita käytetään tiedekomitean laajentamiseen 31 artiklan 6 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

t)

hyväksyä luettelo asiantuntijoista, joita käytetään tiedekomitean laajentamiseen 31 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

| u) | tehdä päätöksiä sen jälkeen, kun kansallisista yhteyspisteistä on laadittu arviointi 35 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

u)

tehdä päätöksiä sen jälkeen, kun kansallisista yhteyspisteistä on laadittu arviointi 35 artiklan mukaisesti;

| v) | vahvistaa maksujen määräytymismenetelmän ja maksutavan 38 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

v)

vahvistaa maksujen määräytymismenetelmän ja maksutavan 38 artiklan mukaisesti;

| w) | huolehtia tämän asetuksen 48 artiklassa tarkoitettujen sisäisten tai ulkoisten tarkastuskertomusten ja arviointien sekä komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom (28) perustetun Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1939 (29) perustetun Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) tutkimusten tulosten ja suositusten asianmukaisista jatkotoimista; |
| --- | --- |

w)

huolehtia tämän asetuksen 48 artiklassa tarkoitettujen sisäisten tai ulkoisten tarkastuskertomusten ja arviointien sekä komission päätöksellä 1999/352/EY, EHTY, Euratom (28) perustetun Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/1939 (29) perustetun Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) tutkimusten tulosten ja suositusten asianmukaisista jatkotoimista;

| x) | tehdä kaikki päätökset viraston sisäisistä rakenteista ja tarvittaessa niiden muuttamisesta ottaen huomioon viraston toimintatarpeet ja moitteettoman varainhoidon; |
| --- | --- |

x)

tehdä kaikki päätökset viraston sisäisistä rakenteista ja tarvittaessa niiden muuttamisesta ottaen huomioon viraston toimintatarpeet ja moitteettoman varainhoidon;

| y) | hyväksyä työjärjestelyt 53 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

y)

hyväksyä työjärjestelyt 53 artiklan mukaisesti.

2.   Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään asiaankuuluva nimittävän viranomaisen toimivalta pääjohtajalle ja vahvistetaan ehdot, joiden täyttyessä toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Pääjohtajalla on valtuudet siirtää nämä valtuudet edelleen.

Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää pääjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja pääjohtajan edelleen siirtämän nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin pääjohtaja.

25 artikla

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

1.   Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan äänioikeutettujen jäsentensä keskuudesta. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan hallintoneuvoston äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä.

2.   Varapuheenjohtaja toimii viran puolesta puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estyneenä.

3.   Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa kuitenkin päättyy heidän toimikautensa aikana, myös heidän toimikautensa päättyy tuona päivänä ilman eri toimenpiteitä.

4.   Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valintamenettely vahvistetaan hallintoneuvoston työjärjestyksessä.

26 artikla

Hallintoneuvoston kokoukset

1.   Hallintoneuvoston kokoukset kutsuu koolle puheenjohtaja.

2.   Pääjohtaja osallistuu hallintoneuvoston kokouksiin.

3.   Hallintoneuvosto pitää vähintään yhden sääntömääräisen kokouksen vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos komissio tai vähintään kolmasosa hallintoneuvoston jäsenistä sitä pyytää.

4.   Hallintoneuvosto voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, mukaan lukien kansalaisjärjestöjen edustajia, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä.

5.   Hallintoneuvoston jäsenillä voi olla kokouksissa avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksen määräyksistä muuta johdu.

6.   Virasto vastaa hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.

27 artikla

Hallintoneuvoston äänestyssäännöt

1.   Hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänioikeutettujen jäsentensä enemmistöllä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan, 25 artiklan 1 kohdan, 35 artiklan 6 kohdan, 29 artiklan 8 kohdan ja 53 artiklan 2 kohdan soveltamista.

2.   Kullakin äänioikeutetulla jäsenellä on yksi ääni. Äänioikeutetun jäsenen poissa ollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää äänioikeutta.

3.   Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja osallistuvat äänestykseen.

4.   Pääjohtaja ei osallistu äänestykseen.

5.   Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestystä koskevat järjestelyt, erityisesti olosuhteet, joissa jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta.

28 artikla

Johtokunta

1.   Johtokunnan tehtävänä on

| a) | päättää 42 artiklan mukaisesti hyväksytyissä varainhoitosäännöissä tarkoitetuista kysymyksistä, joita ei tässä asetuksessa ole säädetty hallintoneuvoston päätettäviksi; |
| --- | --- |

a)

päättää 42 artiklan mukaisesti hyväksytyissä varainhoitosäännöissä tarkoitetuista kysymyksistä, joita ei tässä asetuksessa ole säädetty hallintoneuvoston päätettäviksi;

| b) | varmistaa, että 48 artiklassa tarkoitettujen sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raporttien ja arviointien sekä OLAFin ja EPPOn tutkimusten havaintojen ja suositusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että 48 artiklassa tarkoitettujen sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raporttien ja arviointien sekä OLAFin ja EPPOn tutkimusten havaintojen ja suositusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet;

| c) | seurata ja valvoa hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanoa hallinnon ja varainhoidon valvonnan lujittamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 30 artiklassa lueteltuja pääjohtajan tehtäviä. |
| --- | --- |

c)

seurata ja valvoa hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanoa hallinnon ja varainhoidon valvonnan lujittamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 30 artiklassa lueteltuja pääjohtajan tehtäviä.

2.   Johtokunta tekee tarvittaessa kiireellisissä tapauksissa tiettyjä väliaikaisia päätöksiä hallintoneuvoston puolesta, erityisesti hallinnollisista kysymyksistä, mukaan lukien nimittävän viranomaisen toimivallan siirron keskeyttäminen, sekä talousarvioon liittyvistä kysymyksistä. Edellytykset tällaisten väliaikaisten päätösten tekemiselle vahvistetaan hallintoneuvoston työjärjestyksessä.

3.   Johtokunta koostuu hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajasta, kahdesta muusta hallintoneuvoston äänioikeutettujen jäsentensä keskuudesta nimittämästä jäsenestä ja kahdesta komission edustajasta hallintoneuvostossa.

Hallintoneuvoston puheenjohtaja on myös johtokunnan puheenjohtaja.

Pääjohtaja osallistuu johtokunnan kokouksiin tarkkailijana. Johtokunta voi kutsua kokouksiinsa muita tarkkailijoita.

4.   Johtokunnan jäsenten toimikausi on neljä vuotta. Heidän toimikautensa voidaan uusia kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa kuitenkin päättyy heidän toimikautensa aikana, heidän toimikautensa johtokunnassa päättyy tuona päivänä ilman eri toimenpiteitä.

5.   Johtokunta pitää vähintään kaksi sääntömääräistä kokousta vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jäsentensä pyynnöstä.

6.   Johtokunta tekee päätöksensä jäsentensä kesken yksimielisesti. Jos johtokunta ei kykene tekemään yksimielistä päätöstä, asia saatetaan hallintoneuvoston käsiteltäväksi.

7.   Hallintoneuvosto vahvistaa johtokunnan työjärjestyksen.

29 artikla

Pääjohtaja

1.   Pääjohtaja otetaan palvelukseen viraston väliaikaisena toimihenkilönä muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.

2.   Hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan komission laatiman vähintään kolmen ehdokkaan luettelon perusteella noudattaen avointa ja läpinäkyvää valintamenettelyä. Valintamenettelyyn on sisällyttävä kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muissa tarkoituksenmukaisissa tiedotusvälineissä. Komissio kuulee hallintoneuvostoa kiinnostuksenilmaisupyynnön laatimisesta. Komissio voi nimetä valintamenettelyyn hallintoneuvoston edustajan tarkkailijana.

Ennen kuin hallintoneuvosto nimittää ehdokkaan pääjohtajan tehtävään, komission esittämät ehdokkaat kutsutaan viipymättä antamaan lausumansa Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle tai asiasta vastaaville valiokunnille ja vastaamaan valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin. Lausuman ja vastausten kuulemisen jälkeen Euroopan parlamentti voi antaa lausunnon, jossa se esittää näkemyksensä, ja toimittaa sen hallintoneuvostolle.

3.   Pääjohtajan työsopimusta tehtäessä virastoa edustaa hallintoneuvoston puheenjohtaja.

4.   Pääjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Toimikauden päättyessä komissio toteuttaa arvioinnin, jossa otetaan huomioon arvio pääjohtajan toiminnasta, mukaan lukien hallintoneuvoston aiempi näkemys, sekä viraston tulevat tehtävät ja haasteet.

5.   Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 4 kohdassa tarkoitettu arviointi, jatkaa pääjohtajan toimikautta kerran enintään viidellä vuodella.

Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikomuksestaan jatkaa pääjohtajan toimikautta. Ennen kuin hallintoneuvosto tekee päätöksen pääjohtajan toimikauden jatkamisesta, pääjohtaja voidaan kutsua viipymättä antamaan lausumansa Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle tai asiasta vastaaville valiokunnille ja vastaamaan valiokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin.

6.   Pääjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi enää jatketun toimikautensa lopussa osallistua saman toimen valintamenettelyyn.

7.   Pääjohtaja voidaan erottaa toimestaan ainoastaan hallintoneuvoston päätöksellä, jonka se tekee komission ehdotuksen perusteella. Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilmoitetaan tällaisen päätöksen syistä tavalla, joka on sovellettavien luottamuksellisuusvaatimusten mukainen.

8.   Hallintoneuvosto tekee päätökset pääjohtajan nimittämisestä, toimikauden jatkamisesta tai tehtävästä erottamisesta äänioikeutettujen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.

30 artikla

Pääjohtajan tehtävät

1.   Pääjohtaja vastaa viraston johtamisesta. Pääjohtaja on vastuussa toiminnastaan hallintoneuvostolle.

2.   Pääjohtaja hoitaa tehtäviään riippumattomasti, eikä hän saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä miltään muulta elimeltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission, hallintoneuvoston ja johtokunnan toimivaltaa.

3.   Pääjohtaja raportoi pyydettäessä Euroopan parlamentille tehtäviensä hoidosta. Neuvosto voi pyytää pääjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta.

4.   Pääjohtaja on viraston laillinen edustaja.

5.   Pääjohtaja vastaa 5 artiklassa säädettyjen viraston erityistehtävien täytäntöönpanosta. Pääjohtajan vastuulla on erityisesti

| a) | viraston päivittäisen toiminnan hallinnointi; |
| --- | --- |

a)

viraston päivittäisen toiminnan hallinnointi;

| b) | hallintoneuvoston hyväksymien päätösten valmistelu ja täytäntöönpano; |
| --- | --- |

b)

hallintoneuvoston hyväksymien päätösten valmistelu ja täytäntöönpano;

| c) | laatia 36 artiklassa tarkoitettu yhtenäinen ohjelma-asiakirja ja toimittaa se hallintoneuvostolle komission kuulemisen jälkeen; |
| --- | --- |

c)

laatia 36 artiklassa tarkoitettu yhtenäinen ohjelma-asiakirja ja toimittaa se hallintoneuvostolle komission kuulemisen jälkeen;

| d) | yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano ja sen täytäntöönpanosta raportointi hallintoneuvostolle; |
| --- | --- |

d)

yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano ja sen täytäntöönpanosta raportointi hallintoneuvostolle;

| e) | laatia viraston toimintaa koskeva konsolidoitu vuosikertomus ja esittää se hallintoneuvostolle tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi; |
| --- | --- |

e)

laatia viraston toimintaa koskeva konsolidoitu vuosikertomus ja esittää se hallintoneuvostolle tarkasteltavaksi ja hyväksyttäväksi;

| f) | antaa hallintoneuvostolle ehdotus 33 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun yhteisrahoituksen määrästä, jos kansallisille yhteyspisteille on määrä myöntää tällaista yhteisrahoitusta; |
| --- | --- |

f)

antaa hallintoneuvostolle ehdotus 33 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun yhteisrahoituksen määrästä, jos kansallisille yhteyspisteille on määrä myöntää tällaista yhteisrahoitusta;

| g) | antaa hallintoneuvostolle ehdotus maksujen määräytymismenetelmästä ja maksutavasta 38 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

antaa hallintoneuvostolle ehdotus maksujen määräytymismenetelmästä ja maksutavasta 38 artiklan mukaisesti;

| h) | laatia jatkotoimia koskeva suunnitelma 48 artiklassa tarkoitettujen sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raporttien ja arviointien sekä OLAFin ja EPPOn tutkimusten päätelmien perusteella ja raportoida edistymisestä kahdesti vuodessa komissiolle ja säännöllisesti hallintoneuvostolle ja johtokunnalle; |
| --- | --- |

h)

laatia jatkotoimia koskeva suunnitelma 48 artiklassa tarkoitettujen sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raporttien ja arviointien sekä OLAFin ja EPPOn tutkimusten päätelmien perusteella ja raportoida edistymisestä kahdesti vuodessa komissiolle ja säännöllisesti hallintoneuvostolle ja johtokunnalle;

| i) | huolehtia unionin taloudellisten etujen suojaamisesta petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, OLAFin ja EPPOn tutkintavaltuuksia kuitenkaan rajoittamatta, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia sekä ilmoittamalla asetuksen (EU) 2017/1939 24 artiklan mukaisesti EPPOlle kaikesta rikollisesta toiminnasta, jonka osalta EPPO voisi käyttää toimivaltaansa; |
| --- | --- |

i)

huolehtia unionin taloudellisten etujen suojaamisesta petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, OLAFin ja EPPOn tutkintavaltuuksia kuitenkaan rajoittamatta, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia sekä ilmoittamalla asetuksen (EU) 2017/1939 24 artiklan mukaisesti EPPOlle kaikesta rikollisesta toiminnasta, jonka osalta EPPO voisi käyttää toimivaltaansa;

| j) | laatia virastolle petostentorjuntastrategia sekä vaikuttavuuden lisäämiseen ja synergioiden saavuttamiseen tähtäävä strategia ja esittää ne hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi; |
| --- | --- |

j)

laatia virastolle petostentorjuntastrategia sekä vaikuttavuuden lisäämiseen ja synergioiden saavuttamiseen tähtäävä strategia ja esittää ne hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi;

| k) | valmistella virastoon sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnos; |
| --- | --- |

k)

valmistella virastoon sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnos;

| l) | laatia viraston tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion luonnos ja huolehtia viraston talousarvion toteuttamisesta. |
| --- | --- |

l)

laatia viraston tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion luonnos ja huolehtia viraston talousarvion toteuttamisesta.

6.   Pääjohtaja voi päättää sijoittaa yhden tai useamman yhteyshenkilön unionin toimielimiin ja asiaankuuluviin unionin elimiin ja laitoksiin viraston tehtävien suorittamiseksi tehokkaasti ja vaikuttavasti. Pääjohtajan on hankittava ennakkosuostumus komissiolta ja hallintoneuvostolta. Päätöksissä yhteyshenkilöiden sijoittamisesta on määriteltävä yhteyshenkilöiden toteuttamien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja viraston hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä.

7.   Euroopan parlamentin tai neuvoston kutsusta pääjohtaja osallistuu ilman aiheetonta viivytystä tapauksen mukaan Euroopan parlamentin tai neuvoston järjestämiin kokouksiin, jotka käsittelevät mitä tahansa viraston toimeksiantoon liittyvää aihetta.

31 artikla

Tiedekomitea

1.   Tiedekomitea koostuu vähintään seitsemästä ja enintään 15:stä tiedemaailman edustajasta, jotka hallintoneuvosto nimittää heidän tieteellisten saavutustensa ja riippumattomuutensa perusteella sen jälkeen, kun Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muissa tarkoituksenmukaisissa tiedotusvälineissä on julkaistu kiinnostuksenilmaisupyyntö. Virasto ilmoittaa Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle tai asiasta vastaaville valiokunnille tiedekomitean jäsenten nimittämisistä ja sen työstä. Tiedekomitean jäsenten valintamenettelyssä on varmistettava, että tiedekomitean jäsenten erityisasiantuntemus kattaa tärkeimmät viraston tavoitteisiin liittyvät alat. Tiedekomitean jäsenten nimittävät osapuolet pyrkivät sukupuolten tasapuoliseen edustukseen tiedekomiteassa.

2.   Tiedekomitean jäsenet nimitetään yksityishenkilöinä neljän vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran.

3.   Tiedekomitean jäsenet ovat riippumattomia ja toimivat yleisen edun mukaisesti. He eivät saa pyytää eivätkä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta tai miltään muulta elimeltä.

4.   Jos jäsen ei enää täytä riippumattomuuden vaatimuksia, hänen on ilmoitettava asiasta hallintoneuvostolle. Vaihtoehtoisesti hallintoneuvosto voi jäsentensä vähintään kolmasosan tai komission tekemän ehdotuksen perusteella todeta, ettei jäsen ole riippumaton, ja lakkauttaa kyseisen jäsenen nimityksen. Hallintoneuvosto nimittää uuden jäsenen jäljellä olevaksi toimikaudeksi jäsenten nimittämistä koskevaa tavanomaista menettelyä noudattaen.

5.   Tiedekomitea antaa lausuntonsa tässä asetuksessa säädetyissä tapauksissa tai mistä tahansa viraston toimintaa koskevista tieteellisistä kysymyksistä, jotka hallintoneuvosto tai pääjohtaja sille esittää. Tiedekomitean lausunnot julkaistaan viraston verkkosivustolla.

6.   Uuden psykoaktiivisen aineen tai uusien psykoaktiivisten aineiden ryhmän aiheuttamien riskien arvioimiseksi pääjohtaja voi tiedekomitean puheenjohtajan neuvosta tarvittaessa laajentaa tiedekomiteaa ottamalla siihen asiantuntijoita, jotka edustavat uuden psykoaktiivisen aineen tai uusien psykoaktiivisten aineiden ryhmän aiheuttamien riskien tasapainoiseen arviointiin tarvittavia tieteenaloja. Pääjohtaja nimittää nämä asiantuntijat asiantuntijaluettelosta. Hallintoneuvosto hyväksyy asiantuntijaluettelon neljän vuoden välein.

7.   Tiedekomitea valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tiedekomitean toimikauden ajaksi. Puheenjohtaja voi osallistua tarkkailijana hallintoneuvoston kokouksiin.

8.   Tiedekomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa.

9.   Virasto julkaisee verkkosivustollaan luettelon tiedekomitean jäsenistä ja pitää sen ajan tasalla.

32 artikla

Huumeita ja huumeriippuvuutta käsittelevä eurooppalainen tietoverkosto

1.   Jäsenvaltiot osallistuvat huumeita ja huumeriippuvuutta käsittelevän eurooppalaisen tietoverkoston, jäljempänä ’Reitox-verkosto’, kautta viraston tehtävään kerätä ja raportoida johdonmukaisia ja yhtenäisessä muodossa esitettäviä tietoja huumeilmiöstä kaikkialla unionissa. Reitox-verkosto koostuu 33 artiklan mukaisesti nimetyistä kansallisista yhteyspisteistä ja komission yhteyspisteestä.

2.   Reitox-verkosto valitsee jäsentensä keskuudesta edustajan ja yhdestä kolmeen varaedustajaa. Edustaja edustaa Reitox-verkostoa viraston suuntaan ja voi osallistua tarkkailijana hallintoneuvoston kokouksiin.

3.   Reitox-verkosto pitää vähintään yhden sääntömääräisen kokouksen vuodessa. Virasto kutsuu kokoukset koolle ja toimii niiden puheenjohtajana. Lisäksi Reitox-verkosto kokoontuu edustajansa aloitteesta tai jos vähintään kolmasosa sen jäsenistä sitä pyytää.

33 artikla

Kansalliset yhteyspisteet

1.   Kunkin osallistujamaan on nimettävä yksi kansallinen yhteyspiste, joka perustetaan pysyvästi ja jolla on selkeä toimeksianto, asianmukaisten kansallisten lainsäädännöllisten tai hallinnollisten toimenpiteiden kautta. Kansallisen yhteyspisteen nimeämisestä ja kansallisen yhteyspisteen johtajan nimittämisestä sekä näihin nimityksiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava virastolle hallintoneuvoston kansallisen jäsenen välityksellä.

2.   Vastuussa olevan kansallisen viranomaisen on varmistettava, että kansalliselle yhteyspisteelle annetaan 34 artiklan 2 kohdassa säädetyt tehtävät. Kansallisen yhteyspisteen johtaja tai hänen sijaisensa edustaa kansallista yhteyspistettä Reitox-verkostossa.

3.   Kansallisten yhteyspisteiden on oltava tieteellisesti riippumattomia ja varmistettava tietojensa laatu.

4.   Kansallisten yhteyspisteiden on suunniteltava toimintansa etukäteen ja niillä on oltava riittävät talousarvio- ja henkilöstöresurssit, jotka myönnetään jäsenvaltioiden talousarvioista ja tämän artiklan 5 kohdan mukaisesti viraston yhteisrahoituksesta, jotta ne voivat täyttää toimeksiantonsa ja suorittaa 34 artiklan 2 kohdassa säädetyt tehtävänsä, ja niillä on oltava riittävät välineet ja tilat päivittäisen toimintansa tukena.

5.   Kunkin jäsenvaltion kansallinen yhteyspiste saa keskeisiin kuluihinsa yhteisrahoituksen viraston myöntämänä avustuksena, jos se täyttää 1–4 kohdassa säädetyt edellytykset. Saadakseen tätä yhteisrahoitusta kansallisen yhteyspisteen on vuosittain allekirjoitettava viraston kanssa avustussopimus. Pääjohtaja tekee ehdotuksen yhteisrahoituksen määrästä, jonka hallintoneuvosto hyväksyy ja jota tarkistetaan säännöllisesti. Virasto voi myöntää kansalliselle yhteyspisteelle lisärahoitusta tapauskohtaisesti tiettyihin hankkeisiin osallistumista ja niiden toteuttamista varten.

6.   Virasto arvioi kansallisia yhteyspisteitä 35 artiklan mukaisesti.

34 artikla

Kansallisten yhteyspisteiden tehtävät

1.   Kansalliset yhteyspisteiden on muodostettava rajapinta osallistujamaiden ja viraston välillä ja tuettava niiden välistä vuorovaikutusta.

2.   Viraston tukemiseksi 4 artiklassa säädettyjen yleisten tehtävien ja 5 artiklassa säädettyjen erityistehtävien toteuttamisessa, mikä edistää unionin koordinoitua toimintaa, kunkin kansallisen yhteyspisteen on suoritettava seuraavat tehtävät:

| a) | kyseisten tietojen toimittamiseksi virastolle huumeisiin liittyvien tietojen keruun ja seurannan koordinointi kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

a)

kyseisten tietojen toimittamiseksi virastolle huumeisiin liittyvien tietojen keruun ja seurannan koordinointi kansallisella tasolla;

| b) | asiaankuuluvan kansallisen tiedon kerääminen 4 artiklan kattamilla aloilla 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kansallisen raportointipaketin mukaisesti ja tällaisen tiedon toimittaminen virastolle; tässä yhteydessä kansallisen yhteyspisteen on koottava yhteen kokemuksia eri aloilta, erityisesti terveyden, oikeuden ja lainvalvonnan aloilta, ja tehtävä tarpeen mukaan yhteistyötä huumepolitiikan alalla toimivien asiantuntijoiden ja kansallisten järjestöjen, tiedeyhteisön, kansalaisjärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

b)

asiaankuuluvan kansallisen tiedon kerääminen 4 artiklan kattamilla aloilla 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kansallisen raportointipaketin mukaisesti ja tällaisen tiedon toimittaminen virastolle; tässä yhteydessä kansallisen yhteyspisteen on koottava yhteen kokemuksia eri aloilta, erityisesti terveyden, oikeuden ja lainvalvonnan aloilta, ja tehtävä tarpeen mukaan yhteistyötä huumepolitiikan alalla toimivien asiantuntijoiden ja kansallisten järjestöjen, tiedeyhteisön, kansalaisjärjestöjen ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa;

| c) | osallistuminen huumeiden ja niiden käytön seurantaan ja niistä raportointiin, myös kansainvälisille järjestöille; |
| --- | --- |

c)

osallistuminen huumeiden ja niiden käytön seurantaan ja niistä raportointiin, myös kansainvälisille järjestöille;

| d) | uusien epidemiologisten tietolähteiden kehittämisen tukeminen tarpeen mukaan, jotta voidaan edistää ajoissa tapahtuvaa raportointia huumeiden käytön suuntauksista; |
| --- | --- |

d)

uusien epidemiologisten tietolähteiden kehittämisen tukeminen tarpeen mukaan, jotta voidaan edistää ajoissa tapahtuvaa raportointia huumeiden käytön suuntauksista;

| e) | uusiin terveys- ja turvallisuusuhkiin liittyvän tapauskohtaisen ja kohdennetun tiedonkeruun tukeminen; |
| --- | --- |

e)

uusiin terveys- ja turvallisuusuhkiin liittyvän tapauskohtaisen ja kohdennetun tiedonkeruun tukeminen;

| f) | tietojen toimittaminen virastolle mahdollisen terveysriskin aiheuttavista uusista suuntauksista ja haasteista, jotka liittyvät olemassa olevien psykoaktiivisten aineiden tai niiden uusien yhdistelmien käyttöön, ja mahdollisista terveyden alaan kuuluvista toimenpiteistä; |
| --- | --- |

f)

tietojen toimittaminen virastolle mahdollisen terveysriskin aiheuttavista uusista suuntauksista ja haasteista, jotka liittyvät olemassa olevien psykoaktiivisten aineiden tai niiden uusien yhdistelmien käyttöön, ja mahdollisista terveyden alaan kuuluvista toimenpiteistä;

| g) | uusia psykoaktiivisia aineita koskevan tietojenvaihdon ja varhaisvaroitusjärjestelmän edistäminen III luvun mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

uusia psykoaktiivisia aineita koskevan tietojenvaihdon ja varhaisvaroitusjärjestelmän edistäminen III luvun mukaisesti;

| h) | hyödyllisten keskeisten indikaattoreiden ja muiden tietokokonaisuuksien määrittämisen edistäminen, mukaan lukien niiden täytäntöönpanoa koskevat ohjeet, jotta unionin tasolla saataisiin 6 artiklan mukaisesti luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa; |
| --- | --- |

h)

hyödyllisten keskeisten indikaattoreiden ja muiden tietokokonaisuuksien määrittämisen edistäminen, mukaan lukien niiden täytäntöönpanoa koskevat ohjeet, jotta unionin tasolla saataisiin 6 artiklan mukaisesti luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa;

| i) | kansallisten asiantuntijoiden nimittäminen viraston pyynnöstä keskeisistä indikaattoreista käytäviin tarkempiin keskusteluihin sekä muihin tilapäisiin ja kohdennettuihin tiedonkeruutoimiin; |
| --- | --- |

i)

kansallisten asiantuntijoiden nimittäminen viraston pyynnöstä keskeisistä indikaattoreista käytäviin tarkempiin keskusteluihin sekä muihin tilapäisiin ja kohdennettuihin tiedonkeruutoimiin;

| j) | kansainvälisesti sovittujen tiedonkeruuprotokollien ja -standardien käytön edistäminen maassa huumeiden ja niiden käytön seurannassa; |
| --- | --- |

j)

kansainvälisesti sovittujen tiedonkeruuprotokollien ja -standardien käytön edistäminen maassa huumeiden ja niiden käytön seurannassa;

| k) | toimintakertomuksen esittäminen vuosittain virastolle ja muille asiaankuuluville sidosryhmille; |
| --- | --- |

k)

toimintakertomuksen esittäminen vuosittain virastolle ja muille asiaankuuluville sidosryhmille;

| l) | laadunvarmistusmenettelyjen toteuttaminen saadun tiedon luotettavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

l)

laadunvarmistusmenettelyjen toteuttaminen saadun tiedon luotettavuuden varmistamiseksi.

3.   Kansallisten yhteyspisteiden on myös seurattava, analysoitava ja tulkittava valmiuksiensa mukaan asiaankuuluvia tietoja 4 artiklan kattamilla aloilla. Kansallisten yhteyspisteiden on annettava virastolle tätä tietoa ja tietoa sovelletuista toimintapolitiikoista ja ratkaisuista.

4.   Kansallisten yhteyspisteiden on järjestettävä tarvittavaa yhteistyötä asiaankuuluvien kansallisten ja alueellisten viranomaisten, elinten, virastojen ja järjestöjen kanssa ja pidettävä sitä yllä kerätäkseen tietoa, jota ne tarvitsevat tehtäviensä suorittamiseksi 2 kohdan nojalla.

5.   Kerätessään tietoja tämän artiklan mukaisesti kansallisten yhteyspisteiden on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että kerätyt tiedot eritellään biologisen tai sosiaalisen sukupuolen mukaan. Kansallisten yhteyspisteiden on otettava huomioon huumepolitiikan sukupuolisensitiiviset näkökohdat kerätessään ja esittäessään tietoja tämän artiklan mukaisesti. Kansalliset yhteyspisteet eivät saa välittää tietoja, jotka mahdollistaisivat henkilöiden tai pienten henkilöryhmien tunnistamisen. Niiden on pidättäydyttävä antamasta yksittäisiin henkilöihin liittyviä tietoja.

35 artikla

Kansallisten yhteyspisteiden arviointi

1.   Virasto arvioi, osallistuuko kukin kansallinen yhteyspiste viraston tehtävien toteuttamiseen suorittamalla 34 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä tehtäviä. Tällainen arviointi ei saa koskea sen elimen muita tehtäviä, jossa kansallinen yhteyspiste sijaitsee, eikä yleistä rakennetta, johon kansallinen yhteyspiste kuuluu.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettu arviointi perustuu kansallisen yhteyspisteen antamaan asiaankuuluvaan tietoon. Tarvittaessa virasto voi vierailla kansallisissa yhteyspisteissä.

3.   Virasto esittää kaikki 1 kohdan nojalla suorittamansa arvioinnit asianomaiselle kansalliselle yhteyspisteelle ja asianomaiselle kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle. Arviointeihin voi sisältyä suosituksia 34 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tehtävien suorittamisesta, niissä voidaan asettaa toteuttamisaikataulu ja niissä voidaan tarjota viraston tukea kansallisille yhteyspisteille valmiuksien kehittämiseksi.

4.   Jos 3 kohdan nojalla on annettu suosituksia ja niiden toteuttamisaikataulu, asianomaisen kansallisen yhteyspisteen on joko ilmoitettava virastolle, että se on hyväksynyt suositukset, tai, jos niistä on erimielisyyttä, toimitettava virastolle perusteltu kirjallinen lausunto.

5.   Virasto ilmoittaa hallintoneuvostolle 1 kohdan nojalla suorittamansa arvioinnin tuloksesta sen ensimmäisessä kokouksessa sen jälkeen, kun virasto on saattanut arvioinnin päätökseen. Jos viraston ja kansallisen yhteyspisteen välillä on erimielisyyttä tämän artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, virasto toimittaa arvioinnin, suositukset ja niiden toteuttamisaikataulun hallintoneuvoston hyväksyttäväksi sen seuraavassa kokouksessa 23 artiklan mukaisesti äänioikeutettujen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Asianomaisen jäsenvaltion edustaja ei osallistu tähän äänestykseen.

6.   Jos kansallinen yhteyspiste ei 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa vahvistettuun määräaikaan mennessä suorita 34 artiklan 2 kohdassa säädettyjä tehtäviä, hallintoneuvosto päättää arvioinnissa vahvistetun määräajan päättymisen jälkeisessä ensimmäisessä kokouksessaan 23 artiklan mukaisesti äänioikeutettujen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä, myönnetäänkö yhteisrahoitusta siihen saakka, kun kansallinen yhteyspiste on suorittanut 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tehtävät. Asianomaisen jäsenvaltion edustaja ei osallistu tähän äänestykseen.

7.   Kaikkien kansallisten yhteyspisteiden ensimmäinen arviointi 1 kohdan nojalla tehdään viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2026. Tämän jälkeen virasto arvioi kansallisia yhteyspisteitä säännöllisin väliajoin sen mukaan kuin on tarpeellista.

VI LUKU

Varainhoitosäännökset

36 artikla

Yhtenäinen ohjelma-asiakirja

1.   Hallintoneuvosto hyväksyy vuosittain viimeistään 15 päivänä joulukuuta yhtenäisen ohjelma-asiakirjan luonnoksen, joka sisältää monivuotisen ja vuotuisen ohjelman sekä kaikki komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/715 (30) 32 artiklassa luetellut asiakirjat, pääjohtajan esittämän luonnoksen perusteella kuultuaan tiedekomiteaa, ottaen huomioon komission lausunnon ja kuultuaan monivuotisen ohjelman osalta Euroopan parlamenttia. Jos hallintoneuvosto päättää olla noudattamatta komission lausuntoon sisältyviä seikkoja tai Euroopan parlamentin tai tiedekomitean kuulemisen yhteydessä esiin tulevia seikkoja, sen on perusteltava kantansa. Hallintoneuvosto toimittaa yhtenäisen ohjelma-asiakirjan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle seuraavan vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä.

Yhtenäisestä ohjelma-asiakirjasta tulee lopullinen, kun unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty, ja sitä on tarvittaessa mukautettava talousarviota vastaavasti.

2.   Vuotuisessa työohjelmassa on esitettävä yksityiskohtaiset tavoitteet ja odotetut tulokset, suoritusindikaattorit mukaan lukien. Siinä on esitettävä myös kuvaus rahoitettavista toimista ja mainittava kuhunkin toimeen osoitetut taloudelliset resurssit ja henkilöstöresurssit toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti. Vuotuisen työohjelman on oltava yhdenmukainen 4 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman kanssa. Siinä on ilmoitettava selkeästi, mitä tehtäviä on lisätty, muutettu tai poistettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna.

Monivuotiseen tai vuotuiseen ohjelmaan on sisällyttävä tiedot 20 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kansainvälisen yhteistyön kehyksen täytäntöönpanosta ja tähän kehykseen liittyvistä toimista. Siihen on myös sisällyttävä 21 artiklassa tarkoitetut viraston suunnittelemat tutkimus- ja innovointitoimet.

3.   Hallintoneuvosto muuttaa hyväksyttyä vuotuista työohjelmaa, jos virastolle annetaan uusi tehtävä.

Vuotuisen työohjelman merkittävät muutokset hyväksytään samalla menettelyllä kuin alkuperäinen vuotuinen työohjelma. Hallintoneuvosto voi siirtää pääjohtajalle valtuudet tehdä vuotuiseen työohjelmaan muita kuin merkittäviä muutoksia.

4.   Monivuotisessa työohjelmassa on esitettävä yleinen strateginen ohjelma, mukaan lukien tavoitteet, odotetut tulokset ja suoritusindikaattorit. Siinä on esitettävä myös resursseja koskeva suunnitelma, mukaan lukien monivuotinen talousarvio ja henkilöstö.

Resursseja koskeva suunnitelma on saatettava ajan tasalle vuosittain. Strateginen ohjelma on saatettava ajan tasalle tarvittaessa ja erityisesti 51 artiklassa tarkoitetun arvioinnin tulosten huomioon ottamiseksi.

5.   Monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat on laadittava delegoidun asetuksen (EU) 2019/715 32 artiklan mukaisesti.

37 artikla

Talousarvio

1.   Viraston kaikista tuloista ja menoista laaditaan kutakin kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, jonka perusteella tulot ja menot otetaan viraston talousarvioon.

2.   Talousarvioon otettavien tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

3.   Sulkematta pois muita tulonlähteitä viraston tulot koostuvat seuraavista:

| a) | unionin yleiseen talousarvioon otettu unionin rahoitusosuus; |
| --- | --- |

a)

unionin yleiseen talousarvioon otettu unionin rahoitusosuus;

| b) | jäsenvaltioiden mahdollinen vapaaehtoinen rahoitusosuus; |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltioiden mahdollinen vapaaehtoinen rahoitusosuus;

| c) | suoritetuista palveluista 38 artiklan mukaisesti maksettavat maksut; |
| --- | --- |

c)

suoritetuista palveluista 38 artiklan mukaisesti maksettavat maksut;

| d) | 53 artiklassa tarkoitettujen järjestöjen ja elinten ja 54 artiklassa tarkoitettujen kolmansien maiden mahdolliset rahoitusosuudet; ja |
| --- | --- |

d)

53 artiklassa tarkoitettujen järjestöjen ja elinten ja 54 artiklassa tarkoitettujen kolmansien maiden mahdolliset rahoitusosuudet; ja

| e) | unionin rahoitusosuus, joka toteutetaan välillisen hallinnoinnin avulla tai joka annetaan kertaluonteisten avustusten muodossa virastoon sovellettavien varainhoitosääntöjen ja unionin politiikkoja tukeviin asianomaisiin välineisiin sovellettavien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

unionin rahoitusosuus, joka toteutetaan välillisen hallinnoinnin avulla tai joka annetaan kertaluonteisten avustusten muodossa virastoon sovellettavien varainhoitosääntöjen ja unionin politiikkoja tukeviin asianomaisiin välineisiin sovellettavien säännösten mukaisesti.

4.   Edellä 3 kohdan b–e alakohdassa tarkoitettujen tulojen määrä ja alkuperä on sisällytettävä viraston tilinpäätökseen ja esitettävä selkeästi 41 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa selvityksessä viraston varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta.

5.   Viraston menoihin kuuluvat henkilöstön palkat, hallinto- ja infrastruktuurimenot sekä toimintamenot. Toimintamenoihin voi sisältyä 33 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja kansallisten yhteyspisteiden tukimenoja.

38 artikla

Maksut

1.   Virasto voi pyynnöstä tarjota seuraavia tässä artiklassa tarkoitettuja lisäpalveluita:

| a) | räätälöity koulutus; |
| --- | --- |

a)

räätälöity koulutus;

| b) | tietyt jäsenvaltioiden tukitoimet, joita ei ole määritelty ensisijaisiksi mutta jotka voisi olla hyödyllistä toteuttaa, jos niitä tuetaan kansallisilla varoilla; |
| --- | --- |

b)

tietyt jäsenvaltioiden tukitoimet, joita ei ole määritelty ensisijaisiksi mutta jotka voisi olla hyödyllistä toteuttaa, jos niitä tuetaan kansallisilla varoilla;

| c) | kolmansien maiden valmiuksien kehittämisohjelmat, joita varten ei myönnetä erillistä unionin rahoitusta; |
| --- | --- |

c)

kolmansien maiden valmiuksien kehittämisohjelmat, joita varten ei myönnetä erillistä unionin rahoitusta;

| d) | kolmansiin maihin, varsinkin ehdokasmaihin, perustettujen kansallisten elinten arviointi 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

kolmansiin maihin, varsinkin ehdokasmaihin, perustettujen kansallisten elinten arviointi 20 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| e) | muut osallistujamaan pyynnöstä tarjottavat räätälöidyt palvelut, jotka edellyttävät lisäresurssien käyttöä kansallisten toimien tukemiseen.
  Virasto perii maksuja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista palveluista. |
| --- | --- |

e)

muut osallistujamaan pyynnöstä tarjottavat räätälöidyt palvelut, jotka edellyttävät lisäresurssien käyttöä kansallisten toimien tukemiseen.

Virasto perii maksuja ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista palveluista.

2.   Viraston hallintoneuvosto vahvistaa avoimella tavalla pääjohtajan ehdotuksesta ja kuultuaan komissiota maksujen määräytymismenetelmän ja maksutavan.

3.   Maksujen on oltava oikeassa suhteessa kyseisistä, kustannustehokkaasti tarjotuista palveluista aiheutuviin kustannuksiin ja riittäviä näiden kustannusten kattamiseksi. Maksujen suuruuden vahvistamisessa on varmistettava, että ne ovat syrjimättömiä ja että niillä vältetään aiheeton sidosryhmille aiheutuva taloudellinen tai hallinnollinen rasite.

4.   Maksut on vahvistettava sellaiselle tasolle, että vältetään viraston talousarvion alijäämä tai merkittävä ylijäämän kertyminen. Jos maksullisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuu talousarvioon toistuvasti merkittävä ylijäämä tai jos maksullisten palvelujen tarjoamisesta aiheutuu merkittävä alijäämä, hallintoneuvoston on tarkistettava maksujen määräytymismenetelmää 2 kohdassa säädetyn menetelmän mukaisesti.

5.   Virasto sisällyttää 41 artiklassa säädetyn tilinpäätöksen esittämismenettelyyn tapauksen mukaan selvityksen kerätyistä maksuista ja niiden vaikutuksesta viraston talousarvioon.

39 artikla

Talousarvion laatiminen

1.   Pääjohtaja laatii ja toimittaa hallintoneuvostolle joka vuosi ehdotuksen viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi, johon sisältyy henkilöstötaulukko.

2.   Hallintoneuvosto laatii 1 kohdassa tarkoitettuun ehdotukseen perustuvan alustavan ennakkoarvioluonnoksen viraston tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten.

3.   Alustava ennakkoarvioluonnos viraston tuloista ja menoista toimitetaan komissiolle viimeistään kunkin vuoden 31 päivänä tammikuuta. Hallintoneuvosto toimittaa lopullisen ennakkoarvioluonnoksen komissiolle viimeistään 31 päivänä maaliskuuta.

4.   Komissio toimittaa arvion viraston tuloista ja menoista budjettivallan käyttäjälle yhdessä unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen kanssa.

5.   Komissio sisällyttää viraston tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion perusteella unionin yleistä talousarviota koskevaan esitykseen määrärahat, joita se pitää henkilöstötaulukon perusteella välttämättöminä, sekä yleisestä talousarviosta otettavan tuen määrän ja toimittaa talousarvioesityksen budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 313 ja 314 artiklan mukaisesti.

6.   Budjettivallan käyttäjä hyväksyy virastolle annettavaa rahoitusta koskevat määrärahat.

7.   Budjettivallan käyttäjä vahvistaa viraston henkilöstötaulukon.

8.   Hallintoneuvosto vahvistaa viraston talousarvion äänioikeutettujen jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä. Talousarviosta tulee lopullinen, kun unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty. Talousarviota mukautetaan tarvittaessa tätä vastaavasti.

9.   Kaikkiin rakennushankkeisiin, joilla on todennäköisesti huomattava vaikutus viraston talousarvioon, sovelletaan delegoitua asetusta (EU) 2019/715.

40 artikla

Talousarvion toteuttaminen

1.   Pääjohtaja toteuttaa viraston talousarvion.

2.   Pääjohtaja toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki 51 artiklassa tarkoitettujen arviointimenettelyjen kannalta tärkeät tiedot.

41 artikla

Tilinpäätöksen esittäminen ja vastuuvapauden myöntäminen

1.   Viraston tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivänä.

2.   Komission tilinpitäjä toimittaa viraston alustavan tilinpäätöksen yhdistettynä komission tilinpäätökseen tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä.

3.   Virasto toimittaa selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä.

4.   Saatuaan viraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on esittänyt Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (31) 246 artiklan nojalla, pääjohtaja laatii viraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.

5.   Pääjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Pääjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle.

6.   Hallintoneuvosto antaa lausunnon viraston lopullisesta tilinpäätöksestä.

7.   Tilinpitäjä toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivänä.

8.   Lopullinen tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään seuraavan vuoden 15 päivänä marraskuuta.

9.   Pääjohtaja antaa asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 261 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettoman toteuttamisen edellyttämät tiedot.

10.   Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta pääjohtajalle vuoden N talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen vuoden N + 2 toukokuun 15 päivää.

42 artikla

Varainhoitosäännöt

Hallintoneuvosto hyväksyy komissiota kuultuaan virastoon sovellettavat varainhoitosäännöt. Varainhoitosäännöt voivat poiketa delegoidusta asetuksesta (EU) 2019/715 ainoastaan, jos viraston toiminta sitä erityisesti edellyttää ja jos komissio on antanut siihen ennalta suostumuksensa.

VII LUKU

Henkilöstö

43 artikla

Yleinen säännös

1.   Viraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä näiden säännösten täytäntöönpanosäännöksiä, jotka on annettu Euroopan unionin toimielinten yhteisellä päätöksellä.

2.   Jos virasto ottaa palvelukseensa henkilöstöä kolmansista maista 54 artiklassa tarkoitetun sopimuksen perusteella, sen on aina noudatettava henkilöstösääntöjä ja muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja.

44 artikla

Kansalliset asiantuntijat ja muu henkilöstö

1.   Virasto voi käyttää kansallisia asiantuntijoita tai muuta henkilöstöä, joka ei ole viraston palveluksessa. Kansallisiin asiantuntijoihin tai muuhun henkilöstöön, joka ei ole viraston palveluksessa, ei sovelleta henkilöstösääntöjä eikä muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja.

2.   Hallintoneuvosto tekee päätöksen, jossa vahvistetaan säännöt kansallisten asiantuntijoiden tilapäisestä siirtämisestä viraston palvelukseen.

VIII LUKU

Yleiset säännökset ja loppusäännökset

45 artikla

Erioikeudet ja vapaudet

Virastoon ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä pöytäkirjaa N:o 7 Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista.

46 artikla

Kielijärjestelyt

Virastoon sovelletaan neuvoston asetusta N:o 1 (32).

32

47 artikla

Avoimuus

1.   Viraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan asetusta (EY) N:o 1049/2001.

2.   Virastossa tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 (33).

3.   Hallintoneuvosto vahvistaa kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä 2 päivää heinäkuuta 2024 seuraavasta kokouksestaan toimenpiteet, joiden mukaisesti virasto soveltaa asetusta (EU) 2018/1725, mukaan lukien toimenpiteet, jotka koskevat viraston tietosuojavastaavan nimittämistä. Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultava ennen kyseisten toimenpiteiden vahvistamista.

48 artikla

Petostentorjunta

1.   Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi virastoon sovelletaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 säännöksiä.

2.   Virasto liittyy 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2023 ja vahvistaa sopimuksen liitteessä olevaa mallia käyttäen asianmukaiset määräykset, joita sovelletaan viraston kaikkiin työntekijöihin.

3.   Tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien virastolta unionin rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikan päällä suoritettavia tarkastuksia.

4.   OLAF ja EPPO voivat toimivaltansa puitteissa neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 (34) vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, jotka voivat OLAFin osalta sisältää myös paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia, selvittääkseen, onko viraston myöntämiin avustuksiin tai sen rahoittamiin sopimuksiin liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa.

5.   Jäljempänä 53 ja 54 artiklassa tarkoitettuihin kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa tehtyihin työjärjestelyihin ja sopimuksiin sekä viraston sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällyttävä määräykset, joilla nimenomaisesti annetaan tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet toteuttaa tämän artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja tarkastuksia ja tutkimuksia toimivaltuuksiensa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1–4 kohdan soveltamista.

49 artikla

Turvallisuusluokiteltujen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojaaminen

1.   Virasto hyväksyy turvallisuussäännöt, jotka vastaavat päätöksissä (EU, Euratom) 2015/443 ja (EU, Euratom) 2015/444 vahvistettuja Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojaamista koskevia komission turvallisuussääntöjä. Viraston turvallisuussääntöjen on katettava muun muassa tällaisten tietojen vaihtamista, käsittelyä ja tallentamista koskevat säännökset.

2.   Virasto voi vaihtaa turvallisuusluokiteltuja tietoja kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön asiaankuuluvien viranomaisten kanssa tai jakaa Euroopan unionin turvallisuusluokiteltuja tietoja toisen unionin elimen tai laitoksen kanssa ainoastaan hallinnollisten järjestelyjen puitteissa. Hallinnolliset järjestelyt edellyttävät hallintoneuvoston lupaa komission kuulemisen jälkeen. Jos hallinnollista järjestelyä ei ole, pääjohtaja tekee komissiota kuultuaan päätöksen Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen poikkeuksellisesta tapauskohtaisesta luovuttamisesta toiselle unionin elimelle tai laitokselle.

50 artikla

Vastuu

1.   Viraston sopimusperusteinen vastuu määräytyy kyseessä olevaan sopimukseen sovellettavan lainsäädännön mukaan.

2.   Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisu viraston tekemään sopimukseen mahdollisesti sisältyvän välityslausekkeen nojalla.

3.   Jos kyseessä on sopimussuhteen ulkopuolinen vastuu, virasto korvaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahingon, jonka viraston yksiköt tai henkilöstön jäsenet ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet.

4.   Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat 3 kohdassa tarkoitettua vahinkojen korvaamista.

5.   Viraston henkilöstön henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa.

51 artikla

Arviointi ja uudelleentarkastelu

1.   Komissio tekee suuntaviivojensa mukaisesti viimeistään 3 päivänä heinäkuuta 2029 ja sen jälkeen joka viides vuosi arvioinnin viraston toiminnasta suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, tehtäviin ja sijaintiin. Tällaisissa arvioinneissa tarkastellaan erityisesti mahdollista tarvetta muuttaa viraston toimeksiantoa ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. Komissio kiinnittää ensimmäisessä arvioinnissaan erityistä huomiota tällä asetuksella viraston toimeksiantoon ja tehtäviin tehtyihin muutoksiin.

2.   Joka toisen arvioinnin yhteydessä komissio arvioi lisäksi viraston saavuttamia tuloksia suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon ja tehtäviin, mukaan lukien arvio siitä, onko viraston toiminnan jatkaminen edelleen perusteltua nämä tavoitteet, toimeksianto ja tehtävät huomioon ottaen.

3.   Komissio raportoi tämän artiklan mukaisten arviointien tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle ja hallintoneuvostolle. Arviointien tulokset on julkistettava.

52 artikla

Hallinnolliset tutkimukset

Euroopan oikeusasiamies valvoo viraston toimintaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan mukaisesti.

53 artikla

Yhteistyö muiden järjestöjen ja elinten kanssa

1.   Virasto pyrkii aktiivisesti yhteistyöhön kansainvälisten järjestöjen ja muiden, erityisesti unionin, valtiollisten ja valtiosta riippumattomien elinten sekä sellaisten teknisten elinten kanssa, joilla on toimivaltaa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, tällaisten elinten kanssa sovittujen työjärjestelyjen puitteissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja tällaisten elinten toimivaltaa koskevien säännösten mukaisesti. Tällaiset työjärjestelyt eivät kata turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoa.

2.   Hallintoneuvosto hyväksyy 1 kohdassa tarkoitetut työjärjestelyt pääjohtajan esittämien luonnosten perusteella komission ennakkohyväksynnän saatuaan. Jos komissio ilmoittaa vastustavansa tällaisia työjärjestelyjä, hallintoneuvoston on hyväksyttävä ne kolmen neljäsosan enemmistöllä äänioikeutettujen jäsentensä äänistä.

3.   Hallintoneuvosto hyväksyy voimassa olevien työjärjestelyjen rajatut muutokset, jotka eivät muuta työjärjestelyjen yleistä soveltamisalaa ja tarkoitusta, sekä tekniset työjärjestelyt muiden teknisten elinten kanssa pääjohtajan esittämien luonnosten perusteella ilmoitettuaan asiasta komissiolle.

4.   Virasto julkaisee tämän artiklan nojalla tehdyt työjärjestelyt verkkosivustollaan.

54 artikla

Yhteistyö kolmansien maiden kanssa

1.   Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet tästä sopimuksia unionin kanssa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten asiaa koskevien määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyt, joissa määritellään erityisesti luonne, laajuus ja tapa, jolla nämä kolmannet maat osallistuvat viraston toimintaan, mukaan lukien viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat määräykset.

Henkilöstöasioiden osalta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen järjestelyjen on oltava henkilöstösääntöjen mukaiset.

55 artikla

Yhteistyö kansalaisjärjestöjen kanssa

1.   Virasto pitää yllä yhteistyötä tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla kansallisella, unionin tai kansainvälisellä tasolla toimivien kansalaisjärjestöjen kanssa kuullakseen niitä ja vaihtaakseen tietoa ja yhdistääkseen tietämystä kyseisten kansalaisjärjestöjen osallistumisen kautta. Tätä varten virasto nimeää pääjohtajan alaisuuteen yhden yhteyspisteen, joka varmistaa, että kansalaisjärjestöille tiedotetaan säännöllisesti viraston toiminnasta, muun muassa perustamalla tähän tarkoitukseen verkkosivuston tai muilla asiaankuuluvilla keinoilla. Virasto sallii sen, että kansalaisjärjestöt toimittavat viraston toiminnan kannalta merkityksellisiä tietoja.

2.   Käsitellessään tiettyjä aiheita virasto käy tarvittaessa vuoropuhelua sellaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, joilla on kyseessä olevaa aihetta koskevaa asiaankuuluvaa pätevyyttä ja kokemusta.

3.   Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen kansalaisjärjestöjen on oltava rekisteröityjä 20 päivänä toukokuuta 2021 tehdyllä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisellä toimielinten sopimuksella perustettuun pakolliseen avoimuusrekisteriin (35). Viraston on julkistettava luettelo näistä kansalaisjärjestöistä.

56 artikla

Toimipaikkaa koskeva sopimus ja toimintaedellytykset

1.   Sen jäsenvaltion, jossa viraston toimipaikka sijaitsee, virastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat tarvittavat järjestelyt sekä hallintoneuvoston jäseniin, viraston henkilöstöön, mukaan lukien pääjohtaja, ja heidän perheenjäseniinsä kyseisessä sijoitusjäsenvaltiossa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan viraston ja kyseisen jäsenvaltion välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa.

2.   Sen jäsenvaltion, jossa viraston toimipaikka sijaitsee, on viraston sujuvan ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi tarjottava parhaat mahdolliset olosuhteet, mukaan luettuina monikieliset ja eurooppalaisesti suuntautuneet koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.

57 artikla

Oikeusseuraanto

1.   Virasto on EMCDDA:n oikeusseuraaja kaikkien sen tekemien sopimusten, sitä velvoittavien sitoumusten ja kaiken sen hankkiman omaisuuden suhteen.

2.   Tämä asetus ei vaikuta niiden sopimusten ja järjestelyjen oikeudelliseen sitovuuteen, jotka EMCDDA on tehnyt ennen 2 päivää heinäkuuta 2024.

58 artikla

Hallintoneuvostoa koskevat siirtymäkauden järjestelyt

1.   EMCDDA:n hallintoneuvosto jatkaa työtään ja toimintaansa asetuksen (EY) N:o 1920/2006 ja sen nojalla vahvistettujen sääntöjen perusteella, kunnes hallintoneuvostoon on nimitetty kaikki edustajat tämän asetuksen 23 artiklan mukaisesti.

2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 2024 niiden henkilöiden nimet, jotka ne ovat nimittäneet hallintoneuvoston jäseniksi ja varajäseniksi 23 artiklan mukaisesti.

3.   Edellä olevan 23 artiklan mukaisesti perustettu hallintoneuvosto pitää ensimmäisen kokouksensa viimeistään 3 päivänä elokuuta 2024. Hallintoneuvosto voi vahvistaa siinä yhteydessä työjärjestyksensä.

59 artikla

Pääjohtajaa koskevat siirtymäsäännökset

1.   Asetuksen (EY) N:o 1920/2006 11 artiklan nojalla nimitetylle EMCDDA:n johtajalle annetaan hänen toimikautensa jäljellä olevaksi ajaksi tämän asetuksen 30 artiklassa säädetyt pääjohtajan tehtävät. Muut häntä koskevat sopimusehdot säilyvät muuttumattomina.

Jos toimikausi päättyy 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 2 päivän heinäkuuta 2024 välisenä aikana ja jos toimikautta ei ole jo jatkettu asetuksen (EY) N:o 1920/2006 mukaisesti, sitä jatketaan ilman eri toimenpiteitä 3 päivään heinäkuuta 2025 saakka.

2.   Jos asetuksen (EY) N:o 1920/2006 11 artiklan nojalla nimitetty johtaja ei halua tai voi jatkaa tehtävässä tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti, hallintoneuvosto nimittää virkaa tekevän pääjohtajan hoitamaan pääjohtajalle osoitettuja tehtäviä enintään 18 kuukauden ajaksi, kunnes pääjohtaja on nimitetty 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

60 artikla

Kansallisia yhteyspisteitä koskevat siirtymäjärjestelyt

Hallintoneuvoston jäsenten on viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2024 ilmoitettava virastolle niiden laitosten nimet, jotka on nimetty kansallisiksi yhteyspisteiksi 33 artiklan 1 kohdan mukaisesti, sekä kansallisten yhteyspisteiden johtajien nimet. Tässä tarkoituksessa hallintoneuvoston jäsenet voivat lähettää sähköpostiviestin, jossa vahvistetaan tilanteen säilyttäminen ennallaan.

61 artikla

Talousarviota koskevat siirtymäsäännökset

Asetuksen (EY) N:o 1920/2006 14 artiklan nojalla hyväksyttyjä talousarvioita koskeva vastuuvapausmenettely toteutetaan kyseisen asetuksen 15 artiklassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

62 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1920/2006 kumoaminen

1.   Kumotaan asetus (EY) N:o 1920/2006 2 päivästä heinäkuuta 2024. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

2.   Hallintoneuvoston asetuksen (EY) N:o 1920/2006 nojalla hyväksymät sisäiset säännöt ja toimenpiteet pysyvät voimassa 2 päivän heinäkuuta 2024 jälkeen, jollei hallintoneuvosto tämän asetuksen soveltamiseksi toisin päätä.

63 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 2 päivästä heinäkuuta 2024.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2023.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

R. METSOLA

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EUVL C 323, 26.8.2022, s. 88.

1

(2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. kesäkuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 27. kesäkuuta 2023.

2

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 302/93, annettu 8 päivänä helmikuuta 1993, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen perustamisesta (EYVL L 36, 12.2.1993, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1920/2006, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksesta (EUVL L 376, 27.12.2006, s. 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 135, 24.5.2016, s. 53).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

7

(8)  
  EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.

8

(9)  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/443, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, turvallisuudesta komissiossa (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 41).

9

(10)  Komission päätös (EU, Euratom) 2015/444, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2015, EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen suojaamista koskevista säännöistä (EUVL L 72, 17.3.2015, s. 53).

10

(11)  Neuvoston puitepäätös 2004/757/YOS, tehty 25 päivänä lokakuuta 2004, laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjä ja seuraamuksia koskevien vähimmäissääntöjen vahvistamisesta (EUVL L 335, 11.11.2004, s. 8).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 273/2004, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, huumausaineiden lähtöaineista (EUVL L 47, 18.2.2004, s. 1).

12

(13)  Neuvoston asetus (EY) N:o 111/2005, annettu 22 päivänä joulukuuta 2004, unionin ja kolmansien maiden välisen huumausaineiden lähtöaineiden kaupan valvontaa koskevista säännöistä (EUVL L 22, 26.1.2005, s. 1).

13

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1727, annettu 14 päivänä marraskuuta 2018, Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virastosta (Eurojust) ja neuvoston päätöksen 2002/187/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 138).

14

(15)  Neuvoston asetus (EY) N:o 168/2007, annettu 15 päivänä helmikuuta 2007, Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta (EUVL L 53, 22.2.2007, s. 1).

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/2219, annettu 25 päivänä marraskuuta 2015, Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirastosta (CEPOL) ja neuvoston päätöksen 2005/681/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta (EUVL L 319, 4.12.2015, s. 1).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 726/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista unionin lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1).

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 851/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen perustamisesta (EUVL L 142, 30.4.2004, s. 1).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/127, annettu 16 päivänä tammikuuta 2019, Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta (EUVL L 30, 31.1.2019, s. 74).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67).

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

21

(22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/20/EY, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2001, hyvän kliinisen tutkimustavan noudattamista ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisissä tutkimuksissa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (EYVL L 121, 1.5.2001, s. 34).

22

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

23

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

24

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2371, annettu 23 päivänä marraskuuta 2022, rajatylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 1082/2013/EU kumoamisesta (EUVL L 314, 6.12.2022, s. 26).

25

(26)  Komission päätös, annettu 16 päivänä syyskuuta 2021, terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen perustamisesta (EUVL C 393 I, 29.9.2021, s. 3).

26

(27)  
  EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

27

(28)  Komission päätös 1999/352/EY, EHTY, Euratom, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1999, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) perustamisesta (EYVL L 136, 31.5.1999, s. 20).

28

(29)  Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

29

(30)  Komission delegoitu asetus (EU) 2019/715, annettu 18 päivänä joulukuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 70 artiklassa tarkoitettuja, SEUT-sopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen nojalla perustettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta (EUVL L 122, 10.5.2019, s. 1).

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

31

(32)  Neuvoston asetus N:o 1 Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä (EYVL 17, 6.10.1958, s. 385).

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

33

(34)  Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

34

(35)  
  EUVL L 207, 11.6.2021, s. 1.

35

---

LIITE

Vastaavuustaulukko

| Asetus (EY) N:o 1920/2006 | Tämä asetus |
| --- | --- |
| 1 artiklan 1 kohta | 1 artikla |
| 8 artikla | 2 artikla |
| – | 3 artikla |
| 1 artiklan 2 kohta | 4 artikla |
| 2 artikla | 5 artikla |
| 1 artiklan 3 ja 5 kohta, 2 artiklan a, b ja c alakohta | 6 artikla |
| Liite I | 7 artikla |
| 5 a–5 d artikla | 8–11 artikla |
| – | 12 artikla |
| – | 13 artikla |
| – | 14 artikla |
| – | 15 artikla |
| – | 16 artikla |
| – | 17 artikla |
| – | 18 artikla |
| – | 19 artikla |
| 2 artiklan d alakohta | 20 artikla |
| – | 21 artikla |
| – | 22 artikla |
| 9 artiklan 1 kohta | 23 artikla |
| – | 24 artikla |
| 9 artiklan 2 kohta | 25 artikla |
| 9 artiklan 3 kohta | 26 artikla |
| 9 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta | 27 artikla |
| 10 artikla | 28 artikla |
| 11 artikla | 29 ja 30 artikla |
| 13 artikla | 31 artikla |
| 5 artiklan 1 kohta | 32 artikla |
| 5 artiklan 3 kohta | 33 artikla |
| 5 artiklan 2 kohta | 34 artikla |
| – | 35 artikla |
| 9 artiklan 4, 5 ja 6 kohta | 36 artikla |
| 14 artiklan 1–4 kohta | 37 artikla |
| – | 38 artikla |
| 14 artiklan 5–9 kohta | 39 artikla |
| 15 artiklan 1 kohta | 40 artikla |
| 15 artiklan 2–9 kohta | 41 artikla |
| – | 42 artikla |
| 18 artikla | 43 artikla |
| 18 artiklan viides kohta | 44 artikla |
| 17 artikla | 45 artikla |
| – | 46 artikla |
| 6 ja 7 artikla | 47 artikla |
| 16 artikla | 48 artikla |
| – | 49 artikla |
| 19 artikla | 50 artikla |
| 23 artikla | 51 artikla |
| – | 52 artikla |
| 20 artikla | 53 artikla |
| 21 artikla | 54 artikla |
| – | 55 artikla |
| – | 56 artikla |
| – | 57 artikla |
| – | 58 artikla |
| – | 59 artikla |
| – | 60 artikla |
| – | 61 artikla |
| 24 artikla | 62 artikla |
| 25 artikla | 63 artikla |

Asetus (EY) N:o 1920/2006

Tämä asetus

1 artiklan 1 kohta

1 artikla

8 artikla

2 artikla

–

3 artikla

1 artiklan 2 kohta

4 artikla

2 artikla

5 artikla

1 artiklan 3 ja 5 kohta, 2 artiklan a, b ja c alakohta

6 artikla

Liite I

7 artikla

5 a–5 d artikla

8–11 artikla

–

12 artikla

–

13 artikla

–

14 artikla

–

15 artikla

–

16 artikla

–

17 artikla

–

18 artikla

–

19 artikla

2 artiklan d alakohta

20 artikla

–

21 artikla

–

22 artikla

9 artiklan 1 kohta

23 artikla

–

24 artikla

9 artiklan 2 kohta

25 artikla

9 artiklan 3 kohta

26 artikla

9 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta

27 artikla

10 artikla

28 artikla

11 artikla

29 ja 30 artikla

13 artikla

31 artikla

5 artiklan 1 kohta

32 artikla

5 artiklan 3 kohta

33 artikla

5 artiklan 2 kohta

34 artikla

–

35 artikla

9 artiklan 4, 5 ja 6 kohta

36 artikla

14 artiklan 1–4 kohta

37 artikla

–

38 artikla

14 artiklan 5–9 kohta

39 artikla

15 artiklan 1 kohta

40 artikla

15 artiklan 2–9 kohta

41 artikla

–

42 artikla

18 artikla

43 artikla

18 artiklan viides kohta

44 artikla

17 artikla

45 artikla

–

46 artikla

6 ja 7 artikla

47 artikla

16 artikla

48 artikla

–

49 artikla

19 artikla

50 artikla

23 artikla

51 artikla

–

52 artikla

20 artikla

53 artikla

21 artikla

54 artikla

–

55 artikla

–

56 artikla

–

57 artikla

–

58 artikla

–

59 artikla

–

60 artikla

–

61 artikla

24 artikla

62 artikla

25 artikla

63 artikla

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/48

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/1323,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023,

Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen vapaakauppasopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti 22 päivänä toukokuuta 2018 komission neuvottelemaan vapaakauppasopimuksen Uuden-Seelannin kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti 22 päivänä toukokuuta 2018 komission neuvottelemaan vapaakauppasopimuksen Uuden-Seelannin kanssa.

| (2) | Neuvottelut Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisestä vapaakauppasopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, saatiin menestyksekkäästi päätökseen 30 päivänä kesäkuuta 2022. |
| --- | --- |

(2)

Neuvottelut Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisestä vapaakauppasopimuksesta, jäljempänä ’sopimus’, saatiin menestyksekkäästi päätökseen 30 päivänä kesäkuuta 2022.

| (3) | Sopimus olisi allekirjoitettava, |
| --- | --- |

(3)

Sopimus olisi allekirjoitettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Annetaan lupa allekrjoittaa Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välinen vapaakauppasopimus, jäljempänä ’sopimus’, unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen (1).

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on oikeus allekirjoittaa sopimus unionin puolesta.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 27 päivänä kesäkuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  Sopimuksen teksti julkaistaan yhdessä sen tekemistä koskevan päätöksen kanssa.

1

---

ASETUKSET

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/50 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/50

---

NEUVOSTON ASETUS (EU) 2023/1324,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023,

unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 annetun asetuksen (EU) 2022/109 ja unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 sekä tällaisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta eräille syvänmeren kalakannoille vuosiksi 2023 ja 2024 annetun asetuksen (EU) 2023/194 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) 2023/194 (1) vahvistetaan vuodeksi 2023 unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuudet. Asetuksessa (EU) 2023/194 vahvistettuja suurimpia sallittuja saaliita (TAC) ja niihin toiminnallisesti liittyviä toimenpiteitä olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon julkaistut tieteelliset lausunnot sekä kolmansien maiden kanssa käytyjen neuvottelujen tulokset. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) 2023/194 (1) vahvistetaan vuodeksi 2023 unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuudet. Asetuksessa (EU) 2023/194 vahvistettuja suurimpia sallittuja saaliita (TAC) ja niihin toiminnallisesti liittyviä toimenpiteitä olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon julkaistut tieteelliset lausunnot sekä kolmansien maiden kanssa käytyjen neuvottelujen tulokset.

| (2) | Asetuksessa (EU) 2023/194 vahvistetaan sardellin (Engraulis encrasicolus) TACiksi Kansainvälinen merentutkimusneuvoston (ICES) suuralueilla 9 ja 10 sekä Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF), alueeseen 34.1.1 kuuluvilla unionin vesillä 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 30 päivän kesäkuuta 2024 väliseksi ajaksi nolla siihen asti, kunnes ICES julkaisee kyseistä kantaa koskevan tieteellisen lausunnon kyseiselle kaudelle. Jotta kalastusta voitaisiin jatkaa, kunnes kyseisen kannan lopullinen TAC vahvistetaan kyseisen tieteellisen lausunnon perusteella, olisi vahvistettava väliaikaiseksi TACiksi 4 564 tonnia 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 30 päivän syyskuuta 2023 väliseksi ajaksi. Kyseinen taso vastaa kyseisen kannan saaliita vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EU) 2023/194 vahvistetaan sardellin (Engraulis encrasicolus) TACiksi Kansainvälinen merentutkimusneuvoston (ICES) suuralueilla 9 ja 10 sekä Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (CECAF), alueeseen 34.1.1 kuuluvilla unionin vesillä 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 30 päivän kesäkuuta 2024 väliseksi ajaksi nolla siihen asti, kunnes ICES julkaisee kyseistä kantaa koskevan tieteellisen lausunnon kyseiselle kaudelle. Jotta kalastusta voitaisiin jatkaa, kunnes kyseisen kannan lopullinen TAC vahvistetaan kyseisen tieteellisen lausunnon perusteella, olisi vahvistettava väliaikaiseksi TACiksi 4 564 tonnia 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 30 päivän syyskuuta 2023 väliseksi ajaksi. Kyseinen taso vastaa kyseisen kannan saaliita vuoden 2022 kolmannella neljänneksellä.

| (3) | Unioni, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja neuvottelivat 12 päivänä toukokuuta 2023 seuraavista aiheista: kilohailin (Sprattus sprattus) kalastusmahdollisuuksien taso ICES-suuralueella 4 ja ICES-alueella 3a 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 30 päivän kesäkuuta 2024 väliseksi ajaksi; sekä kilohailin TACien taso kyseisellä kaudella unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-suuralueella 4 ja ICES-alueella 2a sekä unionin ja Norjan vesillä ICES-alueella 3a. Kyseiset neuvottelut käytiin neuvoston 4 päivänä toukokuuta 2023 hyväksymän unionin kannan pohjalta. Kyseiset TACit olisi näin ollen vahvistettava Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan kanssa sovitulle tasolle. |
| --- | --- |

(3)

Unioni, Yhdistynyt kuningaskunta ja Norja neuvottelivat 12 päivänä toukokuuta 2023 seuraavista aiheista: kilohailin (Sprattus sprattus) kalastusmahdollisuuksien taso ICES-suuralueella 4 ja ICES-alueella 3a 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 30 päivän kesäkuuta 2024 väliseksi ajaksi; sekä kilohailin TACien taso kyseisellä kaudella unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-suuralueella 4 ja ICES-alueella 2a sekä unionin ja Norjan vesillä ICES-alueella 3a. Kyseiset neuvottelut käytiin neuvoston 4 päivänä toukokuuta 2023 hyväksymän unionin kannan pohjalta. Kyseiset TACit olisi näin ollen vahvistettava Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan kanssa sovitulle tasolle.

| (4) | Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta kävivät 4 päivänä toukokuuta 2023 neuvottelut kilohailin TACin tasosta unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueilla 7d ja 7e 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 30 päivän kesäkuuta 2024 väliseksi ajaksi. Kyseiset neuvottelut käytiin kauppa- ja yhteistyösopimuksen (2) 498 artiklan 2, 4 ja 6 kohdan mukaisesti ja neuvoston 27 päivänä huhtikuuta 2023 hyväksymän unionin kannan pohjalta. Kyseisten neuvottelujen tulos kirjattiin kirjalliseen pöytäkirjaan. Kyseinen TAC olisi näin ollen vahvistettava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sovitulle tasolle. |
| --- | --- |

(4)

Unioni ja Yhdistynyt kuningaskunta kävivät 4 päivänä toukokuuta 2023 neuvottelut kilohailin TACin tasosta unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueilla 7d ja 7e 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 30 päivän kesäkuuta 2024 väliseksi ajaksi. Kyseiset neuvottelut käytiin kauppa- ja yhteistyösopimuksen (2) 498 artiklan 2, 4 ja 6 kohdan mukaisesti ja neuvoston 27 päivänä huhtikuuta 2023 hyväksymän unionin kannan pohjalta. Kyseisten neuvottelujen tulos kirjattiin kirjalliseen pöytäkirjaan. Kyseinen TAC olisi näin ollen vahvistettava Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sovitulle tasolle.

| (5) | Koska useiden kantojen osalta joko niiden biomassa on biomassan rajaviitearvon (Blim) alapuolella tai ICES ei määrittele säilyttämisen viitearvoja vaan suosittelee pyynnin rajoittamista nollaan tai kohdennetun kalastuksen keskeyttämistä, neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (3) 3 ja 4 artiklan mukainen vuosittainen joustomahdollisuus olisi kiellettävä vuonna 2023. |
| --- | --- |

(5)

Koska useiden kantojen osalta joko niiden biomassa on biomassan rajaviitearvon (Blim) alapuolella tai ICES ei määrittele säilyttämisen viitearvoja vaan suosittelee pyynnin rajoittamista nollaan tai kohdennetun kalastuksen keskeyttämistä, neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (3) 3 ja 4 artiklan mukainen vuosittainen joustomahdollisuus olisi kiellettävä vuonna 2023.

| (6) | Useiden asetuksen (EU) 2023/194 liitteessä I A olevaan B osaan sisältyviin TACeihin kuuluvia Norjan kiintiöitä koskevien edellytysten koodit, joissa vahvistetaan, millä alueilla Norja saa kalastaa käytettävissään olevia määriä, puuttuvat tai ovat virheellisiä. Kyseisen asetuksen liitettä I A olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Useiden asetuksen (EU) 2023/194 liitteessä I A olevaan B osaan sisältyviin TACeihin kuuluvia Norjan kiintiöitä koskevien edellytysten koodit, joissa vahvistetaan, millä alueilla Norja saa kalastaa käytettävissään olevia määriä, puuttuvat tai ovat virheellisiä. Kyseisen asetuksen liitettä I A olisi sen vuoksi muutettava.

| (7) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2056 (4) 15 ja 17 artiklassa kielletään valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) tai haukkahain (Carcharhinus falciformis) pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen, varastointi kalastusaluksella tai purkaminen kokonaan tai osittain alueella, joka kuuluu laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa Länsi- ja Keski-Tyynellämerellä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan. Jotta vältettäisiin samaa aihetta koskevien säännösten päällekkäisyys, on aiheellista kumota asetuksen (EU) 2023/194 45 artikla. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2022/2056 (4) 15 ja 17 artiklassa kielletään valkopilkkahain (Carcharhinus longimanus) tai haukkahain (Carcharhinus falciformis) pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen, varastointi kalastusaluksella tai purkaminen kokonaan tai osittain alueella, joka kuuluu laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa Länsi- ja Keski-Tyynellämerellä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan. Jotta vältettäisiin samaa aihetta koskevien säännösten päällekkäisyys, on aiheellista kumota asetuksen (EU) 2023/194 45 artikla.

| (8) | Useiden Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suositusten mukaisesti unioni voi pyynnöstä siirtää tietyn prosenttiosuuden ICCAT:n yleissopimusalueen kantojen käyttämättä jääneestä kiintiöstään viimeistä edelliseltä tai edeltävältä vuodelta tietylle vuodelle kutakin ICCAT:n kantaa koskevien ICCAT:n vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Neuvoston asetuksessa (EU) 2022/109 (5) ja asetuksessa (EU) 2023/194 vahvistetaan vuosiksi 2022 ja 2023 ICCAT:n edellisen vuoden vuosikokouksen tulosten mukaisesti ICCAT:n kannoille unionin kiintiöt, joissa otetaan soveltuvin osin huomioon käyttämättömien unionin kiintiöiden siirrot. Kyseisiä siirtoja ei saisi olla mahdollista yhdistää asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan mukaisiin kiintiöiden siirtoihin, ja tällaisten siirtojen käyttö olisi sen vuoksi kiellettävä kyseisellä kaudella. |
| --- | --- |

(8)

Useiden Kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT) suositusten mukaisesti unioni voi pyynnöstä siirtää tietyn prosenttiosuuden ICCAT:n yleissopimusalueen kantojen käyttämättä jääneestä kiintiöstään viimeistä edelliseltä tai edeltävältä vuodelta tietylle vuodelle kutakin ICCAT:n kantaa koskevien ICCAT:n vahvistamien sääntöjen mukaisesti. Neuvoston asetuksessa (EU) 2022/109 (5) ja asetuksessa (EU) 2023/194 vahvistetaan vuosiksi 2022 ja 2023 ICCAT:n edellisen vuoden vuosikokouksen tulosten mukaisesti ICCAT:n kannoille unionin kiintiöt, joissa otetaan soveltuvin osin huomioon käyttämättömien unionin kiintiöiden siirrot. Kyseisiä siirtoja ei saisi olla mahdollista yhdistää asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan mukaisiin kiintiöiden siirtoihin, ja tällaisten siirtojen käyttö olisi sen vuoksi kiellettävä kyseisellä kaudella.

| (9) | Viisi jäsenvaltiota toimitti kasvatuksen hallintasuunnitelmaansa tehdyt muutokset komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1627 (6) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisten muutosten perusteella komissio toimitti muutetun unionin kasvatuksen hallintasuunnitelman vuodeksi 2023 ICCAT:n sihteeristölle 9 päivänä toukokuuta 2023, ja ICCAT julkaisi kyseiset muutokset kyseiseen unionin suunnitelmaan 11 päivänä toukokuuta 2023. Unionin enimmäiskasvatusmäärää ja -kapasiteettia olisi sen vuoksi muutettava kyseisten muutosten mukaisesti. |
| --- | --- |

(9)

Viisi jäsenvaltiota toimitti kasvatuksen hallintasuunnitelmaansa tehdyt muutokset komissiolle Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1627 (6) 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisten muutosten perusteella komissio toimitti muutetun unionin kasvatuksen hallintasuunnitelman vuodeksi 2023 ICCAT:n sihteeristölle 9 päivänä toukokuuta 2023, ja ICCAT julkaisi kyseiset muutokset kyseiseen unionin suunnitelmaan 11 päivänä toukokuuta 2023. Unionin enimmäiskasvatusmäärää ja -kapasiteettia olisi sen vuoksi muutettava kyseisten muutosten mukaisesti.

| (10) | Asetukset (EU) 2023/194 ja (EU) 2022/109 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Asetukset (EU) 2023/194 ja (EU) 2022/109 olisi sen vuoksi muutettava tämän mukaisesti.

| (11) | Jotta kalastusta voitaisiin jatkaa 1 päivänä heinäkuuta 2023 ja sen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä. |
| --- | --- |

(11)

Jotta kalastusta voitaisiin jatkaa 1 päivänä heinäkuuta 2023 ja sen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan viipymättä.

| (12) | Tämän asetuksen säännöksiä, joilla muutetaan asetuksen (EU) 2023/194 tiettyjä säännöksiä, olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2023 kyseisten muutettujen säännösten soveltamisajan mukaisesti. Tämän asetuksen säännöksiä, jotka koskevat sardellin ja kilohailin kalastusmahdollisuuksia ja asetuksen (EU) 2023/194 45 artiklan kumoamista, olisi sovellettava 1 päivästä heinäkuuta 2023. Tämän asetuksen säännöksiä, jotka koskevat ICCAT:ta ja asetuksen (EU) 2022/109 tiettyjen säännösten muuttamista, olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2022 kyseisten muutettujen säännösten soveltamisajan mukaisesti. Tällainen taannehtiva soveltaminen ei rajoita oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteiden soveltamista, koska joko asianomaisia kalastusmahdollisuuksia lisätään kyseisillä muutoksilla tai asiaankuuluvia määriä ei ole vielä siirretty asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan nojalla, |
| --- | --- |

(12)

Tämän asetuksen säännöksiä, joilla muutetaan asetuksen (EU) 2023/194 tiettyjä säännöksiä, olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2023 kyseisten muutettujen säännösten soveltamisajan mukaisesti. Tämän asetuksen säännöksiä, jotka koskevat sardellin ja kilohailin kalastusmahdollisuuksia ja asetuksen (EU) 2023/194 45 artiklan kumoamista, olisi sovellettava 1 päivästä heinäkuuta 2023. Tämän asetuksen säännöksiä, jotka koskevat ICCAT:ta ja asetuksen (EU) 2022/109 tiettyjen säännösten muuttamista, olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2022 kyseisten muutettujen säännösten soveltamisajan mukaisesti. Tällainen taannehtiva soveltaminen ei rajoita oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteiden soveltamista, koska joko asianomaisia kalastusmahdollisuuksia lisätään kyseisillä muutoksilla tai asiaankuuluvia määriä ei ole vielä siirretty asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan nojalla,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) 2023/194 muuttaminen

Muutetaan asetus (EU) 2023/194 seuraavasti:

| a) | kumotaan 45 artikla; |
| --- | --- |

a)

kumotaan 45 artikla;

| b) | muutetaan liitteet I A ja I D tämän asetuksen liitteen I mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

muutetaan liitteet I A ja I D tämän asetuksen liitteen I mukaisesti;

| c) | muutetaan liite VI tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

muutetaan liite VI tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

2 artikla

Asetuksen (EU) 2022/109 muuttaminen

Muutetaan asetuksen (EU) 2022/109 liite I D tämän asetuksen liitteen III mukaisesti.

3 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023. Kuitenkin

| a) | 2 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022; |
| --- | --- |

a)

2 artiklaa sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2022;

| b) | 1 artiklan a alakohtaa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2023; |
| --- | --- |

b)

1 artiklan a alakohtaa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2023;

| c) | liitteessä I olevan 1 alakohdan a ja b alakohtaa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2023. |
| --- | --- |

c)

liitteessä I olevan 1 alakohdan a ja b alakohtaa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  Neuvoston asetus (EU) 2023/194, annettu 30 päivänä tammikuuta 2023, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2023 sekä tällaisten kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta eräille syvänmeren kalakannoille vuosiksi 2023 ja 2024 (EUVL L 28, 31.1.2023, s. 1).

1

(2)  Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa- ja yhteistyösopimus (EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 847/96, annettu 6 päivänä toukokuuta 1996, TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2022/2056, annettu 19 päivänä lokakuuta 2022, Länsi- ja Keski-Tyynenmeren kalastuksen yleissopimusalueella sovellettavista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 520/2007 muuttamisesta (EUVL L 276, 26.10.2022, s. 1).

4

(5)  Neuvoston asetus (EU) 2022/109, annettu 27 päivänä tammikuuta 2022, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2022 (EUVL L 21, 31.1.2022, s. 1).

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1627, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, tonnikalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta Itä-Atlantilla ja Välimerellä ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 302/2009 kumoamisesta (EUVL L 252, 16.9.2016, s. 1).

6

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EU) 2023/194 liitteet seuraavasti:

| 1) | liitteessä I A






  a) | korvataan A osassa sardellia (Engraulis encrasicolus) ICES-suuralueilla 9 ja 10 sekä unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1 koskeva taulukko seuraavasti:









  ”Laji: | Sardelli

  Engraulis encrasicolus | Alue: | 9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Espanja | 2 183 | (1) | Varo-TAC |
| Portugali | 2 381 | (1) |
| Unioni | 4 564 | (1) |
| | | |
| TAC | 4 564 | (1) |
| (1) | Tähän kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2023 ja 30. syyskuuta 2023 välisenä aikana.” |

1)

liitteessä I A

a)

korvataan A osassa sardellia (Engraulis encrasicolus) ICES-suuralueilla 9 ja 10 sekä unionin vesillä CECAF-alueella 34.1.1 koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Sardelli

Engraulis encrasicolus

Alue:

9 ja 10; unionin vedet CECAF-alueella 34.1.1

(ANE/9/3411)

Espanja

2 183

(1)

Varo-TAC

Portugali

2 381

(1)

Unioni

4 564

(1)

TAC

4 564

(1)

(1)

Tähän kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2023 ja 30. syyskuuta 2023 välisenä aikana.”

| b) | korvataan B osassa alla lueteltuja kantoja koskevat taulukotseuraavasti:






  i) | korvataan kilohailia ja sen kanssa saatuja sivusaaliita (Sprattus sprattus) ICES-alueella 3a koskeva taulukko seuraavasti:









  ”Laji: | Kilohaili ja sen kanssa saadut sivusaaliit

  Sprattus sprattus | Alue: | 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tanska | 17 608 | (1)(2)(3) | Analyyttinen TAC |
| Saksa | 37 | (1)(2)(3) |
| Ruotsi | 6 662 | (1)(2)(3) |
| Unioni | 24 307 | (1)(2)(3) |
| | | |
| TAC | 26 278 | (2) |
| (1) | Kiintiöstä saa olla valkoturskan ja koljan sivusaaliita enintään 5 prosenttia (OTH/*03A.). Valkoturskan ja koljan sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön tämän säännöksen nojalla, ja niiden lajien sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdan nojalla, saavat yhteenlaskettuna olla enintään 9 prosenttia kiintiöstä. |
| (2) | Tähän kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2023 ja 30. kesäkuuta 2024 välisenä aikana. |
| (3) | Tästä kiintiöstä voidaan tehdä siirtoja Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesille alueilla 2a ja 4. Tällaiset siirrot on kuitenkin annettava ennakolta tiedoksi komissiolle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.” |

b)

korvataan B osassa alla lueteltuja kantoja koskevat taulukotseuraavasti:

i)

korvataan kilohailia ja sen kanssa saatuja sivusaaliita (Sprattus sprattus) ICES-alueella 3a koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Kilohaili ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Sprattus sprattus

Alue:

3a

(SPR/03A.)

Tanska

17 608

(1)(2)(3)

Analyyttinen TAC

Saksa

37

(1)(2)(3)

Ruotsi

6 662

(1)(2)(3)

Unioni

24 307

(1)(2)(3)

TAC

26 278

(2)

(1)

Kiintiöstä saa olla valkoturskan ja koljan sivusaaliita enintään 5 prosenttia (OTH/*03A.). Valkoturskan ja koljan sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön tämän säännöksen nojalla, ja niiden lajien sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdan nojalla, saavat yhteenlaskettuna olla enintään 9 prosenttia kiintiöstä.

(2)

Tähän kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2023 ja 30. kesäkuuta 2024 välisenä aikana.

(3)

Tästä kiintiöstä voidaan tehdä siirtoja Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesille alueilla 2a ja 4. Tällaiset siirrot on kuitenkin annettava ennakolta tiedoksi komissiolle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle.”

| ii) | korvataan kilohailia ja sen kanssa saatuja sivusaaliita (Sprattus sprattus) Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä ICES-suuralueella 4 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a koskeva taulukko seuraavasti:










  ”Laji: | Kilohaili ja sen kanssa saadut sivusaaliit

  Sprattus sprattus | Alue: | Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vedet alueella 4; Yhdistyneen kuningaskunnan vedet alueella 2a
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | | 1 221 | (1)(2) | Analyyttinen TAC |
| Tanska | | 96 624 | (1)(2) |
| Saksa | | 1 221 | (1)(2) |
| Ranska | | 1 221 | (1)(2) |
| Alankomaat | | 1 221 | (1)(2) |
| Ruotsi | | 1 330 | (1)(2)(3) |
| Unioni | | 102 838 | (1)(2) |
| Norja | | 10 000 | (1) |
| Färsaaret | | 0 | (1)(4) |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | 4 482 | (1) |
| | | | |
| TAC | | 117 320 | (1) |
| (1) | Kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2023 ja 30. kesäkuuta 2024 välisenä aikana. |
| (2) | Kiintiöstä saa olla valkoturskan sivusaaliita enintään 2 prosenttia (OTH/*2AC4C). Valkoturskan sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön tämän säännöksen nojalla, ja niiden lajien sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdan nojalla, saavat yhteenlaskettuna olla enintään 9 prosenttia kiintiöstä. |
| (3) | Tuulenkalat mukaan luettuna. |
| (4) | Voi sisältää sillin sivusaaliita enintään 4 prosenttia.” |

ii)

korvataan kilohailia ja sen kanssa saatuja sivusaaliita (Sprattus sprattus) Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä ICES-suuralueella 4 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Kilohaili ja sen kanssa saadut sivusaaliit

Sprattus sprattus

Alue:

Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vedet alueella 4; Yhdistyneen kuningaskunnan vedet alueella 2a

(SPR/2AC4-C)

Belgia

1 221

(1)(2)

Analyyttinen TAC

Tanska

96 624

(1)(2)

Saksa

1 221

(1)(2)

Ranska

1 221

(1)(2)

Alankomaat

1 221

(1)(2)

Ruotsi

1 330

(1)(2)(3)

Unioni

102 838

(1)(2)

Norja

10 000

(1)

Färsaaret

0

(1)(4)

Yhdistynyt kuningaskunta

4 482

(1)

TAC

117 320

(1)

(1)

Kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2023 ja 30. kesäkuuta 2024 välisenä aikana.

(2)

Kiintiöstä saa olla valkoturskan sivusaaliita enintään 2 prosenttia (OTH/*2AC4C). Valkoturskan sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön tämän säännöksen nojalla, ja niiden lajien sivusaaliit, jotka luetaan kiintiöön asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklan 8 kohdan nojalla, saavat yhteenlaskettuna olla enintään 9 prosenttia kiintiöstä.

(3)

Tuulenkalat mukaan luettuna.

(4)

Voi sisältää sillin sivusaaliita enintään 4 prosenttia.”

| iii) | korvataan kilohailia (Sprattus sprattus) ICES-alueilla 7d ja 7e koskeva taulukko seuraavasti:










  ”Laji: | Kilohaili

  Sprattus sprattus | Alue: | 7d ja 7e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | | 5 | (1) | Analyyttinen TAC |
| Tanska | | 341 | (1) |
| Saksa | | 5 | (1) |
| Ranska | | 73 | (1) |
| Alankomaat | | 73 | (1) |
| Unioni | | 497 | (1) |
| Yhdistynyt kuningaskunta | | 1 940 | (1) |
| | | | |
| TAC | | 2 437 | (1) |
| (1) | Kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2023 ja 30. kesäkuuta 2024 välisenä aikana.” |

iii)

korvataan kilohailia (Sprattus sprattus) ICES-alueilla 7d ja 7e koskeva taulukko seuraavasti:

”Laji:

Kilohaili

Sprattus sprattus

Alue:

7d ja 7e

(SPR/7DE.)

Belgia

5

(1)

Analyyttinen TAC

Tanska

341

(1)

Saksa

5

(1)

Ranska

73

(1)

Alankomaat

73

(1)

Unioni

497

(1)

Yhdistynyt kuningaskunta

1 940

(1)

TAC

2 437

(1)

(1)

Kiintiöön saa pyytää vain 1. heinäkuuta 2023 ja 30. kesäkuuta 2024 välisenä aikana.”

| c) | lisätään B ja F osassa taulukoihin, jotka koskevat i) silliä (Clupea harengus) ICES-alueilla 7a linjan 52°30′ N eteläpuolella, 7g, 7h, 7j ja 7k; ii) valkoturskaa (Merlangius merlangus) ICES-alueilla 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j ja 7k; iii) tylppäpyrstömolvaa (Molva dypterygia) kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueella 12; iv) tylppäpyrstömolvaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueella 2 ja Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä ICES-suuralueella 4; v) tylppäpyrstömolvaa unionin vesillä ICES-alueella 3a; vi) pohjankatkarapua (Pandalus borealis) Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä ICES-suuralueella 4 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a; ja vii) pilkkupagellia (Pagellus bogaraveo) ICES-suuralueilla 6, 7 ja 8, seuraavaa:

  ”Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.”; |
| --- | --- |

c)

lisätään B ja F osassa taulukoihin, jotka koskevat i) silliä (Clupea harengus) ICES-alueilla 7a linjan 52°30′ N eteläpuolella, 7g, 7h, 7j ja 7k; ii) valkoturskaa (Merlangius merlangus) ICES-alueilla 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j ja 7k; iii) tylppäpyrstömolvaa (Molva dypterygia) kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueella 12; iv) tylppäpyrstömolvaa Yhdistyneen kuningaskunnan ja kansainvälisillä vesillä ICES-suuralueella 2 ja Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä ICES-suuralueella 4; v) tylppäpyrstömolvaa unionin vesillä ICES-alueella 3a; vi) pohjankatkarapua (Pandalus borealis) Yhdistyneen kuningaskunnan ja unionin vesillä ICES-suuralueella 4 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a; ja vii) pilkkupagellia (Pagellus bogaraveo) ICES-suuralueilla 6, 7 ja 8, seuraavaa:

”Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.”;

| d) | B osassa






  i) | korvataan taulukon, joka koskee silliä (Clupea harengus) unionin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan vesillä ICES-suuralueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella, alaviitteessä 2 oleva koodi seuraavasti:

  ”HER/*04B-C”; |
| --- | --- | --- |

d)

B osassa

i)

korvataan taulukon, joka koskee silliä (Clupea harengus) unionin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan vesillä ICES-suuralueella 4 linjan 53° 30′ N pohjoispuolella, alaviitteessä 2 oleva koodi seuraavasti:

”HER/*04B-C”;

| ii) | lisätään taulukon, joka koskee turskaa (Gadus morhua) ICES-suuralueella 4, Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a ja siinä alueen 3a osassa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin, alaviitteen 2 ensimmäisen virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

  ”(COD/*3AX4-EU)”; |
| --- | --- |

ii)

lisätään taulukon, joka koskee turskaa (Gadus morhua) ICES-suuralueella 4, Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a ja siinä alueen 3a osassa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin, alaviitteen 2 ensimmäisen virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

”(COD/*3AX4-EU)”;

| iii) | lisätään taulukon, joka koskee koljaa (Melanogrammus aeglefinus) ICES-suuralueella 4 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a, alaviitteen 2 ensimmäisen virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

  ”(HAD/*04-EU)”; |
| --- | --- |

iii)

lisätään taulukon, joka koskee koljaa (Melanogrammus aeglefinus) ICES-suuralueella 4 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a, alaviitteen 2 ensimmäisen virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

”(HAD/*04-EU)”;

| iv) | lisätään taulukon, joka koskee valkoturskaa (Merlangius merlangus) ICES-suuralueella 4 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a, alaviitteen 1 ensimmäisen virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

  ”(WHG/*04-EU)”; |
| --- | --- |

iv)

lisätään taulukon, joka koskee valkoturskaa (Merlangius merlangus) ICES-suuralueella 4 ja Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a, alaviitteen 1 ensimmäisen virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

”(WHG/*04-EU)”;

| v) | poistetaan taulukon, joka koskee mustakitaturskaa (Micromesistius poutassou) Yhdistyneen kuningaskunnan, unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14, alaviitteessä 4 oleva ”2a” ja lisätään virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

  ”(WHB/*46AB7-EU)”; |
| --- | --- |

v)

poistetaan taulukon, joka koskee mustakitaturskaa (Micromesistius poutassou) Yhdistyneen kuningaskunnan, unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14, alaviitteessä 4 oleva ”2a” ja lisätään virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

”(WHB/*46AB7-EU)”;

| vi) | poistetaan taulukon, joka koskee mustakitaturskaa (Micromesistius poutassou) Yhdistyneen kuningaskunnan, unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14, alaviitteessä 5 oleva ”2a” ja lisätään merkinnän ”12°W” jälkeen koodi seuraavasti:

  ”(WHB/*46AB7)”; |
| --- | --- |

vi)

poistetaan taulukon, joka koskee mustakitaturskaa (Micromesistius poutassou) Yhdistyneen kuningaskunnan, unionin ja kansainvälisillä vesillä alueilla 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 ja 14, alaviitteessä 5 oleva ”2a” ja lisätään merkinnän ”12°W” jälkeen koodi seuraavasti:

”(WHB/*46AB7)”;

| vii) | lisätään taulukon, joka koskee punakampelaa (Pleuronectes platessa) ICES-suuralueella 4, Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a ja siinä alueen 3a osassa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin, alaviitteen 1 ensimmäisen virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

  ”(PLE/*3AX4-EU)”; |
| --- | --- |

vii)

lisätään taulukon, joka koskee punakampelaa (Pleuronectes platessa) ICES-suuralueella 4, Yhdistyneen kuningaskunnan vesillä ICES-alueella 2a ja siinä alueen 3a osassa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin, alaviitteen 1 ensimmäisen virkkeen loppuun koodi seuraavasti:

”(PLE/*3AX4-EU)”;

| 2) | lisätään liitteessä I D oleviin taulukoihin, jotka koskevat i) pohjoisen kannan valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) Atlantin valtamerellä, linjan 5° N pohjoispuolella; ii) eteläisen kannan valkotonnikalaa Atlantin valtamerellä, linjan 5° N eteläpuolella; iii) isosilmätonnikalaa (Thunnus obesus) Atlantin valtamerellä; iv) miekkakalaa (Xiphias gladius) Atlantin valtamerellä linjan 5° N pohjoispuolella; ja v) miekkakalaa Atlantin valtamerellä linjan 5° N eteläpuolella, seuraavaa:

  ”Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.
  Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.” |
| --- | --- |

2)

lisätään liitteessä I D oleviin taulukoihin, jotka koskevat i) pohjoisen kannan valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) Atlantin valtamerellä, linjan 5° N pohjoispuolella; ii) eteläisen kannan valkotonnikalaa Atlantin valtamerellä, linjan 5° N eteläpuolella; iii) isosilmätonnikalaa (Thunnus obesus) Atlantin valtamerellä; iv) miekkakalaa (Xiphias gladius) Atlantin valtamerellä linjan 5° N pohjoispuolella; ja v) miekkakalaa Atlantin valtamerellä linjan 5° N eteläpuolella, seuraavaa:

”Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.”

---

LIITE II

Korvataan asetuksen (EU) 2023/194 liitteessä VI oleva 6 kohta seuraavasti:

| ”6. | Kunkin jäsenvaltion tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteetin enimmäismäärä sekä pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärä, jonka kukin jäsenvaltio voi myöntää laitoksilleen Itä-Atlantilla ja Välimerellä

  Taulukko A








  Tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteetin enimmäismäärä |
| --- | --- |
| | Laitosten lukumäärä | Kapasiteetti (tonnia) |
| Kreikka | 2 | 2 100,00 |
| Espanja | 4 | 11 852,00 |
| Kroatia | 4 | 7 880,00 |
| Italia | 2 | 9 370,00 |
| Kypros | 0 | 0 |
| Malta | 6 | 16 579,65 |
| Portugali | 2 | 500,00 |

”6.

Kunkin jäsenvaltion tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteetin enimmäismäärä sekä pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärä, jonka kukin jäsenvaltio voi myöntää laitoksilleen Itä-Atlantilla ja Välimerellä

Taulukko A

Tonnikalan kasvatus- ja lihotuskapasiteetin enimmäismäärä

Laitosten lukumäärä

Kapasiteetti (tonnia)

Kreikka

2

2 100,00

Espanja

4

11 852,00

Kroatia

4

7 880,00

Italia

2

9 370,00

Kypros

0

0

Malta

6

16 579,65

Portugali

2

500,00

Taulukko B

| Pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärä (tonnia) |
| --- |
| Kreikka | 649,00 |
| Espanja | 8 237,93 |
| Kroatia | 2 947,00 |
| Italia | 1 100,00 |
| Kypros | 0 |
| Malta | 11 842,61 |
| Portugali | 350,00 ” |

Pyydetyn luonnonvaraisen tonnikalan enimmäismäärä (tonnia)

Kreikka

649,00

Espanja

8 237,93

Kroatia

2 947,00

Italia

1 100,00

Kypros

0

Malta

11 842,61

Portugali

350,00 ”

---

LIITE III

Lisätään asetuksen (EU) 2022/109 liitteessä I D oleviin taulukoihin, jotka koskevat i) pohjoisen kannan valkotonnikalaa (Thunnus alalunga) Atlantin valtamerellä, linjan 5° N pohjoispuolella; ii) eteläisen kannan valkotonnikalaa Atlantin valtamerellä, linjan 5° N eteläpuolella; iii) isosilmätonnikalaa (Thunnus obesus) Atlantin valtamerellä; iv) miekkakalaa (Xiphias gladius) Atlantin valtamerellä linjan 5° N pohjoispuolella; ja v) miekkakalaa Atlantin valtamerellä linjan 5° N eteläpuolella, seuraavaa:

”Asetuksen (EY) N:o 847/96 3 artiklaa ei sovelleta.

Asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklaa ei sovelleta.”

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/58

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1325,

annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023,

erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (”Extremadura” (SMM))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 99 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on tutkinut suojatun maantieteellisen merkinnän ”Extremadura” eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön, jonka Espanja on esittänyt asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on tutkinut suojatun maantieteellisen merkinnän ”Extremadura” eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön, jonka Espanja on esittänyt asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti.

| (2) | Komissio on julkaissut eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). |
| --- | --- |

(2)

Komissio on julkaissut eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti.

| (4) | Eritelmän muutokset olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Eritelmän muutokset olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Extremadura” (SMM) koskevan eritelmän muutokset, jotka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL C 40, 2.2.2023, s. 8.

2

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/60 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/60

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1326,

annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023,

erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutosten hyväksymisestä (”Balaton/Balatoni” (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 99 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on tutkinut suojatun alkuperänimityksen ”Balaton/Balatoni” eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön, jonka Unkari on toimittanut asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on tutkinut suojatun alkuperänimityksen ”Balaton/Balatoni” eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön, jonka Unkari on toimittanut asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti.

| (2) | Komissio on julkaissut eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). |
| --- | --- |

(2)

Komissio on julkaissut eritelmän muutosten hyväksymistä koskevan pyynnön asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti.

| (4) | Eritelmän muutokset olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Eritelmän muutokset olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Balaton/Balatoni” (SAN) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL C 114, 29.3.2023, s. 12.

2

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/62 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/62

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1327,

annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023,

suojan myöntämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti nimitykselle ”Canelli” (SAN)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 99 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastellut Italian lähettämää hakemusta nimityksen ”Canelli” rekisteröimiseksi ja julkaissut hakemuksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastellut Italian lähettämää hakemusta nimityksen ”Canelli” rekisteröimiseksi ja julkaissut hakemuksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).

| (2) | Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti.

| (3) | Nimitys ”Canelli” olisi asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti suojattava ja merkittävä kyseisen asetuksen 104 artiklassa tarkoitettuun rekisteriin. |
| --- | --- |

(3)

Nimitys ”Canelli” olisi asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti suojattava ja merkittävä kyseisen asetuksen 104 artiklassa tarkoitettuun rekisteriin.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Suojataan nimitys ”Canelli” (SAN).

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL C 43, 6.2.2023, s. 5.

2

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/63 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/63

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1328,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023,

asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan b alakohdan,

ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1216/2009 ja (EY) N:o 614/2009 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja ovalbumiinin edustavien hintojen määrittämisen perustana olevien tietojen säännöllinen seuranta osoittaa, että on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja ovalbumiinin edustavien hintojen määrittämisen perustana olevien tietojen säännöllinen seuranta osoittaa, että on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi muutettava.

| (4) | Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(4)

Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä,

Wolfgang BURTSCHER

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1484/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edustavien hintojen vahvistamisesta sekä asetuksen N:o 163/67/ETY kumoamisesta (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47).

3

---

LIITE

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (euroa/100 kg) | 3 artiklassa tarkoitettu vakuus
  (euroa/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, lajin Gallus domesticus siipikarjaa, jäädytetyt | 243,3 | 17 | BR |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(euroa/100 kg)

3 artiklassa tarkoitettu vakuus

(euroa/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 14 10

Luuttomat palat, lajin Gallus domesticus siipikarjaa, jäädytetyt

243,3

17

BR

---

(1)  Nimikkeistö vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/1470, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, tavaroiden ulkomaankauppaa koskevien Euroopan tilastojen maa- ja alueluokituksesta ja muiden yritystilastojen maantieteellisestä jaottelusta (EUVL L 334, 13.10.2020, s. 2).

1

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/66 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/66

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2023/1329,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteen II muuttamisesta polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) osalta ja komission asetuksen (EU) N:o 231/2012 liitteen muuttamisesta glyserolin (E 422), polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) ja polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) eritelmien osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineista 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 3 kohdan ja 14 artiklan,

ottaa huomioon elintarvikelisäaineiden, elintarvike-entsyymien ja elintarvikearomien yhtenäisestä hyväksymismenettelystä 16 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1331/2008 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II vahvistetaan unionissa elintarvikkeissa käytettäväksi hyväksyttyjen elintarvikelisäaineiden luettelo ja niiden käyttöä koskevat edellytykset.

| (2) | Komission asetuksessa (EU) N:o 231/2012 (3) vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmät. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksessa (EU) N:o 231/2012 (3) vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmät.

| (3) | Elintarvikelisäaineita koskevat unionin luettelot ja elintarvikelisäaineiden eritelmät voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai asiaa koskevan hakemuksen johdosta. |
| --- | --- |

(3)

Elintarvikelisäaineita koskevat unionin luettelot ja elintarvikelisäaineiden eritelmät voidaan saattaa ajan tasalle asetuksen (EY) N:o 1331/2008 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yhtenäisen menettelyn mukaisesti joko komission aloitteesta tai asiaa koskevan hakemuksen johdosta.

| (4) | Glyseroli (E 422), polyglyserolirasvahappoesterit (E 475) ja polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) ovat asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteiden II ja III mukaisesti hyväksyttyjä aineita. |
| --- | --- |

(4)

Glyseroli (E 422), polyglyserolirasvahappoesterit (E 475) ja polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) ovat asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteiden II ja III mukaisesti hyväksyttyjä aineita.

| (5) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antoi 15 päivänä maaliskuuta 2017 glyserolin (E 422) uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena koskevan tieteellisen lausunnon (4), jossa todettiin että numeerinen hyväksyttävän päiväsaannin arvo ei ole tarpeen ja että kyseinen elintarvikelisäaine ei aiheuta turvallisuuden kannalta huolta ilmoitetuissa käyttötarkoituksissa. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli joitakin muutoksia asetuksessa (EU) N:o 231/2012 vahvistettuihin lisäaineen E 422 eritelmiin ja suositteli, että elintarviketurvallisuusviranomaisen saataville annetaan lisätietoja käyttötarkoituksista ja käyttömääristä. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, antoi 15 päivänä maaliskuuta 2017 glyserolin (E 422) uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena koskevan tieteellisen lausunnon (4), jossa todettiin että numeerinen hyväksyttävän päiväsaannin arvo ei ole tarpeen ja että kyseinen elintarvikelisäaine ei aiheuta turvallisuuden kannalta huolta ilmoitetuissa käyttötarkoituksissa. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli joitakin muutoksia asetuksessa (EU) N:o 231/2012 vahvistettuihin lisäaineen E 422 eritelmiin ja suositteli, että elintarviketurvallisuusviranomaisen saataville annetaan lisätietoja käyttötarkoituksista ja käyttömääristä.

| (6) | Komissio käynnisti 23 päivänä marraskuuta 2018 elintarvikelisäaineen glyseroli (E 422) teknisiä tietoja koskevan julkisen tietopyynnön, jossa keskityttiin elintarviketurvallisuusviranomaisen yksilöimiin tietotarpeisiin. |
| --- | --- |

(6)

Komissio käynnisti 23 päivänä marraskuuta 2018 elintarvikelisäaineen glyseroli (E 422) teknisiä tietoja koskevan julkisen tietopyynnön, jossa keskityttiin elintarviketurvallisuusviranomaisen yksilöimiin tietotarpeisiin.

| (7) | Kun asianomaiset alan toimijat olivat toimittaneet tiedot, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista antamaan tieteellisen lausunnon sen vahvistamiseksi, että asianomaisten alan toimijoiden toimittamat tekniset tiedot tukivat riittävästi elintarvikelisäaineen glyseroli (E 422) eritelmien muuttamista niiden saattamiseksi vastaamaan nykyisiä vaatimuksia elintarviketurvallisuusviranomaisen suosituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Kun asianomaiset alan toimijat olivat toimittaneet tiedot, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista antamaan tieteellisen lausunnon sen vahvistamiseksi, että asianomaisten alan toimijoiden toimittamat tekniset tiedot tukivat riittävästi elintarvikelisäaineen glyseroli (E 422) eritelmien muuttamista niiden saattamiseksi vastaamaan nykyisiä vaatimuksia elintarviketurvallisuusviranomaisen suosituksen mukaisesti.

| (8) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 18 päivänä toukokuuta 2022 antamassaan tieteellisessä lausunnossa (5), että glyserolin (E 422) nykyisiä eritelmiä olisi mukautettava erityisesti alentamalla myrkyllisten alkuaineiden (arseeni, lyijy, elohopea ja kadmium) enimmäismääriä, poistamalla kuumennettaessa tapahtuvaan akroleiinin muodostumiseen perustuva tunnistamismenetelmä, poistamalla akroleiinin esiintymistä koskeva testi, lisäämällä mukaan akroleiinin enimmäismäärä ja muokkaamalla glyserolin (E 422) määritelmää. |
| --- | --- |

(8)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 18 päivänä toukokuuta 2022 antamassaan tieteellisessä lausunnossa (5), että glyserolin (E 422) nykyisiä eritelmiä olisi mukautettava erityisesti alentamalla myrkyllisten alkuaineiden (arseeni, lyijy, elohopea ja kadmium) enimmäismääriä, poistamalla kuumennettaessa tapahtuvaan akroleiinin muodostumiseen perustuva tunnistamismenetelmä, poistamalla akroleiinin esiintymistä koskeva testi, lisäämällä mukaan akroleiinin enimmäismäärä ja muokkaamalla glyserolin (E 422) määritelmää.

| (9) | Sen vuoksi on aiheellista muuttaa glyserolin (E 422) eritelmiä. Elintarvikelisäaineen määritelmää olisi muutettava siten, että se rajataan koskemaan vain niitä valmistusprosesseja, joita koskevat tiedot komissio on arvioinut. Myrkyllisten alkuaineiden nykyisiä enimmäismääriä olisi alennettava elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon mukaisesti ottaen huomioon tasot, jotka ovat tällä hetkellä saavutettavissa hyviä tuotantotapoja noudattamalla. Kuumennettaessa tapahtuvaan akroleiinin muodostumiseen perustuva glyserolin tunnistamismenetelmä olisi poistettava, sillä lisäaineen E 422 glyserolipitoisuus määritetään asianmukaisella analyysimenetelmällä. Akroleiinin esiintymistä koskeva testi olisi poistettava ja akroleiinille olisi lisättävä numeerinen enimmäismäärä elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon mukaisesti ja ottaen huomioon tasot, jotka ovat tällä hetkellä saavutettavissa hyviä tuotantotapoja noudattamalla. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi on aiheellista muuttaa glyserolin (E 422) eritelmiä. Elintarvikelisäaineen määritelmää olisi muutettava siten, että se rajataan koskemaan vain niitä valmistusprosesseja, joita koskevat tiedot komissio on arvioinut. Myrkyllisten alkuaineiden nykyisiä enimmäismääriä olisi alennettava elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon mukaisesti ottaen huomioon tasot, jotka ovat tällä hetkellä saavutettavissa hyviä tuotantotapoja noudattamalla. Kuumennettaessa tapahtuvaan akroleiinin muodostumiseen perustuva glyserolin tunnistamismenetelmä olisi poistettava, sillä lisäaineen E 422 glyserolipitoisuus määritetään asianmukaisella analyysimenetelmällä. Akroleiinin esiintymistä koskeva testi olisi poistettava ja akroleiinille olisi lisättävä numeerinen enimmäismäärä elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon mukaisesti ja ottaen huomioon tasot, jotka ovat tällä hetkellä saavutettavissa hyviä tuotantotapoja noudattamalla.

| (10) | Koska elintarviketurvallisuusviranomainen ei havainnut myrkyllisten alkuaineiden ja akroleiinin esiintymiseen liittyvää välitöntä terveysriskiä, on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatetun elintarvikelisäaineen glyseroli (E 422) käyttö siirtymäkauden ajan. |
| --- | --- |

(10)

Koska elintarviketurvallisuusviranomainen ei havainnut myrkyllisten alkuaineiden ja akroleiinin esiintymiseen liittyvää välitöntä terveysriskiä, on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatetun elintarvikelisäaineen glyseroli (E 422) käyttö siirtymäkauden ajan.

| (11) | Samasta syystä on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatettua elintarvikelisäainetta glyseroli (E 422) sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen siirtymäkauden ajan ja kaupan pitäminen niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka. |
| --- | --- |

(11)

Samasta syystä on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatettua elintarvikelisäainetta glyseroli (E 422) sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen siirtymäkauden ajan ja kaupan pitäminen niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

| (12) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 20 päivänä joulukuuta 2017 polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena koskevan tieteellisen lausunnon (6), jossa todettiin että numeerinen hyväksyttävän päiväsaannin arvo ei ole tarpeen ja että kyseinen elintarvikelisäaine ei aiheuta turvallisuuden kannalta huolta ilmoitetuissa käyttötarkoituksissa ja ilmoitettuina käyttömäärinä. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli joitakin muutoksia asetuksessa (EU) N:o 231/2012 vahvistettuihin lisäaineen E 475 eritelmiin. |
| --- | --- |

(12)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 20 päivänä joulukuuta 2017 polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena koskevan tieteellisen lausunnon (6), jossa todettiin että numeerinen hyväksyttävän päiväsaannin arvo ei ole tarpeen ja että kyseinen elintarvikelisäaine ei aiheuta turvallisuuden kannalta huolta ilmoitetuissa käyttötarkoituksissa ja ilmoitettuina käyttömäärinä. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli joitakin muutoksia asetuksessa (EU) N:o 231/2012 vahvistettuihin lisäaineen E 475 eritelmiin.

| (13) | Komissio käynnisti 23 päivänä marraskuuta 2018 elintarvikelisäaineen polyglyserolirasvahappoesterit (E 475) teknisiä tietoja koskevan julkisen tietopyynnön, jossa keskityttiin elintarviketurvallisuusviranomaisen yksilöimiin tietotarpeisiin. |
| --- | --- |

(13)

Komissio käynnisti 23 päivänä marraskuuta 2018 elintarvikelisäaineen polyglyserolirasvahappoesterit (E 475) teknisiä tietoja koskevan julkisen tietopyynnön, jossa keskityttiin elintarviketurvallisuusviranomaisen yksilöimiin tietotarpeisiin.

| (14) | Kun asianomaiset alan toimijat olivat toimittaneet tiedot, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista antamaan tieteellisen lausunnon sen vahvistamiseksi, että asianomaisten alan toimijoiden toimittamat tekniset tiedot tukivat riittävästi elintarvikelisäaineen polyglyserolirasvahappoesterit (E 475) eritelmien muuttamista niiden saattamiseksi vastaamaan nykyisiä vaatimuksia elintarviketurvallisuusviranomaisen suosituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Kun asianomaiset alan toimijat olivat toimittaneet tiedot, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista antamaan tieteellisen lausunnon sen vahvistamiseksi, että asianomaisten alan toimijoiden toimittamat tekniset tiedot tukivat riittävästi elintarvikelisäaineen polyglyserolirasvahappoesterit (E 475) eritelmien muuttamista niiden saattamiseksi vastaamaan nykyisiä vaatimuksia elintarviketurvallisuusviranomaisen suosituksen mukaisesti.

| (15) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 1 päivänä huhtikuuta 2022 antamassaan tieteellisessä lausunnossa (7), että polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) nykyisiä eritelmiä olisi mukautettava erityisesti alentamalla myrkyllisten alkuaineiden enimmäismääriä, sisällyttämällä enimmäismääriä turvallisuusriskin aiheuttaville epäpuhtauksille ja ainesosille sekä muokkaamalla polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) määritelmää. |
| --- | --- |

(15)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 1 päivänä huhtikuuta 2022 antamassaan tieteellisessä lausunnossa (7), että polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) nykyisiä eritelmiä olisi mukautettava erityisesti alentamalla myrkyllisten alkuaineiden enimmäismääriä, sisällyttämällä enimmäismääriä turvallisuusriskin aiheuttaville epäpuhtauksille ja ainesosille sekä muokkaamalla polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) määritelmää.

| (16) | Sen vuoksi on aiheellista muuttaa polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) eritelmiä. Elintarvikelisäaineen määritelmää olisi muutettava siten, että elintarvikelisäaineen valmistukseen käytettävä glyseroli rajataan elintarvikelisäaineen (E 422) eritelmien mukaiseen glyseroliin. Myrkyllisten alkuaineiden nykyisiä enimmäismääriä olisi alennettava, ja 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summalle (ilmaistuna 3-MCPD:nä), glysidyylirasvahappoestereille (ilmaistuna glysidolina) sekä erukahapolle olisi vahvistettava enimmäismäärät elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon mukaisesti ja ottaen huomioon tasot, jotka ovat tällä hetkellä saavutettavissa hyviä tuotantotapoja noudattamalla. |
| --- | --- |

(16)

Sen vuoksi on aiheellista muuttaa polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) eritelmiä. Elintarvikelisäaineen määritelmää olisi muutettava siten, että elintarvikelisäaineen valmistukseen käytettävä glyseroli rajataan elintarvikelisäaineen (E 422) eritelmien mukaiseen glyseroliin. Myrkyllisten alkuaineiden nykyisiä enimmäismääriä olisi alennettava, ja 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summalle (ilmaistuna 3-MCPD:nä), glysidyylirasvahappoestereille (ilmaistuna glysidolina) sekä erukahapolle olisi vahvistettava enimmäismäärät elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon mukaisesti ja ottaen huomioon tasot, jotka ovat tällä hetkellä saavutettavissa hyviä tuotantotapoja noudattamalla.

| (17) | Polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) valmistuksessa ollaan ottamassa käyttöön uusia valmistustekniikoita, jotka tuottavat vähemmän glysidyylirasvahappoestereitä (ilmaistuna glysidolina), joten on aiheellista säätää siirtymäajasta, jonka kuluessa elintarvikelisäaineiden valmistajat voivat saavuttaa tavoitteeksi asetetun glysidyylirasvahappoestereiden (ilmaistuna glysidolina) enimmäismäärän eli 5 mg/kg elintarvikelisäaineessa (E 475). Koska glysidyylirasvahappoesterit ovat kuitenkin genotoksisia ja karsinogeenisia, glysidyylirasvahappoestereihin (ilmaistuna glysidolina) olisi sovellettava väliaikaista enimmäismäärää 10 mg/kg tämän asetuksen voimaantulopäivästä. |
| --- | --- |

(17)

Polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475) valmistuksessa ollaan ottamassa käyttöön uusia valmistustekniikoita, jotka tuottavat vähemmän glysidyylirasvahappoestereitä (ilmaistuna glysidolina), joten on aiheellista säätää siirtymäajasta, jonka kuluessa elintarvikelisäaineiden valmistajat voivat saavuttaa tavoitteeksi asetetun glysidyylirasvahappoestereiden (ilmaistuna glysidolina) enimmäismäärän eli 5 mg/kg elintarvikelisäaineessa (E 475). Koska glysidyylirasvahappoesterit ovat kuitenkin genotoksisia ja karsinogeenisia, glysidyylirasvahappoestereihin (ilmaistuna glysidolina) olisi sovellettava väliaikaista enimmäismäärää 10 mg/kg tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

| (18) | Koska elintarviketurvallisuusviranomainen ei havainnut myrkyllisten alkuaineiden, 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden, erukahapon ja glysidyylirasvahappoestereiden esiintymiseen liittyvää välitöntä terveysriskiä, on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatetun elintarvikelisäaineen polyglyserolirasvahappoesterit (E 475) käyttö siirtymäkauden ajan sekä sallia kyseistä elintarvikelisäainetta sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen saman siirtymäkauden ajan ja kaupan pitäminen niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka. |
| --- | --- |

(18)

Koska elintarviketurvallisuusviranomainen ei havainnut myrkyllisten alkuaineiden, 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden, erukahapon ja glysidyylirasvahappoestereiden esiintymiseen liittyvää välitöntä terveysriskiä, on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatetun elintarvikelisäaineen polyglyserolirasvahappoesterit (E 475) käyttö siirtymäkauden ajan sekä sallia kyseistä elintarvikelisäainetta sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen saman siirtymäkauden ajan ja kaupan pitäminen niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

| (19) | Samasta syystä ja glysidyylirasvahappoestereiden määrän alentaminen huomioon ottaen on aiheellista sallia tämän asetuksen voimaantulopäivän jälkeen laillisesti markkinoille saatettujen polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475), jotka ovat glysidyylirasvahappoestereiden väliaikaisten alennettujen enimmäismäärien mukaisia, käyttö varastojen loppumiseen asti sekä sallia kyseistä elintarvikelisäainetta sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen ja kaupan pitäminen niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka. |
| --- | --- |

(19)

Samasta syystä ja glysidyylirasvahappoestereiden määrän alentaminen huomioon ottaen on aiheellista sallia tämän asetuksen voimaantulopäivän jälkeen laillisesti markkinoille saatettujen polyglyserolirasvahappoestereiden (E 475), jotka ovat glysidyylirasvahappoestereiden väliaikaisten alennettujen enimmäismäärien mukaisia, käyttö varastojen loppumiseen asti sekä sallia kyseistä elintarvikelisäainetta sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen ja kaupan pitäminen niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

| (20) | Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 24 päivänä maaliskuuta 2017 polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena koskevan tieteellisen lausunnon (8). Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että hyväksyttävää päiväsaantia voi tietojen perusteella nostaa 25 milligrammaan painokiloa kohti vuorokaudessa. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli joitakin muutoksia asetuksessa (EU) N:o 231/2012 vahvistettuihin lisäaineen E 476 eritelmiin. |
| --- | --- |

(20)

Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi 24 päivänä maaliskuuta 2017 polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) uudelleenarviointia elintarvikelisäaineena koskevan tieteellisen lausunnon (8). Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että hyväksyttävää päiväsaantia voi tietojen perusteella nostaa 25 milligrammaan painokiloa kohti vuorokaudessa. Elintarviketurvallisuusviranomainen suositteli joitakin muutoksia asetuksessa (EU) N:o 231/2012 vahvistettuihin lisäaineen E 476 eritelmiin.

| (21) | Komissio käynnisti 23 päivänä marraskuuta 2018 elintarvikelisäaineen polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) teknisiä tietoja koskevan julkisen tietopyynnön, jossa keskityttiin elintarviketurvallisuusviranomaisen yksilöimiin tietotarpeisiin. |
| --- | --- |

(21)

Komissio käynnisti 23 päivänä marraskuuta 2018 elintarvikelisäaineen polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) teknisiä tietoja koskevan julkisen tietopyynnön, jossa keskityttiin elintarviketurvallisuusviranomaisen yksilöimiin tietotarpeisiin.

| (22) | Maaliskuun 18 päivänä 2020 toimitettiin hakemus hyväksynnän saamiseksi polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) käyttöön emulgointiaineena jäätelössä, mehujäässä ja niiden kaltaisissa valmisteissa vesi öljyssä -tyyppisessä rasvan ja veden emulsiossa sekä emulgoiduissa kastikkeissa, joiden rasvapitoisuus on yli 20 prosenttia. Hakemuksen jättämisen jälkeen komissio asetti sen jäsenvaltioiden saataville asetuksen (EY) N:o 1331/2008 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Maaliskuun 18 päivänä 2020 toimitettiin hakemus hyväksynnän saamiseksi polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) käyttöön emulgointiaineena jäätelössä, mehujäässä ja niiden kaltaisissa valmisteissa vesi öljyssä -tyyppisessä rasvan ja veden emulsiossa sekä emulgoiduissa kastikkeissa, joiden rasvapitoisuus on yli 20 prosenttia. Hakemuksen jättämisen jälkeen komissio asetti sen jäsenvaltioiden saataville asetuksen (EY) N:o 1331/2008 4 artiklan mukaisesti.

| (23) | Polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) pystyy tuottamaan vakaita vesi-öljyemulsioita, joiden pisarakoko on pieni ja jotka voidaan jäädyttää pehmeiksi ja täyteläisiksi jäätelöiksi, mehujäiksi ja niiden kaltaisiksi valmisteiksi siten, että valmistusprosessi vaatii vähemmän energiaa ja että valmisteiden stabiilisuus pakasteiden toimitusketjussa on parempi. Sen ansiosta jäätelöissä, mehujäissä ja niiden kaltaisissa valmisteissa on mahdollista käyttää vähän tyydyttyneitä rasvoja ja öljyjä sekä vähemmän sokereita. Toivotun teknisen vaikutuksen saamiseksi tarvittava polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) pitoisuus on 4 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(23)

Polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) pystyy tuottamaan vakaita vesi-öljyemulsioita, joiden pisarakoko on pieni ja jotka voidaan jäädyttää pehmeiksi ja täyteläisiksi jäätelöiksi, mehujäiksi ja niiden kaltaisiksi valmisteiksi siten, että valmistusprosessi vaatii vähemmän energiaa ja että valmisteiden stabiilisuus pakasteiden toimitusketjussa on parempi. Sen ansiosta jäätelöissä, mehujäissä ja niiden kaltaisissa valmisteissa on mahdollista käyttää vähän tyydyttyneitä rasvoja ja öljyjä sekä vähemmän sokereita. Toivotun teknisen vaikutuksen saamiseksi tarvittava polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) pitoisuus on 4 000 mg/kg.

| (24) | Polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) mahdollistaa myös öljyn vähentämisen emulgoiduissa kastikkeissa (esimerkiksi majoneesi tai salaattikastikkeet) ilman, että se huonontaisi suutuntumaa. Tällä hetkellä sallittu enimmäismäärä 4 000 mg/kg ei ole riittävä tuotteille, joiden rasvapitoisuus on yli 20 prosenttia. Polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) käyttömäärä, joka tarvitaan toivotun teknisen vaikutuksen saavuttamiseksi tuotteissa, joiden rasvapitoisuus on yli 20 prosenttia, on 8 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(24)

Polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) mahdollistaa myös öljyn vähentämisen emulgoiduissa kastikkeissa (esimerkiksi majoneesi tai salaattikastikkeet) ilman, että se huonontaisi suutuntumaa. Tällä hetkellä sallittu enimmäismäärä 4 000 mg/kg ei ole riittävä tuotteille, joiden rasvapitoisuus on yli 20 prosenttia. Polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) käyttömäärä, joka tarvitaan toivotun teknisen vaikutuksen saavuttamiseksi tuotteissa, joiden rasvapitoisuus on yli 20 prosenttia, on 8 000 mg/kg.

| (25) | Sen jälkeen, kun asianomaiset alan toimijat olivat toimittaneet tietoja vastauksena teknisiä tietoja koskevaan julkiseen tietopyyntöön ja elintarvikelisäaineen polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) käytön laajentamisesta oli toimitettu hakemus, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista antamaan tieteellisen lausunnon sen vahvistamiseksi, että asianomaisten alan toimijoiden toimittamat tekniset tiedot tukivat riittävästi elintarvikelisäaineen polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) eritelmien muuttamista niiden saattamiseksi vastaamaan nykyisiä vaatimuksia elintarviketurvallisuusviranomaisen suosituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

(25)

Sen jälkeen, kun asianomaiset alan toimijat olivat toimittaneet tietoja vastauksena teknisiä tietoja koskevaan julkiseen tietopyyntöön ja elintarvikelisäaineen polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) käytön laajentamisesta oli toimitettu hakemus, komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaista antamaan tieteellisen lausunnon sen vahvistamiseksi, että asianomaisten alan toimijoiden toimittamat tekniset tiedot tukivat riittävästi elintarvikelisäaineen polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) eritelmien muuttamista niiden saattamiseksi vastaamaan nykyisiä vaatimuksia elintarviketurvallisuusviranomaisen suosituksen mukaisesti.

| (26) | Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 30 päivänä maaliskuuta 2022 antamassaan tieteellisessä lausunnossa (9), että ehdotettu käytön laajentaminen ei aiheuta turvallisuusriskiä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) nykyisiä eritelmiä olisi mukautettava erityisesti alentamalla myrkyllisten alkuaineiden enimmäismääriä, sisällyttämällä enimmäismääriä turvallisuusriskin aiheuttaville epäpuhtauksille sekä muokkaamalla polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) määritelmää. |
| --- | --- |

(26)

Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 30 päivänä maaliskuuta 2022 antamassaan tieteellisessä lausunnossa (9), että ehdotettu käytön laajentaminen ei aiheuta turvallisuusriskiä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) nykyisiä eritelmiä olisi mukautettava erityisesti alentamalla myrkyllisten alkuaineiden enimmäismääriä, sisällyttämällä enimmäismääriä turvallisuusriskin aiheuttaville epäpuhtauksille sekä muokkaamalla polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) määritelmää.

| (27) | Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) käyttö elintarvikeryhmässä 03 ”Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset valmisteet” siten, että enimmäismäärä on 4 000 mg/kg, nostaa elintarvikeryhmässä 12.6 ”Kastikkeet” vahvistettu enimmäismäärä yli 20 prosenttia rasvaa sisältävien emulgoitujen kastikkeiden osalta tasolle 8 000 mg/kg ja muokata sen eritelmiä elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon perusteella. Elintarvikelisäaineen määritelmää olisi muutettava siten, että elintarvikelisäaineen valmistukseen käytettävä glyseroli rajataan elintarvikelisäaineen (E 422) eritelmien mukaiseen glyseroliin. Myrkyllisten alkuaineiden nykyisiä enimmäismääriä olisi alennettava, ja 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summalle (ilmaistuna 3-MCPD:nä) sekä glysidyylirasvahappoestereille (ilmaistuna glysidolina) olisi vahvistettava enimmäismäärät elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon mukaisesti ja ottaen huomioon tasot, jotka ovat tällä hetkellä saavutettavissa hyviä tuotantotapoja noudattamalla. |
| --- | --- |

(27)

Sen vuoksi on aiheellista hyväksyä polyglyserolipolyrisiinioleaatin (E 476) käyttö elintarvikeryhmässä 03 ”Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset valmisteet” siten, että enimmäismäärä on 4 000 mg/kg, nostaa elintarvikeryhmässä 12.6 ”Kastikkeet” vahvistettu enimmäismäärä yli 20 prosenttia rasvaa sisältävien emulgoitujen kastikkeiden osalta tasolle 8 000 mg/kg ja muokata sen eritelmiä elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon perusteella. Elintarvikelisäaineen määritelmää olisi muutettava siten, että elintarvikelisäaineen valmistukseen käytettävä glyseroli rajataan elintarvikelisäaineen (E 422) eritelmien mukaiseen glyseroliin. Myrkyllisten alkuaineiden nykyisiä enimmäismääriä olisi alennettava, ja 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summalle (ilmaistuna 3-MCPD:nä) sekä glysidyylirasvahappoestereille (ilmaistuna glysidolina) olisi vahvistettava enimmäismäärät elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisen lausunnon mukaisesti ja ottaen huomioon tasot, jotka ovat tällä hetkellä saavutettavissa hyviä tuotantotapoja noudattamalla.

| (28) | Koska elintarviketurvallisuusviranomainen ei havainnut myrkyllisten alkuaineiden, 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD), 3-MCPD-rasvahappoestereiden ja glysidyylirasvahappoestereiden esiintymiseen liittyvää välitöntä terveysriskiä, on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatetun elintarvikelisäaineen polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) käyttö siirtymäkauden ajan. |
| --- | --- |

(28)

Koska elintarviketurvallisuusviranomainen ei havainnut myrkyllisten alkuaineiden, 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD), 3-MCPD-rasvahappoestereiden ja glysidyylirasvahappoestereiden esiintymiseen liittyvää välitöntä terveysriskiä, on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatetun elintarvikelisäaineen polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) käyttö siirtymäkauden ajan.

| (29) | Samasta syystä on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatettua elintarvikelisäainetta polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen siirtymäkauden ajan ja kaupan pitäminen niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka. |
| --- | --- |

(29)

Samasta syystä on aiheellista sallia ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laillisesti markkinoille saatettua elintarvikelisäainetta polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476) sisältävien elintarvikkeiden markkinoille saattaminen siirtymäkauden ajan ja kaupan pitäminen niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

| (30) | Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1333/2008 ja (EU) N:o 231/2012 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(30)

Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1333/2008 ja (EU) N:o 231/2012 olisi muutettava.

| (31) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(31)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liite II tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

2 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 231/2012 liite tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Elintarvikelisäainetta glyseroli (E 422), joka on laillisesti saatettu markkinoille ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 ja joka ei ole 20 päivästä heinäkuuta 2023 sovellettavien arseenin, lyijyn, elohopean, kadmiumin ja akroleiinin enimmäismäärien mukaista, saa lisätä elintarvikkeisiin asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteiden II ja III mukaisesti 20 päivään tammikuuta 2024 saakka.

Elintarvikkeita, joihin on lisätty elintarvikelisäainetta glyseroli (E 422), joka on laillisesti saatettu markkinoille ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 ja joka ei ole 20 päivästä heinäkuuta 2023 sovellettavien arseenin, lyijyn, elohopean, kadmiumin ja akroleiinin enimmäismäärien mukaista, saa edelleen saattaa markkinoille 20 päivään tammikuuta 2024 saakka ja pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

Elintarvikelisäainetta polyglyserolirasvahappoesterit (E 475), joka on laillisesti saatettu markkinoille ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 ja joka ei ole 20 päivästä heinäkuuta 2023 sovellettavien arseenin, lyijyn, elohopean, kadmiumin, 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summan (ilmaistuna 3-MCPD:nä), erukahapon ja glysidyylirasvahappoestereiden (ilmaistuna glysidolina) enimmäismäärien mukaista, saa lisätä elintarvikkeisiin asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteiden II ja III mukaisesti 20 päivään tammikuuta 2024 saakka.

Elintarvikkeita, jotka sisältävät elintarvikelisäainetta polyglyserolirasvahappoesterit (E 475), joka on laillisesti saatettu markkinoille ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 ja joka ei ole 20 päivästä heinäkuuta 2023 sovellettavien arseenin, lyijyn, elohopean, kadmiumin, 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summan (ilmaistuna 3-MCPD:nä), erukahapon tai glysidyylirasvahappoestereiden (ilmaistuna glysidolina) enimmäismäärien mukaista, saa edelleen saattaa markkinoille 20 päivään tammikuuta 2024 saakka ja pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

Elintarvikelisäainetta polyglyserolirasvahappoesterit (E 475), joka on laillisesti saatettu markkinoille 20 päivän heinäkuuta 2023 jälkeen ja viimeistään 20 päivänä tammikuuta 2024 ja joka ei ole 20 päivästä tammikuuta 2024 sovellettavien glysidyylirasvahappoestereiden (ilmaistuna glysidolina) enimmäismäärien mukaista, saa lisätä elintarvikkeisiin asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteiden II ja III mukaisesti varastojen loppumiseen saakka.

Elintarvikkeita, jotka sisältävät elintarvikelisäainetta polyglyserolirasvahappoesterit (E 475), joka on laillisesti saatettu markkinoille 20 päivän heinäkuuta 2023 jälkeen ja viimeistään 20 päivänä tammikuuta 2024 ja joka ei ole 20 päivästä tammikuuta 2024 sovellettavien glysidyylirasvahappoestereiden (ilmaistuna glysidolina) enimmäismäärien mukaista, saa edelleen saattaa markkinoille ja pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

Elintarvikelisäainetta polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476), joka on laillisesti saatettu markkinoille ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 ja joka ei ole 20 päivästä heinäkuuta 2023 sovellettavien arseenin, lyijyn, elohopean, kadmiumin, 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summan (ilmaistuna 3-MCPD:nä) ja glysidyylirasvahappoestereiden (ilmaistuna glysidolina) enimmäismäärien mukaista, saa lisätä elintarvikkeisiin asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteiden II ja III mukaisesti 20 päivään tammikuuta 2024 saakka.

Elintarvikkeita, jotka sisältävät elintarvikelisäainetta polyglyserolipolyrisiinioleaatti (E 476), joka on laillisesti saatettu markkinoille ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 ja joka ei ole 20 päivästä heinäkuuta 2023 sovellettavien arseenin, lyijyn, elohopean, kadmiumin, 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summan (ilmaistuna 3-MCPD:nä) tai glysidyylirasvahappoestereiden (ilmaistuna glysidolina) enimmäismäärien mukaista, saa edelleen saattaa markkinoille 20 päivään tammikuuta 2024 saakka ja pitää kaupan niiden vähimmäissäilyvyysajan päättymiseen tai viimeiseen käyttöpäivään saakka.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 16.

1

(2)  
  EUVL L 354, 31.12.2008, s. 1.

2

(3)  Komission asetus (EU) N:o 231/2012, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2012, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteissä II ja III lueteltujen elintarvikelisäaineiden eritelmien vahvistamisesta (EUVL L 83, 22.3.2012, s. 1).

3

(4)  EFSA Journal 2017;15(3):4720.

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(6):7353.

5

(6)  EFSA Journal 2017;15(12):5089.

6

(7)  EFSA Journal 2022;20(5):7308.

7

(8)  EFSA Journal 2017;15(3):4743.

8

(9)  EFSA Journal 2022;20(5):7294.

9

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1333/2008 liitteessä II oleva E osa seuraavasti:

| 1) | Lisätään ryhmässä 03 (Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset valmisteet) kohdan E 473–474 jälkeen kohta seuraavasti: | ”E 476 | Polyglyserolipolyrisiinioleaatti | 4 000 | | Lukuun ottamatta sorbetteja” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Lisätään ryhmässä 03 (Jäätelö, mehujää ja niiden kaltaiset valmisteet) kohdan E 473–474 jälkeen kohta seuraavasti:

”E 476

Polyglyserolipolyrisiinioleaatti

4 000

Lukuun ottamatta sorbetteja”

| 2) | Korvataan elintarvikeryhmässä 12.6 (Kastikkeet) elintarvikelisäainetta E 476 (Polyglyserolipolyrisiinioleaatti) koskeva kohta seuraavasti: | ”E 476 | Polyglyserolipolyrisiinioleaatti | 4 000 | | Ainoastaan emulgoidut kastikkeet, joiden rasvapitoisuus on alle 20 %. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 476 | Polyglyserolipolyrisiinioleaatti | 8 000 | | Ainoastaan emulgoidut kastikkeet, joiden rasvapitoisuus on 20 % tai enemmän.” |

2)

Korvataan elintarvikeryhmässä 12.6 (Kastikkeet) elintarvikelisäainetta E 476 (Polyglyserolipolyrisiinioleaatti) koskeva kohta seuraavasti:

”E 476

Polyglyserolipolyrisiinioleaatti

4 000

Ainoastaan emulgoidut kastikkeet, joiden rasvapitoisuus on alle 20 %.

E 476

Polyglyserolipolyrisiinioleaatti

8 000

Ainoastaan emulgoidut kastikkeet, joiden rasvapitoisuus on 20 % tai enemmän.”

---

LIITE II

Muutetaan asetuksen (EU) N:o 231/2012 liite seuraavasti:

| 1) | Korvataan elintarvikelisäainetta E 422 Glyseroli koskeva kohta seuraavasti:






  ”E 422 GLYSEROLI |
| --- | --- |
| Synonyymit | Glyseriini |
| Määritelmä | Glyseroli valmistetaan ainoastaan kasviöljyistä ja -rasvoista joko suoraan tai biodieselin tuotannon sivutuotteena saatavasta raakaglyserolista, jolle tehdään puhdistuskäsittelyjä, joihin sisältyy tislausta, sekä muita puhdistusvaiheita puhdistetun glyserolin valmistamiseksi. |
| Einecs | 200-289-5 |
| Kemiallinen nimi | 1,2,3-propaanitrioli; Glyseroli; Trihydroksipropaani |
| Kemiallinen kaava | C3H8O3 |
| Molekyylipaino | 92,10 |
| Pitoisuus | Sisältää vähintään 98 % glyserolia vedettömänä |
| Kuvaus | Kirkas, väritön hygroskooppinen ja siirappimainen neste, jolla on enintään heikko, ei kitkerä eikä epämiellyttävä, tunnusomainen haju |
| Tunnistaminen | |
| Ominaispaino (25 °C / 25 °C) | Vähintään 1,257 |
| Taitekerroin | [n]D
  20 välillä 1 471 ja 1 474 |
| Puhtaus | |
| Vesipitoisuus | Enintään 5 % (Karl Fischerin menetelmä) |
| Sulfaattituhka | Enintään 0,01 % määritettynä 800 ± 25 °C:ssa |
| Butaanitriolit | Enintään 0,2 % |
| Akroleiini | Enintään 3 mg/kg |
| Rasvahapot ja esterit | Enintään 0,1 % voihappona laskettuna |
| Klooratut yhdisteet | Enintään 30 mg/kg (kloorina) |
| 3-Monoklooripropaani-1,2-dioli (3-MCPD) | Enintään 0,1 mg/kg |
| Arseeni | Enintään 0,1 mg/kg |
| Lyijy | Enintään 0,1 mg/kg |
| Elohopea | Enintään 0,1 mg/kg |
| Kadmium | Enintään 0,1 mg/kg” |

1)

Korvataan elintarvikelisäainetta E 422 Glyseroli koskeva kohta seuraavasti:

”E 422 GLYSEROLI

Synonyymit

Glyseriini

Määritelmä

Glyseroli valmistetaan ainoastaan kasviöljyistä ja -rasvoista joko suoraan tai biodieselin tuotannon sivutuotteena saatavasta raakaglyserolista, jolle tehdään puhdistuskäsittelyjä, joihin sisältyy tislausta, sekä muita puhdistusvaiheita puhdistetun glyserolin valmistamiseksi.

Einecs

200-289-5

Kemiallinen nimi

1,2,3-propaanitrioli; Glyseroli; Trihydroksipropaani

Kemiallinen kaava

C3H8O3

Molekyylipaino

92,10

Pitoisuus

Sisältää vähintään 98 % glyserolia vedettömänä

Kuvaus

Kirkas, väritön hygroskooppinen ja siirappimainen neste, jolla on enintään heikko, ei kitkerä eikä epämiellyttävä, tunnusomainen haju

Tunnistaminen

Ominaispaino (25 °C / 25 °C)

Vähintään 1,257

Taitekerroin

[n]D
  20 välillä 1 471 ja 1 474

Puhtaus

Vesipitoisuus

Enintään 5 % (Karl Fischerin menetelmä)

Sulfaattituhka

Enintään 0,01 % määritettynä 800 ± 25 °C:ssa

Butaanitriolit

Enintään 0,2 %

Akroleiini

Enintään 3 mg/kg

Rasvahapot ja esterit

Enintään 0,1 % voihappona laskettuna

Klooratut yhdisteet

Enintään 30 mg/kg (kloorina)

3-Monoklooripropaani-1,2-dioli (3-MCPD)

Enintään 0,1 mg/kg

Arseeni

Enintään 0,1 mg/kg

Lyijy

Enintään 0,1 mg/kg

Elohopea

Enintään 0,1 mg/kg

Kadmium

Enintään 0,1 mg/kg”

| 2) | Korvataan elintarvikelisäainetta E 475 Polyglyserolirasvahappoesterit koskeva kohta seuraavasti:






  ”E 475 POLYGLYSEROLIRASVAHAPPOESTERIT |
| --- | --- |
| Synonyymit | Rasvahappojen polyglyseroliesterit; Rasvahappoestereiden polyglyseriiniesterit |
| Määritelmä | Rasvahappojen polyglyseroliestereitä valmistetaan esteröimällä polyglyserolia elintarvikerasvoilla ja -öljyillä tai elintarvikerasvoissa ja -öljyissä esiintyvillä rasvahapoilla. Polyglyseroliosuus on pääasiallisesti di-, tri- ja tetraglyserolia ja se sisältää enintään 10 % polyglyseroleja, jotka ovat heptaglyserolin kaltaisia tai tätä korkeampia.
  Polyglyseroli valmistetaan lisäaineen E 422 eritelmien mukaisesta glyserolista. |
| Einecs | |
| Kemiallinen nimi | |
| Kemiallinen kaava | |
| Molekyylipaino | |
| Pitoisuus | Rasvahappoestereiden kokonaispitoisuus vähintään 90 % |
| Kuvaus | Vaihtelevat öljyisistä hyvin viskooseihin nesteisiin, joiden väri on vaalean keltaisesta meripihkan keltaiseen; muovimaisia tai pehmeitä kiintoaineita, joiden väri vaihtelee vaalean kullanruskeasta keskiruskeaan; ja kovia, vahamaisia kiintoaineita, joiden väri vaihtelee vaalean kullanruskeasta ruskeaan |
| Tunnistaminen | |
| Glyserolitesti | Läpäisee testin |
| Polyglyserolitesti | Läpäisee testin |
| Rasvahappotesti | Läpäisee testin |
| Liukoisuus | Esterit vaihtelevat hyvin hydrofiilisistä hyvin lipofiilisiin, mutta luokkana niillä on taipumusta dispergoitua veteen ja liueta orgaanisiin liuottimiin ja öljyihin |
| Puhtaus | |
| Sulfaattituhka | Enintään 0,5 % (800 ± 25 °C) |
| Muut hapot kuin rasvahapot | Alle 1 % |
| Vapaat rasvahapot | Enintään 6 % öljyhappona arvioituna |
| Glyseroli ja polyglyserolit yhteensä | Vähintään 18 % ja enintään 60 % |
| Vapaa glyseroli ja polyglyserolit | Enintään 7 % |
| Arseeni | Enintään 0,1 mg/kg |
| Lyijy | Enintään 0,3 mg/kg |
| Elohopea | Enintään 0,1 mg/kg |
| Kadmium | Enintään 0,1 mg/kg |
| 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summa ilmaistuna 3-MCPD:nä | Enintään 2,5 mg/kg |
| Glysidyylirasvahappoesterit ilmaistuna glysidolina | Enintään 10 mg/kg. Tätä sovelletaan 20 päivästä heinäkuuta 202320 päivään tammikuuta 2024.
  Enintään 5 mg/kg. Tätä sovelletaan 20 päivästä tammikuuta 2024. |
| Erukahappo | Enintään 2 % |

2)

Korvataan elintarvikelisäainetta E 475 Polyglyserolirasvahappoesterit koskeva kohta seuraavasti:

”E 475 POLYGLYSEROLIRASVAHAPPOESTERIT

Synonyymit

Rasvahappojen polyglyseroliesterit; Rasvahappoestereiden polyglyseriiniesterit

Määritelmä

Rasvahappojen polyglyseroliestereitä valmistetaan esteröimällä polyglyserolia elintarvikerasvoilla ja -öljyillä tai elintarvikerasvoissa ja -öljyissä esiintyvillä rasvahapoilla. Polyglyseroliosuus on pääasiallisesti di-, tri- ja tetraglyserolia ja se sisältää enintään 10 % polyglyseroleja, jotka ovat heptaglyserolin kaltaisia tai tätä korkeampia.

Polyglyseroli valmistetaan lisäaineen E 422 eritelmien mukaisesta glyserolista.

Einecs

Kemiallinen nimi

Kemiallinen kaava

Molekyylipaino

Pitoisuus

Rasvahappoestereiden kokonaispitoisuus vähintään 90 %

Kuvaus

Vaihtelevat öljyisistä hyvin viskooseihin nesteisiin, joiden väri on vaalean keltaisesta meripihkan keltaiseen; muovimaisia tai pehmeitä kiintoaineita, joiden väri vaihtelee vaalean kullanruskeasta keskiruskeaan; ja kovia, vahamaisia kiintoaineita, joiden väri vaihtelee vaalean kullanruskeasta ruskeaan

Tunnistaminen

Glyserolitesti

Läpäisee testin

Polyglyserolitesti

Läpäisee testin

Rasvahappotesti

Läpäisee testin

Liukoisuus

Esterit vaihtelevat hyvin hydrofiilisistä hyvin lipofiilisiin, mutta luokkana niillä on taipumusta dispergoitua veteen ja liueta orgaanisiin liuottimiin ja öljyihin

Puhtaus

Sulfaattituhka

Enintään 0,5 % (800 ± 25 °C)

Muut hapot kuin rasvahapot

Alle 1 %

Vapaat rasvahapot

Enintään 6 % öljyhappona arvioituna

Glyseroli ja polyglyserolit yhteensä

Vähintään 18 % ja enintään 60 %

Vapaa glyseroli ja polyglyserolit

Enintään 7 %

Arseeni

Enintään 0,1 mg/kg

Lyijy

Enintään 0,3 mg/kg

Elohopea

Enintään 0,1 mg/kg

Kadmium

Enintään 0,1 mg/kg

3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summa ilmaistuna 3-MCPD:nä

Enintään 2,5 mg/kg

Glysidyylirasvahappoesterit ilmaistuna glysidolina

Enintään 10 mg/kg. Tätä sovelletaan 20 päivästä heinäkuuta 202320 päivään tammikuuta 2024.

Enintään 5 mg/kg. Tätä sovelletaan 20 päivästä tammikuuta 2024.

Erukahappo

Enintään 2 %

Puhtausvaatimuksia sovelletaan lisäaineeseen, joka ei sisällä rasvahappojen natrium-, kalium- ja kalsiumsuoloja; näitä aineita voi kuitenkin esiintyä enintään 6 prosenttiin asti (natriumoleaattina ilmaistuna).
  ”

| 3) | Korvataan elintarvikelisäainetta E 476 Polyglyserolipolyrisiinioleaatti koskeva kohta seuraavasti:






  ”E 476 POLYGLYSEROLIPOLYRISIINIOLEAATTI |
| --- | --- |
| Synonyymit | Kondensoituneiden risiiniöljyrasvahappojen glyseroliesterit; Risiiniöljystä saatavien polykondensoituneiden rasvahappojen polyglyseroliesterit; Sisäisesti esteröityneen risiiniöljyhapon polyglyseroliesterit; PGPR |
| Määritelmä | Polyglyserolipolyrisiinioleaatti valmistetaan esteröimällä polyglyserolia kondensoituneilla risiiniöljyn rasvahapoilla. Polyglyserolipolyrisiinioleaatin valmistuksessa käytettävä risiiniöljy ei sisällä risiiniä.
  Polyglyseroli valmistetaan lisäaineen E 422 eritelmien mukaisesta glyserolista. |
| Einecs | |
| Kemiallinen nimi | |
| Kemiallinen kaava | |
| Molekyylipaino | |
| Pitoisuus | |
| Kuvaus | Kirkas, erittäin viskoosi neste |
| Tunnistaminen | |
| Liukoisuus | Liukenematon veteen ja etanoliin, liukoinen eetteriin, hiilivetyihin ja halogenoituihin hiilivetyihin |
| Glyserolitesti | Läpäisee testin |
| Polyglyserolitesti | Läpäisee testin |
| Risiiniöljyhappotesti | Läpäisee testin |
| Taitekerroin | [n]D
  65 välillä 1,4630 ja 1,4665 |
| Puhtaus | |
| Polyglyserolit | Polyglyseroliosassa on oltava vähintään 75 % di-, tri- ja tetraglyseroleja ja enintään 10 % heptaglyserolia tai muita korkeampia glyseroleja |
| Hydroksyyliluku | Vähintään 80 ja enintään 100 |
| Happoluku | Enintään 6 |
| Arseeni | Enintään 0,1 mg/kg |
| Lyijy | Enintään 0,1 mg/kg |
| Elohopea | Enintään 0,1 mg/kg |
| Kadmium | Enintään 0,1 mg/kg |
| 3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summa ilmaistuna 3-MCPD:nä | Enintään 2,5 mg/kg |
| Glysidyylirasvahappoesterit (ilmaistuna glysidolina) | Enintään 1 mg/kg” |

3)

Korvataan elintarvikelisäainetta E 476 Polyglyserolipolyrisiinioleaatti koskeva kohta seuraavasti:

”E 476 POLYGLYSEROLIPOLYRISIINIOLEAATTI

Synonyymit

Kondensoituneiden risiiniöljyrasvahappojen glyseroliesterit; Risiiniöljystä saatavien polykondensoituneiden rasvahappojen polyglyseroliesterit; Sisäisesti esteröityneen risiiniöljyhapon polyglyseroliesterit; PGPR

Määritelmä

Polyglyserolipolyrisiinioleaatti valmistetaan esteröimällä polyglyserolia kondensoituneilla risiiniöljyn rasvahapoilla. Polyglyserolipolyrisiinioleaatin valmistuksessa käytettävä risiiniöljy ei sisällä risiiniä.

Polyglyseroli valmistetaan lisäaineen E 422 eritelmien mukaisesta glyserolista.

Einecs

Kemiallinen nimi

Kemiallinen kaava

Molekyylipaino

Pitoisuus

Kuvaus

Kirkas, erittäin viskoosi neste

Tunnistaminen

Liukoisuus

Liukenematon veteen ja etanoliin, liukoinen eetteriin, hiilivetyihin ja halogenoituihin hiilivetyihin

Glyserolitesti

Läpäisee testin

Polyglyserolitesti

Läpäisee testin

Risiiniöljyhappotesti

Läpäisee testin

Taitekerroin

[n]D
  65 välillä 1,4630 ja 1,4665

Puhtaus

Polyglyserolit

Polyglyseroliosassa on oltava vähintään 75 % di-, tri- ja tetraglyseroleja ja enintään 10 % heptaglyserolia tai muita korkeampia glyseroleja

Hydroksyyliluku

Vähintään 80 ja enintään 100

Happoluku

Enintään 6

Arseeni

Enintään 0,1 mg/kg

Lyijy

Enintään 0,1 mg/kg

Elohopea

Enintään 0,1 mg/kg

Kadmium

Enintään 0,1 mg/kg

3-monoklooripropaanidiolin (3-MCPD) ja 3-MCPD-rasvahappoestereiden summa ilmaistuna 3-MCPD:nä

Enintään 2,5 mg/kg

Glysidyylirasvahappoesterit (ilmaistuna glysidolina)

Enintään 1 mg/kg”

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/76 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/76

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1330,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’ otti asetuksella (EU) 2017/763 (2) käyttöön polkumyyntitullit Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Tutkimukseen, joka johti alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon, viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’. Toimenpiteiden muotona olivat kiinteämääräiset tullit, joiden suuruus oli 104,46 euroa nettotonnia kohti sekä ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan ryhmän että kaikkien muiden yritysten osalta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’ otti asetuksella (EU) 2017/763 (2) käyttöön polkumyyntitullit Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Tutkimukseen, joka johti alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon, viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’. Toimenpiteiden muotona olivat kiinteämääräiset tullit, joiden suuruus oli 104,46 euroa nettotonnia kohti sekä ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan ryhmän että kaikkien muiden yritysten osalta.

2

| (2) | Asiassa T-383/17 (3) ja asiassa C-260/20 P (4) annetut tuomiot merkitsivät toimenpiteiden kumoamista ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan ryhmän osalta. Euroopan komissio otti asetuksella (EU) 2023/593 (5) uudelleen käyttöön polkumyyntitullit Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa tarkistettuna. Polkumyyntitullien tarkistettu suuruus oli 103,16 euroa nettotonnia kohti sekä ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan ryhmän että kaikkien muiden yritysten osalta. |
| --- | --- |

(2)

Asiassa T-383/17 (3) ja asiassa C-260/20 P (4) annetut tuomiot merkitsivät toimenpiteiden kumoamista ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan ryhmän osalta. Euroopan komissio otti asetuksella (EU) 2023/593 (5) uudelleen käyttöön polkumyyntitullit Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa tarkistettuna. Polkumyyntitullien tarkistettu suuruus oli 103,16 euroa nettotonnia kohti sekä ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan ryhmän että kaikkien muiden yritysten osalta.

3

4

5

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (3) | Julkaistuaan ilmoituksen toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (6) komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(3)

Julkaistuaan ilmoituksen toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (6) komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

6

| (4) | Tarkastelupyynnön esitti 1 päivänä helmikuuta 2022 Euroopan lämpöpaperijärjestö (European Thermal Paper Association), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, tiettyä kevyttä lämpöpaperia valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Tarkastelupyynnön esitti 1 päivänä helmikuuta 2022 Euroopan lämpöpaperijärjestö (European Thermal Paper Association), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, tiettyä kevyttä lämpöpaperia valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (5) | Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 3 päivänä toukokuuta 2022 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Korean tasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin unioniin tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(5)

Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 3 päivänä toukokuuta 2022 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Korean tasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin unioniin tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7

1.4   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (6) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(6)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.5   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (7) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä, jotta ne voisivat osallistua tutkimukseen. Lisäksi komissio ilmoitti voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, Korean tasavallassa toimivalle tiedossa olevalle tuottajalle ja Korean tasavallan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(7)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä, jotta ne voisivat osallistua tutkimukseen. Lisäksi komissio ilmoitti voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, Korean tasavallassa toimivalle tiedossa olevalle tuottajalle ja Korean tasavallan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille ja kehotti niitä osallistumaan.

| (8) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(8)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.6   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (9) | Komissio sai vireillepanoa koskevia huomautuksia Hansol Paper Co. Ltd:ltä, jäljempänä ’Hansol Paper’. Kyseisen osapuolen väitteen mukaan pyynnössä esitetyt tiedot eivät osoita, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio sai vireillepanoa koskevia huomautuksia Hansol Paper Co. Ltd:ltä, jäljempänä ’Hansol Paper’. Kyseisen osapuolen väitteen mukaan pyynnössä esitetyt tiedot eivät osoita, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa.

| (10) | Komissio muistutti Hansol Paperia, että se oli tutkinut pyynnön perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja muiden 11 artiklan asiaankuuluvien kohtien mukaisesti ja tullut siihen tulokseen, että tutkimuksen vireillepanoa koskevat vaatimukset täyttyivät eli että pyynnön esittäjien esittämien todisteiden asianmukaisuus ja paikkansapitävyys olivat riittävä näyttö vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä. |
| --- | --- |

(10)

Komissio muistutti Hansol Paperia, että se oli tutkinut pyynnön perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan ja muiden 11 artiklan asiaankuuluvien kohtien mukaisesti ja tullut siihen tulokseen, että tutkimuksen vireillepanoa koskevat vaatimukset täyttyivät eli että pyynnön esittäjien esittämien todisteiden asianmukaisuus ja paikkansapitävyys olivat riittävä näyttö vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä.

| (11) | Tältä osin se muistutti myös, että pyynnön esittämisvaiheessa komissiolla ei tarvitse olla käytettävissään määrältään ja laadultaan sellaista samaa näyttöä polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä, joka olisi tarpeen toimenpiteiden jatkamiseksi. Polkumyyntitutkimus on prosessi, jossa varmuus sellaisten seikkojen olemassaolosta, joiden perusteella toimenpide hyväksytään tai sitä jatketaan tai menettely päätetään, saadaan pikkuhiljaa tutkimuksen edetessä. Ei ole myöskään poissuljettua, että pyynnössä saattaa olla tiettyjä virheitä tai epätarkkuuksia. Ne eivät kuitenkaan välttämättä vaikuta yleiseen päätelmään, jonka mukaan pyyntö sisältää riittävästi näyttöä vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä ja että tutkimus on asiakirja-aineiston perusteella perusteltu. |
| --- | --- |

(11)

Tältä osin se muistutti myös, että pyynnön esittämisvaiheessa komissiolla ei tarvitse olla käytettävissään määrältään ja laadultaan sellaista samaa näyttöä polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä, joka olisi tarpeen toimenpiteiden jatkamiseksi. Polkumyyntitutkimus on prosessi, jossa varmuus sellaisten seikkojen olemassaolosta, joiden perusteella toimenpide hyväksytään tai sitä jatketaan tai menettely päätetään, saadaan pikkuhiljaa tutkimuksen edetessä. Ei ole myöskään poissuljettua, että pyynnössä saattaa olla tiettyjä virheitä tai epätarkkuuksia. Ne eivät kuitenkaan välttämättä vaikuta yleiseen päätelmään, jonka mukaan pyyntö sisältää riittävästi näyttöä vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä ja että tutkimus on asiakirja-aineiston perusteella perusteltu.

| (12) | Lisäksi pyynnön esittämiseen tarvittavaa näyttöä koskeva oikeudellinen vaatimus (riittävä näyttö) osoittaa selvästi, että pyynnössä esitettyjen tietojen määrä ja laatu eivät ole samat kuin tutkimuksen päätyttyä saatavilla olevat tiedot. Ei ole poissuljettua, että pyynnön esittämisvaiheen ja tutkimuksen päättämisen välillä tapahtuu muutoksia. Tällaiset muutokset eivät kuitenkaan välttämättä vaikuta yleiseen päätelmään, jonka mukaan tutkimus on asiakirja-aineiston perusteella perusteltu, koska on riittävästi näyttöä vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä. |
| --- | --- |

(12)

Lisäksi pyynnön esittämiseen tarvittavaa näyttöä koskeva oikeudellinen vaatimus (riittävä näyttö) osoittaa selvästi, että pyynnössä esitettyjen tietojen määrä ja laatu eivät ole samat kuin tutkimuksen päätyttyä saatavilla olevat tiedot. Ei ole poissuljettua, että pyynnön esittämisvaiheen ja tutkimuksen päättämisen välillä tapahtuu muutoksia. Tällaiset muutokset eivät kuitenkaan välttämättä vaikuta yleiseen päätelmään, jonka mukaan tutkimus on asiakirja-aineiston perusteella perusteltu, koska on riittävästi näyttöä vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä.

| (13) | Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan pyynnössä esitetyt tiedot eivät osoittaisi, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa, Hansol Paper totesi, että pyynnössä esitetyt taloudelliset indikaattorit osoittaisivat, että Koreasta tulevan tuonnin taso ei ole vahingollinen, Korean markkinaosuus on vähäinen ja unionin tuotannonala suoriutuu hyvin myyntimäärän, markkinaosuuden, investointien ja toiminnan tehokkuuden osalta. Hansol Paperin mukaan pyynnössä myönnettiin, että unionin tuottajien myyntihinnat ovat laskeneet tarkastelujaksolla, mutta todettiin sen johtuvan muista markkinanlaajuisista tekijöistä, joilla ei ole mitään tekemistä Koreasta tulevan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(13)

Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan pyynnössä esitetyt tiedot eivät osoittaisi, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa, Hansol Paper totesi, että pyynnössä esitetyt taloudelliset indikaattorit osoittaisivat, että Koreasta tulevan tuonnin taso ei ole vahingollinen, Korean markkinaosuus on vähäinen ja unionin tuotannonala suoriutuu hyvin myyntimäärän, markkinaosuuden, investointien ja toiminnan tehokkuuden osalta. Hansol Paperin mukaan pyynnössä myönnettiin, että unionin tuottajien myyntihinnat ovat laskeneet tarkastelujaksolla, mutta todettiin sen johtuvan muista markkinanlaajuisista tekijöistä, joilla ei ole mitään tekemistä Koreasta tulevan tuonnin kanssa.

| (14) | Komissio selvensi, että pyynnön esittäjän pyynnössä väitetään asianomaisen maan aiheuttaman vahingon jatkumisen tai toistumisen olevan todennäköistä. Komissio katsoi pyynnön esittäjän toimittaneen pyynnössään riittävästi näyttöä siitä, että tilapäisen polkumyynnistä toipumisen jälkeen unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa, kun tuonti asianomaisesta maasta kasvoi 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisenä aikana. Tässä yhteydessä se muistutti, että merkittävän vahingon toteaminen edellyttää muun muassa sitä, että perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa kuvatut merkitykselliset tekijät tutkitaan. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valituksen on sisällettävä tietoa polkumyynnillä tapahtuvaksi väitetyn tuonnin määrän muutoksista, tällaisen tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla ja tuonnin seurausvaikutuksista unionin tuotannonalaan niiden tekijöiden ja seikkojen (ei kuitenkaan välttämättä kaikkien), kuten 3 artiklan 3 ja 5 kohdassa lueteltujen tekijöiden, mukaisesti, jotka vaikuttavat tämän unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tämä pätee soveltuvin osin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä tehtävään todennäköisyysanalyysiin. Merkittävän vahingon (ja siten sen jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden) toteaminen ei myöskään edellytä kaikkien tekijöiden heikkenemistä. Lisäksi muiden sellaisten seikkojen olemassaolo, joilla saattaa olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ei välttämättä tarkoita, etteikö polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus tuotannonalaan olisi merkittävä (tämä koskee myös todennäköisyysanalyysiä). Tämä pätee erityisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun, jossa keskitytään siihen, mitä tapahtuisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa polkumyyntitoimenpiteillä voi olla tietty myönteinen vaikutus, vaikka vahinko yleisesti ottaen jatkuisikin. Komissio totesi lisäksi, että pyyntö sisälsi riittävästi näyttöä vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Se osoitti erityisesti, että Korean markkinoille on ominaista tuotannon merkittävä ylikapasiteetti. Korean kotimarkkinat eivät pysty ottamaan vastaan tätä ylituotantoa. Sen vuoksi unionin markkinat, jotka ovat maailman suurimmat lämpöpaperimarkkinat, ovat kokonsa puolesta korealaisten viejien kannalta houkuttelevat. Lisäksi muille vientimarkkinoille on useista syistä vaikea päästä (8). Tällä perusteella komissiolla oli oikeus panna tutkimus vireille. |
| --- | --- |

(14)

Komissio selvensi, että pyynnön esittäjän pyynnössä väitetään asianomaisen maan aiheuttaman vahingon jatkumisen tai toistumisen olevan todennäköistä. Komissio katsoi pyynnön esittäjän toimittaneen pyynnössään riittävästi näyttöä siitä, että tilapäisen polkumyynnistä toipumisen jälkeen unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa, kun tuonti asianomaisesta maasta kasvoi 1 päivän lokakuuta 2020 ja 30 päivän syyskuuta 2021 välisenä aikana. Tässä yhteydessä se muistutti, että merkittävän vahingon toteaminen edellyttää muun muassa sitä, että perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan d alakohdassa kuvatut merkitykselliset tekijät tutkitaan. Perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdan sanamuodon mukaan valituksen on sisällettävä tietoa polkumyynnillä tapahtuvaksi väitetyn tuonnin määrän muutoksista, tällaisen tuonnin vaikutuksesta samankaltaisen tuotteen hintoihin unionin markkinoilla ja tuonnin seurausvaikutuksista unionin tuotannonalaan niiden tekijöiden ja seikkojen (ei kuitenkaan välttämättä kaikkien), kuten 3 artiklan 3 ja 5 kohdassa lueteltujen tekijöiden, mukaisesti, jotka vaikuttavat tämän unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tämä pätee soveltuvin osin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä tehtävään todennäköisyysanalyysiin. Merkittävän vahingon (ja siten sen jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden) toteaminen ei myöskään edellytä kaikkien tekijöiden heikkenemistä. Lisäksi muiden sellaisten seikkojen olemassaolo, joilla saattaa olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ei välttämättä tarkoita, etteikö polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus tuotannonalaan olisi merkittävä (tämä koskee myös todennäköisyysanalyysiä). Tämä pätee erityisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun, jossa keskitytään siihen, mitä tapahtuisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa polkumyyntitoimenpiteillä voi olla tietty myönteinen vaikutus, vaikka vahinko yleisesti ottaen jatkuisikin. Komissio totesi lisäksi, että pyyntö sisälsi riittävästi näyttöä vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Se osoitti erityisesti, että Korean markkinoille on ominaista tuotannon merkittävä ylikapasiteetti. Korean kotimarkkinat eivät pysty ottamaan vastaan tätä ylituotantoa. Sen vuoksi unionin markkinat, jotka ovat maailman suurimmat lämpöpaperimarkkinat, ovat kokonsa puolesta korealaisten viejien kannalta houkuttelevat. Lisäksi muille vientimarkkinoille on useista syistä vaikea päästä (8). Tällä perusteella komissiolla oli oikeus panna tutkimus vireille.

tai toistumisen

8

| (15) | Joidenkin Hansol Paperin pyynnössä esitettyjen vahinkoindikaattorien, esimerkiksi markkinaosuuden ja myyntimäärän, suotuisaa kehitystä koskevien väitteiden osalta komissio totesi, että polkumyyntitoimenpiteillä on usein myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen – tämä tekijä on tietenkin otettu huomioon komission analyysissä. |
| --- | --- |

(15)

Joidenkin Hansol Paperin pyynnössä esitettyjen vahinkoindikaattorien, esimerkiksi markkinaosuuden ja myyntimäärän, suotuisaa kehitystä koskevien väitteiden osalta komissio totesi, että polkumyyntitoimenpiteillä on usein myönteinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen – tämä tekijä on tietenkin otettu huomioon komission analyysissä.

| (16) | Mitä tulee unionin etua koskevaan huomautukseen, komissiolla ei ole oikeudellista velvoitetta tutkia unionin etua vireillepanovaiheessa. |
| --- | --- |

(16)

Mitä tulee unionin etua koskevaan huomautukseen, komissiolla ei ole oikeudellista velvoitetta tutkia unionin etua vireillepanovaiheessa.

1.7   Otanta

Otanta

| (17) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(17)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.7.1   Unionin tuottajien otanta

Unionin tuottajien otanta

| (18) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otokseen kolme unionin tuottajaa. Otoksen valinnassa käytetyt perusteet olivat samankaltaisen tuotteen suurin edustava myynti- ja tuotantomäärä EU:ssa 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus arvioidusta unionin kokonaistuotanto- ja myyntimäärästä oli 86 prosenttia. Komissio kehotti perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Unionin järjestö esitti yhden huomautuksen, ja se kannatti alustavaa otosta. Otos vahvistettiin 12 päivänä toukokuuta 2022. Otos on unionin tuotannonalaa edustava. |
| --- | --- |

(18)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otokseen kolme unionin tuottajaa. Otoksen valinnassa käytetyt perusteet olivat samankaltaisen tuotteen suurin edustava myynti- ja tuotantomäärä EU:ssa 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus arvioidusta unionin kokonaistuotanto- ja myyntimäärästä oli 86 prosenttia. Komissio kehotti perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Unionin järjestö esitti yhden huomautuksen, ja se kannatti alustavaa otosta. Otos vahvistettiin 12 päivänä toukokuuta 2022. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.

1.7.2   Tuojien otanta

Tuojien otanta

| (19) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Tämän perusteella komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(19)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Tämän perusteella komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.8   Kyselyvastaukset

Kyselyvastaukset

| (20) | Komissio pyysi kolmea otokseen valittua unionin tuottajaa ja Koreassa toimivaa merkittävintä tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttämään verkossa (9) vireillepanopäivänä saataville asetetut asiaa koskevat kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(20)

Komissio pyysi kolmea otokseen valittua unionin tuottajaa ja Koreassa toimivaa merkittävintä tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttämään verkossa (9) vireillepanopäivänä saataville asetetut asiaa koskevat kyselylomakkeet.

9

| (21) | Kyselyvastaukset saatiin kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, merkittävimmältä tiedossa olevalta vientiä harjoittavalta tuottajalta Hansol Paperilta sekä siihen etuyhteydessä olevilta tuojilta Hansol Europe B.V:ltä ja Hansol America Inc:ltä. Lisäksi pyynnön esittäjä toimitti makrodataa sisältävän kyselyvastauksen. |
| --- | --- |

(21)

Kyselyvastaukset saatiin kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, merkittävimmältä tiedossa olevalta vientiä harjoittavalta tuottajalta Hansol Paperilta sekä siihen etuyhteydessä olevilta tuojilta Hansol Europe B.V:ltä ja Hansol America Inc:ltä. Lisäksi pyynnön esittäjä toimitti makrodataa sisältävän kyselyvastauksen.

1.9   Todentaminen

Todentaminen

| (22) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
  Unionin tuottajat






  — | Koehler Paper SE, Oberkirch, Saksa |
| --- | --- | --- |

(22)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

—

Koehler Paper SE, Oberkirch, Saksa

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksa |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksa

| — | Jujo Thermal Oy, Kauttua, Suomi |
| --- | --- |

—

Jujo Thermal Oy, Kauttua, Suomi

Korean tasavallassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja

| — | Hansol Paper Co. Ltd, Soul ja Seocheon-gun, Chungcheongnam-do, Korean tasavalta, jäljempänä ’Hansol Paper’ |
| --- | --- |

—

Hansol Paper Co. Ltd, Soul ja Seocheon-gun, Chungcheongnam-do, Korean tasavalta, jäljempänä ’Hansol Paper’

Etuyhteydessä olevat tuojat

| — | Hansol Europe B.V., Hoofddorp, Alankomaat, jäljempänä ’Hansol Europe’ |
| --- | --- |

—

Hansol Europe B.V., Hoofddorp, Alankomaat, jäljempänä ’Hansol Europe’

| — | Hansol America Inc., Fort Lee, Amerikan Yhdysvallat, jäljempänä ’Hansol America’ |
| --- | --- |

—

Hansol America Inc., Fort Lee, Amerikan Yhdysvallat, jäljempänä ’Hansol America’

1.10   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (23) | Komissio ilmoitti 27 päivänä huhtikuuta 2023 olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Komissio lähetti 10 päivänä toukokuuta 2023 hinnan alittavuutta koskevan laskelman päivityksen ainoastaan Hansol Paperille. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. Huomautuksia saatiin pyynnön esittäjiltä ja Hansol Paperilta. |
| --- | --- |

(23)

Komissio ilmoitti 27 päivänä huhtikuuta 2023 olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Komissio lähetti 10 päivänä toukokuuta 2023 hinnan alittavuutta koskevan laskelman päivityksen ainoastaan Hansol Paperille. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. Huomautuksia saatiin pyynnön esittäjiltä ja Hansol Paperilta.

| (24) | Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Yksikään osapuoli ei pyytänyt kuulemista. |
| --- | --- |

(24)

Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Yksikään osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

1.11   Tietojen esittäminen

Tietojen esittäminen

| (25) | Koska tietoja toimittaneiden osapuolten lukumäärä oli pieni, jotkin jäljempänä esitetyistä luvuista oli annettava vaihteluväleinä, jotta luottamuksellisuutta ei loukata. Myös ainoalta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta saadut tiedot esitetään vaihteluväleinä, koska se on ainoa yhteistyössä toiminut yritys. |
| --- | --- |

(25)

Koska tietoja toimittaneiden osapuolten lukumäärä oli pieni, jotkin jäljempänä esitetyistä luvuista oli annettava vaihteluväleinä, jotta luottamuksellisuutta ei loukata. Myös ainoalta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta saadut tiedot esitetään vaihteluväleinä, koska se on ainoa yhteistyössä toiminut yritys.

2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

Tarkastelun kohteena oleva tuote

| (26) | Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli enintään 65 g/m2 painoinen tietty kevyt lämpöpaperi, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella toiselta tai molemmilta puolilta, joka on tai ei ole pintapäällystetty, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’, ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit: 4809900010, 4811900010, 4816900010 ja 4823908520). |
| --- | --- |

(26)

Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli enintään 65 g/m2 painoinen tietty kevyt lämpöpaperi, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella toiselta tai molemmilta puolilta, joka on tai ei ole pintapäällystetty, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’, ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit: 4809900010, 4811900010, 4816900010 ja 4823908520).

| (27) | Kevyt lämpöpaperi on erikoispaperi. Siinä on lämpöaktiivinen päällyste, joka reagoi muodostamalla kuvan, kun lämpöpainopäillä varustettu tulostin tuottaa lämpöä. Kevyttä lämpöpaperia käytetään myyntipistesovelluksiin, kuten vähittäiskaupan antamiin kuitteihin, mutta myös itseliimautuviin etiketteihin sähköisen kaupankäynnin pakkauksissa, lipukkeissa ja merkkilapuissa. |
| --- | --- |

(27)

Kevyt lämpöpaperi on erikoispaperi. Siinä on lämpöaktiivinen päällyste, joka reagoi muodostamalla kuvan, kun lämpöpainopäillä varustettu tulostin tuottaa lämpöä. Kevyttä lämpöpaperia käytetään myyntipistesovelluksiin, kuten vähittäiskaupan antamiin kuitteihin, mutta myös itseliimautuviin etiketteihin sähköisen kaupankäynnin pakkauksissa, lipukkeissa ja merkkilapuissa.

| (28) | Kevyt lämpöpaperi voidaan tuottaa usean tyyppisten kemiallisten kehittimien kanssa. Tämä tutkimus koskee kaikkia tyyppejä. |
| --- | --- |

(28)

Kevyt lämpöpaperi voidaan tuottaa usean tyyppisten kemiallisten kehittimien kanssa. Tämä tutkimus koskee kaikkia tyyppejä.

2.2   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (29) | Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote on Korean tasavallasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

(29)

Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote on Korean tasavallasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote.

2.3   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (30) | Alkuperäisen tutkimuksen tavoin tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | unioniin viety tarkasteltavana oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(30)

Alkuperäisen tutkimuksen tavoin tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

unioniin viety tarkasteltavana oleva tuote;

| — | Korean tasavallan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tarkastelun kohteena oleva tuote; ja |
| --- | --- |

—

Korean tasavallan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tarkastelun kohteena oleva tuote; ja

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tarkastelun kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tarkastelun kohteena oleva tuote.

| (31) | Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(31)

Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

2.4   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

| (32) | Vientiä harjoittava tuottaja pyysi 1 päivänä heinäkuuta 2022 päivätyssä kirjeessään selvitystä siitä, sisällytettäisiinkö unionin tuotannonalan tuottamat uudet tuotelajit toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun soveltamisalaan vai jätettäisiinkö ne sen ulkopuolelle. Näissä uusissa tuotelajeissa ei käytetä kemiallista kehitintä, ja kuva muodostuu fysikaalisesti kemiallisen prosessin sijaan. Asiakirja-aineistoon liitetyssä muistiossa, joka on päivätty 19 päivänä syyskuuta 2022, selvennettiin tutkimuksen soveltamisalaa siten, että menettely kattaa ainoastaan kevyen lämpöpaperin, jossa on kemiallinen kehitin. |
| --- | --- |

(32)

Vientiä harjoittava tuottaja pyysi 1 päivänä heinäkuuta 2022 päivätyssä kirjeessään selvitystä siitä, sisällytettäisiinkö unionin tuotannonalan tuottamat uudet tuotelajit toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun soveltamisalaan vai jätettäisiinkö ne sen ulkopuolelle. Näissä uusissa tuotelajeissa ei käytetä kemiallista kehitintä, ja kuva muodostuu fysikaalisesti kemiallisen prosessin sijaan. Asiakirja-aineistoon liitetyssä muistiossa, joka on päivätty 19 päivänä syyskuuta 2022, selvennettiin tutkimuksen soveltamisalaa siten, että menettely kattaa ainoastaan kevyen lämpöpaperin, jossa on kemiallinen kehitin.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

3.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (33) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kevyen lämpöpaperin tuonti Korean tasavallasta jatkui, joskin määrältään pienempänä kuin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. (eli 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana). Jäljempänä olevan taulukon 2 mukaan Korean tasavallasta tulevan kevyen lämpöpaperin tuonnin osuus unionin markkinoista oli 2,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun alkuperäisessä tutkimuksessa markkinaosuus oli 13,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(33)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kevyen lämpöpaperin tuonti Korean tasavallasta jatkui, joskin määrältään pienempänä kuin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla. (eli 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana). Jäljempänä olevan taulukon 2 mukaan Korean tasavallasta tulevan kevyen lämpöpaperin tuonnin osuus unionin markkinoista oli 2,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun alkuperäisessä tutkimuksessa markkinaosuus oli 13,6 prosenttia.

| (34) | Hansol Paper toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Se vastasi (lähes) kaikesta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnista Korean tasavallasta. Yksikään muu vientiä harjoittava tuottaja ei ilmoittautunut. Polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät perustuvat Hansol Paperin tarkistettuihin tietoihin. |
| --- | --- |

(34)

Hansol Paper toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Se vastasi (lähes) kaikesta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnista Korean tasavallasta. Yksikään muu vientiä harjoittava tuottaja ei ilmoittautunut. Polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät perustuvat Hansol Paperin tarkistettuihin tietoihin.

3.2   Polkumyynnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Polkumyynnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

3.2.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (35) | Komissio tutki ensin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi. |
| --- | --- |

(35)

Komissio tutki ensin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

| (36) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin sen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit tai niihin verrattavissa. |
| --- | --- |

(36)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin sen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, unioniin vietäviksi myymät tuotelajit tai niihin verrattavissa.

| (37) | Seuraavaksi komissio tutki, oliko vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio vahvisti, että joidenkin tuotelajien osalta, joita vietiin unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, ei ollut kotimarkkinamyyntiä eikä se näin ollen ollut edustavaa. |
| --- | --- |

(37)

Seuraavaksi komissio tutki, oliko vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio vahvisti, että joidenkin tuotelajien osalta, joita vietiin unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, ei ollut kotimarkkinamyyntiä eikä se näin ollen ollut edustavaa.

| (38) | Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(38)

Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (39) | Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos






  (a) | vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja |
| --- | --- | --- |

(39)

Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

(a)

vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja

| (b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia. |
| --- | --- |

(b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

| (40) | Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetuksi keskiarvoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(40)

Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetuksi keskiarvoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (41) | Normaaliarvo on ainoastaan tuotelajien kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos






  (a) | tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä tai |
| --- | --- | --- |

(41)

Normaaliarvo on ainoastaan tuotelajien kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos

(a)

tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä tai

| (b) | tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset. |
| --- | --- |

(b)

tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset.

| (42) | Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että tuotelajista riippuen 32–100 prosenttia kaikesta kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että kunkin tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Tämän vuoksi normaaliarvo laskettiin tuotelajista riippuen joko koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tai pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona. |
| --- | --- |

(42)

Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että tuotelajista riippuen 32–100 prosenttia kaikesta kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että kunkin tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Tämän vuoksi normaaliarvo laskettiin tuotelajista riippuen joko koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tai pelkästään kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona.

| (43) | Jos tuotelajia ei myyty kotimarkkinoilla eikä mikään muu vientiä harjoittava tuottaja ei ollut määrittänyt kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyyntihintaa, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(43)

Jos tuotelajia ei myyty kotimarkkinoilla eikä mikään muu vientiä harjoittava tuottaja ei ollut määrittänyt kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyyntihintaa, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (44) | Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana seuraavat:






  (a) | painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka syntyivät yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana; ja |
| --- | --- | --- |

(44)

Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana seuraavat:

(a)

painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka syntyivät yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana; ja

| (b) | painotettu keskimääräinen voitto, jonka yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(b)

painotettu keskimääräinen voitto, jonka yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja sai samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

3.2.2   Vientihinta

Vientihinta

| (45) | Hansol Paper vei tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai siihen etuyhteydessä olevan yrityksen Hansol Europen kautta. |
| --- | --- |

(45)

Hansol Paper vei tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai siihen etuyhteydessä olevan yrityksen Hansol Europen kautta.

| (46) | Kun vientiä harjoittavan tuottajan myynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tarkastelun kohteena olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta. |
| --- | --- |

(46)

Kun vientiä harjoittavan tuottajan myynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tarkastelun kohteena olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

| (47) | Kun vientiä harjoittavan tuottajan myynti unioniin tapahtui tuojana toimivan Hansol Europen kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, yleis- ja hallintokustannusten, sekä voittomarginaalin huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(47)

Kun vientiä harjoittavan tuottajan myynti unioniin tapahtui tuojana toimivan Hansol Europen kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, yleis- ja hallintokustannusten, sekä voittomarginaalin huomioon ottamiseksi.

| (48) | Käytetyn voittomarginaalin osalta komissio ei unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön (10) mukaisesti käyttänyt etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaalia, koska sitä pidetään epäluotettavana. Koska muita tietoja ei ollut käytettävissä, se käytti 4,5 prosentin voittomarginaalia, jota oli käytetty myös alkuperäisessä tutkimuksessa (11). |
| --- | --- |

(48)

Käytetyn voittomarginaalin osalta komissio ei unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön (10) mukaisesti käyttänyt etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaalia, koska sitä pidetään epäluotettavana. Koska muita tietoja ei ollut käytettävissä, se käytti 4,5 prosentin voittomarginaalia, jota oli käytetty myös alkuperäisessä tutkimuksessa (11).

10

11

3.2.3   Vertailu

Vertailu

| (49) | Komissio vertasi tuotelajeittain normaaliarvoa ja vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. |
| --- | --- |

(49)

Komissio vertasi tuotelajeittain normaaliarvoa ja vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

| (50) | Jos tasapuolisen vertailun varmistamiseksi oli tarpeen, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisut kuljetus-, käsittely- ja lastauskustannusten, pankkimaksujen, EU:n tullien, vuoden lopussa tehtävien hyvitysten, palkkioiden ja tullinpalautuksen huomioon ottamiseksi vähennettiin kotimarkkinamyynti- ja/tai vientihinnoista, jos ne ilmoitettiin ja todettiin perustelluiksi. Komissio totesi pakkaus- ja luottokustannuksia koskevat oikaisuvaatimukset perusteettomiksi. |
| --- | --- |

(50)

Jos tasapuolisen vertailun varmistamiseksi oli tarpeen, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisut kuljetus-, käsittely- ja lastauskustannusten, pankkimaksujen, EU:n tullien, vuoden lopussa tehtävien hyvitysten, palkkioiden ja tullinpalautuksen huomioon ottamiseksi vähennettiin kotimarkkinamyynti- ja/tai vientihinnoista, jos ne ilmoitettiin ja todettiin perustelluiksi. Komissio totesi pakkaus- ja luottokustannuksia koskevat oikaisuvaatimukset perusteettomiksi.

| (51) | Vientiin ja kotimarkkinamyyntiin tarkoitetut pakkaukset olivat periaatteessa samanlaiset, minkä vuoksi oikaisuvaatimusta ei ollut syytä hyväksyä. |
| --- | --- |

(51)

Vientiin ja kotimarkkinamyyntiin tarkoitetut pakkaukset olivat periaatteessa samanlaiset, minkä vuoksi oikaisuvaatimusta ei ollut syytä hyväksyä.

| (52) | Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan mukaan oikaisu voi olla perusteltu, jos luotto on tekijä, joka otetaan huomioon käytettäviä hintoja määritettäessä. Komissio hylkäsi luottokustannuksia koskevan oikaisun sellaisten perustelujen vuoksi, jotka luottamuksellisuutensa vuoksi ilmoitettiin ainoastaan vientiä harjoittavalle tuottajalle. Komissio päätyi siihen tulokseen, että myönnetyn luoton kustannukset eivät olleet tekijä, jonka osapuoli oli ottanut huomioon käytettäviä hintoja määritettäessä. |
| --- | --- |

(52)

Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan g alakohdan mukaan oikaisu voi olla perusteltu, jos luotto on tekijä, joka otetaan huomioon käytettäviä hintoja määritettäessä. Komissio hylkäsi luottokustannuksia koskevan oikaisun sellaisten perustelujen vuoksi, jotka luottamuksellisuutensa vuoksi ilmoitettiin ainoastaan vientiä harjoittavalle tuottajalle. Komissio päätyi siihen tulokseen, että myönnetyn luoton kustannukset eivät olleet tekijä, jonka osapuoli oli ottanut huomioon käytettäviä hintoja määritettäessä.

3.2.4   Polkumyyntimarginaali

Polkumyyntimarginaali

| (53) | Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(53)

Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (54) | Tämän perusteella Hansol Paperin painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – oli 29 prosenttia. Näin ollen todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(54)

Tämän perusteella Hansol Paperin painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – oli 29 prosenttia. Näin ollen todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (55) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper totesi, että suurin osa polkumyynnistä johtui etikettiluokan lämpöpaperista. Hansol Paper huomautti myös, että sen unioniin suuntautuvan myynnin tuotevalikoimassa oli eroja alkuperäisen tutkimuksen ja tarkastelua koskevan tutkimuksen välillä. Komissio muistuttaa, että normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin tuotelajeittain, kuten edellä olevissa jaksoissa kuvataan, ja että kaikkien voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden myynnille oli lopulta vahvistettava ainoastaan yksi polkumyyntimarginaali. Alkuperäisen tutkimuksen ja tarkastelun välinen ero tuotevalikoimassa otettiin näin ollen huomioon, kun polkumyyntimarginaali määritettiin. |
| --- | --- |

(55)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper totesi, että suurin osa polkumyynnistä johtui etikettiluokan lämpöpaperista. Hansol Paper huomautti myös, että sen unioniin suuntautuvan myynnin tuotevalikoimassa oli eroja alkuperäisen tutkimuksen ja tarkastelua koskevan tutkimuksen välillä. Komissio muistuttaa, että normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin tuotelajeittain, kuten edellä olevissa jaksoissa kuvataan, ja että kaikkien voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden myynnille oli lopulta vahvistettava ainoastaan yksi polkumyyntimarginaali. Alkuperäisen tutkimuksen ja tarkastelun välinen ero tuotevalikoimassa otettiin näin ollen huomioon, kun polkumyyntimarginaali määritettiin.

3.3   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteet kumottaisiin

Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteet kumottaisiin

| (56) | Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä analysoitiin seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Korean tasavallassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus muihin markkinoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(56)

Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä analysoitiin seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Korean tasavallassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus muihin markkinoihin verrattuna.

3.3.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Korean tasavallassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Korean tasavallassa

| (57) | Markkinatietojen mukaan Hansol Paper oli ylivoimaisesti suurin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja Korean tasavallassa. Sen tuotantokapasiteetti vaihteli eri lähteiden mukaan. Vuoden 2019 Hansol Paper Sustainability Report -raportin mukaan kevyttä lämpöpaperia valmistavan osaston tuotantokapasiteetti on 355 000 tonnia vuodessa (12). Hansol Paper myönsi tutkimuksen aikana, että kyseinen luku oli lämpöpäällysteen suunniteltu kapasiteetti, ja ilmoitti tuotantokapasiteetiksi 250 000–300 000 tonnia vuodessa. Paikalla tehdyssä tarkastuksessa yritys väitti, että vuoden 2019 raportissa mainittu luku oli virheellinen. Yhtiö katsoi, että Laves Chemie Consultingin Thermal Paper 2019–2024 World Market Study -tutkimuksessa kapasiteettiluvut olivat tarkempia. Tutkimuksessa arvioitiin, että Hansol Paperin lämpöpaperin tuotantokapasiteetti on 260 000 tonnia vuodessa (13). |
| --- | --- |

(57)

Markkinatietojen mukaan Hansol Paper oli ylivoimaisesti suurin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja Korean tasavallassa. Sen tuotantokapasiteetti vaihteli eri lähteiden mukaan. Vuoden 2019 Hansol Paper Sustainability Report -raportin mukaan kevyttä lämpöpaperia valmistavan osaston tuotantokapasiteetti on 355 000 tonnia vuodessa (12). Hansol Paper myönsi tutkimuksen aikana, että kyseinen luku oli lämpöpäällysteen suunniteltu kapasiteetti, ja ilmoitti tuotantokapasiteetiksi 250 000–300 000 tonnia vuodessa. Paikalla tehdyssä tarkastuksessa yritys väitti, että vuoden 2019 raportissa mainittu luku oli virheellinen. Yhtiö katsoi, että Laves Chemie Consultingin Thermal Paper 2019–2024 World Market Study -tutkimuksessa kapasiteettiluvut olivat tarkempia. Tutkimuksessa arvioitiin, että Hansol Paperin lämpöpaperin tuotantokapasiteetti on 260 000 tonnia vuodessa (13).

2019 Hansol Paper Sustainability Report

12

Thermal Paper 2019–2024 World Market Study

13

| (58) | Edellä mainitun Laves Chemie Consultingin tutkimuksen mukaan Korean tasavallassa olisi viime aikoihin asti ollut kolme muuta lämpöpaperin tuottajaa, joiden yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti olisi ollut 45 000 tonnia (14). On kuitenkin epäselvää, missä määrin tätä kapasiteettia voitaisiin käyttää kevyen lämpöpaperin tuotantoon, jos markkinaolosuhteet antaisivat siihen aihetta. Unionin tuottajien mukaan ainoa muu lämpöpaperia valmistava korealainen tuottaja olisi Donghwa Ind co. Ltd, jonka tuotantokapasiteetti on 15 000 tonnia vuodessa (15). |
| --- | --- |

(58)

Edellä mainitun Laves Chemie Consultingin tutkimuksen mukaan Korean tasavallassa olisi viime aikoihin asti ollut kolme muuta lämpöpaperin tuottajaa, joiden yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti olisi ollut 45 000 tonnia (14). On kuitenkin epäselvää, missä määrin tätä kapasiteettia voitaisiin käyttää kevyen lämpöpaperin tuotantoon, jos markkinaolosuhteet antaisivat siihen aihetta. Unionin tuottajien mukaan ainoa muu lämpöpaperia valmistava korealainen tuottaja olisi Donghwa Ind co. Ltd, jonka tuotantokapasiteetti on 15 000 tonnia vuodessa (15).

14

15

| (59) | Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että vaikka komissio ei kyennyt määrittämään Korean käyttämättömän kapasiteetin kokonaismäärää, se pystyi osoittamaan, että tuotantokapasiteetti on merkittävä, noin 10 kertaa Korean kotimaisen kulutuksen suuruinen ja lähes kaksinkertainen unionin kulutukseen verrattuna. Lisäksi Hansol Paper on toistuvasti ilmoittanut aikovansa laajentaa lämpöpaperiliiketoimintaansa, kuten sen vuoden 2021 ensimmäisen puoliskon talouskertomuksesta (16) ja sitä seuraavista talouskertomuksista (myös vuodelta 2022 (17)) käy ilmi. Tällainen lisäys lisäisi Korean lämpöpaperin tuotantokapasiteettia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja se oli jo ennestään huomattavasti suurempi kuin kevyen lämpöpaperin kulutus unionissa (ks. taulukko 1). |
| --- | --- |

(59)

Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että vaikka komissio ei kyennyt määrittämään Korean käyttämättömän kapasiteetin kokonaismäärää, se pystyi osoittamaan, että tuotantokapasiteetti on merkittävä, noin 10 kertaa Korean kotimaisen kulutuksen suuruinen ja lähes kaksinkertainen unionin kulutukseen verrattuna. Lisäksi Hansol Paper on toistuvasti ilmoittanut aikovansa laajentaa lämpöpaperiliiketoimintaansa, kuten sen vuoden 2021 ensimmäisen puoliskon talouskertomuksesta (16) ja sitä seuraavista talouskertomuksista (myös vuodelta 2022 (17)) käy ilmi. Tällainen lisäys lisäisi Korean lämpöpaperin tuotantokapasiteettia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja se oli jo ennestään huomattavasti suurempi kuin kevyen lämpöpaperin kulutus unionissa (ks. taulukko 1).

16

17

| (60) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper väitti, että komission päätelmät Korean kapasiteetista olivat perusteettomia ja virheellisiä, koska i) Hansol Paper oli ainoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja Koreassa, ii) komissio oli tulkinnut väärin Hansol Paperin toiminnan laajentamista koskevia ilmoituksia ja iii) komissio oli liioitellut todetessaan, että Hansol Paperin tuotantokapasiteetin jousto on merkittävää. |
| --- | --- |

(60)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper väitti, että komission päätelmät Korean kapasiteetista olivat perusteettomia ja virheellisiä, koska i) Hansol Paper oli ainoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja Koreassa, ii) komissio oli tulkinnut väärin Hansol Paperin toiminnan laajentamista koskevia ilmoituksia ja iii) komissio oli liioitellut todetessaan, että Hansol Paperin tuotantokapasiteetin jousto on merkittävää.

| (61) | Komissio oli asiasta eri mieltä. Mitä tulee Hansol Paperiin, jonka väitettiin olevan ainoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja Koreassa, komissio totesi tämän olevan ristiriidassa muiden asiakirja-aineistossa olevien tietojen kanssa, mukaan lukien Hansol Paperin itsensä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana antamat lausunnot (18). Komissio on kyllä johdonmukaisesti katsonut, että Hansol Paper oli ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, mutta komissio ei ollut päätellyt Hansol Paperin olevan ainoa kevyen lämpöpaperin tuottaja Korean tasavallassa. Päinvastoin, kuten edellä olevassa johdanto-osan 58 kappaleessa selitetään, asiakirja-aineistossa oleva näyttö viittasi siihen, että ainakin yksi muu kevyen lämpöpaperin tuottaja Korean tasavallassa, nimittäin Donghwa Ind Co. Ltd, voisi tuottaa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta. Komissio huomautti, että Donghwa Indin verkkosivustolla (19) oli viittauksia lämpöpaperin tuotantoon yleensä ja kuvia tuotteista, jotka on tyypillisesti valmistettu kevyestä lämpöpaperista, esimerkiksi myyntipisteiden kuiteista. Komissio huomautti myös, että Hansol Paper ei päinvastaisen näytön esittämisen jälkeen toimittanut näyttöä, jolla se olisi perustellut väitettään siitä, että se on ainoa kevyen lämpöpaperin tuottaja Korean tasavallassa. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(61)

Komissio oli asiasta eri mieltä. Mitä tulee Hansol Paperiin, jonka väitettiin olevan ainoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja Koreassa, komissio totesi tämän olevan ristiriidassa muiden asiakirja-aineistossa olevien tietojen kanssa, mukaan lukien Hansol Paperin itsensä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana antamat lausunnot (18). Komissio on kyllä johdonmukaisesti katsonut, että Hansol Paper oli ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, mutta komissio ei ollut päätellyt Hansol Paperin olevan ainoa kevyen lämpöpaperin tuottaja Korean tasavallassa. Päinvastoin, kuten edellä olevassa johdanto-osan 58 kappaleessa selitetään, asiakirja-aineistossa oleva näyttö viittasi siihen, että ainakin yksi muu kevyen lämpöpaperin tuottaja Korean tasavallassa, nimittäin Donghwa Ind Co. Ltd, voisi tuottaa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta. Komissio huomautti, että Donghwa Indin verkkosivustolla (19) oli viittauksia lämpöpaperin tuotantoon yleensä ja kuvia tuotteista, jotka on tyypillisesti valmistettu kevyestä lämpöpaperista, esimerkiksi myyntipisteiden kuiteista. Komissio huomautti myös, että Hansol Paper ei päinvastaisen näytön esittämisen jälkeen toimittanut näyttöä, jolla se olisi perustellut väitettään siitä, että se on ainoa kevyen lämpöpaperin tuottaja Korean tasavallassa. Tämän vuoksi väite hylättiin.

18

19

| (62) | Komissio oli eri mieltä Hansolin väitteestä, jonka mukaan Korean käyttämätön kapasiteetti oli nolla. Hansol Paper toimitti esimerkiksi niin alhaiset kapasiteettiluvut, että sen ilmoittama kapasiteetin käyttöaste olisi muutamina tarkastelujakson vuosina ylittänyt 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(62)

Komissio oli eri mieltä Hansolin väitteestä, jonka mukaan Korean käyttämätön kapasiteetti oli nolla. Hansol Paper toimitti esimerkiksi niin alhaiset kapasiteettiluvut, että sen ilmoittama kapasiteetin käyttöaste olisi muutamina tarkastelujakson vuosina ylittänyt 100 prosenttia.

| (63) | Komissio oli eri mieltä Hansol Paperin toiminnan laajentamista koskevien ilmoitusten väitetystä virheellisestä tulkinnasta ja joustavasta tuotantokapasiteetista. Hansol Paper oli itse toistuvasti ilmoittanut talouskertomuksissaan aikovansa laajentaa lämpöpaperiliiketoimintaansa (20). Se, että tarkastuskäynnin aikana käytettävissä olleisiin investointisuunnitelmiin ei sisältynyt kapasiteetin lisäämiseen tähtääviä investointeja, ei estä Hansol Paperia toteuttamasta ilmoituksiaan myöhemmässä vaiheessa. Joka tapauksessa Hansol Paperin keinot laajentaa lämpöpaperiliiketoimintaansa ovat moninaiset, mukaan lukien joustavat kapasiteetit. Kuten Hansol Paper itse totesi vuoden 2022 Hansol Paper Sustainability Report -raportissa (21), sillä on kiistatta joustavat tuotantolaitokset. Vaikka raportissa ei ole selkeästi esitetty joustavuuden määrällistä tasoa, sen toteaminen raportissa viittaa siihen, että joustavuus ei ole vähäistä ja että se on näin ollen julkisen ilmoituksen arvoista. Hansol Paperin vuoden 2023 tuotantosuunnitelman mukainen tuotevalikoima ei estä osapuolta siirtämästä tarvittaessa merkittävää määrää kapasiteetista tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon. |
| --- | --- |

(63)

Komissio oli eri mieltä Hansol Paperin toiminnan laajentamista koskevien ilmoitusten väitetystä virheellisestä tulkinnasta ja joustavasta tuotantokapasiteetista. Hansol Paper oli itse toistuvasti ilmoittanut talouskertomuksissaan aikovansa laajentaa lämpöpaperiliiketoimintaansa (20). Se, että tarkastuskäynnin aikana käytettävissä olleisiin investointisuunnitelmiin ei sisältynyt kapasiteetin lisäämiseen tähtääviä investointeja, ei estä Hansol Paperia toteuttamasta ilmoituksiaan myöhemmässä vaiheessa. Joka tapauksessa Hansol Paperin keinot laajentaa lämpöpaperiliiketoimintaansa ovat moninaiset, mukaan lukien joustavat kapasiteetit. Kuten Hansol Paper itse totesi vuoden 2022 Hansol Paper Sustainability Report -raportissa (21), sillä on kiistatta joustavat tuotantolaitokset. Vaikka raportissa ei ole selkeästi esitetty joustavuuden määrällistä tasoa, sen toteaminen raportissa viittaa siihen, että joustavuus ei ole vähäistä ja että se on näin ollen julkisen ilmoituksen arvoista. Hansol Paperin vuoden 2023 tuotantosuunnitelman mukainen tuotevalikoima ei estä osapuolta siirtämästä tarvittaessa merkittävää määrää kapasiteetista tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon.

20

2022 Hansol Paper Sustainability Report

21

3.3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus muihin markkinoihin verrattuna

Unionin markkinoiden houkuttelevuus muihin markkinoihin verrattuna

| (64) | Korean tasavallan kotimarkkinat ovat pienet, ja vuotuinen kulutus on 20 000–37 200 tonnia (22). Pelkästään Hansol Paperin vuosituotanto on 4–9 kertaa niin suuri kuin tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutus kotimarkkinoilla. Tutkimuksessa vahvistettiin, että määrällisesti tarkasteltuna kotimarkkinakulutus pienenee, kun maan johtavan tuottajan Hansol Paperin kevyen lämpöpaperin kotimarkkinamyynti laski 29 prosenttia tarkastelujaksolla (23). Sen vuoksi Korean kevyen lämpöpaperin teollisuus on suuntautunut vientiin. Hansol Paperin kotimarkkinamyynnin kannattavuudesta ks. edellä 3.2.1 jakso. |
| --- | --- |

(64)

Korean tasavallan kotimarkkinat ovat pienet, ja vuotuinen kulutus on 20 000–37 200 tonnia (22). Pelkästään Hansol Paperin vuosituotanto on 4–9 kertaa niin suuri kuin tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutus kotimarkkinoilla. Tutkimuksessa vahvistettiin, että määrällisesti tarkasteltuna kotimarkkinakulutus pienenee, kun maan johtavan tuottajan Hansol Paperin kevyen lämpöpaperin kotimarkkinamyynti laski 29 prosenttia tarkastelujaksolla (23). Sen vuoksi Korean kevyen lämpöpaperin teollisuus on suuntautunut vientiin. Hansol Paperin kotimarkkinamyynnin kannattavuudesta ks. edellä 3.2.1 jakso.

22

23

| (65) | Hansol Paperin tarkistettujen tietojen perusteella komissio vahvisti, että Koreasta muualle kuin unioniin suuntautuvan viennin määrä kasvoi tarkastelujaksolla. (24) Lisäksi siinä vahvistettiin, että Korean vienti oli merkittävää, erityisesti Yhdysvaltoihin. (25) Koreasta muualle kuin unioniin suuntautuvan viennin myyntihinnat kuitenkin laskivat tarkastelujaksolla. Tämä näkyy selvästi Yhdysvaltojen markkinoilla. (26) Lisäksi Yhdysvaltojen viranomaiset ottivat käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä muun muassa Korean tasavallasta peräisin olevan lämpöpaperin tuonnissa 27 päivänä syyskuuta 2021. (27) Näistä syistä Yhdysvaltojen markkinat ovat hintojen osalta muuttuneet vähemmän houkutteleviksi Korean viennin kannalta. |
| --- | --- |

(65)

Hansol Paperin tarkistettujen tietojen perusteella komissio vahvisti, että Koreasta muualle kuin unioniin suuntautuvan viennin määrä kasvoi tarkastelujaksolla. (24) Lisäksi siinä vahvistettiin, että Korean vienti oli merkittävää, erityisesti Yhdysvaltoihin. (25) Koreasta muualle kuin unioniin suuntautuvan viennin myyntihinnat kuitenkin laskivat tarkastelujaksolla. Tämä näkyy selvästi Yhdysvaltojen markkinoilla. (26) Lisäksi Yhdysvaltojen viranomaiset ottivat käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä muun muassa Korean tasavallasta peräisin olevan lämpöpaperin tuonnissa 27 päivänä syyskuuta 2021. (27) Näistä syistä Yhdysvaltojen markkinat ovat hintojen osalta muuttuneet vähemmän houkutteleviksi Korean viennin kannalta.

24

25

26

27

| (66) | Unionin markkinat ovat maailman suurimmat kevyen lämpöpaperin markkinat, niiden osuus maailmanlaajuisesta kulutuksesta on noin 25 prosenttia ja niillä on suuri absoluuttinen kasvupotentiaali. (28) Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin markkinat ovat hintatasoltaan houkuttelevat verrattuna muihin markkinoihin. Kun polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2017, tuonti Korean tasavallasta väheni merkittävästi ja oli vain 1 000–2 500 tonnia vuonna 2020. Sen jälkeen Korean myynti unioniin kasvoi kuitenkin jälleen voimassa olevista polkumyyntitulleista huolimatta (29), ja sen määrä oli 4 500–6 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa oli 2,7 prosentin markkinaosuutta. |
| --- | --- |

(66)

Unionin markkinat ovat maailman suurimmat kevyen lämpöpaperin markkinat, niiden osuus maailmanlaajuisesta kulutuksesta on noin 25 prosenttia ja niillä on suuri absoluuttinen kasvupotentiaali. (28) Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin markkinat ovat hintatasoltaan houkuttelevat verrattuna muihin markkinoihin. Kun polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2017, tuonti Korean tasavallasta väheni merkittävästi ja oli vain 1 000–2 500 tonnia vuonna 2020. Sen jälkeen Korean myynti unioniin kasvoi kuitenkin jälleen voimassa olevista polkumyyntitulleista huolimatta (29), ja sen määrä oli 4 500–6 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa oli 2,7 prosentin markkinaosuutta.

28

29

| (67) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper pyysi komissiota laskemaan polkumyyntimarginaalin Hansol Paperin kolmansien maiden markkinoille suuntautuneelle myynnille sillä perusteella, että tällainen laskenta oli vakiintunut käytäntö komission suorittamissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa ja että komissio ei ollut arvioinut, viittasivatko Hansol Paperin vientihinnat EU:n ulkopuolisille markkinoille siihen, että kyse on polkumyynnistä. Komissio selvensi, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tarkoituksena on määrittää, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Kun otetaan huomioon, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin merkittävää polkumyyntiä unioniin suuntautuvan myynnin osalta, sekä myöhemmin tehdyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä, komission ei tarvinnut tehdä muuta polkumyynnin määrittämistä tässä tutkimuksessa. Hansol Paperin vientihintoja EU:n ulkopuolisille markkinoille analysoitiin edellä johdanto-osan 65 kappaleessa. Niitä analysoidaan tarkemmin jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa. |
| --- | --- |

(67)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper pyysi komissiota laskemaan polkumyyntimarginaalin Hansol Paperin kolmansien maiden markkinoille suuntautuneelle myynnille sillä perusteella, että tällainen laskenta oli vakiintunut käytäntö komission suorittamissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa ja että komissio ei ollut arvioinut, viittasivatko Hansol Paperin vientihinnat EU:n ulkopuolisille markkinoille siihen, että kyse on polkumyynnistä. Komissio selvensi, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tarkoituksena on määrittää, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Kun otetaan huomioon, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin merkittävää polkumyyntiä unioniin suuntautuvan myynnin osalta, sekä myöhemmin tehdyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä, komission ei tarvinnut tehdä muuta polkumyynnin määrittämistä tässä tutkimuksessa. Hansol Paperin vientihintoja EU:n ulkopuolisille markkinoille analysoitiin edellä johdanto-osan 65 kappaleessa. Niitä analysoidaan tarkemmin jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa.

| (68) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper väitti, että komission olisi pitänyt todeta, että unionin kevyen lämpöpaperin markkinat eivät enää olleet houkuttelevat. Tätä Hansol Paper perusteli jo toimittamillaan tiedoilla (joita komissio ei sen mukaan ollut ottanut riittävällä tavalla huomioon) ja erityisesti väitteillä, joiden mukaan Hansol Paper ei enää keskittyisi unionin markkinoille, Yhdysvaltojen markkinoiden merkityksellä Hansol Paperille, lämpöpaperia koskevien Yhdysvaltojen polkumyyntitoimenpiteiden tasolla ja sillä, että komissio ei kuvaillut tässä asetuksessa Hansol Paperin toimintaa muiden kolmansien maiden markkinoilla. |
| --- | --- |

(68)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper väitti, että komission olisi pitänyt todeta, että unionin kevyen lämpöpaperin markkinat eivät enää olleet houkuttelevat. Tätä Hansol Paper perusteli jo toimittamillaan tiedoilla (joita komissio ei sen mukaan ollut ottanut riittävällä tavalla huomioon) ja erityisesti väitteillä, joiden mukaan Hansol Paper ei enää keskittyisi unionin markkinoille, Yhdysvaltojen markkinoiden merkityksellä Hansol Paperille, lämpöpaperia koskevien Yhdysvaltojen polkumyyntitoimenpiteiden tasolla ja sillä, että komissio ei kuvaillut tässä asetuksessa Hansol Paperin toimintaa muiden kolmansien maiden markkinoilla.

| (69) | Komissio oli eri mieltä väitteestä, jonka mukaan unionin markkinat eivät ole houkuttelevat Korean viennin kannalta. Se, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin markkinat eivät olleet Hansol Paperin määrällisesti tärkeimmät markkinat ja että Hansol Paperin myynti Yhdysvaltoihin oli merkittävää, ei heikennä unionin markkinoiden houkuttelevuutta. Lisäksi komissio katsoi, että pelkästään polkumyyntitoimenpiteiden soveltaminen Yhdysvalloissa tekee Yhdysvaltojen markkinoista vähemmän houkuttelevia kuin ennen toimenpiteiden käyttöönottoa, vaikka toimenpiteiden taso ei olisikaan sellainen, että se estää viennin kokonaan. Mitä tulee Hansol Paperin myyntiin muilla markkinoilla, komissio ei tässä asetuksessa kyennyt ilmoittamaan sen myyntimääriä ja hintoja muilla markkinoilla maakohtaisesti, sillä osapuoli (eli kyseisten tietojen ainoa lähde) oli pitänyt tietoja arkaluonteisina. Komissio kuitenkin arvioi Hansol Paperin myynti- ja hintastrategiaa muilla markkinoilla, kuten osapuolelle kerrottiin tarkastusraporteissa. Tältä osin komissio totesi, että lämpöpaperia tuotetaan koko maailmassa vain muutamassa maassa, kuten Laves Chemien Thermal Paper 2019–2024 World Market Study osoittaa. Sen vuoksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat joutuvat kilpailemaan paikallisten tuottajien kanssa vain muutamilla alueilla maailmassa. Näin ollen Etelä- ja Keski-Amerikka, Afrikka, Australaasia ja useimmat Aasian maat olivat pääasiassa Koreasta peräisin olevan lämpöpaperin nettotuojia (30). Vaikka periaatteessa markkinat, joilla ei ole (merkittävää) omaa tuotantoa, näyttäisivät ensi näkemältä houkuttelevammilta, komissio totesi, että yleisesti ottaen Hansol Paperin tarkastelun kohteena olevan tuotteen myyntihinnat EU:n ulkopuolisille vientimarkkinoille, myös Yhdysvaltoihin, laskivat tarkastelujaksolla saman verran kuin unioniin suuntautuvan myynnin hinnat. Hansol Paperin kaikille EU:n ulkopuolisille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin ja Hansol Paperin unioniin suuntautuvan myynnin hintojen vertailu osoitti, että EU:n hinnat olivat tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan jatkuvasti korkeammat kuin Hansol Paperin myyntihinnat muualle maailmaan. Tämän vuoksi komissio vahvisti, että unionin markkinat, jotka ovat maailman suurimmat kevyen lämpöpaperin markkinat ja joiden absoluuttinen kasvupotentiaali on suuri, olivat Korean viennin kannalta määriltään ja hinnoiltaan houkuttelevat markkinat riippumatta alkuperäisen tutkimuksen jälkeen Hansol Paperin myyntiverkostossa tapahtuneista muutoksista. |
| --- | --- |

(69)

Komissio oli eri mieltä väitteestä, jonka mukaan unionin markkinat eivät ole houkuttelevat Korean viennin kannalta. Se, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin markkinat eivät olleet Hansol Paperin määrällisesti tärkeimmät markkinat ja että Hansol Paperin myynti Yhdysvaltoihin oli merkittävää, ei heikennä unionin markkinoiden houkuttelevuutta. Lisäksi komissio katsoi, että pelkästään polkumyyntitoimenpiteiden soveltaminen Yhdysvalloissa tekee Yhdysvaltojen markkinoista vähemmän houkuttelevia kuin ennen toimenpiteiden käyttöönottoa, vaikka toimenpiteiden taso ei olisikaan sellainen, että se estää viennin kokonaan. Mitä tulee Hansol Paperin myyntiin muilla markkinoilla, komissio ei tässä asetuksessa kyennyt ilmoittamaan sen myyntimääriä ja hintoja muilla markkinoilla maakohtaisesti, sillä osapuoli (eli kyseisten tietojen ainoa lähde) oli pitänyt tietoja arkaluonteisina. Komissio kuitenkin arvioi Hansol Paperin myynti- ja hintastrategiaa muilla markkinoilla, kuten osapuolelle kerrottiin tarkastusraporteissa. Tältä osin komissio totesi, että lämpöpaperia tuotetaan koko maailmassa vain muutamassa maassa, kuten Laves Chemien Thermal Paper 2019–2024 World Market Study osoittaa. Sen vuoksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat joutuvat kilpailemaan paikallisten tuottajien kanssa vain muutamilla alueilla maailmassa. Näin ollen Etelä- ja Keski-Amerikka, Afrikka, Australaasia ja useimmat Aasian maat olivat pääasiassa Koreasta peräisin olevan lämpöpaperin nettotuojia (30). Vaikka periaatteessa markkinat, joilla ei ole (merkittävää) omaa tuotantoa, näyttäisivät ensi näkemältä houkuttelevammilta, komissio totesi, että yleisesti ottaen Hansol Paperin tarkastelun kohteena olevan tuotteen myyntihinnat EU:n ulkopuolisille vientimarkkinoille, myös Yhdysvaltoihin, laskivat tarkastelujaksolla saman verran kuin unioniin suuntautuvan myynnin hinnat. Hansol Paperin kaikille EU:n ulkopuolisille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin ja Hansol Paperin unioniin suuntautuvan myynnin hintojen vertailu osoitti, että EU:n hinnat olivat tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan jatkuvasti korkeammat kuin Hansol Paperin myyntihinnat muualle maailmaan. Tämän vuoksi komissio vahvisti, että unionin markkinat, jotka ovat maailman suurimmat kevyen lämpöpaperin markkinat ja joiden absoluuttinen kasvupotentiaali on suuri, olivat Korean viennin kannalta määriltään ja hinnoiltaan houkuttelevat markkinat riippumatta alkuperäisen tutkimuksen jälkeen Hansol Paperin myyntiverkostossa tapahtuneista muutoksista.

Thermal Paper 2019–2024 World Market Study

30

3.3.3   Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

| (70) | Kun otetaan huomioon komission päätelmät polkumyynnin jatkumisesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. johdanto-osan 54 kappale), Korean tasavallan merkittävä joustava tuotantokapasiteetti, maan jälleen kasvava kiinnostus unionin suuria, hinnoiltaan houkuttelevia markkinoita kohtaan ja äskettäin käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet sen tällä hetkellä tärkeimmillä vientimarkkinoilla (31), tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin voidaan odottaa lisääntyvän entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. Sen vuoksi komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(70)

Kun otetaan huomioon komission päätelmät polkumyynnin jatkumisesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. johdanto-osan 54 kappale), Korean tasavallan merkittävä joustava tuotantokapasiteetti, maan jälleen kasvava kiinnostus unionin suuria, hinnoiltaan houkuttelevia markkinoita kohtaan ja äskettäin käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet sen tällä hetkellä tärkeimmillä vientimarkkinoilla (31), tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin voidaan odottaa lisääntyvän entisestään, jos toimenpiteet kumotaan. Sen vuoksi komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

31

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (71) | Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla viisi unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(71)

Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla viisi unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (72) | Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 360 727 tonnia. Komissio määritti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien käytettävissä olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjän toimittaman kyselyvastauksen, perusteella vertaamalla niitä otokseen valittujen unionin tuottajien yksittäisiin kyselyvastauksiin. Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 86 prosenttia. |
| --- | --- |

(72)

Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 360 727 tonnia. Komissio määritti luvun kaikkien unionin tuotannonalaa koskevien käytettävissä olevien tietojen, kuten pyynnön esittäjän toimittaman kyselyvastauksen, perusteella vertaamalla niitä otokseen valittujen unionin tuottajien yksittäisiin kyselyvastauksiin. Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 86 prosenttia.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (73) | Komissio määritteli unionin kulutuksen seuraavien seikkojen perusteella: a) pyynnön esittäjän tiedot unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynnistä; osittain ristiintarkistettu otokseen valittujen unionin tuottajien ilmoittamien myyntimäärien kanssa (32); ja b) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti kaikista kolmansista maista Eurostatin ilmoittamien tietojen ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientitietojen analyysin mukaan. |
| --- | --- |

(73)

Komissio määritteli unionin kulutuksen seuraavien seikkojen perusteella: a) pyynnön esittäjän tiedot unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynnistä; osittain ristiintarkistettu otokseen valittujen unionin tuottajien ilmoittamien myyntimäärien kanssa (32); ja b) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti kaikista kolmansista maista Eurostatin ilmoittamien tietojen ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientitietojen analyysin mukaan.

32

| (74) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 1


  Union kulutus (tonnia) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 179 500 –184 000 | 170 000 –174 500 | 165 500 –170 000 | 177 000 –181 500 |
| Indeksi | 100 | 94 | 92 | 98 |
| Lähde: Eurostat, kyselyvastaukset ja pyyntö. |

(74)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Union kulutus (tonnia)

Union kulutus (tonnia)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

179 500 –184 000

170 000 –174 500

165 500 –170 000

177 000 –181 500

Indeksi

Indeksi

100

100

94

94

92

92

98

98

Lähde: Eurostat, kyselyvastaukset ja pyyntö.

Lähde:

| (75) | Unionin kulutus laski 8 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2020. Unionin kulutukseen vaikutti vuonna 2020 maailmanlaajuinen koronaviruspandemia. Unionin kulutus kuitenkin elpyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja tarkastelujaksolla laskua oli kaiken kaikkiaan 2 prosenttia. |
| --- | --- |

(75)

Unionin kulutus laski 8 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2020. Unionin kulutukseen vaikutti vuonna 2020 maailmanlaajuinen koronaviruspandemia. Unionin kulutus kuitenkin elpyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja tarkastelujaksolla laskua oli kaiken kaikkiaan 2 prosenttia.

4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (76) | Komissio määritti tuonnin määrän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen ja Eurostatin tilastojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin unionin kulutuksen perusteella. |
| --- | --- |

(76)

Komissio määritti tuonnin määrän yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen ja Eurostatin tilastojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin unionin kulutuksen perusteella.

| (77) | Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 2 500 –4 000 | 1 500 –3 000 | 1 000 –2 500 | 4 500 –6 000 |
| Indeksi | 100 | 64 | 48 | 165 |
| Markkinaosuus | 1,6 % | 1,1 % | 0,9 % | 2,7 % |
| Indeksi | 100 | 68 | 53 | 167 |
| Lähde: polkumyyntiä koskeva kyselylomake ja Eurostat. |

(77)

Asianomaisesta maasta tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Maasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

2 500 –4 000

1 500 –3 000

1 000 –2 500

4 500 –6 000

Indeksi

Indeksi

100

100

64

64

48

48

165

165

Markkinaosuus

1,6 %

1,1 %

0,9 %

2,7 %

Indeksi

Indeksi

100

100

68

68

53

53

167

167

Lähde: polkumyyntiä koskeva kyselylomake ja Eurostat.

Lähde:

| (78) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä väheni vuodesta 2018 vuoteen 2020. Määrä kuitenkin kasvoi merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja oli 65 prosenttia suurempi kuin vuonna 2018. Markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla: markkinaosuus oli 1,6 prosenttia vuonna 2018 ja 2,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(78)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä väheni vuodesta 2018 vuoteen 2020. Määrä kuitenkin kasvoi merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja oli 65 prosenttia suurempi kuin vuonna 2018. Markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla: markkinaosuus oli 1,6 prosenttia vuonna 2018 ja 2,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (79) | Voidakseen määrittää tuontimäärät ja -arvot tarkastelujaksolla komissio analysoi Hansol Paperin, asianomaisen maan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, toimittamat vientitiedot Eurostatiin kirjattujen tuontitilastojen perusteella. Komissio havaitsi eroja Hansol Paperin Tanskaan, Viroon, Suomeen ja Liettuaan suuntautuvan viennin ja Eurostatin tietojen mukaisen kyseisiin jäsenvaltioihin suuntautuvan tuonnin välillä. Yrityksen toimittamien tietojen perusteella komissio päätteli, että Hansol Paperin Tanskaan, Viroon, Suomeen ja osittain myös Liettuaan viemä tarkastelun kohteena oleva tuote ei saapunut unionin tullialueelle. Kyseinen myynti oli todennäköisesti edelleen kauttakuljetuksessa ja/tai se oli tarkoitettu unionin ulkopuolisiin maihin. Sen vuoksi komissio käytti edellä mainittuihin neljään jäsenvaltioon suuntautuvan tuonnin osalta Eurostatin tilastoja. |
| --- | --- |

(79)

Voidakseen määrittää tuontimäärät ja -arvot tarkastelujaksolla komissio analysoi Hansol Paperin, asianomaisen maan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, toimittamat vientitiedot Eurostatiin kirjattujen tuontitilastojen perusteella. Komissio havaitsi eroja Hansol Paperin Tanskaan, Viroon, Suomeen ja Liettuaan suuntautuvan viennin ja Eurostatin tietojen mukaisen kyseisiin jäsenvaltioihin suuntautuvan tuonnin välillä. Yrityksen toimittamien tietojen perusteella komissio päätteli, että Hansol Paperin Tanskaan, Viroon, Suomeen ja osittain myös Liettuaan viemä tarkastelun kohteena oleva tuote ei saapunut unionin tullialueelle. Kyseinen myynti oli todennäköisesti edelleen kauttakuljetuksessa ja/tai se oli tarkoitettu unionin ulkopuolisiin maihin. Sen vuoksi komissio käytti edellä mainittuihin neljään jäsenvaltioon suuntautuvan tuonnin osalta Eurostatin tilastoja.

4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (80) | Komissio määritti tuonnin hinnat vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen ja Eurostatin tilastojen perusteella. |
| --- | --- |

(80)

Komissio määritti tuonnin hinnat vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen ja Eurostatin tilastojen perusteella.

| (81) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korean tasavallasta tulevan tuonnin keskihinta | 1 800 –2 000 | 1 550 –1 750 | 1 450 –1 650 | 1 450 –1 650 |
| Indeksi | 100 | 91 | 82 | 81 |
| Lähde: polkumyyntiä koskeva kyselylomake ja Eurostat. |

(81)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Korean tasavallasta tulevan tuonnin keskihinta

1 800 –2 000

1 550 –1 750

1 450 –1 650

1 450 –1 650

Indeksi

Indeksi

100

100

91

91

82

82

81

81

Lähde: polkumyyntiä koskeva kyselylomake ja Eurostat.

Lähde:

| (82) | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskihinnat laskivat 19 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(82)

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskihinnat laskivat 19 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (83) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:






  — | otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(83)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:

—

otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| — | vastaavat yhteistyössä toimineelta tuottajalta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

—

vastaavat yhteistyössä toimineelta tuottajalta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (84) | Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina kunkin sellaisen vientiä harjoittavan tuottajan teoreettisesta liikevaihdosta (vientiä harjoittavan tuottajan vientimäärät, jotka on arvostettu unionin tuotannonalan myyntihintaan) mallikohtaisesti silloin, kun unionin tuotannonalalle löytyi identtinen tuotevalvontakoodi. |
| --- | --- |

(84)

Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina kunkin sellaisen vientiä harjoittavan tuottajan teoreettisesta liikevaihdosta (vientiä harjoittavan tuottajan vientimäärät, jotka on arvostettu unionin tuotannonalan myyntihintaan) mallikohtaisesti silloin, kun unionin tuotannonalalle löytyi identtinen tuotevalvontakoodi.

| (85) | Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 13,7 prosenttia. Tuontimäärästä noin 83 prosentin havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(85)

Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 13,7 prosenttia. Tuontimäärästä noin 83 prosentin havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat.

| (86) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper väitti, että suurin osa hinnan alittavuudesta koski etikettiluokan lämpöpaperia, joka ei liity alkuperäisen tutkimuksen kattamiin tuotteisiin. Komissio laski hinnan alittavuuden marginaalin tuotelajien vertailun perusteella kuten alkuperäisessä tutkimuksessa. Näin ollen tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(86)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper väitti, että suurin osa hinnan alittavuudesta koski etikettiluokan lämpöpaperia, joka ei liity alkuperäisen tutkimuksen kattamiin tuotteisiin. Komissio laski hinnan alittavuuden marginaalin tuotelajien vertailun perusteella kuten alkuperäisessä tutkimuksessa. Näin ollen tämä väite hylättiin.

4.4   Muista kolmansista maista kuin Korean tasavallasta tuleva tuonti

Muista kolmansista maista kuin Korean tasavallasta tuleva tuonti

| (87) | Tietyn kevyen lämpöpaperin tuonti muista kolmansista maista kuin Korean tasavallasta tapahtui pääasiassa Kiinasta ja Yhdysvalloista. |
| --- | --- |

(87)

Tietyn kevyen lämpöpaperin tuonti muista kolmansista maista kuin Korean tasavallasta tapahtui pääasiassa Kiinasta ja Yhdysvalloista.

| (88) | Muista kolmansista maista tulevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnin määrä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | Määrä (tonnia) | 6 000 –7 500 | 4 500 –6 000 | 3 500 –5 000 | 3 500 –5 000 |
| | Indeksi | 100 | 80 | 62 | 48 |
| | Markkinaosuus | 3,5 % | 3,0 % | 2,4 % | 1,7 % |
| | Indeksi | 100 | 85 | 67 | 49 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 500 –1 650 | 1 600 –1 750 | 1 500 –1 650 | 1 500 –1 650 |
| | Indeksi | 100 | 104 | 96 | 96 |
| Yhdysvallat | Määrä (tonnia) | 2 850 –3 000 | 2 350 –2 500 | 2 850 –3 000 | 3 000 –3 150 |
| | Indeksi | 100 | 84 | 100 | 105 |
| | Markkinaosuus | 1,6 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,7 % |
| | Indeksi | 100 | 89 | 109 | 107 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2 400 –2 550 | 2 950 –3 100 | 2 950 –3 100 | 2 800 –2 950 |
| | Indeksi | 100 | 122 | 120 | 115 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 10 000 –11 500 | 9 500 –11 000 | 9 000 –10 500 | 9 000 –10 500 |
| | Indeksi | 100 | 93 | 87 | 90 |
| | Markkinaosuus | 5,8 % | 5,7 % | 5,5 % | 5,3 % |
| | Indeksi | 100 | 98 | 95 | 91 |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 950 –2 150 | 2 250 –2 450 | 2 250 –2 450 | 2 450 –2 650 |
| | Indeksi | 100 | 115 | 118 | 126 |
| Lähde: Eurostat. |

(88)

Muista kolmansista maista tulevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnin määrä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

Määrä (tonnia)

6 000 –7 500

4 500 –6 000

3 500 –5 000

3 500 –5 000

Indeksi

Indeksi

100

100

80

80

62

62

48

48

Markkinaosuus

3,5 %

3,0 %

2,4 %

1,7 %

Indeksi

Indeksi

100

100

85

85

67

67

49

49

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 500 –1 650

1 600 –1 750

1 500 –1 650

1 500 –1 650

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

96

96

96

96

Yhdysvallat

Määrä (tonnia)

2 850 –3 000

2 350 –2 500

2 850 –3 000

3 000 –3 150

Indeksi

Indeksi

100

100

84

84

100

100

105

105

Markkinaosuus

1,6 %

1,4 %

1,7 %

1,7 %

Indeksi

Indeksi

100

100

89

89

109

109

107

107

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2 400 –2 550

2 950 –3 100

2 950 –3 100

2 800 –2 950

Indeksi

Indeksi

100

100

122

122

120

120

115

115

Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

10 000 –11 500

9 500 –11 000

9 000 –10 500

9 000 –10 500

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

87

87

90

90

Markkinaosuus

5,8 %

5,7 %

5,5 %

5,3 %

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

95

95

91

91

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 950 –2 150

2 250 –2 450

2 250 –2 450

2 450 –2 650

Indeksi

Indeksi

100

100

115

115

118

118

126

126

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (89) | Tuonti Kiinasta väheni yli 50 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas tuonti Yhdysvalloista kasvoi 5 prosenttia. Muiden kolmansien maiden markkinaosuus väheni tasaisesti vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 5,8 prosentista 5,3 prosenttiin. |
| --- | --- |

(89)

Tuonti Kiinasta väheni yli 50 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas tuonti Yhdysvalloista kasvoi 5 prosenttia. Muiden kolmansien maiden markkinaosuus väheni tasaisesti vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 5,8 prosentista 5,3 prosenttiin.

4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (90) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(90)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (91) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen pohjalta ja ristiintarkisti ne asianmukaisesti pyynnössä esitettyjen tietojen ja Eurostatin tilastojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen unionin tuottajien antamiin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Molempien tietojoukkojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(91)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen pohjalta ja ristiintarkisti ne asianmukaisesti pyynnössä esitettyjen tietojen ja Eurostatin tilastojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valittujen unionin tuottajien antamiin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Molempien tietojoukkojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (92) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(92)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (93) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(93)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (94) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 399 607 | 392 619 | 348 216 | 360 727 |
| Indeksi | 100 | 98 | 87 | 90 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 563 021 | 581 338 | 640 533 | 633 474 |
| Indeksi | 100 | 103 | 114 | 113 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 71 % | 68 % | 54 % | 57 % |
| Indeksi | 100 | 95 | 77 | 80 |
| Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake ja pyyntö. |

(94)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

399 607

392 619

348 216

360 727

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

87

87

90

90

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

563 021

581 338

640 533

633 474

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

114

114

113

113

Kapasiteetin käyttöaste

71 %

68 %

54 %

57 %

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

77

77

80

80

Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake ja pyyntö.

Lähde:

| (95) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Tuotantomäärä väheni 13 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2020 covid-19-pandemian vaikutusten vuoksi. |
| --- | --- |

(95)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Tuotantomäärä väheni 13 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2020 covid-19-pandemian vaikutusten vuoksi.

| (96) | Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla ja pysyi suhteellisen vakaana vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(96)

Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla ja pysyi suhteellisen vakaana vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (97) | Kapasiteetin käyttöaste laski 23 prosenttia vuosina 2018–2020. Käyttöaste kasvoi hieman eli 3 prosenttiyksikköä vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(97)

Kapasiteetin käyttöaste laski 23 prosenttia vuosina 2018–2020. Käyttöaste kasvoi hieman eli 3 prosenttiyksikköä vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (98) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia) | 168 151 | 159 905 | 156 357 | 164 118 |
| Indeksi | 100 | 95 | 93 | 98 |
| Markkinaosuus | 92,6 % | 93,2 % | 93,7 % | 92,0 % |
| Indeksi | 100 | 101 | 101 | 99 |
| Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake, pyyntö ja Eurostat. |

(98)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

168 151

159 905

156 357

164 118

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

93

93

98

98

Markkinaosuus

92,6 %

93,2 %

93,7 %

92,0 %

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

101

101

99

99

Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake, pyyntö ja Eurostat.

Lähde:

| (99) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynti laski jälleen merkittävästi vuonna 2020, mikä liittyi koronaviruskriisiin. Myynti kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa taulukossa 1 esitettyä kulutuksen kehitystä. |
| --- | --- |

(99)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynti laski jälleen merkittävästi vuonna 2020, mikä liittyi koronaviruskriisiin. Myynti kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa taulukossa 1 esitettyä kulutuksen kehitystä.

| (100) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla suhteellisen vakaana ja oli 92 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(100)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla suhteellisen vakaana ja oli 92 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.5.2.3   Kasvu

Kasvu

| (101) | Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Samaan aikaan tuotannonalan myynti EU:n markkinoilla väheni vastaavasti. Unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui vain hieman, 92,6 prosentista 92 prosenttiin. |
| --- | --- |

(101)

Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Samaan aikaan tuotannonalan myynti EU:n markkinoilla väheni vastaavasti. Unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui vain hieman, 92,6 prosentista 92 prosenttiin.

4.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (102) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7’


  Työllisyys ja tuottavuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 1 080 | 1 057 | 951 | 870 |
| Indeksi | 100 | 98 | 88 | 81 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 370 | 371 | 366 | 415 |
| Indeksi | 100 | 100 | 99 | 112 |
| Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake ja pyyntö. |

(102)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7’

Taulukko 7’

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

1 080

1 057

951

870

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

88

88

81

81

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

370

371

366

415

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

99

99

112

112

Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake ja pyyntö.

Lähde:

| (103) | Unionin tuotannonalan työllistämien työntekijöiden lukumäärä väheni tarkastelujaksolla merkittävästi, yhteensä 19 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(103)

Unionin tuotannonalan työllistämien työntekijöiden lukumäärä väheni tarkastelujaksolla merkittävästi, yhteensä 19 prosenttiyksikköä.

| (104) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus pysyi vakaana vuosina 2018–2020, ja se on kasvanut 13 prosenttia vuodesta 2020. |
| --- | --- |

(104)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus pysyi vakaana vuosina 2018–2020, ja se on kasvanut 13 prosenttia vuodesta 2020.

4.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

| (105) | Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllinen polkumyyntimarginaali oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen huomattava (ks. edellä johdanto-osan 54 kappale). |
| --- | --- |

(105)

Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksilöllinen polkumyyntimarginaali oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen huomattava (ks. edellä johdanto-osan 54 kappale).

| (106) | Vaikka polkumyyntiä esiintyi edelleen asianomaisessa maassa, vahinkoindikaattorien analyysi osoittaa, että voimassa olevilla toimenpiteillä oli myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(106)

Vaikka polkumyyntiä esiintyi edelleen asianomaisessa maassa, vahinkoindikaattorien analyysi osoittaa, että voimassa olevilla toimenpiteillä oli myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

4.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (107) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla | 1 721 | 1 729 | 1 525 | 1 518 |
| Indeksi | 100 | 100 | 89 | 88 |
| Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset | 1 557 | 1 504 | 1 377 | 1 453 |
| Indeksi | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(107)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni)

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla

1 721

1 729

1 525

1 518

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

89

89

88

88

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset

1 557

1 504

1 377

1 453

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

88

88

93

93

Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (108) | Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Tuotantokustannukset laskivat vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia. Ne laskivat ensin 12 prosenttia vuosina 2018–2020 mutta kasvoivat sitten 5,5 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtui raaka-ainekustannusten, erityisesti puumassakustannusten, ja energiakustannusten noususta. |
| --- | --- |

(108)

Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Tuotantokustannukset laskivat vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia. Ne laskivat ensin 12 prosenttia vuosina 2018–2020 mutta kasvoivat sitten 5,5 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtui raaka-ainekustannusten, erityisesti puumassakustannusten, ja energiakustannusten noususta.

4.5.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (109) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 61 576 | 68 809 | 74 604 | 75 027 |
| Indeksi | 100 | 112 | 121 | 122 |
| Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(109)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

61 576

68 809

74 604

75 027

Indeksi

Indeksi

100

100

112

112

121

121

122

122

Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (110) | Työvoimakustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla 22 prosenttia. Samaan aikaan työntekijöiden määrä väheni. Työvoimakustannusten nousu oli paljon suurempi kuin inflaatiosta johtuva unionin tuotannonalan kokonaiskustannusten nousu. |
| --- | --- |

(110)

Työvoimakustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla 22 prosenttia. Samaan aikaan työntekijöiden määrä väheni. Työvoimakustannusten nousu oli paljon suurempi kuin inflaatiosta johtuva unionin tuotannonalan kokonaiskustannusten nousu.

4.5.3.3   Varastot

Varastot

| (111) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Varastot | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 17 878 | 18 452 | 15 810 | 16 082 |
| Indeksi | 100 | 103 | 88 | 90 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 5,3 % | 5,5 % | 5,2 % | 5,0 % |
| Indeksi | 100 | 105 | 100 | 96 |
| Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(111)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Varastot

Varastot

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

17 878

18 452

15 810

16 082

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

88

88

90

90

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

5,3 %

5,5 %

5,2 %

5,0 %

Indeksi

Indeksi

100

100

105

105

100

100

96

96

Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (112) | Loppuvarastojen prosenttiosuus tuotannosta pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto tapahtuu yleensä tilauksesta, minkä vuoksi loppuvarastot ovat yleensä vakaita. Loppuvarastojen määrä kuitenkin väheni 10 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä vastaa tuotannon vähenemistä samana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(112)

Loppuvarastojen prosenttiosuus tuotannosta pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto tapahtuu yleensä tilauksesta, minkä vuoksi loppuvarastot ovat yleensä vakaita. Loppuvarastojen määrä kuitenkin väheni 10 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä vastaa tuotannon vähenemistä samana ajanjaksona.

4.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (113) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 11,3 % | 14,8 % | 12,2 % | 6,6 % |
| Indeksi | 100 | 131 | 108 | 59 |
| Kassavirta (euroa) | 87 661 559 | 87 198 733 | 67 116 931 | 41 474 900 |
| Indeksi | 100 | 99 | 77 | 47 |
| Investoinnit (euroa) | 34 123 041 | 58 784 540 | 61 376 912 | 6 839 111 |
| Indeksi | 100 | 172 | 180 | 20 |
| Investointien tuotto | 104 % | 50 % | 25 % | 24 % |
| Indeksi | 100 | 49 | 24 | 24 |
| Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake. |

(113)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

11,3 %

14,8 %

12,2 %

6,6 %

Indeksi

Indeksi

100

100

131

131

108

108

59

59

Kassavirta (euroa)

87 661 559

87 198 733

67 116 931

41 474 900

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

77

77

47

47

Investoinnit (euroa)

34 123 041

58 784 540

61 376 912

6 839 111

Indeksi

Indeksi

100

100

172

172

180

180

20

20

Investointien tuotto

104 %

50 %

25 %

24 %

Indeksi

Indeksi

100

100

49

49

24

24

24

24

Lähde: vahinkoa koskeva kyselylomake.

Lähde:

| (114) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(114)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (115) | Kannattavuus oli positiivinen koko tarkastelujakson ajan. Tuotantokustannusten noustua kannattavuus kuitenkin laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 6,6 prosenttiin, mikä on selvästi vähemmän kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu 11,5 prosentin tavoitevoitto. Kannattavuuden lasku johtuu osittain vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtuneesta kustannusten noususta, joka on dokumentoitu johdanto-osan 108 kappaleessa, ja asianomaisesta maasta tuleva tuonti kasvoi merkittävästi samalla ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(115)

Kannattavuus oli positiivinen koko tarkastelujakson ajan. Tuotantokustannusten noustua kannattavuus kuitenkin laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 6,6 prosenttiin, mikä on selvästi vähemmän kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu 11,5 prosentin tavoitevoitto. Kannattavuuden lasku johtuu osittain vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana tapahtuneesta kustannusten noususta, joka on dokumentoitu johdanto-osan 108 kappaleessa, ja asianomaisesta maasta tuleva tuonti kasvoi merkittävästi samalla ajanjaksolla.

| (116) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys oli laskeva tarkastelujaksolla, sillä se pieneni 53 prosenttia. Tilanne on samanlainen kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(116)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys oli laskeva tarkastelujaksolla, sillä se pieneni 53 prosenttia. Tilanne on samanlainen kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.

| (117) | Unionin tuotannonala jatkoi investointeja vuosina 2018–2020. Investoinnit vähenivät kuitenkin rajusti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(117)

Unionin tuotannonala jatkoi investointeja vuosina 2018–2020. Investoinnit vähenivät kuitenkin rajusti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (118) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Sen suuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla, sillä se pieneni 76 prosenttia. Tämä investointien tuoton lasku vastaa kannattavuuden laskua. |
| --- | --- |

(118)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Sen suuntaus oli laskeva tarkastelujaksolla, sillä se pieneni 76 prosenttia. Tämä investointien tuoton lasku vastaa kannattavuuden laskua.

| (119) | Kannattavuuden heikkeneminen vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn hankkia pääomaa, mikä näkyy investointien merkittävänä vähenemisenä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(119)

Kannattavuuden heikkeneminen vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn hankkia pääomaa, mikä näkyy investointien merkittävänä vähenemisenä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (120) | Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla suurena ja vakaana (92 prosentissa tai sitä suurempana). Myyntimäärät unionin markkinoilla laskivat hieman, ja kulutus väheni vastaavasti. |
| --- | --- |

(120)

Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla suurena ja vakaana (92 prosentissa tai sitä suurempana). Myyntimäärät unionin markkinoilla laskivat hieman, ja kulutus väheni vastaavasti.

| (121) | Taloudellisten indikaattorien osalta unionin tuotannonalan kannattavuus on ollut positiivinen koko tarkastelujakson ajan, ja se on ylittänyt alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun 11,5 prosentin tavoitevoiton tai ollut suunnilleen sen tasolla suurimman osan tarkastelujaksosta. Unionin tuotannonalan voitot olivat 11,3 prosenttia vuonna 2018, 14,8 prosenttia vuonna 2019 ja 12,2 prosenttia vuonna 2020. Kustannukset kasvoivat kuitenkin 5,5 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas hinnat pysyivät vakaina, mikä laski kannattavuuden 6,6 prosenttiin. Samaan aikaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi, sillä tämän tuonnin osuus oli 0,9 prosenttia vuonna 2020 ja 2,7 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(121)

Taloudellisten indikaattorien osalta unionin tuotannonalan kannattavuus on ollut positiivinen koko tarkastelujakson ajan, ja se on ylittänyt alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun 11,5 prosentin tavoitevoiton tai ollut suunnilleen sen tasolla suurimman osan tarkastelujaksosta. Unionin tuotannonalan voitot olivat 11,3 prosenttia vuonna 2018, 14,8 prosenttia vuonna 2019 ja 12,2 prosenttia vuonna 2020. Kustannukset kasvoivat kuitenkin 5,5 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas hinnat pysyivät vakaina, mikä laski kannattavuuden 6,6 prosenttiin. Samaan aikaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi, sillä tämän tuonnin osuus oli 0,9 prosenttia vuonna 2020 ja 2,7 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksolla.

| (122) | Tutkitut indikaattorit osoittavat, että polkumyyntitoimenpiteillä oli saavutettu tavoiteltu tulos eli unionin tuottajille aiheutunut vahinko oli poistettu. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönotto vuonna 2017 on mahdollistanut sen, että unionin tuotannonala on elpynyt, säilyttänyt suuret markkinaosuutensa unionissa ja saanut voittoa koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski kuitenkin alle tavoitevoiton tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, joka esti unionin tuotannonalaa nostamasta hintojaan tuotantokustannusten nousun mukaisesti. |
| --- | --- |

(122)

Tutkitut indikaattorit osoittavat, että polkumyyntitoimenpiteillä oli saavutettu tavoiteltu tulos eli unionin tuottajille aiheutunut vahinko oli poistettu. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönotto vuonna 2017 on mahdollistanut sen, että unionin tuotannonala on elpynyt, säilyttänyt suuret markkinaosuutensa unionissa ja saanut voittoa koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski kuitenkin alle tavoitevoiton tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta hintapaineesta, joka esti unionin tuotannonalaa nostamasta hintojaan tuotantokustannusten nousun mukaisesti.

| (123) | Edellä esitetyn perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla todettu unionin tuotannonalan tilanne oli vahingollinen. Riippumatta siitä, olisiko kyseinen vahinko jo katsottava perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuksi merkittäväksi vahingoksi, komissio päätti analysoida vahingon toistumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(123)

Edellä esitetyn perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla todettu unionin tuotannonalan tilanne oli vahingollinen. Riippumatta siitä, olisiko kyseinen vahinko jo katsottava perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuksi merkittäväksi vahingoksi, komissio päätti analysoida vahingon toistumisen todennäköisyyttä.

| (124) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper väitti, että tilanne ei ollut unionin tuotannonalan kannalta vahingollinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(124)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Hansol Paper väitti, että tilanne ei ollut unionin tuotannonalan kannalta vahingollinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (125) | Kuten johdanto-osan 83 kappaleessa todetaan, komissio vahvisti hinnan alittavuuden marginaaliksi 13,7 prosenttia. Komissio totesi myös johdanto-osan 114 kappaleessa, että unionin tuotannonalan investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla rajusti (80 prosenttia). Unionin tuotannonalan kannattavuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla selvästi alle 11,5 prosentin tavoitevoiton, joka vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Kaikki nämä seikat osoittavat, että tilanne oli unionin tuotannonalan kannalta vahingollinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(125)

Kuten johdanto-osan 83 kappaleessa todetaan, komissio vahvisti hinnan alittavuuden marginaaliksi 13,7 prosenttia. Komissio totesi myös johdanto-osan 114 kappaleessa, että unionin tuotannonalan investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla rajusti (80 prosenttia). Unionin tuotannonalan kannattavuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla selvästi alle 11,5 prosentin tavoitevoiton, joka vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Kaikki nämä seikat osoittavat, että tilanne oli unionin tuotannonalan kannalta vahingollinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi väite hylättiin.

5.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (126) | Komissio arvioi edelleen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuinka todennäköisesti Korean tasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alun perin aiheuttama vahinko toistuisi, jos sen vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(126)

Komissio arvioi edelleen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuinka todennäköisesti Korean tasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alun perin aiheuttama vahinko toistuisi, jos sen vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

| (127) | Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia seikkoja: asianomaisen maan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja mahdollisen tuontimäärän ja tuontihintojen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(127)

Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia seikkoja: asianomaisen maan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja mahdollisen tuontimäärän ja tuontihintojen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (128) | Kuten johdanto-osan 57–59 kappaleessa kuvataan, asianomaisen maan vientiä harjoittavalla tuottajalla on valmiudet lisätä tuotantokapasiteettiaan kevyen lämpöpaperin tuotannon edistämiseksi. Hansol Paperin kestävyysraportissa todettiinkin, että on mahdollista käyttää joustavaa kapasiteettia, jonka avulla voidaan tuottaa eri paperilajeja markkinatilanteen mukaan. Lisäksi, kuten johdanto-osan 59 kappaleessa todetaan, Korean tuotantokapasiteetti on merkittävä, noin 10 kertaa suurempi kuin maan kotimainen kulutus ja lähes kaksinkertainen unionin kulutukseen nähden. |
| --- | --- |

(128)

Kuten johdanto-osan 57–59 kappaleessa kuvataan, asianomaisen maan vientiä harjoittavalla tuottajalla on valmiudet lisätä tuotantokapasiteettiaan kevyen lämpöpaperin tuotannon edistämiseksi. Hansol Paperin kestävyysraportissa todettiinkin, että on mahdollista käyttää joustavaa kapasiteettia, jonka avulla voidaan tuottaa eri paperilajeja markkinatilanteen mukaan. Lisäksi, kuten johdanto-osan 59 kappaleessa todetaan, Korean tuotantokapasiteetti on merkittävä, noin 10 kertaa suurempi kuin maan kotimainen kulutus ja lähes kaksinkertainen unionin kulutukseen nähden.

| (129) | Toiseksi, kuten johdanto-osan 66 kappaleessa kuvataan, unionin markkinat ovat maailman suurimmat kevyen lämpöpaperin markkinat, joiden osuus maailmanlaajuisesta kulutuksesta on noin 25 prosenttia. Kuten johdanto-osan 65 kappaleessa kuvataan, Yhdysvaltojen viranomaiset ovat äskettäin ottaneet käyttöön tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia polkumyyntitoimenpiteitä, mikä on vähentänyt kyseisten merkittävien markkinoiden houkuttelevuutta Korean viennin kannalta. Vientituotteita myytiin tarkastelujakson tiettyinä ajanjaksoina korkeammilla hinnoilla unionin markkinoilla kuin Yhdysvaltojen markkinoilla. Tämä tekee unionin markkinoista houkuttelevat sekä hinnan että markkinoille pääsyn osalta, ja on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin huomattavaan lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(129)

Toiseksi, kuten johdanto-osan 66 kappaleessa kuvataan, unionin markkinat ovat maailman suurimmat kevyen lämpöpaperin markkinat, joiden osuus maailmanlaajuisesta kulutuksesta on noin 25 prosenttia. Kuten johdanto-osan 65 kappaleessa kuvataan, Yhdysvaltojen viranomaiset ovat äskettäin ottaneet käyttöön tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia polkumyyntitoimenpiteitä, mikä on vähentänyt kyseisten merkittävien markkinoiden houkuttelevuutta Korean viennin kannalta. Vientituotteita myytiin tarkastelujakson tiettyinä ajanjaksoina korkeammilla hinnoilla unionin markkinoilla kuin Yhdysvaltojen markkinoilla. Tämä tekee unionin markkinoista houkuttelevat sekä hinnan että markkinoille pääsyn osalta, ja on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin huomattavaan lisääntymiseen.

| (130) | Kolmanneksi, kuten taulukoista 2 ja 3 käy ilmi, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä on tarkastelujaksolla kasvanut, kun taas tuontihinnat ovat laskeneet. Tuontihinnat ovat alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Kuten johdanto-osan 83–85 kappaleessa kuvataan, komission tekemä hinnan alittavuutta koskeva analyysi osoitti, että ilman tulleja hinnan alittavuuden marginaali oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 13,7 prosenttia. Tämä osoittaa, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, korealaisilla viejillä olisi kannustin viedä unioniin vahinkoa aiheuttavalla hintatasolla. Tämä aiheuttaisi hintapainetta unionin tuotannonalalle, joka menettäisi myyntimääriänsä ja/tai joutuisi laskemaan hintatasoaan, mikä vaikuttaisi kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(130)

Kolmanneksi, kuten taulukoista 2 ja 3 käy ilmi, asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä on tarkastelujaksolla kasvanut, kun taas tuontihinnat ovat laskeneet. Tuontihinnat ovat alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Kuten johdanto-osan 83–85 kappaleessa kuvataan, komission tekemä hinnan alittavuutta koskeva analyysi osoitti, että ilman tulleja hinnan alittavuuden marginaali oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 13,7 prosenttia. Tämä osoittaa, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, korealaisilla viejillä olisi kannustin viedä unioniin vahinkoa aiheuttavalla hintatasolla. Tämä aiheuttaisi hintapainetta unionin tuotannonalalle, joka menettäisi myyntimääriänsä ja/tai joutuisi laskemaan hintatasoaan, mikä vaikuttaisi kannattavuuteen.

| (131) | Tämän perusteella päätellään, että ilman toimenpiteitä Korean tasavallasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti erittäin todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi. |
| --- | --- |

(131)

Tämän perusteella päätellään, että ilman toimenpiteitä Korean tasavallasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti erittäin todennäköisesti lisääntyisi huomattavasti ja merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (132) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(132)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

| (133) | Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(133)

Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (134) | Tämän perusteella komissio tutki, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(134)

Tämän perusteella komissio tutki, oliko polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (135) | Unionin tuotannonala koostuu viidestä tuottajasta, jotka sijaitsevat kolmessa jäsenvaltiossa (Saksa, Espanja ja Suomi). Kaikki viisi tuottajaa kannattivat toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua. |
| --- | --- |

(135)

Unionin tuotannonala koostuu viidestä tuottajasta, jotka sijaitsevat kolmessa jäsenvaltiossa (Saksa, Espanja ja Suomi). Kaikki viisi tuottajaa kannattivat toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua.

| (136) | Kuten johdanto-osan 123 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonala kärsi vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi, kuten johdanto-osan 130 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonala ei pystyisi selviämään toimenpiteiden voimassaolon päättymisestä, koska se todennäköisesti johtaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin voimakkaaseen kasvuun. Näin ollen toimenpiteiden raukeaminen vaarantaisi tuotannonalan pitkän aikavälin taloudellisen elinkelpoisuuden. |
| --- | --- |

(136)

Kuten johdanto-osan 123 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonala kärsi vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi, kuten johdanto-osan 130 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonala ei pystyisi selviämään toimenpiteiden voimassaolon päättymisestä, koska se todennäköisesti johtaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin voimakkaaseen kasvuun. Näin ollen toimenpiteiden raukeaminen vaarantaisi tuotannonalan pitkän aikavälin taloudellisen elinkelpoisuuden.

| (137) | Komissio päätteli, että toimenpiteiden jatkaminen on siten unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(137)

Komissio päätteli, että toimenpiteiden jatkaminen on siten unionin tuotannonalan edun mukaista.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

| (138) | Kaikille tiedossa oleville etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Kukaan etuyhteydettömistä tuojista ja käyttäjistä ei kuitenkaan ilmoittanut olevansa halukas yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(138)

Kaikille tiedossa oleville etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Kukaan etuyhteydettömistä tuojista ja käyttäjistä ei kuitenkaan ilmoittanut olevansa halukas yhteistyöhön.

| (139) | Tästä syystä ei ollut mitään viitteitä siitä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti käyttäjiin ja/tai tuojiin siten, että kielteiset vaikutukset olisivat toimenpiteiden myönteisiä vaikutuksia suuremmat. |
| --- | --- |

(139)

Tästä syystä ei ollut mitään viitteitä siitä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti käyttäjiin ja/tai tuojiin siten, että kielteiset vaikutukset olisivat toimenpiteiden myönteisiä vaikutuksia suuremmat.

6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (140) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(140)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa.

7.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (141) | Niiden päätelmien perusteella, jotka komissio teki polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä, vahingon toistumisen todennäköisyydestä ja unionin edusta, Korean tasavallasta peräisin olevaan tiettyyn kevyeen lämpöpaperiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(141)

Niiden päätelmien perusteella, jotka komissio teki polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä, vahingon toistumisen todennäköisyydestä ja unionin edusta, Korean tasavallasta peräisin olevaan tiettyyn kevyeen lämpöpaperiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (142) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että nykyiset toimenpiteet pidetään voimassa. Kaikille osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia esitettyjen tietojen johdosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

(142)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että nykyiset toimenpiteet pidetään voimassa. Kaikille osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksia esitettyjen tietojen johdosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.

| (143) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (33) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(143)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (33) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

33

| (144) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(144)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Korean tasavallasta peräisin olevaa enintään 65 g/m2 painoista tiettyä kevyttä lämpöpaperia, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella toiselta tai molemmilta puolilta, joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit: 4809900010, 4811900010, 4816900010 ja 4823908520).

2.   Edellä 1 kohdassa kuvattuun tuotteeseen sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 103,16 euron kiinteä määrä nettotonnia kohti.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 2017/763, annettu 2 päivänä toukokuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 114, 3.5.2017, s. 3).

2

(3)  ECLI:EU:T:2020:139.

3

(4)  ECLI:EU:C:2022:370.

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/593, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa Hansol-ryhmän osalta sekä jäännöstullin muuttamisesta (EUVL L 79, 17.3.2023, s. 54).

5

(6)  
  EUVL C 314, 6.8.2021, s. 9.

6

(7)  Ilmoitus Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 180, 3.5.2022, s. 4).

7

(8)  Pyynnön kohta 10.3, sivut 26–28.

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2596

9

(10)  Ks. esimerkiksi unionin yleisen tuomioistuimen (toinen jaosto) tuomio asiassa T-466/12, RFA International, LP v. Euroopan komissio, 17.3.2015, 68 kohta.

10

(11)  Ks. lisätietoja väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa 16 päivänä marraskuuta 2016 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/2005 (EUVL L 310, 17.11.2016, s. 1) johdanto-osan 40 kappaleesta.

11

(12)  Pyyntö, 99–101 kohta (sivut 23–24).

12

(13)  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019–2024 World Market Study, pyynnön (t22.002094) liite 6.

13

(14)  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019–2024 World Market Study, pyynnön liite 6, sivu 19.

14

(15)  Kyselyvastausten avoin versio, t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) ja t22.003616 (Mitshubishi).

15

(16)  Ote kertomuksesta on muun muassa pyynnön sivulla 24.

16

(17)  Hansol Paperin vuoden 2022 kolmea ensimmäistä vuosineljännestä koskeva talouskertomus on osoitteessa https://dart.fss.or.kr/dsaf001/main.do?rcpNo=20221111000618 (koreaksi).

17

(18)  Hansol Paper nimitti itseään Korean suurimmaksi kevyen lämpöpaperin vientiä harjoittavaksi tuottajaksi 10. toukokuuta 2022 (t22.002756).

18

(19)  Yrityksen verkkosivusto: http://www.donghwaind.co.kr

19

(20)  Ks. edellä alaviitteet 16 ja 17.

20

(21)  Hansolin Paperin vuoden 2022 kestävyysraportti on saatavilla osoitteessa https://www.hansolpaper.co.kr/m/eng/management/data. Raportin sivulla 10 todetaan seuraavaa: ”Janghangin tehtaalla – – on joustava laitosjärjestelmä, jolla tuotantoa voidaan vaihdella eri erikoispaperien, kuten korkealaatuisten painopaperien, lämpöpaperien ja etikettipaperien, välillä markkinaolosuhteiden mukaan – –. Shintanjinin tehtaalla – – on joustava laitosjärjestelmä painopaperien ja lämpöpaperien tuotantoon – –”.

21

(22)  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019–2024 World Market Study, pyynnön liite 6, taulukko ”Balance of Supply and Demand in Metric Tonnes”, sivu 22, vahvisti, että Korean lämpöpaperin kulutus oli 60 000 tonnia vuonna 2019. Kyselyvastausten avoimessa versiossa, t22.003621 (Koehler), t22.003615 (Jujo) ja t22.003616 (Mitsubishi), arvioidaan kevyen lämpöpaperin vuotuiseksi kulutukseksi Koreassa 37 200 tonnia.

22

(23)  Hansol Paperin kyselyvastaus (t22.003569), taulukko C.2 (myyntimäärä).

23

(24)  Ks. edellinen alaviite.

24

(25)  Pyynnön liite 6, sivu 21 (”Korea vie 78 prosenttia tuotannostaan Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikkaan sekä myös muihin Aasian maihin. – –”).

25

(26)  Hansol Paperin kyselyvastaus (t22.003569), tiedoston ”R768 Tables K-L-M (HAI) - OPEN.pdf” taulukot K.3, joiden perusteella Hansol American tarkastelun kohteena olevan tuotteen liikevaihto laski tarkastelujaksolla 13 prosenttia ja myyntimäärä kasvoi 2 prosenttia. On syytä huomata, että Yhdysvaltojen tilastotoimiston mukaan korealaisen lämpöpaperin hinnat laskivat 2 223 Yhdysvaltain dollarista tonnia kohti vuonna 2018 1 645 Yhdysvaltain dollariin tonnia kohti vuonna 2020 (ks. ”import statistics” seuraavalla Yhdysvaltojen kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osaston verkkosivustolla: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

26

(27)  Ks. Yhdysvaltojen kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osaston virallinen verkkosivusto https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea

27

(28)  Pyynnön liite 6, taulukot ”Kulutus lajeittain ja alueittain vuonna 2020”, ”Kulutus alueittain tonneina vuosina 2022–2024” ja ”Kulutus lajeittain ja alueittain vuonna 2024”.

28

(29)  Hansol Paperin kyselyvastaus (t22.003569), tiedoston ”R768 Tables K-L-M (HEB) - OPEN.pdf” taulukot K.3.

29

(30)  Pyynnön liite 6, sivu 21 (”Korea vie 78 prosenttia tuotannostaan pääasiassa Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikkaan sekä myös muihin Aasian maihin. [– –] Keski- ja Etelä-Amerikan vienti ei ole merkittävää. Tuonti (Keski- ja Etelä-Amerikkaan) on 50 prosenttia kulutuksesta pääasiassa Euroopasta, Pohjois-Amerikasta, Kiinasta ja Koreasta. Muu maailma tarkoittaa tässä yhteydessä Aasiaa (lukuun ottamatta Japania, Kiinaa ja Koreaa), Afrikkaa ja Australaasiaa. (Muun maailman) vienti ei ole merkittävää, mutta muun maailman maat tuovat 80 prosenttia kulutuksesta pääasiassa Koreasta, Kiinasta ja Euroopasta – –”).

30

(Keski- ja Etelä-Amerikkaan)

(Muun maailman)

(31)  Yhdysvaltojen tilastotoimiston mukaan lämpöpaperin tuonti Koreasta oli 54 337 tonnia vuonna 2020 (ks. ”import statistics” seuraavalla Yhdysvaltojen kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osaston verkkosivustolla: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

31

(32)  Lähde: pyynnön esittäjän toimittama kyselyvastaus ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut yksittäiset kyselyvastaukset.

32

(33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L193, 30.7.2018, s. 1).

33

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/98 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/98

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1331,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023,

lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä 11 päivänä maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/478 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan,

ottaa huomioon tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä 29 päivänä huhtikuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (2) ja erityisesti sen 16 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   TAUSTA

TAUSTA

| (1) | Unioni soveltaa suojatoimenpidettä tiettyjen terästuotteiden tuonnissa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 (3) nojalla. Toimenpiteen toteutustapa on tariffikiintiö, jossa tulliton tuonti sallitaan aiempiin kauppavirtoihin perustuvan kiintiön perusteella. Tullitonta kiintiötä sovelletaan unionin alueelle tulevaan tuontiin. Sovellettavan kiintiön ylittävään tuontiin sovelletaan 25 prosentin suojatullia. |
| --- | --- |

(1)

Unioni soveltaa suojatoimenpidettä tiettyjen terästuotteiden tuonnissa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 (3) nojalla. Toimenpiteen toteutustapa on tariffikiintiö, jossa tulliton tuonti sallitaan aiempiin kauppavirtoihin perustuvan kiintiön perusteella. Tullitonta kiintiötä sovelletaan unionin alueelle tulevaan tuontiin. Sovellettavan kiintiön ylittävään tuontiin sovelletaan 25 prosentin suojatullia.

3

| (2) | Asetuksella (EU) 2023/1321 (4) muutettiin unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden soveltamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2020/2170 (5). |
| --- | --- |

(2)

Asetuksella (EU) 2023/1321 (4) muutettiin unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden soveltamisesta annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2020/2170 (5).

4

5

| (3) | Tämän muutoksen seurauksena Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin oleville ja Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista suoraan Pohjois-Irlantiin kuljetettaville suojatoimenpiteen piiriin kuuluville teräsluokille 7 (seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt (6)) ja 17 (rautaa tai seostamatonta terästä olevat profiilit (7)), jotka luetellaan asetuksen (EU) 2020/2170 liitteessä 1, voidaan myöntää asiaankuuluvien unionin tariffikiintiöiden mukainen kohtelu, jos kyseiset tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannin alueella. |
| --- | --- |

(3)

Tämän muutoksen seurauksena Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin oleville ja Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista suoraan Pohjois-Irlantiin kuljetettaville suojatoimenpiteen piiriin kuuluville teräsluokille 7 (seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt (6)) ja 17 (rautaa tai seostamatonta terästä olevat profiilit (7)), jotka luetellaan asetuksen (EU) 2020/2170 liitteessä 1, voidaan myöntää asiaankuuluvien unionin tariffikiintiöiden mukainen kohtelu, jos kyseiset tavarat luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannin alueella.

6

7

2.   MENETTELY

MENETTELY

| (4) | Komissio julkaisi 30 päivänä maaliskuuta 2023Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa todettiin, että asetuksen (EU) 2020/2170 muuttamisen jälkeen komission on tarpeen muuttaa EU:n suojatoimenpideasetusta ottamalla käyttöön uusi tariffikiintiö, joka rajoittuu asetuksen (EU) 2023/1321 liitteeseen sisältyvien, Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien ja suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista lähetettyjen tuoteluokkien siirtoihin Pohjois-Irlantiin. Näin näihin tuoteluokkiin kuuluvat tuotteet, jotka ovat peräisin Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja jotka lähetetään Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista suoraan Pohjois-Irlantiin, voitaisiin viedä tullitta, kunnes myönnetty kiintiö on käytetty loppuun. Kun kiintiö on käytetty loppuun, sovelletaan 25 prosentin suojatullia. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoituksen sisällöstä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio julkaisi 30 päivänä maaliskuuta 2023Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen, jossa todettiin, että asetuksen (EU) 2020/2170 muuttamisen jälkeen komission on tarpeen muuttaa EU:n suojatoimenpideasetusta ottamalla käyttöön uusi tariffikiintiö, joka rajoittuu asetuksen (EU) 2023/1321 liitteeseen sisältyvien, Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin olevien ja suoraan Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista lähetettyjen tuoteluokkien siirtoihin Pohjois-Irlantiin. Näin näihin tuoteluokkiin kuuluvat tuotteet, jotka ovat peräisin Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja jotka lähetetään Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista suoraan Pohjois-Irlantiin, voitaisiin viedä tullitta, kunnes myönnetty kiintiö on käytetty loppuun. Kun kiintiö on käytetty loppuun, sovelletaan 25 prosentin suojatullia. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoituksen sisällöstä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (5) | Laskeakseen tariffikiintiöiden riittävän määrän, jolla varmistettaisiin asetuksen (EU) 2023/1321 mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista Pohjois-Irlantiin tehtävien suorien siirtojen taloudellinen elinkelpoisuus, ottaen huomioon Pohjois-Irlannin erityisolosuhteet, komissio analysoi saatavilla olevat tilastot (8) laskeakseen Pohjois-Irlantiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista tehtyjen siirtojen määrän. |
| --- | --- |

(5)

Laskeakseen tariffikiintiöiden riittävän määrän, jolla varmistettaisiin asetuksen (EU) 2023/1321 mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista Pohjois-Irlantiin tehtävien suorien siirtojen taloudellinen elinkelpoisuus, ottaen huomioon Pohjois-Irlannin erityisolosuhteet, komissio analysoi saatavilla olevat tilastot (8) laskeakseen Pohjois-Irlantiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista tehtyjen siirtojen määrän.

8

| (6) | Tällä asetuksella luodut tariffikiintiöt on tarkoitettu käytettäviksi yksinomaan asetuksen (EU) 2023/1321 liitteessä lueteltuihin Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin oleviin tuotteisiin, jotka kuljetetaan suoraan Pohjois-Irlantiin Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista ja luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannin alueella. Sen vuoksi nämä uudet tariffikiintiöt eivät vaikuta kolmansien maiden nykyisten tariffikiintiöiden jakamiseen tai määriin unionin alueella. |
| --- | --- |

(6)

Tällä asetuksella luodut tariffikiintiöt on tarkoitettu käytettäviksi yksinomaan asetuksen (EU) 2023/1321 liitteessä lueteltuihin Yhdistyneestä kuningaskunnasta peräisin oleviin tuotteisiin, jotka kuljetetaan suoraan Pohjois-Irlantiin Yhdistyneen kuningaskunnan muista osista ja luovutetaan vapaaseen liikkeeseen Pohjois-Irlannin alueella. Sen vuoksi nämä uudet tariffikiintiöt eivät vaikuta kolmansien maiden nykyisten tariffikiintiöiden jakamiseen tai määriin unionin alueella.

Asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

Asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset

| (7) | Vireillepanoilmoituksessa annettiin asianomaisille osapuolille mahdollisuus esittää huomautuksia asetetussa määräajassa. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. |
| --- | --- |

(7)

Vireillepanoilmoituksessa annettiin asianomaisille osapuolille mahdollisuus esittää huomautuksia asetetussa määräajassa. Komissio ei saanut huomautuksia asianomaisilta osapuolilta.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2015/478 3 artiklan 3 kohdalla ja asetuksen (EU) 2015/755 22 artiklan 3 kohdalla perustetun suojatoimenpidekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2015/478 3 artiklan 3 kohdalla ja asetuksen (EU) 2015/755 22 artiklan 3 kohdalla perustetun suojatoimenpidekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EU) 2019/159 liitteessä IV olevassa IV.1 kohdassa ”Tariffikiintiöiden määrät” olevan taulukon osat seuraavasti:

| Tuotenumero | Tuoteluokka | CN-koodi | Maakohtainen jakaminen (tapauksen mukaan) | Vuosi 5 | Vuosi 6 | Lisätulli | Järjestysnumerot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.7.2022–30.9.2022 | 1.10.2022–31.12.2022 | 1.1.2023–31.3.2023 | 1.4.2023–30.6.2023 | 1.7.2023–30.9.2023 | 1.10.2023–31.12.2023 | 1.1.2024–31.3.2024 | 1.4.2024–30.6.2024 |
| Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) | Tariffikiintiön määrä (nettotonnia) |
| ”7 | Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | Ukraina | 270 017,57 | 270 017,57 | 264 147,62 | 267 082,59 | 280 051,01 | 280 051,01 | 277 006,97 | 277 006,97 | 25  % | 09.8836 |
| Muut maat | 554 571,27 | 554 571,27 | 542 515,37 | 548 543,32 | 575 178,29 | 575 178,29 | 568 926,35 | 568 926,35 | 25  % | (9) |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlantiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista) | - | - | - | - | 5 231,58 | 5 231,58 | 5 174,72 | 5 174,72 | 25  % | 09.8498” |
| ”17 | Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukraina | 30 113,25 | 30 113,25 | 29 458,61 | 29 785,93 | 31 232,21 | 31 232,21 | 30 892,73 | 30 892,73 | 25  % | 09.8891 |
| Muut maat | 64 947,85 | 64 947,85 | 63 535,94 | 64 241,90 | 67 361,21 | 67 361,21 | 66 629,03 | 66 629,03 | 25  % | (18) |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlantiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista) | - | - | - | - | 14 061,23 | 14 061,23 | 13 908,39 | 13 908,39 | 25  % | 09.8499” |

Tuotenumero

Tuoteluokka

CN-koodi

Maakohtainen jakaminen (tapauksen mukaan)

Vuosi 5

Vuosi 6

Lisätulli

Järjestysnumerot

1.7.2022–30.9.2022

1.10.2022–31.12.2022

1.1.2023–31.3.2023

1.4.2023–30.6.2023

1.7.2023–30.9.2023

1.10.2023–31.12.2023

1.1.2024–31.3.2024

1.4.2024–30.6.2024

Tariffikiintiön määrä (nettotonnia)

Tariffikiintiön määrä (nettotonnia)

”7

Seostamattomasta teräksestä ja muusta seosteräksestä valmistetut kvarttolevyt

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Ukraina

270 017,57

270 017,57

264 147,62

267 082,59

280 051,01

280 051,01

277 006,97

277 006,97

25  %

09.8836

Muut maat

554 571,27

554 571,27

542 515,37

548 543,32

575 178,29

575 178,29

568 926,35

568 926,35

25  %

(9)

Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlantiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista)

-

-

-

-

5 231,58

5 231,58

5 174,72

5 174,72

25  %

09.8498”

”17

Profiilit, rautaa tai seostamatonta terästä

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukraina

30 113,25

30 113,25

29 458,61

29 785,93

31 232,21

31 232,21

30 892,73

30 892,73

25  %

09.8891

Muut maat

64 947,85

64 947,85

63 535,94

64 241,90

67 361,21

67 361,21

66 629,03

66 629,03

25  %

(18)

Yhdistynyt kuningaskunta (Pohjois-Irlantiin muista Yhdistyneen kuningaskunnan osista)

-

-

-

-

14 061,23

14 061,23

13 908,39

13 908,39

25  %

09.8499”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä

. Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2023.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/478, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2015, tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä (EUVL L 83, 27.3.2015, s. 16), jäljempänä ’EU:n suojatoimenpideasetus’.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/159, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 31, 1.2.2019, s. 27).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2023/1321, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2023, asetuksen (EU) 2020/2170 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden soveltamisesta tiettyihin Pohjois-Irlantiin siirrettyihin terästuotteisiin (katso tämän virallisen lehden sivu 1).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2170, annettu 16 päivänä joulukuuta 2020, unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden soveltamisesta (EUVL L 432, 21.12.2020, s. 1).

5

(6)  CN-koodit (vain ohjeellisia): 7208 51 20, 7208 51 91, 7208 51 98, 7208 52 91, 7208 90 20, 7208 90 80, 7210 90 30, 7225 40 12, 7225 40 40, 7225 40 60, 7225 99 00.

6

(7)  CN-koodit (vain ohjeellisia): 7216 31 10, 7216 31 90, 7216 32 11, 7216 32 19, 7216 32 91, 7216 32 99, 7216 33 10, 7216 33 90.

7

(8)  Tiedot ovat saatavilla unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä marraskuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558) 55 ja 56 artiklan nojalla perustetusta sähköisestä järjestelmästä.

8

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/102 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/102

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1332,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023,

Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimisesta broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Roal Oy) ja asetuksen (EY) N:o 902/2009 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle.

| (2) | Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävä entsyymivalmiste hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi vieroitettujen porsaiden, broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden ja siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 902/2009 (2). |
| --- | --- |

(2)

Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävä entsyymivalmiste hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi vieroitettujen porsaiden, broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden ja siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 902/2009 (2).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koskee Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimista broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena, joka kuuluu lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet”. Valmistetta on saatavana kiinteänä ja nestemäisenä. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koskee Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän valmisteen hyväksynnän uusimista broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena, joka kuuluu lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet”. Valmistetta on saatavana kiinteänä ja nestemäisenä. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 4 päivänä lokakuuta 2019 (3) ja 27 päivänä tammikuuta 2021 (4) antamissaan lausunnoissa, että valmiste on edelleen turvallinen broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden ja vieroitettujen porsaiden samoin kuin kuluttajien ja ympäristön kannalta. Se totesi, että valmiste ei ärsytä ihoa ja että testattu nestemäinen valmiste ei ärsytä silmiä eikä herkistä ihoa. Se totesi lisäksi, että lisäainetta olisi pidettävä mahdollisena hengitysteitä herkistävänä aineena kaikissa muodoissaan. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 4 päivänä lokakuuta 2019 (3) ja 27 päivänä tammikuuta 2021 (4) antamissaan lausunnoissa, että valmiste on edelleen turvallinen broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden, siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden ja vieroitettujen porsaiden samoin kuin kuluttajien ja ympäristön kannalta. Se totesi, että valmiste ei ärsytä ihoa ja että testattu nestemäinen valmiste ei ärsytä silmiä eikä herkistä ihoa. Se totesi lisäksi, että lisäainetta olisi pidettävä mahdollisena hengitysteitä herkistävänä aineena kaikissa muodoissaan. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen lisäaineen hyväksyntä tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi uusittava. Komissio katsoo, että ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

(5)

Valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Näin ollen kyseisen lisäaineen hyväksyntä tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi uusittava. Komissio katsoo, että ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta.

| (6) | Koska valmisteen hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan, olisi asetus (EY) N:o 902/2009 kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Koska valmisteen hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan, olisi asetus (EY) N:o 902/2009 kumottava.

| (7) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä kyseisen valmisteen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnän uusimisesta aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(7)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä kyseisen valmisteen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnän uusimisesta aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksynnän uusiminen

Uusitaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluvan, liitteessä tarkoitetun valmisteen hyväksyntä kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Sallitaan Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän valmisteen ja sitä sisältävien esiseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 20 päivää tammikuuta 2024 ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes nykyiset varastot loppuvat.

2.   Sallitaan 1 kohdassa tarkoitettua valmistetta sisältävien rehuaineiden ja rehuseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 20 päivää heinäkuuta 2024 ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes nykyiset varastot loppuvat, jos ne on tarkoitettu elintarviketuotantoeläimille.

3 artikla

Asetuksen (EY) N:o 902/2009 kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 902/2009.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 902/2009, annettu 28 päivänä syyskuuta 2009, Trichoderma reesei (CBS 114044) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävän entsyymivalmisteen hyväksymisestä käytettäväksi vieroitettujen porsaiden, broilerien, kananuorikoiden, lihakalkkunoiden ja siitoseläimiksi kasvatettavien kalkkunoiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Roal Oy) (EUVL L 256, 29.9.2009, s. 23).

2

Trichoderma reesei

(3)  
  EFSA Journal (2019); 17(11):5880.

3

EFSA Journal

(4)  EFSA Journal (2021); 19(3):6458.

4

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a8i | Roal Oy | Endo-1,4-beeta-ksylanaasi (EC 3.2.1.8) | Lisäaineen koostumus


  Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:
  kiinteänä: 160 000 BXU/g (1)

  nesteenä: 160 000 BXU/g

  Tehoaineen kuvaus


  Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottama endo-1,4-beeta-ksylanaasi (EC 3.2.1.8)

  Analyysimenetelmä
   (2)

  Tehoaineen määrittäminen lisäaineesta ja esiseoksesta: endo-1,4-beeta-ksylanaasin määritysmenetelmä, joka perustuu pelkistävän sokerin kolorimetriseen määritykseen dinitrosalisyylihapporeagenssilla (pH 5,3 ja lämpötila 50 °C).
  Tehoaineen määrittäminen rehuseoksesta: kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota entsyymi vapauttaa atsuriiniin ristisidotusta vehnän arabinoksylaanisubstraatista. | Broilerit ja kananuorikot | – | 8 000 BXU | – | 1. | Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a8i

Roal Oy

Endo-1,4-beeta-ksylanaasi (EC 3.2.1.8)

Lisäaineen koostumus

Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:

kiinteänä: 160 000 BXU/g (1)

nesteenä: 160 000 BXU/g

Tehoaineen kuvaus

Trichoderma reesei CBS 114044 -organismin tuottama endo-1,4-beeta-ksylanaasi (EC 3.2.1.8)

Analyysimenetelmä
   (2)

Tehoaineen määrittäminen lisäaineesta ja esiseoksesta: endo-1,4-beeta-ksylanaasin määritysmenetelmä, joka perustuu pelkistävän sokerin kolorimetriseen määritykseen dinitrosalisyylihapporeagenssilla (pH 5,3 ja lämpötila 50 °C).

Tehoaineen määrittäminen rehuseoksesta: kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota entsyymi vapauttaa atsuriiniin ristisidotusta vehnän arabinoksylaanisubstraatista.

Broilerit ja kananuorikot

–

8 000 BXU

–

1.

Lisäaineen ja esiseosten käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, mukaan luettuina silmä-, iho- ja hengityssuojaimet kiinteän valmisteen tapauksessa ja hengityssuojaimet nestemäisen valmisteen tapauksessa. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, mukaan luettuina silmä-, iho- ja hengityssuojaimet kiinteän valmisteen tapauksessa ja hengityssuojaimet nestemäisen valmisteen tapauksessa.

20. heinäkuuta 2033

Lihakalkkunat ja siitoseläimiksi kasvatettavat kalkkunat

16 000 BXU

Porsaat (vieroitetut)

24 000 BXU

---

(1)  1 BXU on entsyymimäärä, joka vapauttaa koivun ksylaanista 1 nanomoolia pelkistäviä sokereita (ksyloosina) sekunnissa (pH 5,3 ja lämpötila 50 °C).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/106 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/106

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1333,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023,

Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija: DSM Nutritional Products Ltd, jota edustaa DSM Nutritional Products Sp. z o.o.), asetuksen (EY) N:o 1811/2005 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1259/2004 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti.

| (2) | Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin (aiempi taksonominen nimi Aspergillus aculeatus) tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävä valmiste hyväksyttiin direktiivin 70/524/ETY mukaisesti ilman aikarajoitusta broilerien rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1259/2004 (3) ja porsaiden (vieroitetut) rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1811/2005 (4). Kyseinen valmiste merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin (aiempi taksonominen nimi Aspergillus aculeatus) tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävä valmiste hyväksyttiin direktiivin 70/524/ETY mukaisesti ilman aikarajoitusta broilerien rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1259/2004 (3) ja porsaiden (vieroitetut) rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1811/2005 (4). Kyseinen valmiste merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koskee Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä broilerien ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena. Hakija pyysi, että lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti, luettuna yhdessä 7 artiklan kanssa, toimitettiin hakemus, joka koskee Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä broilerien ja vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena. Hakija pyysi, että lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 23 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan lausunnossa (5), että valmisteella ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Siltä osin kuin on kyse käyttäjien turvallisuudesta valmistetta käsiteltäessä elintarviketurvallisuusviranomainen ei voinut tehdä päätelmiä lisäaineen mahdollisesta ihoa ja silmiä ärsyttävästä tai ihoa herkistävästä vaikutuksesta, koska sillä ei ole tietoja lopullisista formulaatioista. Se kuitenkin katsoi, että lisäaine on hengitysteitä herkistävä tehoaineen proteinaasiluonteen vuoksi. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että lisäaine on tehokas broilerien ja vieroitettujen porsaiden eläintuotantoon vaikuttavana lisäaineena suositellulla vähimmäismäärällä 10 FBG rehukiloa kohti. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, jolla rehun lisäaineet määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 23 päivänä marraskuuta 2022 antamassaan lausunnossa (5), että valmisteella ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, kuluttajien turvallisuuteen eikä ympäristöön. Siltä osin kuin on kyse käyttäjien turvallisuudesta valmistetta käsiteltäessä elintarviketurvallisuusviranomainen ei voinut tehdä päätelmiä lisäaineen mahdollisesta ihoa ja silmiä ärsyttävästä tai ihoa herkistävästä vaikutuksesta, koska sillä ei ole tietoja lopullisista formulaatioista. Se kuitenkin katsoi, että lisäaine on hengitysteitä herkistävä tehoaineen proteinaasiluonteen vuoksi. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että lisäaine on tehokas broilerien ja vieroitettujen porsaiden eläintuotantoon vaikuttavana lisäaineena suositellulla vähimmäismäärällä 10 FBG rehukiloa kohti. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, jolla rehun lisäaineet määritetään rehusta.

| (5) | Lisäaineen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Se vuoksi kyseisen lisäaineen käyttö olisi hyväksyttävä. Komissio katsoo, että ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta. |
| --- | --- |

(5)

Lisäaineen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Se vuoksi kyseisen lisäaineen käyttö olisi hyväksyttävä. Komissio katsoo, että ihmisten terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä erityisesti lisäaineen käyttäjien osalta.

| (6) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä asianomaisen valmisteen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(6)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä asianomaisen valmisteen hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

| (7) | Koska Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävä valmiste hyväksytään rehun lisäaineena, olisi asetusta (EY) N:o 1811/2005 muutettava ja asetus (EY) N:o 1259/2004 kumottava. |
| --- | --- |

(7)

Koska Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia sisältävä valmiste hyväksytään rehun lisäaineena, olisi asetusta (EY) N:o 1811/2005 muutettava ja asetus (EY) N:o 1259/2004 kumottava.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksyntä

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten rehussa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1811/2005 muuttaminen

Kumotaan asetuksen (EY) N:o 1811/2005 1 artikla ja liite I.

3 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1259/2004 kumoaminen

Kumotaan asetus (EY) N:o 1259/2004.

4 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Sallitaan liitteessä täsmennetyn valmisteen ja sitä sisältävien esiseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 20 päivää tammikuuta 2024 ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

2.   Sallitaan liitteessä täsmennettyä valmistetta sisältävien rehuseosten ja rehuaineiden, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 20 päivää heinäkuuta 2024 ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Neuvoston direktiivi 70/524/ETY, annettu 23 päivänä marraskuuta 1970, rehujen lisäaineista (EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1259/2004, annettu 8 päivänä heinäkuuta 2004, tiettyjen jo hyväksyttyjen rehun lisäaineiden pysyvästä hyväksymisestä (EUVL L 239, 9.7.2004, s. 8).

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 1811/2005, annettu 4 päivänä marraskuuta 2005, tiettyjen rehun lisäaineiden väliaikaisesta ja pysyvästä hyväksymisestä ja tietyn jo hyväksytyn rehun lisäaineen uuden käyttötavan väliaikaisesta hyväksymisestä (EUVL L 291, 5.11.2005, s. 12).

4

(5)  EFSA Journal (2023); 21(1):7703.

5

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a1603 | DSM Nutritional Products Ltd., jota edustaa DSM Nutritional Products Sp. z.o.o. | Endo-1,3(4)-beetaglukanaasi (EC 3.2.1.6) | Lisäaineen koostumus



  Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia (EC 3.2.1.6) sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:
  päällystettynä: 50 FBG  (1)/g.
  nesteenä: 120 FBG/ml


  Tehoaineen kuvaus



  Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottama endo-1,3(4)-beetaglukanaasi


  Analyysimenetelmä

   (2)

  Endo-1,3(4)-beetaglukanaasin aktiivisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta: kolorimetrinen menetelmä, jolla mitataan dinitrosalisyylihapon (DNSA) tuottamaa värillistä yhdistettä ja joka perustuu beetaglukaanin entsymaattiseen hydrolyysiin (pH 5,0 ja lämpötila 50 °C).
  Endo-1,3(4)-beetaglukanaasin aktiivisuuden määrittäminen esiseoksista ja rehuseoksista: kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoiset värjätyt fragmentit ja joka perustuu ristisidotun ohran atsoglukaanin entsymaattiseen hydrolyysiin (pH 4,5 ja lämpötila 50 °C). | Broilerit
  Vieroitetut porsaat | – | 10 FBG | – | 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a1603

DSM Nutritional Products Ltd., jota edustaa DSM Nutritional Products Sp. z.o.o.

Endo-1,3(4)-beetaglukanaasi (EC 3.2.1.6)

Lisäaineen koostumus

Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beetaglukanaasia (EC 3.2.1.6) sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:

päällystettynä: 50 FBG  (1)/g.

nesteenä: 120 FBG/ml

Tehoaineen kuvaus

Aspergillus fijiensis CBS 589.94 -organismin tuottama endo-1,3(4)-beetaglukanaasi

Analyysimenetelmä

   (2)

Endo-1,3(4)-beetaglukanaasin aktiivisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta: kolorimetrinen menetelmä, jolla mitataan dinitrosalisyylihapon (DNSA) tuottamaa värillistä yhdistettä ja joka perustuu beetaglukaanin entsymaattiseen hydrolyysiin (pH 5,0 ja lämpötila 50 °C).

Endo-1,3(4)-beetaglukanaasin aktiivisuuden määrittäminen esiseoksista ja rehuseoksista: kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoiset värjätyt fragmentit ja joka perustuu ristisidotun ohran atsoglukaanin entsymaattiseen hydrolyysiin (pH 4,5 ja lämpötila 50 °C).

Broilerit

Vieroitetut porsaat

–

10 FBG

–

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä hengitys-, iho- ja silmäsuojaimia. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä hengitys-, iho- ja silmäsuojaimia.

20. heinäkuuta 2033

---

(1)  Yksi glukanaasiyksikkö (FBG) vastaa entsyymimäärää, joka vakio-olosuhteissa (pH 5,0 ja lämpötila 30 °C) vapauttaa glukoosia tai muita pelkistäviä hiilihydraatteja nopeudella 1 μmol glukoosia minuutissa.

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/111 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/111

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1334,

annettu 29 päivänä kesäkuuta 2023,

metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksynnän uusimisesta kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja asetuksen (EU) N:o 349/2010 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle ja uusimiselle.

| (2) | Metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatti -valmiste hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena komission asetuksella (EU) N:o 349/2010 (2). |
| --- | --- |

(2)

Metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatti -valmiste hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena komission asetuksella (EU) N:o 349/2010 (2).

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koskee metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksynnän uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet”. Hakemukseen sisältyi ehdotus muuttaa hyväksynnän edellytyksiä nykyisestä siten, että kivennäisöljy poistetaan lisäaineesta, jota on näin ollen pidettävä aineena eikä enää valmisteena. Lisäksi lisäaineen sisältämän kuparin vähimmäispitoisuutta on hieman muutettu. Hakemuksen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koskee metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksynnän uusimista kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet”. Hakemukseen sisältyi ehdotus muuttaa hyväksynnän edellytyksiä nykyisestä siten, että kivennäisöljy poistetaan lisäaineesta, jota on näin ollen pidettävä aineena eikä enää valmisteena. Lisäksi lisäaineen sisältämän kuparin vähimmäispitoisuutta on hieman muutettu. Hakemuksen mukana toimitettiin kyseisen asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 5 päivänä toukokuuta 2021 antamassaan lausunnossa (3), että hakija on toimittanut näyttöä siitä, että lisäaine on uudessa koostumuksessaan edelleen turvallinen kaikille eläinlajeille, kuluttajille ja ympäristölle tällä hetkellä hyväksyttyjen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä. Se totesi myös, että lisäainetta pidetään ihoa ja silmiä ärsyttävänä ja ihoa herkistävänä, kun taas hengitysteitä herkistävän vaikutuksen riskiä pidetään vähäisenä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että alkuperäisen hyväksynnän edellytyksiin ehdotetulla muutoksella ei ole vaikutusta lisäaineen tehoon. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityisiä markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevia vaatimuksia ei tarvita. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 5 päivänä toukokuuta 2021 antamassaan lausunnossa (3), että hakija on toimittanut näyttöä siitä, että lisäaine on uudessa koostumuksessaan edelleen turvallinen kaikille eläinlajeille, kuluttajille ja ympäristölle tällä hetkellä hyväksyttyjen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä. Se totesi myös, että lisäainetta pidetään ihoa ja silmiä ärsyttävänä ja ihoa herkistävänä, kun taas hengitysteitä herkistävän vaikutuksen riskiä pidetään vähäisenä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että alkuperäisen hyväksynnän edellytyksiin ehdotetulla muutoksella ei ole vaikutusta lisäaineen tehoon. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityisiä markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevia vaatimuksia ei tarvita.

| (5) | Asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustettu vertailulaboratorio katsoi komission asetuksen (EY) N:o 378/2005 (4) 5 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti, että aiemmassa arvioinnissa tehdyt päätelmät ja annetut suositukset ovat päteviä ja niitä voidaan soveltaa tähän hakemukseen. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustettu vertailulaboratorio katsoi komission asetuksen (EY) N:o 378/2005 (4) 5 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti, että aiemmassa arvioinnissa tehdyt päätelmät ja annetut suositukset ovat päteviä ja niitä voidaan soveltaa tähän hakemukseen.

| (6) | Metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen hyväksyntä olisi uusittava. Lisäksi komissio katsoo, että lisäaineen käyttäjien terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(6)

Metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen hyväksyntä olisi uusittava. Lisäksi komissio katsoo, että lisäaineen käyttäjien terveydelle aiheutuvien haittavaikutusten ehkäisemiseksi olisi toteutettava asianmukaisia suojatoimenpiteitä.

| (7) | Koska metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan, asetus (EU) N:o 349/2010 olisi kumottava. |
| --- | --- |

(7)

Koska metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksyntä rehun lisäaineena uusitaan, asetus (EU) N:o 349/2010 olisi kumottava.

| (8) | Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua noudattamaan hyväksynnän uusimisesta aiheutuvia uusia vaatimuksia, joissa on kyse lisäaineen koostumuksesta ja siitä, että lisäaine katsotaan nyt aineeksi, ja tästä johtuvasta lisäaineen tunnistenumeron muutoksesta. |
| --- | --- |

(8)

Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksynnän edellytyksiin tehtävien muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua noudattamaan hyväksynnän uusimisesta aiheutuvia uusia vaatimuksia, joissa on kyse lisäaineen koostumuksesta ja siitä, että lisäaine katsotaan nyt aineeksi, ja tästä johtuvasta lisäaineen tunnistenumeron muutoksesta.

| (9) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksynnän uusiminen

Uusitaan lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet” kuuluvan, liitteessä tarkoitetun aineen hyväksyntä kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Kumoaminen

Kumotaan asetus (EU) N:o 349/2010.

3 artikla

Siirtymätoimenpiteet

1.   Sallitaan liitteessä täsmennetyn lisäaineen ja sitä sisältävien esiseosten, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 20 päivää tammikuuta 2024 ennen 20 päivää heinäkuuta 2023 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.

2.   Sallitaan liitteessä eriteltyjä aineita sisältävien rehuseosten ja rehuaineiden, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 20 päivää heinäkuuta 2024 niiden sääntöjen mukaisesti, jotka ovat olleet voimassa ennen 20 päivää heinäkuuta 2023, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos kyseiset rehuseokset ja rehuaineet on tarkoitettu elintarviketuotantoeläimille.

3.   Sallitaan liitteessä eriteltyjä aineita sisältävien rehuseosten ja rehuaineiden, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnöillä ennen 20 päivää heinäkuuta 2025 niiden sääntöjen mukaisesti, jotka ovat olleet voimassa ennen 20 päivää heinäkuuta 2023, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat, jos kyseiset rehuseokset ja rehuaineet on tarkoitettu muille kuin elintarviketuotantoeläimille.

4 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 349/2010, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2010, metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (EUVL L 104, 24.4.2010, s. 31).

2

(3)  EFSA Journal 2021;19(5):6618.

3

(4)  Komission asetus (EY) N:o 378/2005, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rehujen lisäaineita koskeviin hakemuksiin liittyvien yhteisön vertailulaboratorion tehtävien ja velvollisuuksien osalta (EUVL L 59, 5.3.2005, s. 8).

4

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuaineen (Cu) pitoisuus mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: hivenaineyhdisteet |
| 3b410i | Metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatti | Lisäaineen koostumus

  Metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatti, joka sisältää vähintään 16 % kuparia ja vähintään 78 % (2-hydroksi-4-metyylitio)butaanihappoa
  Nikkelin enimmäispitoisuus: 20 ppm.
  Kiinteä muoto | Kaikki eläinlajit | - | - | Naudat:






  — | Naudat, jotka eivät ole alkaneet märehtiä: 15 (yhteensä) |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Alkuaineen (Cu) pitoisuus mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: hivenaineyhdisteet

3b410i

Metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatti

Lisäaineen koostumus

Metioniinin hydroksianalogin kuparikelaatti, joka sisältää vähintään 16 % kuparia ja vähintään 78 % (2-hydroksi-4-metyylitio)butaanihappoa

Nikkelin enimmäispitoisuus: 20 ppm.

Kiinteä muoto

Kaikki eläinlajit

-

-

Naudat:

—

Naudat, jotka eivät ole alkaneet märehtiä: 15 (yhteensä)

| — | Muut naudat: 30 (yhteensä) |
| --- | --- |

—

Muut naudat: 30 (yhteensä)

Lampaat: 15 (yhteensä)

Vuohet: 35 (yhteensä)

Porsaat:

| — | vieroittamattomat sekä vieroitetut enintään 4 viikon ajan vieroituksen jälkeen: 150 (yhteensä) |
| --- | --- |

—

vieroittamattomat sekä vieroitetut enintään 4 viikon ajan vieroituksen jälkeen: 150 (yhteensä)

| — | 5:dennestä 8:een viikkoon vieroituksen jälkeen: 100 (yhteensä) |
| --- | --- |

—

5:dennestä 8:een viikkoon vieroituksen jälkeen: 100 (yhteensä)

Äyriäiset: 50 (yhteensä)

Muut eläimet: 25 (yhteensä).

| 1. | Lisäaine on sekoitettava rehuun esiseoksena. |
| --- | --- |

1.

Lisäaine on sekoitettava rehuun esiseoksena.

| 2. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä henkilönsuojaimia eli iho-, silmä- ja hengityssuojia. |
| --- | --- |

2.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä henkilönsuojaimia eli iho-, silmä- ja hengityssuojia.

| 3. | Pakkausmerkinnöissä on oltava seuraavat tiedot:






  — | Lampaan rehun osalta, jos rehun kuparipitoisuus on yli 10 mg/kg: ”Tämän rehun kuparimäärä saattaa tietyillä lammasroduilla aiheuttaa myrkytyksen.” |
| --- | --- | --- |

3.

Pakkausmerkinnöissä on oltava seuraavat tiedot:

—

Lampaan rehun osalta, jos rehun kuparipitoisuus on yli 10 mg/kg: ”Tämän rehun kuparimäärä saattaa tietyillä lammasroduilla aiheuttaa myrkytyksen.”

| — | Märehtimään alkaneiden nautojen rehun osalta, jos rehun kuparipitoisuus on alle 20 mg/kg: ”Tämän rehun kuparimäärä saattaa aiheuttaa kuparin puutosta karjalla, joka laiduntaa runsaasti molybdeeniä tai rikkiä sisältävillä niityillä.” |
| --- | --- |

—

Märehtimään alkaneiden nautojen rehun osalta, jos rehun kuparipitoisuus on alle 20 mg/kg: ”Tämän rehun kuparimäärä saattaa aiheuttaa kuparin puutosta karjalla, joka laiduntaa runsaasti molybdeeniä tai rikkiä sisältävillä niityillä.”

20. heinäkuuta 2033

Tehoaineiden kuvaus

Kemiallinen kaava: kuparibis(-2-hydroksi-4-metyylitio)butanoaatti:

Cu(CH3S(CH2)2-CH(OH)-COO)2

CAS-numero 292140-30-8

Analyysimenetelmät
   (1)

Metioniinin hydroksianalogin pitoisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta: titrimetria, potentiometrinen titraus hapetus-pelkistysreaktion jälkeen.

Kuparin kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria, ICP-AES (EN 15510 tai EN 15621), tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria, ICP-AES (EN 15510 tai EN 15621), tai

| — | atomiabsorptiospektrometria, AAS (ISO 6869). |
| --- | --- |

—

atomiabsorptiospektrometria, AAS (ISO 6869).

Kuparin kokonaismäärän määrittäminen esiseoksista:

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria, ICP-AES (EN 15510 tai EN 15621), tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria, ICP-AES (EN 15510 tai EN 15621), tai

| — | atomiabsorptiospektrometria, AAS (ISO 6869), tai |
| --- | --- |

—

atomiabsorptiospektrometria, AAS (ISO 6869), tai

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva massaspektrometria, ICP-MS (EN 17053). |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva massaspektrometria, ICP-MS (EN 17053).

Kuparin kokonaismäärän määrittäminen rehuseoksen lisäaineesta:

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria, ICP-AES (EN 15510 tai EN 15621), tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria, ICP-AES (EN 15510 tai EN 15621), tai

| — | atomiabsorptiospektrometria, AAS (komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite IV, C osa) tai ISO 6869), tai |
| --- | --- |

—

atomiabsorptiospektrometria, AAS (komission asetus (EY) N:o 152/2009 (liite IV, C osa) tai ISO 6869), tai

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva massaspektrometria, ICP-MS (EN 17053). |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva massaspektrometria, ICP-MS (EN 17053).

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

PÄÄTÖKSET

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/116 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/116

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/1335,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023,

Euroopan syyttäjänviraston Euroopan syyttäjien nimittämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12 päivänä lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (1) ja erityisesti sen 16 artiklan,

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa annetun asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista valintalautakunnan toimintaa koskevista säännöistä 13 päivänä heinäkuuta 2018 annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1696 (2),

ottaa huomioon asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valintalautakunnan jäsenten nimittämisestä 17 päivänä tammikuuta 2023 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2023/133 (3),

ottaa huomioon valintalautakunnan laatimat perustellut lausunnot ja sen määrittelemän ehdokkaiden paremmuusjärjestyksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EPPO perustettiin asetuksella (EU) 2017/1939. |
| --- | --- |

(1)

EPPO perustettiin asetuksella (EU) 2017/1939.

| (2) | Euroopan syyttäjien tehtävänä on valvoa tutkintaa ja syytetoimia asetuksen (EU) 2017/1939 12 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan syyttäjien tehtävänä on valvoa tutkintaa ja syytetoimia asetuksen (EU) 2017/1939 12 artiklan mukaisesti.

| (3) | Neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/1117 (4) nimitettiin kahdeksan henkilöä Euroopan syyttäjiksi kolmen vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia, ja kyseisten Euroopan syyttäjien toimikausi päättyy 28 päivänä heinäkuuta 2023. Jotta varmistetaan, että EPPOn kollegio, jossa on Euroopan pääsyyttäjä ja yksi Euroopan syyttäjä kustakin osallistuvasta jäsenvaltiosta, voi jatkaa toimintaansa, neuvoston on tarpeen nimittää vapautuviin paikkoihin kahdeksan Euroopan syyttäjää 29 päivästä heinäkuuta 2023 alkaen. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/1117 (4) nimitettiin kahdeksan henkilöä Euroopan syyttäjiksi kolmen vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia, ja kyseisten Euroopan syyttäjien toimikausi päättyy 28 päivänä heinäkuuta 2023. Jotta varmistetaan, että EPPOn kollegio, jossa on Euroopan pääsyyttäjä ja yksi Euroopan syyttäjä kustakin osallistuvasta jäsenvaltiosta, voi jatkaa toimintaansa, neuvoston on tarpeen nimittää vapautuviin paikkoihin kahdeksan Euroopan syyttäjää 29 päivästä heinäkuuta 2023 alkaen.

| (4) | Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2018/1696 vahvistetaan asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut valintalautakunnan toimintaa koskevat säännöt, jäljempänä ’valintalautakunnan toimintaa koskevat säännöt’. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2018/1696 vahvistetaan asetuksen (EU) 2017/1939 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut valintalautakunnan toimintaa koskevat säännöt, jäljempänä ’valintalautakunnan toimintaa koskevat säännöt’.

| (5) | Asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti kukin osallistuva jäsenvaltio nimeää kolme ehdokasta Euroopan syyttäjän tehtävään sellaisten ehdokkaiden joukosta, jotka ovat asianomaisen jäsenvaltion syyttäjälaitoksen tai oikeuslaitoksen aktiivisia jäseniä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja joilla on korkeaan syyttäjän tai tuomarin virkaan nimittämiseksi omassa jäsenvaltiossaan vaadittava pätevyys ja asiaankuuluvaa käytännön kokemusta kansallisista oikeusjärjestelmistä, talousrikostutkinnasta ja kansainvälisestä oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti kukin osallistuva jäsenvaltio nimeää kolme ehdokasta Euroopan syyttäjän tehtävään sellaisten ehdokkaiden joukosta, jotka ovat asianomaisen jäsenvaltion syyttäjälaitoksen tai oikeuslaitoksen aktiivisia jäseniä, joiden riippumattomuus on kiistaton ja joilla on korkeaan syyttäjän tai tuomarin virkaan nimittämiseksi omassa jäsenvaltiossaan vaadittava pätevyys ja asiaankuuluvaa käytännön kokemusta kansallisista oikeusjärjestelmistä, talousrikostutkinnasta ja kansainvälisestä oikeudellisesta yhteistyöstä rikosasioissa.

| (6) | Kreikka, Italia, Kypros, Liettua ja Itävalta ovat nimenneet ehdokkaat tehtäviin, jotka vapautuvat 29 päivänä heinäkuuta 2023. |
| --- | --- |

(6)

Kreikka, Italia, Kypros, Liettua ja Itävalta ovat nimenneet ehdokkaat tehtäviin, jotka vapautuvat 29 päivänä heinäkuuta 2023.

| (7) | Valintalautakunta laati kustakin kyseisten jäsenvaltioiden nimeämästä, asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttäneestä ehdokkaasta perustellut lausunnot ja asetti heidät paremmuusjärjestykseen sekä esitti nämä neuvostolle, joka vastaanotti ne 2 päivänä toukokuuta 2023. |
| --- | --- |

(7)

Valintalautakunta laati kustakin kyseisten jäsenvaltioiden nimeämästä, asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttäneestä ehdokkaasta perustellut lausunnot ja asetti heidät paremmuusjärjestykseen sekä esitti nämä neuvostolle, joka vastaanotti ne 2 päivänä toukokuuta 2023.

| (8) | Valintalautakunnan toimintaa koskevien sääntöjen VII.2 säännön neljännen kohdan mukaisesti valintalautakunta on asettanut ehdokkaat paremmuusjärjestykseen heidän pätevyytensä ja kokemuksensa perusteella. Järjestys osoittaa valintalautakunnan määrittelemän paremmuusjärjestyksen, eikä se sido neuvostoa. |
| --- | --- |

(8)

Valintalautakunnan toimintaa koskevien sääntöjen VII.2 säännön neljännen kohdan mukaisesti valintalautakunta on asettanut ehdokkaat paremmuusjärjestykseen heidän pätevyytensä ja kokemuksensa perusteella. Järjestys osoittaa valintalautakunnan määrittelemän paremmuusjärjestyksen, eikä se sido neuvostoa.

| (9) | Asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 2 kohdan mukaan neuvosto valitsee ja nimittää yhden ehdokkaista kyseessä olevan osallistuvan jäsenvaltion Euroopan syyttäjäksi saatuaan valintalautakunnalta perustellut lausunnot. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 2 kohdan mukaan neuvosto valitsee ja nimittää yhden ehdokkaista kyseessä olevan osallistuvan jäsenvaltion Euroopan syyttäjäksi saatuaan valintalautakunnalta perustellut lausunnot.

| (10) | Asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto valitsee ja nimittää yksinkertaisella enemmistöllä Euroopan syyttäjät kuuden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia. |
| --- | --- |

(10)

Asetuksen (EU) 2017/1939 16 artiklan 3 kohdan mukaan neuvosto valitsee ja nimittää yksinkertaisella enemmistöllä Euroopan syyttäjät kuuden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia.

| (11) | Neuvosto arvioi ehdokkaiden ansioita ottaen huomioon valintalautakunnan esittämät perustellut lausunnot. |
| --- | --- |

(11)

Neuvosto arvioi ehdokkaiden ansioita ottaen huomioon valintalautakunnan esittämät perustellut lausunnot.

| (12) | Kyproksen nimeämiä ehdokkaita koskevan perustellun lausunnon osalta valintalautakunnan esille tuomat perustelut vahvistavat riittävästi, että kyseisessä jäsenvaltiossa vallitsevat poikkeukselliset olosuhteet huomioon ottaen kyseisen jäsenvaltion on objektiivisesti mahdotonta löytää uusia kelpoisuusehdot täyttäviä ehdokkaita kohtuullisessa ajassa huolimatta siitä, että kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut kaikki tarvittavat toimenpiteet tätä varten. Näin ollen valintalautakunnan toimintaa koskevien sääntöjen VII.2 säännön kolmannessa kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Edellä mainittujen poikkeuksellisten olosuhteiden valossa neuvosto katsoi, että Kyproksen nimeämiä ehdokkaita koskeva perusteltu lausunto tarjosi sille riittävästi valinnanvaraa sopivien ehdokkaiden osalta ja koska uudella viivästyksellä Euroopan syyttäjien nimittämisessä olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia Euroopan unionin oikeuden tehokkuuteen, neuvosto päätti edetä tältä pohjalta. |
| --- | --- |

(12)

Kyproksen nimeämiä ehdokkaita koskevan perustellun lausunnon osalta valintalautakunnan esille tuomat perustelut vahvistavat riittävästi, että kyseisessä jäsenvaltiossa vallitsevat poikkeukselliset olosuhteet huomioon ottaen kyseisen jäsenvaltion on objektiivisesti mahdotonta löytää uusia kelpoisuusehdot täyttäviä ehdokkaita kohtuullisessa ajassa huolimatta siitä, että kyseinen jäsenvaltio on toteuttanut kaikki tarvittavat toimenpiteet tätä varten. Näin ollen valintalautakunnan toimintaa koskevien sääntöjen VII.2 säännön kolmannessa kohdassa vahvistetut edellytykset täyttyvät. Edellä mainittujen poikkeuksellisten olosuhteiden valossa neuvosto katsoi, että Kyproksen nimeämiä ehdokkaita koskeva perusteltu lausunto tarjosi sille riittävästi valinnanvaraa sopivien ehdokkaiden osalta ja koska uudella viivästyksellä Euroopan syyttäjien nimittämisessä olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia Euroopan unionin oikeuden tehokkuuteen, neuvosto päätti edetä tältä pohjalta.

| (13) | Ehdokkaiden ansioista tehdyn arvioinnin perusteella neuvosto noudatti valintalautakunnan määrittelemää ei-sitovaa paremmuusjärjestystä Kreikan, Kyproksen, Liettuan ja Itävallan nimeämien ehdokkaiden osalta. |
| --- | --- |

(13)

Ehdokkaiden ansioista tehdyn arvioinnin perusteella neuvosto noudatti valintalautakunnan määrittelemää ei-sitovaa paremmuusjärjestystä Kreikan, Kyproksen, Liettuan ja Itävallan nimeämien ehdokkaiden osalta.

| (14) | Italian nimeämien ehdokkaiden osalta ja kyseisten ehdokkaiden ansioista tehdyn sellaisen arvioinnin perusteella, joka suoritettiin asiaankuuluvissa neuvoston valmisteluelimissä, ja ottaen huomioon valintalautakunnan laatiman perustellun lausunnon, täydentävät tiedot ja Italian toimittamat asiaankuuluvat asiakirjat neuvosto ei noudattanut valintalautakunnan määrittelemää ei-sitovaa paremmuusjärjestystä, |
| --- | --- |

(14)

Italian nimeämien ehdokkaiden osalta ja kyseisten ehdokkaiden ansioista tehdyn sellaisen arvioinnin perusteella, joka suoritettiin asiaankuuluvissa neuvoston valmisteluelimissä, ja ottaen huomioon valintalautakunnan laatiman perustellun lausunnon, täydentävät tiedot ja Italian toimittamat asiaankuuluvat asiakirjat neuvosto ei noudattanut valintalautakunnan määrittelemää ei-sitovaa paremmuusjärjestystä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään seuraavat henkilöt EPPOn Euroopan syyttäjiksi kuuden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia ja joka alkaa 29 päivänä heinäkuuta 2023:

| | Nikolaos PASCHALIS (5), |
| --- | --- |

Nikolaos PASCHALIS (5),

| | Andrea VENEGONI (6), |
| --- | --- |

Andrea VENEGONI (6),

| | Anne PANTAZI LAMPROU (7), |
| --- | --- |

Anne PANTAZI LAMPROU (7),

| | Gedgaudas NORKŪNAS (8), |
| --- | --- |

Gedgaudas NORKŪNAS (8),

| | Ursula SCHMUDERMAYER (9). |
| --- | --- |

Ursula SCHMUDERMAYER (9).

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Luxemburgissa 27 päivänä kesäkuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  
  EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 282, 12.11.2018, s. 8.

2

(3)  
  EUVL L 17, 19.1.2023, s. 90.

3

(4)  Neuvoston täytäntöönpanopäätös (EU) 2020/1117, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2020, Euroopan syyttäjänviraston Euroopan syyttäjien nimittämisestä (EUVL L 244, 29.7.2020, s. 18).

4

(5)  Kreikan nimeämä.

5

(6)  Italian nimeämä.

6

(7)  Kyproksen nimeämä.

7

(8)  Liettuan nimeämä.

8

(9)  Itävallan nimeämä.

9

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/119 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/119

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/1336,

annettu 16 päivänä kesäkuuta 2023,

korjaavista toimenpiteistä, jotka Belgian ja Luxemburgin on toteutettava kolmatta viiteajanjaksoa koskevien tiettyjen suorituskykytavoitteiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 3852)

(Ainoastaan hollannin- ja ranskankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (1) (puiteasetus) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan kolmannen alakohdan,

ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä 11 päivänä helmikuuta 2019 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 (2) ja erityisesti sen 15 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

YLEISET NÄKÖKOHDAT

YLEISET NÄKÖKOHDAT

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on laadittava joko kansallisella tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava yhdenmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 10 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on laadittava joko kansallisella tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla sitovat suorituskykytavoitteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän kullekin viiteajanjaksolle. Näiden suorituskykytavoitteiden on oltava yhdenmukaisia komission kyseiselle viiteajanjaksolle hyväksymien unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

| (2) | Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjonnalle aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (3) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2019/317. Näillä perusteilla komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 (4) vahvistettiin tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemian lennonvarmistuspalvelujen tarjonnalle aiheuttamien vaikutusten huomioon ottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/1627 (3) vahvistettiin kolmannelle viiteajanjaksolle toimenpiteitä, jotka poikkeavat täytäntöönpanoasetuksesta (EU) 2019/317. Näillä perusteilla komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/891 (4) vahvistettiin tarkistetut unionin laajuiset suorituskykytavoitteet kolmannelle viiteajanjaksolle.

3

4

| (3) | Belgia, Saksa, Ranska, Luxemburg ja Alankomaat hyväksyivät yhdessä Keski-Euroopan toiminnallisen ilmatilan lohkon, jäljempänä ’FABEC-lohko’, tasolla kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelman luonnoksen, jäljempänä ’suorituskykysuunnitelman luonnos’, joka toimitettiin komissiolle lokakuussa 2021. Arvioinnin jälkeen komissio totesi täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/728 (5), että kyseiseen suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvät Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhykettä, jäljempänä ’Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhyke’, koskevat kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet eivät olleet yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, ja antoi suosituksia kyseisten paikallisten suorituskykytavoitteiden tarkistamiseksi. Myös Sveitsi kuuluu FABEC-lohkoon ja oli sisällytetty FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen. Koska Sveitsi on kolmas maa ja siihen sovelletaan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää ja maksujärjestelmää EU:n ja Sveitsin välisen lentoliikennesopimuksen nojalla, sille ilmoitettiin erikseen FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien Belgian ja Luxemburgin paikallisten kustannustehokkuutta koskevien tavoitteiden yhteensopimattomuudesta 13 päivänä huhtikuuta 2022 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/780 (6). |
| --- | --- |

(3)

Belgia, Saksa, Ranska, Luxemburg ja Alankomaat hyväksyivät yhdessä Keski-Euroopan toiminnallisen ilmatilan lohkon, jäljempänä ’FABEC-lohko’, tasolla kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelman luonnoksen, jäljempänä ’suorituskykysuunnitelman luonnos’, joka toimitettiin komissiolle lokakuussa 2021. Arvioinnin jälkeen komissio totesi täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/728 (5), että kyseiseen suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvät Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhykettä, jäljempänä ’Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhyke’, koskevat kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet eivät olleet yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, ja antoi suosituksia kyseisten paikallisten suorituskykytavoitteiden tarkistamiseksi. Myös Sveitsi kuuluu FABEC-lohkoon ja oli sisällytetty FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen. Koska Sveitsi on kolmas maa ja siihen sovelletaan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää ja maksujärjestelmää EU:n ja Sveitsin välisen lentoliikennesopimuksen nojalla, sille ilmoitettiin erikseen FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien Belgian ja Luxemburgin paikallisten kustannustehokkuutta koskevien tavoitteiden yhteensopimattomuudesta 13 päivänä huhtikuuta 2022 annetulla komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2022/780 (6).

5

6

| (4) | Belgia, Saksa, Ranska, Luxemburg ja Alankomaat toimittivat komissiolle 13 päivänä heinäkuuta 2022 FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksen kolmannelle viiteajanjaksolle, jäljempänä ’tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos’. |
| --- | --- |

(4)

Belgia, Saksa, Ranska, Luxemburg ja Alankomaat toimittivat komissiolle 13 päivänä heinäkuuta 2022 FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksen kolmannelle viiteajanjaksolle, jäljempänä ’tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos’.

| (5) | Komissio käynnisti 24 päivänä lokakuuta 2022 päätöksellään (EU) 2022/2255 (7) täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yksityiskohtaisen tarkastelun, joka koski tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviä tarkistettuja kustannustehokkuutta koskevia suorituskykytavoitteita, joita ehdotetaan Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle. |
| --- | --- |

(5)

Komissio käynnisti 24 päivänä lokakuuta 2022 päätöksellään (EU) 2022/2255 (7) täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yksityiskohtaisen tarkastelun, joka koski tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviä tarkistettuja kustannustehokkuutta koskevia suorituskykytavoitteita, joita ehdotetaan Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle.

7

| (6) | Ranska ilmoitti komissiolle 28 päivänä lokakuuta 2022, Saksa 3 päivänä marraskuuta 2022 ja Alankomaat 4 päivänä marraskuuta 2022 vetäytyneensä FABEC-lohkon tasolla yhteisesti laaditusta tarkistetusta suorituskykysuunnitelman luonnoksesta. Samanaikaisesti kyseiset jäsenvaltiot toimittivat komissiolle kansalliset tarkistetut suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle. |
| --- | --- |

(6)

Ranska ilmoitti komissiolle 28 päivänä lokakuuta 2022, Saksa 3 päivänä marraskuuta 2022 ja Alankomaat 4 päivänä marraskuuta 2022 vetäytyneensä FABEC-lohkon tasolla yhteisesti laaditusta tarkistetusta suorituskykysuunnitelman luonnoksesta. Samanaikaisesti kyseiset jäsenvaltiot toimittivat komissiolle kansalliset tarkistetut suorituskykysuunnitelmien luonnokset kolmannelle viiteajanjaksolle.

| (7) | Uuden arvioinnin jälkeen komissio totesi, että nämä tarkistetut kansalliset suorituskykytavoitteet olivat yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, ja ilmoitti asiasta Ranskalle komission päätöksellä (EU) 2023/176 (8), Saksalle komission päätöksellä (EU) 2023/177 (9) ja Alankomaille komission päätöksellä (EU) 2023/179 (10). Myös Sveitsi ilmoitti komissiolle vetäytyvänsä tarkistetusta suorituskykysuunnitelman luonnoksesta ja toimitti samalla kansallisen tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen 4 päivänä marraskuuta 2022. Komissio totesi, että Sveitsin kansalliseen tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat yhteensopivat unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, ja ilmoitti siitä Sveitsille 14 päivänä joulukuuta 2022 annetulla komission päätöksellä (EU) 2022/178. |
| --- | --- |

(7)

Uuden arvioinnin jälkeen komissio totesi, että nämä tarkistetut kansalliset suorituskykytavoitteet olivat yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, ja ilmoitti asiasta Ranskalle komission päätöksellä (EU) 2023/176 (8), Saksalle komission päätöksellä (EU) 2023/177 (9) ja Alankomaille komission päätöksellä (EU) 2023/179 (10). Myös Sveitsi ilmoitti komissiolle vetäytyvänsä tarkistetusta suorituskykysuunnitelman luonnoksesta ja toimitti samalla kansallisen tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen 4 päivänä marraskuuta 2022. Komissio totesi, että Sveitsin kansalliseen tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvät suorituskykytavoitteet ovat yhteensopivat unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa, ja ilmoitti siitä Sveitsille 14 päivänä joulukuuta 2022 annetulla komission päätöksellä (EU) 2022/178.

8

9

10

| (8) | Belgia ja Luxemburg eivät ole toimittaneet erillisiä kansallisia suorituskykysuunnitelmia. Näin ollen aiemmin toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla laadittu tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos muodostaa edelleen perustan Belgian ja Luxemburgin suorituskykytavoitteiden arvioinnille, jollei komission päätöksellä (EU) 2022/2255 aloitetusta yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu. |
| --- | --- |

(8)

Belgia ja Luxemburg eivät ole toimittaneet erillisiä kansallisia suorituskykysuunnitelmia. Näin ollen aiemmin toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla laadittu tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos muodostaa edelleen perustan Belgian ja Luxemburgin suorituskykytavoitteiden arvioinnille, jollei komission päätöksellä (EU) 2022/2255 aloitetusta yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu.

| (9) | Sen vuoksi tämä päätös tulisi osoittaa ainoastaan Belgialle ja Luxemburgille, koska Ranska, Saksa ja Alankomaat ovat vetäytyneet FABEC-lohkon toimittamasta tarkistetusta suorituskykysuunnitelman luonnoksesta ja toimittaneet erilliset kansalliset suorituskykysuunnitelmansa. Näiden suunnitelmien todettiin olevan yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa (ks. johdanto-osan 7 kappaleessa tarkoitetut komission päätökset). |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi tämä päätös tulisi osoittaa ainoastaan Belgialle ja Luxemburgille, koska Ranska, Saksa ja Alankomaat ovat vetäytyneet FABEC-lohkon toimittamasta tarkistetusta suorituskykysuunnitelman luonnoksesta ja toimittaneet erilliset kansalliset suorituskykysuunnitelmansa. Näiden suunnitelmien todettiin olevan yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa (ks. johdanto-osan 7 kappaleessa tarkoitetut komission päätökset).

| (10) | Komission yksiköt lähettivät 27 päivänä lokakuuta 2022 Belgialle ensimmäisen tietopyynnön, joka koski yksityiskohtaisen tarkastelun piiriin kuuluvia seikkoja. Komission yksiköiden Belgialle 27 päivänä lokakuuta 2022 lähettämä kirje lähetettiin samanaikaisesti myös Luxemburgille tiedoksi. Vastauksena tähän tietopyyntöön Belgian viranomaiset toimittivat komission yksiköille 6 ja 9 päivänä marraskuuta 2022 lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilta saadut tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Komission yksiköt lähettivät 27 päivänä lokakuuta 2022 Belgialle ensimmäisen tietopyynnön, joka koski yksityiskohtaisen tarkastelun piiriin kuuluvia seikkoja. Komission yksiköiden Belgialle 27 päivänä lokakuuta 2022 lähettämä kirje lähetettiin samanaikaisesti myös Luxemburgille tiedoksi. Vastauksena tähän tietopyyntöön Belgian viranomaiset toimittivat komission yksiköille 6 ja 9 päivänä marraskuuta 2022 lennonvarmistuspalvelujen tarjoajilta saadut tiedot.

| (11) | Komission yksiköt ja Belgian viranomaiset pitivät kokouksen 9 päivänä marraskuuta 2022 Brysselissä. |
| --- | --- |

(11)

Komission yksiköt ja Belgian viranomaiset pitivät kokouksen 9 päivänä marraskuuta 2022 Brysselissä.

| (12) | Komission yksiköt lähettivät 11 päivänä marraskuuta 2022 Belgialle toisen tietopyynnön ja saivat Belgian viranomaisilta lisäasiakirjoja 28 päivänä marraskuuta 2022. Komission yksiköiden Belgialle 11 päivänä marraskuuta 2022 lähettämä kirje lähetettiin samanaikaisesti myös Luxemburgille tiedoksi. |
| --- | --- |

(12)

Komission yksiköt lähettivät 11 päivänä marraskuuta 2022 Belgialle toisen tietopyynnön ja saivat Belgian viranomaisilta lisäasiakirjoja 28 päivänä marraskuuta 2022. Komission yksiköiden Belgialle 11 päivänä marraskuuta 2022 lähettämä kirje lähetettiin samanaikaisesti myös Luxemburgille tiedoksi.

| (13) | Komission yksiköt pyysivät Belgialta 29 päivänä marraskuuta 2022 lisätietoja. Belgian viranomaiset vastasivat pyyntöön 8 päivänä joulukuuta 2022 ja täydensivät 28 päivänä marraskuuta 2022 toimittamiaan tietoja. Komission yksiköiden Belgialle 29 päivänä marraskuuta 2022 lähettämä kirje lähetettiin samanaikaisesti myös Luxemburgille tiedoksi. |
| --- | --- |

(13)

Komission yksiköt pyysivät Belgialta 29 päivänä marraskuuta 2022 lisätietoja. Belgian viranomaiset vastasivat pyyntöön 8 päivänä joulukuuta 2022 ja täydensivät 28 päivänä marraskuuta 2022 toimittamiaan tietoja. Komission yksiköiden Belgialle 29 päivänä marraskuuta 2022 lähettämä kirje lähetettiin samanaikaisesti myös Luxemburgille tiedoksi.

| (14) | Komission yksiköt tapasivat Belgian viranomaiset 8 ja 15 päivänä joulukuuta 2022. |
| --- | --- |

(14)

Komission yksiköt tapasivat Belgian viranomaiset 8 ja 15 päivänä joulukuuta 2022.

| (15) | Komission yksiköt lähettivät 20 päivänä joulukuuta 2022 Belgialle viimeisen tietopyynnön. Belgian viranomaiset toimittivat lisätietoja vastauksena tähän pyyntöön 12 päivänä tammikuuta 2023. Komission yksiköiden Belgialle 20 päivänä joulukuuta 2022 lähettämä kirje lähetettiin samanaikaisesti myös Luxemburgille tiedoksi. |
| --- | --- |

(15)

Komission yksiköt lähettivät 20 päivänä joulukuuta 2022 Belgialle viimeisen tietopyynnön. Belgian viranomaiset toimittivat lisätietoja vastauksena tähän pyyntöön 12 päivänä tammikuuta 2023. Komission yksiköiden Belgialle 20 päivänä joulukuuta 2022 lähettämä kirje lähetettiin samanaikaisesti myös Luxemburgille tiedoksi.

| (16) | Komission yksiköt pyysivät 3 päivänä helmikuuta 2023 Luxemburgia toimittamaan kaikki asiaa koskevat täydentävät huomautukset tai kommentit aineistoon, jonka Belgia toimitti vastauksena johdanto-osan 10, 12, 13 ja 15 kappaleessa tarkoitettuihin tietopyyntöihin. Luxemburgin viranomaiset eivät toimittaneet tietoja vastauksena komission yksiköiden pyyntöön. |
| --- | --- |

(16)

Komission yksiköt pyysivät 3 päivänä helmikuuta 2023 Luxemburgia toimittamaan kaikki asiaa koskevat täydentävät huomautukset tai kommentit aineistoon, jonka Belgia toimitti vastauksena johdanto-osan 10, 12, 13 ja 15 kappaleessa tarkoitettuihin tietopyyntöihin. Luxemburgin viranomaiset eivät toimittaneet tietoja vastauksena komission yksiköiden pyyntöön.

| (17) | Komission yksiköt tapasivat Belgian ja Luxemburgin viranomaiset 2 päivänä maaliskuuta 2023. |
| --- | --- |

(17)

Komission yksiköt tapasivat Belgian ja Luxemburgin viranomaiset 2 päivänä maaliskuuta 2023.

TARKISTETTUJEN SUORITUSKYKYTAVOITTEIDEN ARVIOINTI YKSITYISKOHTAISEN TARKASTELUN AIKANA

TARKISTETTUJEN SUORITUSKYKYTAVOITTEIDEN ARVIOINTI YKSITYISKOHTAISEN TARKASTELUN AIKANA

Yksityiskohtaisen tarkastelun laajuus

Yksityiskohtaisen tarkastelun laajuus

| (18) | Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, toimitti komissiolle kertomukset tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen arvioinnista ja Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle ehdotettujen tarkistettujen kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden yksityiskohtaisesta tarkastelusta. |
| --- | --- |

(18)

Suorituskyvyn tarkastuselin, joka avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, toimitti komissiolle kertomukset tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen arvioinnista ja Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle ehdotettujen tarkistettujen kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden yksityiskohtaisesta tarkastelusta.

| (19) | Komissio toteaa, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa asetetut turvallisuutta, kapasiteettia ja ympäristöä koskevat suorituskykytavoitteet pysyivät muuttumattomina. Komissio ei esittänyt kyseisiä suorituskykytavoitteita koskevia havaintoja täytäntöönpanopäätöksessään (EU) 2022/758 eikä päätöksessään (EU) 2022/2255. Sen vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä muita huomioita turvallisuutta, kapasiteettia ja ympäristöä koskevien suorituskykytavoitteiden arvioinnista. |
| --- | --- |

(19)

Komissio toteaa, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa asetetut turvallisuutta, kapasiteettia ja ympäristöä koskevat suorituskykytavoitteet pysyivät muuttumattomina. Komissio ei esittänyt kyseisiä suorituskykytavoitteita koskevia havaintoja täytäntöönpanopäätöksessään (EU) 2022/758 eikä päätöksessään (EU) 2022/2255. Sen vuoksi tässä päätöksessä ei esitetä muita huomioita turvallisuutta, kapasiteettia ja ympäristöä koskevien suorituskykytavoitteiden arvioinnista.

| (20) | Yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella komissio pystyi analysoimaan tarkemmin Belgian ja Luxemburgin ehdottamia kustannustehokkuutta koskevia suorituskykytavoitteita (jotka esitetään jäljempänä olevassa taulukossa) ottaen huomioon päätöksessä (EU) 2022/2255 esitetyt epäilyt siitä, ovatko nämä tavoitteet unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden mukaisia.












  Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo | 2019 perusarvo | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkistetut reitinaikaiset kustannustehokkuustavoitteet määritetylle yksikkökustannukselle reaalisesti vuoden 2017 hintoina ilmaistuna. | 81,78  euroa | 83,26  euroa | 189,52  euroa | 104,47  euroa | 94,18  euroa | 89,87  euroa |

(20)

Yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella komissio pystyi analysoimaan tarkemmin Belgian ja Luxemburgin ehdottamia kustannustehokkuutta koskevia suorituskykytavoitteita (jotka esitetään jäljempänä olevassa taulukossa) ottaen huomioon päätöksessä (EU) 2022/2255 esitetyt epäilyt siitä, ovatko nämä tavoitteet unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden mukaisia.

Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhyke

Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

2019 perusarvo

2019 perusarvo

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Tarkistetut reitinaikaiset kustannustehokkuustavoitteet määritetylle yksikkökustannukselle reaalisesti vuoden 2017 hintoina ilmaistuna.

81,78  euroa

81,78  euroa

83,26  euroa

83,26  euroa

189,52  euroa

189,52  euroa

104,47  euroa

104,47  euroa

94,18  euroa

94,18  euroa

89,87  euroa

89,87  euroa

| (21) | Yksityiskohtainen tarkastelu kattoi komission päätöksen (EU) 2022/2255 liitteessä esitetyt seikat ja keskittyi Belgian ilmatilaan liittyviin palveluihin. Tästä syystä komission yksiköiden tietopyynnöt (ks. johdanto-osan 10–15 kappaleet) oli osoitettu Belgian viranomaisille, kun taas Luxemburgin toimivaltaiset viranomaiset saivat tietopyynnöt ainoastaan tiedoksi. |
| --- | --- |

(21)

Yksityiskohtainen tarkastelu kattoi komission päätöksen (EU) 2022/2255 liitteessä esitetyt seikat ja keskittyi Belgian ilmatilaan liittyviin palveluihin. Tästä syystä komission yksiköiden tietopyynnöt (ks. johdanto-osan 10–15 kappaleet) oli osoitettu Belgian viranomaisille, kun taas Luxemburgin toimivaltaiset viranomaiset saivat tietopyynnöt ainoastaan tiedoksi.

Tarkistettujen suorituskykytavoitteiden arviointi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen arviointikriteereiden perusteella

Tarkistettujen suorituskykytavoitteiden arviointi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen arviointikriteereiden perusteella

| (22) | Komissio on arvioinut johdanto-osan kappaleessa 18 esitettyjen tarkistettujen kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden yhteensopivuutta unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa esitettyjen arviointikriteereiden mukaisesti ottaen huomioon jäljempänä johdanto-osan 26–67 kappaleissa esitetyt yksityiskohtaisen tarkastelun tulokset. |
| --- | --- |

(22)

Komissio on arvioinut johdanto-osan kappaleessa 18 esitettyjen tarkistettujen kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden yhteensopivuutta unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa esitettyjen arviointikriteereiden mukaisesti ottaen huomioon jäljempänä johdanto-osan 26–67 kappaleissa esitetyt yksityiskohtaisen tarkastelun tulokset.

| (23) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a ja b alakohdassa vahvistettuihin kriteereihin liittyen komissio toteaa, että Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet eivät vastaa unionin laajuista määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä kolmannella viiteajanjaksolla eivätkä unionin laajuista määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitystä toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla yhteensä. Määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla Belgiassa ja Luxemburgissa oli +1,9 prosenttia eikä se näin ollen vastaa unionin laajuista +1,0 prosentin kehitystä samalla ajanjaksolla. Näiden maiden määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys, +1,1 prosenttia, on huomattavasti suurempi kuin vastaava unionin laajuinen kehitys eli –1,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a ja b alakohdassa vahvistettuihin kriteereihin liittyen komissio toteaa, että Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet eivät vastaa unionin laajuista määritetyn yksikkökustannuksen kehitystä kolmannella viiteajanjaksolla eivätkä unionin laajuista määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitystä toisella ja kolmannella viiteajanjaksolla yhteensä. Määritetyn yksikkökustannuksen kehitys kolmannella viiteajanjaksolla Belgiassa ja Luxemburgissa oli +1,9 prosenttia eikä se näin ollen vastaa unionin laajuista +1,0 prosentin kehitystä samalla ajanjaksolla. Näiden maiden määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitys, +1,1 prosenttia, on huomattavasti suurempi kuin vastaava unionin laajuinen kehitys eli –1,3 prosenttia.

| (24) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun kriteerin osalta komissio havaitsi, että Belgian ja Luxemburgin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 83,26 euroa vuoden 2017 hintoina, mikä on 13,2 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 73,53 euroa vuoden 2017 hintoina. |
| --- | --- |

(24)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun kriteerin osalta komissio havaitsi, että Belgian ja Luxemburgin määritetyn yksikkökustannuksen perusarvo on 83,26 euroa vuoden 2017 hintoina, mikä on 13,2 prosenttia korkeampi kuin vertailuryhmän keskimääräinen perusarvo 73,53 euroa vuoden 2017 hintoina.

| (25) | Osana yksityiskohtaista tarkastelua komissio on lisäksi perustellut Belgian ja Luxemburgin kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden arviointiaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen arviointikriteereillä analysoimalla seuraavia seikkoja:






  — | maksuvyöhykkeelle määritetyt kustannukset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien mukaan eriteltyinä; |
| --- | --- | --- |

(25)

Osana yksityiskohtaista tarkastelua komissio on lisäksi perustellut Belgian ja Luxemburgin kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden arviointiaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen arviointikriteereillä analysoimalla seuraavia seikkoja:

—

maksuvyöhykkeelle määritetyt kustannukset lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien mukaan eriteltyinä;

| — | lennonvarmistuspalvelujen tarjonnan monimutkaisuus maksuvyöhykkeellä; |
| --- | --- |

—

lennonvarmistuspalvelujen tarjonnan monimutkaisuus maksuvyöhykkeellä;

| — | rajat ylittävät palveluntarjontajärjestelyt naapurimaiden kanssa sekä niiden operatiiviset ja taloudelliset vaikutukset; ja |
| --- | --- |

—

rajat ylittävät palveluntarjontajärjestelyt naapurimaiden kanssa sekä niiden operatiiviset ja taloudelliset vaikutukset; ja

| — | kustannusten jakaminen reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä. |
| --- | --- |

—

kustannusten jakaminen reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä.

Havainnot maksuvyöhykkeelle määritetyistä kustannuksista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien mukaan eriteltyinä

Havainnot maksuvyöhykkeelle määritetyistä kustannuksista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien mukaan eriteltyinä

| (26) | Komissio toteaa, että tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen tuloksena Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle määritetty yksikkökustannus on 89,87 euroa (vuoden 2017 hintoina) vuonna 2024, kuten johdanto-osan 18 kappaleessa esitetään. Tämä on kaikkien suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään ja maksujärjestelmään kuuluvien lentoreittimaksuvyöhykkeiden korkein määritetyn yksikkökustannuksen taso vuonna 2024. |
| --- | --- |

(26)

Komissio toteaa, että tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen tuloksena Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle määritetty yksikkökustannus on 89,87 euroa (vuoden 2017 hintoina) vuonna 2024, kuten johdanto-osan 18 kappaleessa esitetään. Tämä on kaikkien suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään ja maksujärjestelmään kuuluvien lentoreittimaksuvyöhykkeiden korkein määritetyn yksikkökustannuksen taso vuonna 2024.

| (27) | Kolme lennonvarmistuspalvelujen tarjoajaa eli skeyes, Maastrichtin yläaluelennonjohto (jäljempänä ’MUAC’) ja Luxemburgin lennonvarmistus (jäljempänä ’ANA Luxembourg’) palvelevat tarkasteltavana olevaa maksuvyöhykettä. Lisäksi määritettyjä kustannuksia aiheutuu Belgian ja Luxemburgin kansallisten valvontaviranomaisten toiminnasta. |
| --- | --- |

(27)

Kolme lennonvarmistuspalvelujen tarjoajaa eli skeyes, Maastrichtin yläaluelennonjohto (jäljempänä ’MUAC’) ja Luxemburgin lennonvarmistus (jäljempänä ’ANA Luxembourg’) palvelevat tarkasteltavana olevaa maksuvyöhykettä. Lisäksi määritettyjä kustannuksia aiheutuu Belgian ja Luxemburgin kansallisten valvontaviranomaisten toiminnasta.

| (28) | Seuraavassa taulukossa esitetään, miten maksuvyöhykkeen kustannuspohja on jaettu yksikkökohtaisesti ja miten kyseisten yksiköiden kustannukset ovat kehittyneet ajan mittaan.











  Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhyke | 2014 perusarvo

  (vuoden 2017 hintoina) | 2019 perusarvo

  (vuoden 2017 hintoina) | Vuoden 2024 määritetyt kustannukset

  (vuoden 2017 hintoina) | Vuotuinen vaihtelu
   (11)
  vuosina 2014–2024 | Vuotuinen vaihtelu
   (12)
  vuosina 2019–2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skeyes | 114 miljoonaa euroa | 131 miljoonaa euroa | 135 miljoonaa euroa | +1,8  % | +0,7  % |
| MUAC | 54 milj. euroa | 61 milj. euroa | 75 milj. euroa | +3,7  % | +5,5  % |
| ANA Luxemburg | 6 milj. euroa | 6 milj. euroa | 6 milj. euroa | +0,7  % | -0,9  % |
| Belgian ja Luxemburgin kansalliset valvontaviranomaiset
   (13) | 13 milj. euroa | 13 milj. euroa | 12 milj. euroa | -0,5  % | -1,9  % |
| Yhteensä | 187 milj. euroa | 211 milj. euroa | 228 milj. euroa | +2,2  % | +2,0  % |

(28)

Seuraavassa taulukossa esitetään, miten maksuvyöhykkeen kustannuspohja on jaettu yksikkökohtaisesti ja miten kyseisten yksiköiden kustannukset ovat kehittyneet ajan mittaan.

Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhyke

Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhyke

2014 perusarvo

2014 perusarvo

(vuoden 2017 hintoina)

2019 perusarvo

2019 perusarvo

(vuoden 2017 hintoina)

Vuoden 2024 määritetyt kustannukset

Vuoden 2024 määritetyt kustannukset

(vuoden 2017 hintoina)

Vuotuinen vaihtelu
   (11)
  vuosina 2014–2024

Vuotuinen vaihtelu

11

vuosina 2014–2024

Vuotuinen vaihtelu
   (12)
  vuosina 2019–2024

Vuotuinen vaihtelu

12

vuosina 2019–2024

skeyes

skeyes

114 miljoonaa euroa

131 miljoonaa euroa

135 miljoonaa euroa

+1,8  %

+1,8  %

+0,7  %

+0,7  %

MUAC

MUAC

54 milj. euroa

61 milj. euroa

75 milj. euroa

+3,7  %

+3,7  %

+5,5  %

+5,5  %

ANA Luxemburg

ANA Luxemburg

6 milj. euroa

6 milj. euroa

6 milj. euroa

+0,7  %

+0,7  %

-0,9  %

Belgian ja Luxemburgin kansalliset valvontaviranomaiset
   (13)

Belgian ja Luxemburgin kansalliset valvontaviranomaiset

13

13 milj. euroa

13 milj. euroa

12 milj. euroa

-0,5  %

-1,9  %

Yhteensä

Yhteensä

187 milj. euroa

187

211 milj. euroa

211

228 milj. euroa

228

+2,2  %

+2,2  %

+2,0  %

+2,0  %

| (29) | Vuoden 2024 määritettyjen kustannusten osalta komissio toteaa, että maksuvyöhykkeelle määritetyistä kustannuksista 59 prosenttia aiheutuu skeyesin toiminnasta, kun taas MUAC:n osuus kustannuspohjasta on 33 prosenttia. ANA Luxembourgin sekä Belgian ja Luxemburgin kansallisten valvontaviranomaisten yhteenlaskettu osuus määritetyistä kustannuksista on 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(29)

Vuoden 2024 määritettyjen kustannusten osalta komissio toteaa, että maksuvyöhykkeelle määritetyistä kustannuksista 59 prosenttia aiheutuu skeyesin toiminnasta, kun taas MUAC:n osuus kustannuspohjasta on 33 prosenttia. ANA Luxembourgin sekä Belgian ja Luxemburgin kansallisten valvontaviranomaisten yhteenlaskettu osuus määritetyistä kustannuksista on 8 prosenttia.

| (30) | Komissio toteaa, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa maksuvyöhykkeelle määritettyjä kokonaiskustannuksia on vähennetty 19,3 miljoonalla eurolla (vuoden 2017 hintoina) vuonna 2024 suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna. Komissio toteaa, että skeyesin osuus tästä vähennyksestä on merkittävä, sillä sen kustannukset alenivat 16 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina). Belgian mukaan skeyes saavuttivat tämän kustannussäästön seuraavin keinoin:






  — | tuottavuuden paraneminen (–5,5 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina); |
| --- | --- | --- |

(30)

Komissio toteaa, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa maksuvyöhykkeelle määritettyjä kokonaiskustannuksia on vähennetty 19,3 miljoonalla eurolla (vuoden 2017 hintoina) vuonna 2024 suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna. Komissio toteaa, että skeyesin osuus tästä vähennyksestä on merkittävä, sillä sen kustannukset alenivat 16 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina). Belgian mukaan skeyes saavuttivat tämän kustannussäästön seuraavin keinoin:

—

tuottavuuden paraneminen (–5,5 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina);

| — | investointisuunnitelman ja muiden toimintamenojen tarkistaminen (–4,2 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina); ja |
| --- | --- |

—

investointisuunnitelman ja muiden toimintamenojen tarkistaminen (–4,2 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina); ja

| — | poikkeuksellinen kustannusvähennys, joka rahoitetaan ylijäämällä, joka koostuu vuotta 2021 koskevassa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa vahvistettujen määritettyjen kustannusten ja kyseiselle vuodelle kirjattujen todellisten kustannusten välisestä erotuksesta (–6,5 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina). |
| --- | --- |

—

poikkeuksellinen kustannusvähennys, joka rahoitetaan ylijäämällä, joka koostuu vuotta 2021 koskevassa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa vahvistettujen määritettyjen kustannusten ja kyseiselle vuodelle kirjattujen todellisten kustannusten välisestä erotuksesta (–6,5 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina).

| (31) | Toisaalta komissio toteaa, että maksuvyöhykkeelle kohdennetut MUAC:n kustannukset pysyivät lähes ennallaan tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, koska kustannuksia karsittiin vain vähän (0,3 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina). |
| --- | --- |

(31)

Toisaalta komissio toteaa, että maksuvyöhykkeelle kohdennetut MUAC:n kustannukset pysyivät lähes ennallaan tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, koska kustannuksia karsittiin vain vähän (0,3 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina).

| (32) | Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio toteaa, että sekä skeyes että MUAC ovat lisänneet reaalikustannuksiaan huomattavasti toisella viiteajanjaksolla ja että nämä kustannukset kasvoivat edelleen kolmannella viiteajanjaksolla, mikä johtui pääasiassa henkilöstökustannusten ja muiden toimintakustannusten noususta. Vuonna 2024 skeyesin henkilöstökustannusten ennakoidaan olevan 6,9 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2019, mikä merkitsee 6,5 miljoonan euron eroa (vuoden 2017 hintoina). MUAC:n osalta maksuvyöhykkeen henkilöstökustannusten kasvu vuoden 2019 tilanteeseen verrattuna on vieläkin merkittävämpää, sillä näiden kustannusten ennakoidaan olevan 30 prosenttia suuremmat vuonna 2024 kuin vuonna 2019, mikä merkitsee 15,0 miljoonan euron lisäystä (vuoden 2017 hintoina). |
| --- | --- |

(32)

Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio toteaa, että sekä skeyes että MUAC ovat lisänneet reaalikustannuksiaan huomattavasti toisella viiteajanjaksolla ja että nämä kustannukset kasvoivat edelleen kolmannella viiteajanjaksolla, mikä johtui pääasiassa henkilöstökustannusten ja muiden toimintakustannusten noususta. Vuonna 2024 skeyesin henkilöstökustannusten ennakoidaan olevan 6,9 prosenttia suuremmat kuin vuonna 2019, mikä merkitsee 6,5 miljoonan euron eroa (vuoden 2017 hintoina). MUAC:n osalta maksuvyöhykkeen henkilöstökustannusten kasvu vuoden 2019 tilanteeseen verrattuna on vieläkin merkittävämpää, sillä näiden kustannusten ennakoidaan olevan 30 prosenttia suuremmat vuonna 2024 kuin vuonna 2019, mikä merkitsee 15,0 miljoonan euron lisäystä (vuoden 2017 hintoina).

| (33) | ANA Luxembourgin ja Belgian ja Luxemburgin kansallisten valvontaviranomaisten määritetyt kustannukset eivät anna aihetta huoleen. |
| --- | --- |

(33)

ANA Luxembourgin ja Belgian ja Luxemburgin kansallisten valvontaviranomaisten määritetyt kustannukset eivät anna aihetta huoleen.

Skeyesia koskevat erityishuomiot

Skeyesia koskevat erityishuomiot

| (34) | Komissio on saanut suorituskyvyn tarkastuselimeltä erillisen vertailuanalyysin koskien skeyesia, jonka osuus määritetyistä kustannuksista on maksuvyöhykkeen suurin. Analyysi osoittaa, että skeyesin suhteellinen kustannustehokkuus on heikentynyt verrattuna LVNL:ään (14), jolla on hyvin samankaltainen toimintaympäristö ja joka kuuluu samaan vertailuryhmään, kun arvioidaan suorituskykytavoitteita kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella (15). Toisen viiteajanjakson lopussa skeyesin yksikkökustannukset vuonna 2019 olivat 2,2 prosenttia korkeammat kuin LVNL:n yksikkökustannukset (16). Kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä vuonna 2024, kun skeyesin yksikkökustannuksia on mukautettu niin, että otetaan huomioon johdanto-osan 30 kappaleessa tarkoitetun 6,5 miljoonan euron kertaluonteinen kustannusvähennys (vuoden 2017 hintoina), skeyesin yksikkökustannusten odotetaan olevan 9,4 prosenttia korkeammat kuin LVNL:n yksikkökustannukset. |
| --- | --- |

(34)

Komissio on saanut suorituskyvyn tarkastuselimeltä erillisen vertailuanalyysin koskien skeyesia, jonka osuus määritetyistä kustannuksista on maksuvyöhykkeen suurin. Analyysi osoittaa, että skeyesin suhteellinen kustannustehokkuus on heikentynyt verrattuna LVNL:ään (14), jolla on hyvin samankaltainen toimintaympäristö ja joka kuuluu samaan vertailuryhmään, kun arvioidaan suorituskykytavoitteita kustannustehokkuuteen liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella (15). Toisen viiteajanjakson lopussa skeyesin yksikkökustannukset vuonna 2019 olivat 2,2 prosenttia korkeammat kuin LVNL:n yksikkökustannukset (16). Kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä vuonna 2024, kun skeyesin yksikkökustannuksia on mukautettu niin, että otetaan huomioon johdanto-osan 30 kappaleessa tarkoitetun 6,5 miljoonan euron kertaluonteinen kustannusvähennys (vuoden 2017 hintoina), skeyesin yksikkökustannusten odotetaan olevan 9,4 prosenttia korkeammat kuin LVNL:n yksikkökustannukset.

14

15

16

| (35) | Suorituskyvyn tarkastuselimen arvioinnin perusteella ero skeyesin ja LVNL:n kustannustehokkuudessa johtuu pääasiassa henkilöstökustannuksista. Tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen perusteella skeyes suunnittelee käyttävänsä vuonna 2024 henkilöstökustannuksiin reitinaikaista palveluyksikköä kohti 23 prosenttia enemmän kuin LVNL. Raha-arvona ilmaistuna ja skeyesin vuotuiseen kustannuspohjaan mukautettuna tämä ero merkitsisi ilmatilan käyttäjille kyseisenä vuonna 18,7 miljoonan euron lisämaksua (vuoden 2017 hintoina). |
| --- | --- |

(35)

Suorituskyvyn tarkastuselimen arvioinnin perusteella ero skeyesin ja LVNL:n kustannustehokkuudessa johtuu pääasiassa henkilöstökustannuksista. Tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen perusteella skeyes suunnittelee käyttävänsä vuonna 2024 henkilöstökustannuksiin reitinaikaista palveluyksikköä kohti 23 prosenttia enemmän kuin LVNL. Raha-arvona ilmaistuna ja skeyesin vuotuiseen kustannuspohjaan mukautettuna tämä ero merkitsisi ilmatilan käyttäjille kyseisenä vuonna 18,7 miljoonan euron lisämaksua (vuoden 2017 hintoina).

| (36) | Lisäksi komissio huomauttaa, että skeyesin kustannustehokkuuteen vaikuttavat merkittävästi kustannukset varhaiseläkejärjestelmästä (ns. DISPO-järjestelmä), joka Belgian lainsäädännön (17) mukaisesti antaa skeyesilla työskenteleville lennonjohtajille mahdollisuuden vetäytyä työtehtävistä viisi vuotta ennen lakisääteistä eläkkeellesiirtymispäiväänsä. Näiden viiden vuoden aikana lennonjohtajille maksetaan korvaus, joka on 75–85 prosenttia heidän viimeisestä palkastaan. Tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa annettujen tietojen mukaan lennonjohtajat sijoitetaan tällä hetkellä DISPO-järjestelmään 56-vuotiaina. Tämä ikäraja on tarkoitus nostaa 57 vuoteen vuodesta 2025 alkaen. |
| --- | --- |

(36)

Lisäksi komissio huomauttaa, että skeyesin kustannustehokkuuteen vaikuttavat merkittävästi kustannukset varhaiseläkejärjestelmästä (ns. DISPO-järjestelmä), joka Belgian lainsäädännön (17) mukaisesti antaa skeyesilla työskenteleville lennonjohtajille mahdollisuuden vetäytyä työtehtävistä viisi vuotta ennen lakisääteistä eläkkeellesiirtymispäiväänsä. Näiden viiden vuoden aikana lennonjohtajille maksetaan korvaus, joka on 75–85 prosenttia heidän viimeisestä palkastaan. Tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa annettujen tietojen mukaan lennonjohtajat sijoitetaan tällä hetkellä DISPO-järjestelmään 56-vuotiaina. Tämä ikäraja on tarkoitus nostaa 57 vuoteen vuodesta 2025 alkaen.

17

| (37) | Komissio toteaa, että DISPO-järjestelmän kustannukset tulevat kokonaisuudessaan skeyesin vastattaviksi, joka sitten siirtää nämä kustannukset ilmatilan käyttäjille reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kustannusperustansa kautta. Belgian toimittamien aiempien kustannustietojen ja kolmatta viiteajanjaksoa koskevien yksityiskohtaisten tulevien kustannusarvioiden perusteella DISPO-järjestelmästä aiheutuneet reitinaikaiset kustannukset ovat yhteensä 29 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana, ja ne ovat lähes kaksinkertaistuneet toiseen viiteajanjaksoon verrattuna. Vuonna 2024 Belgia raportoi DISPO-järjestelmästä aiheutuneiksi reitinaikaisiksi määritetyiksi kustannuksiksi 8,7 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina). |
| --- | --- |

(37)

Komissio toteaa, että DISPO-järjestelmän kustannukset tulevat kokonaisuudessaan skeyesin vastattaviksi, joka sitten siirtää nämä kustannukset ilmatilan käyttäjille reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kustannusperustansa kautta. Belgian toimittamien aiempien kustannustietojen ja kolmatta viiteajanjaksoa koskevien yksityiskohtaisten tulevien kustannusarvioiden perusteella DISPO-järjestelmästä aiheutuneet reitinaikaiset kustannukset ovat yhteensä 29 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana, ja ne ovat lähes kaksinkertaistuneet toiseen viiteajanjaksoon verrattuna. Vuonna 2024 Belgia raportoi DISPO-järjestelmästä aiheutuneiksi reitinaikaisiksi määritetyiksi kustannuksiksi 8,7 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina).

| (38) | Komissio myöntää, että DISPO-järjestelmän kustannusten kasvu ajan mittaan johtuu siitä, että järjestelmästä hyötyvien lennonjohtajien määrä on kasvanut. Vaikka Belgia ilmoitti DISPO-järjestelmässä olevan vuonna 2022 yhteensä 43 kokoaikaista skeyesin työntekijää, määrän odotetaan nousevan 71 kokoaikaiseen työntekijään vuonna 2024. Belgia olettaa DISPO-järjestelmään kuuluvien kokoaikaisten työntekijöiden määrän kasvavan asteittain ja tasaisesti jopa kolmannen viiteajanjakson jälkeen ainakin vuoteen 2030 saakka. |
| --- | --- |

(38)

Komissio myöntää, että DISPO-järjestelmän kustannusten kasvu ajan mittaan johtuu siitä, että järjestelmästä hyötyvien lennonjohtajien määrä on kasvanut. Vaikka Belgia ilmoitti DISPO-järjestelmässä olevan vuonna 2022 yhteensä 43 kokoaikaista skeyesin työntekijää, määrän odotetaan nousevan 71 kokoaikaiseen työntekijään vuonna 2024. Belgia olettaa DISPO-järjestelmään kuuluvien kokoaikaisten työntekijöiden määrän kasvavan asteittain ja tasaisesti jopa kolmannen viiteajanjakson jälkeen ainakin vuoteen 2030 saakka.

| (39) | Komissio toteaa, että kun kyseiset lennonjohtajat pääsevät DISPO-järjestelmään, he ovat edelleen skeyesin käytettävissä ja heidät voidaan kutsua milloin tahansa skeyesin palvelukseen täydellä korvauksella muihin kuin operatiivisen lennonjohdon tehtäviin. Belgian toimittamista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että skeyes on itse asiassa kutsunut palvelukseen vain hyvin vähäisen määrän DISPO-järjestelmään kuuluvia lennonjohtajia. Vuodesta 2015 lähtien 17 lennonjohtajaa on kutsuttu palvelukseen ja osassa sama henkilö on kutsuttu palvelukseen eri tehtäviin useita kertoja. Kun otetaan huomioon suorituskyvyn tarkastuselimen toimittamat arviot, nämä palvelukseen kutsutut lennonjohtajat tuottivat vuonna 2022 arviolta neljän kokoaikaisen työntekijän panoksen reitinaikaisten palvelujen tarjoamiseen liittyvissä tehtävissä. Neljä kokoaikaista työntekijää muodostavat vain yhden kymmenesosan niiden kokoaikaisten työntekijöiden kokonaismäärästä, jotka ovat käytettävissä DISPO-järjestelmässä. Tämä osoittaa, että skeyes käyttää DISPO-järjestelmän puitteissa saatavilla olevaa henkilöstöä hyvin vähän. |
| --- | --- |

(39)

Komissio toteaa, että kun kyseiset lennonjohtajat pääsevät DISPO-järjestelmään, he ovat edelleen skeyesin käytettävissä ja heidät voidaan kutsua milloin tahansa skeyesin palvelukseen täydellä korvauksella muihin kuin operatiivisen lennonjohdon tehtäviin. Belgian toimittamista tiedoista käy kuitenkin ilmi, että skeyes on itse asiassa kutsunut palvelukseen vain hyvin vähäisen määrän DISPO-järjestelmään kuuluvia lennonjohtajia. Vuodesta 2015 lähtien 17 lennonjohtajaa on kutsuttu palvelukseen ja osassa sama henkilö on kutsuttu palvelukseen eri tehtäviin useita kertoja. Kun otetaan huomioon suorituskyvyn tarkastuselimen toimittamat arviot, nämä palvelukseen kutsutut lennonjohtajat tuottivat vuonna 2022 arviolta neljän kokoaikaisen työntekijän panoksen reitinaikaisten palvelujen tarjoamiseen liittyvissä tehtävissä. Neljä kokoaikaista työntekijää muodostavat vain yhden kymmenesosan niiden kokoaikaisten työntekijöiden kokonaismäärästä, jotka ovat käytettävissä DISPO-järjestelmässä. Tämä osoittaa, että skeyes käyttää DISPO-järjestelmän puitteissa saatavilla olevaa henkilöstöä hyvin vähän.

| (40) | Belgia ei ole ehdottanut tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa lieventäviä toimenpiteitä rajoittaakseen tätä DISPO-järjestelmän aiheuttamaa kasvavaa taloudellista vaikutusta kolmannen viiteajanjakson kustannusperustaan. |
| --- | --- |

(40)

Belgia ei ole ehdottanut tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa lieventäviä toimenpiteitä rajoittaakseen tätä DISPO-järjestelmän aiheuttamaa kasvavaa taloudellista vaikutusta kolmannen viiteajanjakson kustannusperustaan.

MUAC:ta koskevat erityishuomiot

MUAC:ta koskevat erityishuomiot

| (41) | Komissio on lisäksi tutkinut, miten MUAC-sopimukseen (18) osallistuvat jäsenvaltiot eli Belgia, Saksa, Luxemburg ja Alankomaat, jäljempänä ’MUAC-valtiot’, kohdentavat MUAC:lle aiheutuneet määritetyt kokonaiskustannukset maksuvyöhykkeilleen. |
| --- | --- |

(41)

Komissio on lisäksi tutkinut, miten MUAC-sopimukseen (18) osallistuvat jäsenvaltiot eli Belgia, Saksa, Luxemburg ja Alankomaat, jäljempänä ’MUAC-valtiot’, kohdentavat MUAC:lle aiheutuneet määritetyt kokonaiskustannukset maksuvyöhykkeilleen.

18

| (42) | Tältä osin komissio toteaa, että MUAC:n määritetyt kustannukset on jaettu MUAC-valtioiden kesken yhden ainoan kriteerin perusteella eli niiden pätevien lennonjohtajien lukumäärän perusteella, jotka ovat tai joiden suunnitellaan olevan palveluksessa MUAC:n kolmessa sektoriryhmässä (19) kunkin vuoden 1 päivänä tammikuuta. Komissio toteaa lisäksi, että 92 prosenttia Brysselin sektoriryhmän, jäljempänä ’Brysselin sektori’, kustannuksista kohdennetaan Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle. Kaksi muuta MUAC:n sektoriryhmää eli DECO-sektoriryhmä ja Hannoverin sektoriryhmä sijaitsevat Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen maantieteellisen soveltamisalan ulkopuolella, joten niistä ei aiheudu kyseiselle maksuvyöhykkeelle kohdennettuja kustannuksia. |
| --- | --- |

(42)

Tältä osin komissio toteaa, että MUAC:n määritetyt kustannukset on jaettu MUAC-valtioiden kesken yhden ainoan kriteerin perusteella eli niiden pätevien lennonjohtajien lukumäärän perusteella, jotka ovat tai joiden suunnitellaan olevan palveluksessa MUAC:n kolmessa sektoriryhmässä (19) kunkin vuoden 1 päivänä tammikuuta. Komissio toteaa lisäksi, että 92 prosenttia Brysselin sektoriryhmän, jäljempänä ’Brysselin sektori’, kustannuksista kohdennetaan Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle. Kaksi muuta MUAC:n sektoriryhmää eli DECO-sektoriryhmä ja Hannoverin sektoriryhmä sijaitsevat Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen maantieteellisen soveltamisalan ulkopuolella, joten niistä ei aiheudu kyseiselle maksuvyöhykkeelle kohdennettuja kustannuksia.

19

| (43) | Komissio ymmärtää, että kustannusten jakamismenetelmä on vahvistettu MUAC-sopimuksessa ja että sen perustana on oletus, jonka mukaan lennonjohtajien määrä kullakin sektorilla heijastaa palvelujen tarjoamisesta aiheutuvaa työtaakkaa ja siten palvelujen kustannuksia ja kunkin sektorin kompleksisuutta. |
| --- | --- |

(43)

Komissio ymmärtää, että kustannusten jakamismenetelmä on vahvistettu MUAC-sopimuksessa ja että sen perustana on oletus, jonka mukaan lennonjohtajien määrä kullakin sektorilla heijastaa palvelujen tarjoamisesta aiheutuvaa työtaakkaa ja siten palvelujen kustannuksia ja kunkin sektorin kompleksisuutta.

| (44) | Komissio toteaa kuitenkin, että Belgia on viime vuosina ilmaissut huolensa tämän kustannusten kohdentamismenetelmän vaikutuksista sen maksuvyöhykkeeseen. Belgia esittää erityisesti, että sen osuus MUAC:n kokonaiskustannuksista, joka lasketaan Brysselin sektorille osoitettujen lennonjohtajien määrän perusteella, on suhteettoman suuri, kun otetaan huomioon, että Brysselin sektori tuottaa suhteellisen vähän palveluyksiköitä ja niihin liittyviä tuloja verrattuna kahteen muuhun MUAC:n sektoriin. Belgia huomauttaa lisäksi, että sen ilmatilan monimutkaisuus, joka lisää lennonjohtajien työtaakkaa, selittää MUAC:n Brysselin sektorin suuremmat palveluyksikkökohtaiset kustannukset verrattuna kahteen muuhun MUAC:n sektoriin. |
| --- | --- |

(44)

Komissio toteaa kuitenkin, että Belgia on viime vuosina ilmaissut huolensa tämän kustannusten kohdentamismenetelmän vaikutuksista sen maksuvyöhykkeeseen. Belgia esittää erityisesti, että sen osuus MUAC:n kokonaiskustannuksista, joka lasketaan Brysselin sektorille osoitettujen lennonjohtajien määrän perusteella, on suhteettoman suuri, kun otetaan huomioon, että Brysselin sektori tuottaa suhteellisen vähän palveluyksiköitä ja niihin liittyviä tuloja verrattuna kahteen muuhun MUAC:n sektoriin. Belgia huomauttaa lisäksi, että sen ilmatilan monimutkaisuus, joka lisää lennonjohtajien työtaakkaa, selittää MUAC:n Brysselin sektorin suuremmat palveluyksikkökohtaiset kustannukset verrattuna kahteen muuhun MUAC:n sektoriin.

| (45) | Suorituskyvyn tarkastuselimen arvioinnin perusteella komissio toteaa, että Belgialle ja Luxemburgille kohdennettu osuus MUAC:n kokonaiskustannuksista on kasvanut ajan mittaan, samalla kun Brysselin sektorille osoitettujen lennonjohtajien määrä on kasvanut. Näin ollen Belgian ja Luxemburgin osuus MUAC:n kustannuksista vuonna 2014 oli 32 prosenttia, mutta kolmannella viiteajanjaksolla osuus nousi 34 prosenttiin. Tämän muutoksen vaikutusta Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannusperustaan pahentaa entisestään MUAC:n kokonaiskustannusten kasvu. Komissio toteaa, että MUAC:n Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle määritetyt kustannukset ovat reaalisesti 39 prosenttia korkeammat vuonna 2024 kuin vuonna 2014 (20), kun taas maksuvyöhykkeen palveluyksiköitä ennustetaan olevan vuonna 2024 vain 11 prosenttia enemmän kuin vuonna 2014. |
| --- | --- |

(45)

Suorituskyvyn tarkastuselimen arvioinnin perusteella komissio toteaa, että Belgialle ja Luxemburgille kohdennettu osuus MUAC:n kokonaiskustannuksista on kasvanut ajan mittaan, samalla kun Brysselin sektorille osoitettujen lennonjohtajien määrä on kasvanut. Näin ollen Belgian ja Luxemburgin osuus MUAC:n kustannuksista vuonna 2014 oli 32 prosenttia, mutta kolmannella viiteajanjaksolla osuus nousi 34 prosenttiin. Tämän muutoksen vaikutusta Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannusperustaan pahentaa entisestään MUAC:n kokonaiskustannusten kasvu. Komissio toteaa, että MUAC:n Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle määritetyt kustannukset ovat reaalisesti 39 prosenttia korkeammat vuonna 2024 kuin vuonna 2014 (20), kun taas maksuvyöhykkeen palveluyksiköitä ennustetaan olevan vuonna 2024 vain 11 prosenttia enemmän kuin vuonna 2014.

20

| (46) | Komissio panee merkille Belgian yksityiskohtaisen tarkastelun aikana esittämän lausunnon, jonka mukaan vuonna 1986 käyttöön otettu MUAC:n kustannusten rahoitusmenetelmä perustuu kustannusten kattamiseen käytettävään järjestelmään eikä noudata suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän edellyttämää taloudellista sääntelyä. Suorituskyvyn tarkastuselimen esittämien huomautusten mukaan MUAC hyötyy käytännössä niin sanotusta kustannusten täysimääräiseen kattamiseen käytettävästä järjestelmästä. Vaikka MUAC on lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja, joka kuuluu suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän soveltamisalaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti, se ei vastaa taloudellisista riskeistä eikä sovella taloudellisia kannustimia, jotka seuraavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 27 artiklassa säädetystä liikenneriskin jakomekanismista, kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 28 artiklassa säädetystä kustannusriskin jakomekanismista ja mainitun täytäntöönpanoasetuksen 11 artiklan 3 kohdassa säädetyistä kannustimista kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(46)

Komissio panee merkille Belgian yksityiskohtaisen tarkastelun aikana esittämän lausunnon, jonka mukaan vuonna 1986 käyttöön otettu MUAC:n kustannusten rahoitusmenetelmä perustuu kustannusten kattamiseen käytettävään järjestelmään eikä noudata suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän edellyttämää taloudellista sääntelyä. Suorituskyvyn tarkastuselimen esittämien huomautusten mukaan MUAC hyötyy käytännössä niin sanotusta kustannusten täysimääräiseen kattamiseen käytettävästä järjestelmästä. Vaikka MUAC on lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja, joka kuuluu suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän soveltamisalaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti, se ei vastaa taloudellisista riskeistä eikä sovella taloudellisia kannustimia, jotka seuraavat täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 27 artiklassa säädetystä liikenneriskin jakomekanismista, kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 28 artiklassa säädetystä kustannusriskin jakomekanismista ja mainitun täytäntöönpanoasetuksen 11 artiklan 3 kohdassa säädetyistä kannustimista kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi.

| (47) | Komissio toteaa, että MUAC:tä koskevat tiedot, jotka saatiin ensimmäistä kertaa suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevan yksityiskohtaisen tarkastelun yhteydessä, herättävät huolta asiaa koskevien lakisääteisten vaatimusten noudattamisesta. Tämä päätelmä ei rajoita mahdollisia rikkomusmenettelyjä, joita komissio voi käynnistää tässä asiassa. |
| --- | --- |

(47)

Komissio toteaa, että MUAC:tä koskevat tiedot, jotka saatiin ensimmäistä kertaa suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän täytäntöönpanoa koskevan yksityiskohtaisen tarkastelun yhteydessä, herättävät huolta asiaa koskevien lakisääteisten vaatimusten noudattamisesta. Tämä päätelmä ei rajoita mahdollisia rikkomusmenettelyjä, joita komissio voi käynnistää tässä asiassa.

Toisen viiteajanjakson lykättyihin tai peruttuihin investointeihin liittyvät kustannukset

Toisen viiteajanjakson lykättyihin tai peruttuihin investointeihin liittyvät kustannukset

| (48) | Komissio toteaa, että toisen viiteajanjakson aikana sekä skeyes että MUAC lykkäsivät tai peruuttivat useita suunniteltuja käyttöomaisuuteen tehtäviä investointeja, jotka olivat osa toisen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaa. Ilmatilan käyttäjiltä veloitettiin osa näistä investoinneista osana Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannuspohjaa, vaikka näitä investointeja ei ollut saatettu päätökseen eikä niistä näin ollen saatu odotettuja toiminnallisia hyötyjä. Suorituskyvyn tarkastuselimen laskelmien mukaan tämä tuotti nimellisesti koko toiselle viiteajanjaksolle 7,8 miljoonan euron voiton skeyesin osalta ja 2,1 miljoonan euron voiton MUAC:n osalta Belgia ilmoittaa, että se ei aio korvata ilmatilan käyttäjille summia, jotka on veloitettu toisella viiteajanjaksolla koskien suunniteltuja käyttöomaisuuteen tehtäviä investointeja, joita ei saatettu päätökseen, koska se katsoo, ettei sillä ole toisen viiteajanjakson osalta lakisääteistä velvoitetta tehdä niin. |
| --- | --- |

(48)

Komissio toteaa, että toisen viiteajanjakson aikana sekä skeyes että MUAC lykkäsivät tai peruuttivat useita suunniteltuja käyttöomaisuuteen tehtäviä investointeja, jotka olivat osa toisen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelmaa. Ilmatilan käyttäjiltä veloitettiin osa näistä investoinneista osana Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannuspohjaa, vaikka näitä investointeja ei ollut saatettu päätökseen eikä niistä näin ollen saatu odotettuja toiminnallisia hyötyjä. Suorituskyvyn tarkastuselimen laskelmien mukaan tämä tuotti nimellisesti koko toiselle viiteajanjaksolle 7,8 miljoonan euron voiton skeyesin osalta ja 2,1 miljoonan euron voiton MUAC:n osalta Belgia ilmoittaa, että se ei aio korvata ilmatilan käyttäjille summia, jotka on veloitettu toisella viiteajanjaksolla koskien suunniteltuja käyttöomaisuuteen tehtäviä investointeja, joita ei saatettu päätökseen, koska se katsoo, ettei sillä ole toisen viiteajanjakson osalta lakisääteistä velvoitetta tehdä niin.

| (49) | Jos osa toisen viiteajanjakson investoinneista saadaan päätökseen myöhemmässä vaiheessa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 22 artiklan 7 kohdan mukaisesti, Belgian ja Luxemburgin kansallisten valvontaviranomaisten olisi varmistettava, että niihin liittyviä summia, jotka on jo peritty toisella viiteajanjaksolla, ei veloiteta ilmatilan käyttäjiltä toista kertaa kolmannella tai sitä seuraavilla viiteajanjaksoilla. |
| --- | --- |

(49)

Jos osa toisen viiteajanjakson investoinneista saadaan päätökseen myöhemmässä vaiheessa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 22 artiklan 7 kohdan mukaisesti, Belgian ja Luxemburgin kansallisten valvontaviranomaisten olisi varmistettava, että niihin liittyviä summia, jotka on jo peritty toisella viiteajanjaksolla, ei veloiteta ilmatilan käyttäjiltä toista kertaa kolmannella tai sitä seuraavilla viiteajanjaksoilla.

Havainnot lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen monimutkaisuudesta maksuvyöhykkeellä ja sen kehityksestä ajan mittaan

Havainnot lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen monimutkaisuudesta maksuvyöhykkeellä ja sen kehityksestä ajan mittaan

| (50) | Belgia ja Luxemburg väittävät, että ilmatilan monimutkaisuus on keskeinen tekijä sille, että niiden ehdottamat kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet poikkeavat unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä. Belgia ja Luxemburg selittävät erityisesti, että Belgian ja Luxemburgin ilmatilan monimutkaisuus lisää lennonjohtajien suhteellista työtaakkaa ja vaikuttaa siten heikentävästi lennonjohtajien tuottavuuteen ja reitinaikaiseen kustannusperustaan. |
| --- | --- |

(50)

Belgia ja Luxemburg väittävät, että ilmatilan monimutkaisuus on keskeinen tekijä sille, että niiden ehdottamat kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet poikkeavat unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä. Belgia ja Luxemburg selittävät erityisesti, että Belgian ja Luxemburgin ilmatilan monimutkaisuus lisää lennonjohtajien suhteellista työtaakkaa ja vaikuttaa siten heikentävästi lennonjohtajien tuottavuuteen ja reitinaikaiseen kustannusperustaan.

| (51) | Suorituskyvyn tarkastuselimen havaintojen perusteella komissio myöntää, että Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen ilmatila on erittäin monimutkainen lentojen suuren määrän ja lentoratojen moninaisuuden vuoksi. Skeyesin ja MUAC:n toimintaolosuhteet ovat näin ollen monimutkaiset. |
| --- | --- |

(51)

Suorituskyvyn tarkastuselimen havaintojen perusteella komissio myöntää, että Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen ilmatila on erittäin monimutkainen lentojen suuren määrän ja lentoratojen moninaisuuden vuoksi. Skeyesin ja MUAC:n toimintaolosuhteet ovat näin ollen monimutkaiset.

| (52) | Komissio toteaa kuitenkin, että Belgia ja Luxemburg eivät ole toimittaneet mitään näyttöä siitä, että kolmannella viiteajanjaksolla toiminnasta olisi tullut monimutkaisempaa kuin toisella viiteajanjaksolla tai että kolmannen viiteajanjakson jäljellä olevien kuukausien aikana monimutkaisuus lisääntyisi entisestään. |
| --- | --- |

(52)

Komissio toteaa kuitenkin, että Belgia ja Luxemburg eivät ole toimittaneet mitään näyttöä siitä, että kolmannella viiteajanjaksolla toiminnasta olisi tullut monimutkaisempaa kuin toisella viiteajanjaksolla tai että kolmannen viiteajanjakson jäljellä olevien kuukausien aikana monimutkaisuus lisääntyisi entisestään.

| (53) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella, joita suorituskyvyn tarkastuselin on analysoinut tarkemmin, monimutkaisuus pysyi toisella viiteajanjaksolla suhteellisen vakaana sekä skeyesin että MUAC:n toiminnan osalta. Vuosien 2020 ja 2021 osalta ei voida tehdä mielekkäitä päätelmiä toiminnan monimutkaisuudesta covid-19-pandemian aiheuttaman poikkeuksellisen alhaisen liikennemäärän vuoksi. Kolmannen viiteajanjakson jäljellä olevan ajan osalta ei ole näyttöä siitä, että monimutkaisuus poikkeaisi merkittävästi toisen viiteajanjakson aikana havaitusta tilanteesta. |
| --- | --- |

(53)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella, joita suorituskyvyn tarkastuselin on analysoinut tarkemmin, monimutkaisuus pysyi toisella viiteajanjaksolla suhteellisen vakaana sekä skeyesin että MUAC:n toiminnan osalta. Vuosien 2020 ja 2021 osalta ei voida tehdä mielekkäitä päätelmiä toiminnan monimutkaisuudesta covid-19-pandemian aiheuttaman poikkeuksellisen alhaisen liikennemäärän vuoksi. Kolmannen viiteajanjakson jäljellä olevan ajan osalta ei ole näyttöä siitä, että monimutkaisuus poikkeaisi merkittävästi toisen viiteajanjakson aikana havaitusta tilanteesta.

| (54) | Koska Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä harjoitettava toiminta on ollut jo pitkään suhteellisen monimutkaista tavanomaisissa liikenneolosuhteissa, kuten johdanto-osan 52 ja 53 kappaleessa selitetään, komissio katsoo, että tällaista monimutkaisuutta ei voida käyttää perusteluna kustannusten nousulle kolmannella viiteajanjaksolla. Näin ollen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a ja b alakohdassa vahvistettuja arviointikriteereitä koskevat johdanto-osan 23 kappaleessa esitetyt päätelmät pidetään voimassa. |
| --- | --- |

(54)

Koska Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä harjoitettava toiminta on ollut jo pitkään suhteellisen monimutkaista tavanomaisissa liikenneolosuhteissa, kuten johdanto-osan 52 ja 53 kappaleessa selitetään, komissio katsoo, että tällaista monimutkaisuutta ei voida käyttää perusteluna kustannusten nousulle kolmannella viiteajanjaksolla. Näin ollen täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a ja b alakohdassa vahvistettuja arviointikriteereitä koskevat johdanto-osan 23 kappaleessa esitetyt päätelmät pidetään voimassa.

| (55) | Lisäksi komissio muistuttaa, että toimintojen monimutkaisuus on jo otettu huomioon määriteltäessä lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien vertailuryhmiä, joita käytetään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun arviointikriteerin soveltamisessa. Tällä hetkellä vertailuryhmät koostuvat lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista, joilla on samankaltaiset operatiiviset ja taloudelliset olosuhteet. Belgian ja Luxemburgin vertailuryhmään kuuluvat Itävalta, Sveitsi ja Alankomaat, joiden toimintaympäristö on myös suhteellisen monimutkainen. Näin ollen liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa esitettyä arviointikriteeriä koskeva johdanto-osan 24 kappaleessa esitetty päätelmä pysyy voimassa. |
| --- | --- |

(55)

Lisäksi komissio muistuttaa, että toimintojen monimutkaisuus on jo otettu huomioon määriteltäessä lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien vertailuryhmiä, joita käytetään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun arviointikriteerin soveltamisessa. Tällä hetkellä vertailuryhmät koostuvat lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista, joilla on samankaltaiset operatiiviset ja taloudelliset olosuhteet. Belgian ja Luxemburgin vertailuryhmään kuuluvat Itävalta, Sveitsi ja Alankomaat, joiden toimintaympäristö on myös suhteellisen monimutkainen. Näin ollen liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa esitettyä arviointikriteeriä koskeva johdanto-osan 24 kappaleessa esitetty päätelmä pysyy voimassa.

Havainnot rajat ylittävistä palveluntarjontajärjestelyistä naapurimaiden kanssa ja niiden operatiiviset ja taloudelliset vaikutukset

Havainnot rajat ylittävistä palveluntarjontajärjestelyistä naapurimaiden kanssa ja niiden operatiiviset ja taloudelliset vaikutukset

| (56) | Belgia ja Luxemburg selittävät tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, että MUAC:n Brysselin sektoriin sisältyy rajat ylittävien palvelujen tarjoaminen Ranskan ja Saksan ilmatilassa. Belgia ja Luxemburg täsmentävät lisäksi, että MUAC:n johtamien lentojen reitinaikaiset palveluyksiköt kyseisillä raja-alueilla kirjataan kyseisten jäsenvaltioiden maksuvyöhykkeille, kun taas tarjotuista palveluista aiheutuvat kustannukset veloitetaan käyttäjiltä, jotka lentävät Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä. Belgia ja Luxemburg huomauttavat, että tämä tilanne johtaa määritetyn yksikkökustannuksen nousuun niiden maksuvyöhykkeellä. |
| --- | --- |

(56)

Belgia ja Luxemburg selittävät tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, että MUAC:n Brysselin sektoriin sisältyy rajat ylittävien palvelujen tarjoaminen Ranskan ja Saksan ilmatilassa. Belgia ja Luxemburg täsmentävät lisäksi, että MUAC:n johtamien lentojen reitinaikaiset palveluyksiköt kyseisillä raja-alueilla kirjataan kyseisten jäsenvaltioiden maksuvyöhykkeille, kun taas tarjotuista palveluista aiheutuvat kustannukset veloitetaan käyttäjiltä, jotka lentävät Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä. Belgia ja Luxemburg huomauttavat, että tämä tilanne johtaa määritetyn yksikkökustannuksen nousuun niiden maksuvyöhykkeellä.

| (57) | Yksityiskohtaisen tarkastelun aikana komissio on analysoinut rajat ylittäviä palveluntarjontajärjestelyjä, jotka liittyvät Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeeseen. Komissio totesi, että MUAC tarjoaa palveluja kolmella Ranskassa ja Saksassa sijaitsevalla raja-alueella, joilla on merkitystä työmäärän kannalta ja joista MUAC ei saa taloudellista korvausta niiltä jäsenvaltioilta, jotka ovat delegoineet palvelun tarjoamisen sille. Sama koskee kahta Alankomaiden ilmatilassa sijaitsevaa raja-aluetta, joilla palvelujen tarjoaminen on annettu skeyesin tehtäväksi. |
| --- | --- |

(57)

Yksityiskohtaisen tarkastelun aikana komissio on analysoinut rajat ylittäviä palveluntarjontajärjestelyjä, jotka liittyvät Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeeseen. Komissio totesi, että MUAC tarjoaa palveluja kolmella Ranskassa ja Saksassa sijaitsevalla raja-alueella, joilla on merkitystä työmäärän kannalta ja joista MUAC ei saa taloudellista korvausta niiltä jäsenvaltioilta, jotka ovat delegoineet palvelun tarjoamisen sille. Sama koskee kahta Alankomaiden ilmatilassa sijaitsevaa raja-aluetta, joilla palvelujen tarjoaminen on annettu skeyesin tehtäväksi.

| (58) | Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän lisäanalyysin perusteella komissio arvioi, että vuonna 2019 MUAC:n ja skeyesin johdanto-osan 57 kappaleessa viitatuilla raja-alueilla tarjoamien palveluiden kulut olivat yhteensä noin 12,2 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina), josta MUAC:n osuus oli 6,8 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) ja skeyesin osuus oli 5,4 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina). |
| --- | --- |

(58)

Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän lisäanalyysin perusteella komissio arvioi, että vuonna 2019 MUAC:n ja skeyesin johdanto-osan 57 kappaleessa viitatuilla raja-alueilla tarjoamien palveluiden kulut olivat yhteensä noin 12,2 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina), josta MUAC:n osuus oli 6,8 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) ja skeyesin osuus oli 5,4 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina).

| (59) | Komissio toteaa kuitenkin, että Belgia ei ole ilmoittanut muutoksista skeyesin ja MUAC:n palvelujen tarjonnassa raja-alueilla toisen tai kolmannen viiteajanjakson aikana. Nämä toiminnot eivät ole laajentuneet eivätkä lisänneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien työmäärää toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana. Koska asiaan liittyvien kustannusten osuus Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kokonaiskustannuspohjasta on pysynyt suhteellisen vakaana, skeyesin ja MUAC:n raja-alueilla tarjoamilla palveluilla ei ole merkittävää vaikutusta kustannustehokkuuden kehityksen laskentaan. Näin ollen liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a ja b alakohdassa esitettyjä arviointikriteerejä koskevat johdanto-osan 23 kappaleessa esitetyt päätelmät pysyvät voimassa. |
| --- | --- |

(59)

Komissio toteaa kuitenkin, että Belgia ei ole ilmoittanut muutoksista skeyesin ja MUAC:n palvelujen tarjonnassa raja-alueilla toisen tai kolmannen viiteajanjakson aikana. Nämä toiminnot eivät ole laajentuneet eivätkä lisänneet lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien työmäärää toisen ja kolmannen viiteajanjakson aikana. Koska asiaan liittyvien kustannusten osuus Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kokonaiskustannuspohjasta on pysynyt suhteellisen vakaana, skeyesin ja MUAC:n raja-alueilla tarjoamilla palveluilla ei ole merkittävää vaikutusta kustannustehokkuuden kehityksen laskentaan. Näin ollen liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a ja b alakohdassa esitettyjä arviointikriteerejä koskevat johdanto-osan 23 kappaleessa esitetyt päätelmät pysyvät voimassa.

| (60) | Vaikka tarkastellut rajat ylittävät palveluntarjontajärjestelyt tuovat huomattavia etuja vähentämällä toimintojen monimutkaisuutta ja parantamalla palvelujen tehokkuutta, asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklassa vahvistettu ”käyttäjä maksaa” -periaate merkitsee, että ”ilmatilan käyttäjien olisi maksettava aiheuttamansa kustannukset käyttöpaikassa tai mahdollisimman lähellä sitä” (21). Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 21 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”maksuvyöhykkeiden on oltava johdonmukaisia lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen kanssa ja niihin voi kuulua toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan rajat ylittävässä ilmatilassa tarjoamia palveluja”. Mainitun täytäntöönpanoasetuksen 22 artiklan 1 kohdassa täsmennetään lisäksi, että maksuvyöhykkeen kustannusperustan ”muodostavat määritetyt kustannukset, jotka liittyvät lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen kyseisellä maksuvyöhykkeellä”. |
| --- | --- |

(60)

Vaikka tarkastellut rajat ylittävät palveluntarjontajärjestelyt tuovat huomattavia etuja vähentämällä toimintojen monimutkaisuutta ja parantamalla palvelujen tehokkuutta, asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklassa vahvistettu ”käyttäjä maksaa” -periaate merkitsee, että ”ilmatilan käyttäjien olisi maksettava aiheuttamansa kustannukset käyttöpaikassa tai mahdollisimman lähellä sitä” (21). Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 21 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”maksuvyöhykkeiden on oltava johdonmukaisia lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen kanssa ja niihin voi kuulua toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan rajat ylittävässä ilmatilassa tarjoamia palveluja”. Mainitun täytäntöönpanoasetuksen 22 artiklan 1 kohdassa täsmennetään lisäksi, että maksuvyöhykkeen kustannusperustan ”muodostavat määritetyt kustannukset, jotka liittyvät lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen kyseisellä maksuvyöhykkeellä”.

21

| (61) | Johdanto-osan 60 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että johdanto-osan 57 kappaleessa tarkoitetut lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista raja-alueilla koskevat rahoitusjärjestelyt eivät ole suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän perustana olevien oikeudellisten vaatimusten mukaisia. Tämä päätelmä ei rajoita mahdollisia rikkomismenettelyjä, joita komissio voi käynnistää tässä asiassa. |
| --- | --- |

(61)

Johdanto-osan 60 kappaleessa esitetyn perusteella komissio katsoo, että johdanto-osan 57 kappaleessa tarkoitetut lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista raja-alueilla koskevat rahoitusjärjestelyt eivät ole suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän perustana olevien oikeudellisten vaatimusten mukaisia. Tämä päätelmä ei rajoita mahdollisia rikkomismenettelyjä, joita komissio voi käynnistää tässä asiassa.

| (62) | Koska raja-alueilla tarjottavien palvelujen rahoitus ei ole johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitettujen säännösten mukaista, sitä ei voida käyttää perusteena vuoden 2019 perusarvon mukauttamiselle täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun arviointikriteerin soveltamiselle. Kun lisäksi otetaan huomioon suorituskyvyn tarkastuselimen havainnot, ja vaikka Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen vuoden 2019 perusarvoa olisi mukautettu raja-alueilla tarjottavien palvelujen osalta, tilanne olisi silti johtanut +5,9 prosentin eroon Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä verrattuna vertailuryhmän keskimääräiseen perusarvoon. Näin ollen liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa esitettyä arviointikriteeriä koskeva johdanto-osan 24 kappaleessa esitetty päätelmä pysyy voimassa. |
| --- | --- |

(62)

Koska raja-alueilla tarjottavien palvelujen rahoitus ei ole johdanto-osan 60 kappaleessa tarkoitettujen säännösten mukaista, sitä ei voida käyttää perusteena vuoden 2019 perusarvon mukauttamiselle täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa vahvistetun arviointikriteerin soveltamiselle. Kun lisäksi otetaan huomioon suorituskyvyn tarkastuselimen havainnot, ja vaikka Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen vuoden 2019 perusarvoa olisi mukautettu raja-alueilla tarjottavien palvelujen osalta, tilanne olisi silti johtanut +5,9 prosentin eroon Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä verrattuna vertailuryhmän keskimääräiseen perusarvoon. Näin ollen liitteessä IV olevan 1.4 kohdan c alakohdassa esitettyä arviointikriteeriä koskeva johdanto-osan 24 kappaleessa esitetty päätelmä pysyy voimassa.

Havainnot kustannusten jakamisesta reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä

Havainnot kustannusten jakamisesta reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä

| (63) | Belgia otti kolmannella viiteajanjaksolla käyttöön tarkistetun kustannusten jakamismenetelmän kolmannen viiteajanjakson määritettyjen kustannusten jakamiseksi reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä. Sovelletut muutokset koskevat skeyesille aiheutuvien lähestymislennonjohtopalvelujen kustannusten (lähestymisen kustannukset) ja Belgian kansalliselle valvontaviranomaiselle aiheutuneiden kustannusten jakautumista. Komissio toteaa, että Belgia on päättänyt kohdentaa lähestymisen kustannukset lähes kokonaan reitinaikaisiin palveluihin, mikä johtaa ylimääräisten määritettyjen kustannusten siirtämiseen Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle kolmannella viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(63)

Belgia otti kolmannella viiteajanjaksolla käyttöön tarkistetun kustannusten jakamismenetelmän kolmannen viiteajanjakson määritettyjen kustannusten jakamiseksi reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä. Sovelletut muutokset koskevat skeyesille aiheutuvien lähestymislennonjohtopalvelujen kustannusten (lähestymisen kustannukset) ja Belgian kansalliselle valvontaviranomaiselle aiheutuneiden kustannusten jakautumista. Komissio toteaa, että Belgia on päättänyt kohdentaa lähestymisen kustannukset lähes kokonaan reitinaikaisiin palveluihin, mikä johtaa ylimääräisten määritettyjen kustannusten siirtämiseen Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeelle kolmannella viiteajanjaksolla.

| (64) | Komissio toteaa, että Belgia ja Luxemburg mukauttivat vuosien 2014 ja 2019 perusarvoja tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ottaakseen huomioon muutokset kustannusten jakautumisessa reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä. Tämän vuoksi kyseiset muutokset eivät vaikuta suoraan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettujen kriteereiden mukaisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden arviointiin. |
| --- | --- |

(64)

Komissio toteaa, että Belgia ja Luxemburg mukauttivat vuosien 2014 ja 2019 perusarvoja tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ottaakseen huomioon muutokset kustannusten jakautumisessa reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen välillä. Tämän vuoksi kyseiset muutokset eivät vaikuta suoraan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV vahvistettujen kriteereiden mukaisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden arviointiin.

| (65) | Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio toteaa kuitenkin, että Belgia korotti lentoreittimaksuvyöhykkeen vuoden 2019 perusarvoa 14,3 miljoonalla eurolla (vuoden 2017 hintoina) ja alensi samalla lentoaseman lennonvarmistusmaksuvyöhykkeen (johon Brysselin lentoasema (EBBR) kuuluu) perusarvoa 4,4 miljoonalla eurolla (vuoden 2017 hintoina). Komissio on tietoinen siitä, että skeyesille aiheutuu kustannuksia myös alueellisilla lentoasemilla tarjottavista lähestymispalveluista, jotka eivät kuulu kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelman soveltamisalaan. Komissio katsoo kuitenkin, ettei Belgia ole selittänyt ja perustellut riittävästi reitinaikaisiin ja lähi- ja lähestymisalueen perusarvoihin tehtyjen mukautusten suurta eroa, koska suorituskykysuunnitelman ulkopuolelle jääviin alueellisiin lentoasemiin liittyvät uudelleenjaetut lähestymisen kustannukset vaikuttavat suhteettomilta. |
| --- | --- |

(65)

Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio toteaa kuitenkin, että Belgia korotti lentoreittimaksuvyöhykkeen vuoden 2019 perusarvoa 14,3 miljoonalla eurolla (vuoden 2017 hintoina) ja alensi samalla lentoaseman lennonvarmistusmaksuvyöhykkeen (johon Brysselin lentoasema (EBBR) kuuluu) perusarvoa 4,4 miljoonalla eurolla (vuoden 2017 hintoina). Komissio on tietoinen siitä, että skeyesille aiheutuu kustannuksia myös alueellisilla lentoasemilla tarjottavista lähestymispalveluista, jotka eivät kuulu kolmannen viiteajanjakson suorituskykysuunnitelman soveltamisalaan. Komissio katsoo kuitenkin, ettei Belgia ole selittänyt ja perustellut riittävästi reitinaikaisiin ja lähi- ja lähestymisalueen perusarvoihin tehtyjen mukautusten suurta eroa, koska suorituskykysuunnitelman ulkopuolelle jääviin alueellisiin lentoasemiin liittyvät uudelleenjaetut lähestymisen kustannukset vaikuttavat suhteettomilta.

| (66) | Lisäksi komissio katsoo, että sisällyttämällä lähestymisen kustannukset lähes kokonaan reitinaikaiseen kustannusperustaan, Belgia ei ole jakanut näitä kustannuksia suhteellisesti reitinaikaisten palvelujen ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen kesken avoimella tavalla. Komissio katsoo, että tällainen lähestymiskustannusten jakaminen ei täytä asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan e alakohdassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 22 artiklan 5 kohdassa säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(66)

Lisäksi komissio katsoo, että sisällyttämällä lähestymisen kustannukset lähes kokonaan reitinaikaiseen kustannusperustaan, Belgia ei ole jakanut näitä kustannuksia suhteellisesti reitinaikaisten palvelujen ja lähi- ja lähestymisalueen palvelujen kesken avoimella tavalla. Komissio katsoo, että tällainen lähestymiskustannusten jakaminen ei täytä asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan e alakohdassa ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 22 artiklan 5 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.

| (67) | Johdanto-osan 63–66 kappaleissa esitettyjen huomautusten perusteella tämä päätös ei näin ollen rajoita mahdollisia rikkomusmenettelyitä, joita komissio voi käynnistää koskien Belgian kolmannella viiteajanjaksolla soveltaman kustannusten jakamismenetelmän muutoksia. |
| --- | --- |

(67)

Johdanto-osan 63–66 kappaleissa esitettyjen huomautusten perusteella tämä päätös ei näin ollen rajoita mahdollisia rikkomusmenettelyitä, joita komissio voi käynnistää koskien Belgian kolmannella viiteajanjaksolla soveltaman kustannusten jakamismenetelmän muutoksia.

Päätelmät arvioinnista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen arviointikriteereiden perusteella

Päätelmät arvioinnista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistettujen arviointikriteereiden perusteella

| (68) | Edellä esitettyjen havaintojen perusteella komissio katsoo, että Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet eivät täytä yhtäkään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistetuista arviointikriteereistä. |
| --- | --- |

(68)

Edellä esitettyjen havaintojen perusteella komissio katsoo, että Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet eivät täytä yhtäkään täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistetuista arviointikriteereistä.

Niiden toimenpiteiden arviointi, joihin Belgia ja Luxemburg ovat turvautuneet perustellakseen havaitut poikkeamat unionin laajuisesta kustannustehokkuuden kehityksestä

Niiden toimenpiteiden arviointi, joihin Belgia ja Luxemburg ovat turvautuneet perustellakseen havaitut poikkeamat unionin laajuisesta kustannustehokkuuden kehityksestä

| (69) | Lisäksi komission on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan nojalla tutkittava, ovatko poikkeamat kyseisen liitteen 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistetuista kriteereistä tarpeellisia ja oikeasuhteisia suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettujen rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamiseksi. Komissio todensi erityisesti, ovatko kapasiteettiin liittyvien toimenpiteiden määritetyt lisäkustannukset yksinomaisesti syynä havaittuihin poikkeamiin unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä. |
| --- | --- |

(69)

Lisäksi komission on täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan nojalla tutkittava, ovatko poikkeamat kyseisen liitteen 1.4 kohdan a, b ja c alakohdassa vahvistetuista kriteereistä tarpeellisia ja oikeasuhteisia suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi kapasiteettiin liittyvällä suorituskyvyn keskeisellä osa-alueella tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 2 artiklan 18 alakohdassa tarkoitettujen rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamiseksi. Komissio todensi erityisesti, ovatko kapasiteettiin liittyvien toimenpiteiden määritetyt lisäkustannukset yksinomaisesti syynä havaittuihin poikkeamiin unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä ja unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä.

| (70) | Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemät laskelmat huomioon ottaen komissio toteaa, että arvioitu ero Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kolmannen viiteajanjakson reitinaikaisten määritettyjen kustannusten vuodelta 2024 ja kolmannen viiteajanjakson unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksen saavuttamiseksi tarvittavien määritettyjen kustannusten välillä on noin 8,2 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina, kun taas vastaava ero unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksen osalta on noin 43,7 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina. |
| --- | --- |

(70)

Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemät laskelmat huomioon ottaen komissio toteaa, että arvioitu ero Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kolmannen viiteajanjakson reitinaikaisten määritettyjen kustannusten vuodelta 2024 ja kolmannen viiteajanjakson unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehityksen saavuttamiseksi tarvittavien määritettyjen kustannusten välillä on noin 8,2 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina, kun taas vastaava ero unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksen osalta on noin 43,7 miljoonaa euroa vuoden 2017 hintoina.

| (71) | Komissio toteaa, että tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos sisältää seitsemän kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää toimenpidettä, jäljempänä ’kapasiteettiin liittyvät toimenpiteet’, joita Belgia ja Luxemburg pitävät tarpeellisina kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi ja jotka Belgian ja Luxemburgin mukaan oikeuttavat niiden kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden poikkeamisen unionin laajuisista kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteista. |
| --- | --- |

(71)

Komissio toteaa, että tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos sisältää seitsemän kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseen tähtäävää toimenpidettä, jäljempänä ’kapasiteettiin liittyvät toimenpiteet’, joita Belgia ja Luxemburg pitävät tarpeellisina kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi ja jotka Belgian ja Luxemburgin mukaan oikeuttavat niiden kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden poikkeamisen unionin laajuisista kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteista.

| (72) | Päätöksessä (EU) 2022/2255 kyseisistä kapasiteettiin liittyvistä toimenpiteistä tehtyjen havaintojen perusteella komissio on analysoinut kyseisiä toimenpiteitä tarkemmin. |
| --- | --- |

(72)

Päätöksessä (EU) 2022/2255 kyseisistä kapasiteettiin liittyvistä toimenpiteistä tehtyjen havaintojen perusteella komissio on analysoinut kyseisiä toimenpiteitä tarkemmin.

Toimenpide 1

Toimenpide 1

| (73) | Ensimmäinen kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 1’, käsittää skeyesin lennonjohtajien rekrytoinnin ja koulutuksen, jotta lennonjohtajien määrä säilyisi riittävänä kolmannella ja neljännellä viiteajanjaksolla. Belgian ja Luxemburgin selityksenä on, että toimenpide 1 on välttämätön, kun otetaan huomioon lennonjohtajien ikääntyminen ja siitä johtuva kolmannen ja neljännen viiteajanjakson aikana odotettavissa oleva suuri eläköitymisten määrä. Nämä eläköitymiset liittyvät erityisesti johdanto-osan 36 kappaleessa mainittuun DISPO-järjestelmään. |
| --- | --- |

(73)

Ensimmäinen kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 1’, käsittää skeyesin lennonjohtajien rekrytoinnin ja koulutuksen, jotta lennonjohtajien määrä säilyisi riittävänä kolmannella ja neljännellä viiteajanjaksolla. Belgian ja Luxemburgin selityksenä on, että toimenpide 1 on välttämätön, kun otetaan huomioon lennonjohtajien ikääntyminen ja siitä johtuva kolmannen ja neljännen viiteajanjakson aikana odotettavissa oleva suuri eläköitymisten määrä. Nämä eläköitymiset liittyvät erityisesti johdanto-osan 36 kappaleessa mainittuun DISPO-järjestelmään.

| (74) | Lisäksi Belgia korosti yksityiskohtaisen tarkastelun aikana, että skeyesin palveluksessa olevien lennonjohtajien määrä vähenisi 15 prosenttia kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä ilman toimenpiteeseen 1 sisältyviä koulutus- ja rekrytointitoimia. Belgian mukaan tämä johtaisi kapasiteetin merkittävään pienenemiseen. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi Belgia korosti yksityiskohtaisen tarkastelun aikana, että skeyesin palveluksessa olevien lennonjohtajien määrä vähenisi 15 prosenttia kolmannen viiteajanjakson loppuun mennessä ilman toimenpiteeseen 1 sisältyviä koulutus- ja rekrytointitoimia. Belgian mukaan tämä johtaisi kapasiteetin merkittävään pienenemiseen.

| (75) | Belgian toimittamien tietojen valossa komissio on samaa mieltä siitä, että skeyesin lennonjohtajien koulutus- ja rekrytointitoiminta ovat tarpeen, jotta voidaan ylläpitää ja kasvattaa lennonjohtajien määrää ja varmistaa, että lennonjohtajien määrä on riittävä liikenteen ennustettuun kehitykseen nähden. Komissio toteaa kuitenkin myös, että näin laaja tarve uusien lennonjohtajien kouluttamiseen aiheutuu suurelta osin DISPO-järjestelmän tuottamista varhaiseläkkeistä. |
| --- | --- |

(75)

Belgian toimittamien tietojen valossa komissio on samaa mieltä siitä, että skeyesin lennonjohtajien koulutus- ja rekrytointitoiminta ovat tarpeen, jotta voidaan ylläpitää ja kasvattaa lennonjohtajien määrää ja varmistaa, että lennonjohtajien määrä on riittävä liikenteen ennustettuun kehitykseen nähden. Komissio toteaa kuitenkin myös, että näin laaja tarve uusien lennonjohtajien kouluttamiseen aiheutuu suurelta osin DISPO-järjestelmän tuottamista varhaiseläkkeistä.

| (76) | Toimenpiteen 1 kokonaiskustannukset kasvoivat tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja olivat noin 27 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna toimenpiteen 1 kustannukset ovat nimellisesti 22,4 prosenttia suuremmat vuonna 2022, 49,0 prosenttia suuremmat vuonna 2023 ja 36,8 prosenttia suuremmat vuonna 2024. |
| --- | --- |

(76)

Toimenpiteen 1 kokonaiskustannukset kasvoivat tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja olivat noin 27 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna toimenpiteen 1 kustannukset ovat nimellisesti 22,4 prosenttia suuremmat vuonna 2022, 49,0 prosenttia suuremmat vuonna 2023 ja 36,8 prosenttia suuremmat vuonna 2024.

| (77) | Belgia väittää, että toimenpiteen 1 kustannusten nousua voidaan perustella inflaatiolla, uusien rekrytointien todellisten kustannusten tarkemmalla arvioinnilla, liikenteen elpymisellä odotettua nopeammin ja odotettua vähäisemmällä määrällä lennonjohdon opiskelijoita, jotka läpäisivät viiteajanjakson aikana suoritetut koulutusjaksot. Belgian selityksenä on erityisesti, että skeyes on päivittänyt liiketoimintasuunnitelmansa ennen tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen toimittamista ja aikoo nyt rekrytoida lisää lennonjohtajia enimmäiskoulutuskapasiteettinsa mukaisesti vuosina 2022–2024. |
| --- | --- |

(77)

Belgia väittää, että toimenpiteen 1 kustannusten nousua voidaan perustella inflaatiolla, uusien rekrytointien todellisten kustannusten tarkemmalla arvioinnilla, liikenteen elpymisellä odotettua nopeammin ja odotettua vähäisemmällä määrällä lennonjohdon opiskelijoita, jotka läpäisivät viiteajanjakson aikana suoritetut koulutusjaksot. Belgian selityksenä on erityisesti, että skeyes on päivittänyt liiketoimintasuunnitelmansa ennen tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen toimittamista ja aikoo nyt rekrytoida lisää lennonjohtajia enimmäiskoulutuskapasiteettinsa mukaisesti vuosina 2022–2024.

| (78) | Komissio toteaa, että samaan aikaan tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen mukaan niitä lennonjohtajia, joiden on tarkoitus astua palvelukseen vuonna 2024, on 6 prosenttia vähemmän kuin suorituskykysuunnitelman luonnokseen oli kirjattu. Komissio olettaa, että tilanne johtuu siitä, että odotettua vähäisempi määrä lennonjohdon opiskelijoita läpäisi skeyes järjestämän koulutuksen (ks. johdanto-osan 77 kappale). |
| --- | --- |

(78)

Komissio toteaa, että samaan aikaan tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen mukaan niitä lennonjohtajia, joiden on tarkoitus astua palvelukseen vuonna 2024, on 6 prosenttia vähemmän kuin suorituskykysuunnitelman luonnokseen oli kirjattu. Komissio olettaa, että tilanne johtuu siitä, että odotettua vähäisempi määrä lennonjohdon opiskelijoita läpäisi skeyes järjestämän koulutuksen (ks. johdanto-osan 77 kappale).

| (79) | Komissio toteaa, että toimenpiteen 1 kustannusten nousu, johon viitataan johdanto-osan 76 kappaleessa, on huomattavasti suurempi kuin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetyt inflaatioindeksin muutokset. Komissio toteaa, että alun perin suorituskykysuunnitelman luonnoksessa toimenpiteen 1 osalta esitetyt kustannukset rajoittuivat lennonjohtajien koulutukseen skeyesin reitinaikaisten palvelujen tarjoamiseksi Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä. Belgialta yksityiskohtaisen tarkastelun aikana saatujen tietojen perusteella tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvät toimenpiteen 1 korkeammat kustannukset kattavat kuitenkin myös lennonjohtajien koulutuksen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluihin. Lentoaseman lennonvarmistusmaksuvyöhykkeeseen liittyviä kustannuksia ei pitäisi sisältyä toimenpiteeseen 1. |
| --- | --- |

(79)

Komissio toteaa, että toimenpiteen 1 kustannusten nousu, johon viitataan johdanto-osan 76 kappaleessa, on huomattavasti suurempi kuin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetyt inflaatioindeksin muutokset. Komissio toteaa, että alun perin suorituskykysuunnitelman luonnoksessa toimenpiteen 1 osalta esitetyt kustannukset rajoittuivat lennonjohtajien koulutukseen skeyesin reitinaikaisten palvelujen tarjoamiseksi Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä. Belgialta yksityiskohtaisen tarkastelun aikana saatujen tietojen perusteella tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvät toimenpiteen 1 korkeammat kustannukset kattavat kuitenkin myös lennonjohtajien koulutuksen lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluihin. Lentoaseman lennonvarmistusmaksuvyöhykkeeseen liittyviä kustannuksia ei pitäisi sisältyä toimenpiteeseen 1.

| (80) | Näin ollen komissio katsoo, että Belgia ei ole pyynnöstä huolimatta selittänyt riittävällä tavalla, miten suunniteltuja lennonjohtajien koulutustoimia ja skeyesin suunniteltua lennonjohdon opiskelijoiden kouluttamista reitinaikaisten palvelujen tarjoamiseksi on mukautettu suorituskykysuunnitelman luonnoksen ja tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen välillä. Belgia ei myöskään perustellut reitinaikaisten palvelujen osalta niitä arvioituja kustannuksia, joita skeyesille aiheutuu lennonjohdon opiskelijaa kohti, eikä Belgia ole selittänyt näiden kustannusten suurta vaihtelua vuodesta toiseen. Näiden seikkojen perusteella komission ei ollut mahdollista arvioida määrällisesti, miten johdanto-osan 77 kappaleessa mainittu skeyesin lennonjohdon opiskelijoiden määrän suunniteltu kasvu vaikuttaa johdanto-osan 76 kappaleessa todettuun toimenpiteen 1 kustannusten muutokseen reitinaikaisten palvelujen osalta. |
| --- | --- |

(80)

Näin ollen komissio katsoo, että Belgia ei ole pyynnöstä huolimatta selittänyt riittävällä tavalla, miten suunniteltuja lennonjohtajien koulutustoimia ja skeyesin suunniteltua lennonjohdon opiskelijoiden kouluttamista reitinaikaisten palvelujen tarjoamiseksi on mukautettu suorituskykysuunnitelman luonnoksen ja tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen välillä. Belgia ei myöskään perustellut reitinaikaisten palvelujen osalta niitä arvioituja kustannuksia, joita skeyesille aiheutuu lennonjohdon opiskelijaa kohti, eikä Belgia ole selittänyt näiden kustannusten suurta vaihtelua vuodesta toiseen. Näiden seikkojen perusteella komission ei ollut mahdollista arvioida määrällisesti, miten johdanto-osan 77 kappaleessa mainittu skeyesin lennonjohdon opiskelijoiden määrän suunniteltu kasvu vaikuttaa johdanto-osan 76 kappaleessa todettuun toimenpiteen 1 kustannusten muutokseen reitinaikaisten palvelujen osalta.

| (81) | Vaikka oletettaisiin, että skeyesille todella aiheutuisi korkeampia koulutuskustannuksia reitinaikaisiin palveluihin liittyen ja koska lennonjohdon opiskelijoiden määrä on kasvanut vuosina 2022–2024, komissio katsoo, että näitä korkeampia koulutuskustannuksia tasapainottaa vähintään merkittävästi henkilöstökustannusten aleneminen, joka johtuu siitä, että tällä samalla ajanjaksolla palveluksessa olevien lennonjohtajien suunniteltu määrä on vähäisempi, kuten johdanto-osan 78 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(81)

Vaikka oletettaisiin, että skeyesille todella aiheutuisi korkeampia koulutuskustannuksia reitinaikaisiin palveluihin liittyen ja koska lennonjohdon opiskelijoiden määrä on kasvanut vuosina 2022–2024, komissio katsoo, että näitä korkeampia koulutuskustannuksia tasapainottaa vähintään merkittävästi henkilöstökustannusten aleneminen, joka johtuu siitä, että tällä samalla ajanjaksolla palveluksessa olevien lennonjohtajien suunniteltu määrä on vähäisempi, kuten johdanto-osan 78 kappaleessa todetaan.

| (82) | Komissio toteaa, että toimenpiteestä 1 aiheutuneet kustannukset johtuvat tosiasiallisesti suurelta osin DISPO-järjestelmästä, jonka Belgia on itse päättänyt ottaa käyttöön ja jota se soveltaa skeyesin palveluksessa toimiviin lennonjohtajiin. On selvää, että DISPO-järjestelmä johtaa kolmannella viiteajanjaksolla suureen määrään eläköityviä lennonjohtajia, joiden korvaaminen samanaikaisesti uusilla lennonjohtajilla aiheuttaa merkittävän operatiivisen ja taloudellisen rasitteen skeyesille. Kun kuitenkin otetaan huomioon suorituskyvyn tarkastuselimen tekemä arviointi ja skeyesin välttämätön tarve varmistaa vaaditun kapasiteetin turvallinen ja jatkuva tarjonta kolmannella viiteajanjaksolla, komissio katsoo, että kaiken kaikkiaan toimenpide 1 on tarpeellinen paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio katsoo kuitenkin, ettei Belgia ole osoittanut, että toimenpiteen 1 tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetty kustannusten merkittävä kasvu suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna olisi perusteltua ja oikeasuhteista, lukuun ottamatta inflaatioennusteen vaikutusta kyseisiin kustannuksiin. Koskien kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisina ja oikeasuhteisina pidettyjä lisäkustannuksia, komissio päättelee, että suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetyt kustannukset, reaaliarvoon muunnettuna, tulisi ottaa huomioon toimenpiteessä 1. |
| --- | --- |

(82)

Komissio toteaa, että toimenpiteestä 1 aiheutuneet kustannukset johtuvat tosiasiallisesti suurelta osin DISPO-järjestelmästä, jonka Belgia on itse päättänyt ottaa käyttöön ja jota se soveltaa skeyesin palveluksessa toimiviin lennonjohtajiin. On selvää, että DISPO-järjestelmä johtaa kolmannella viiteajanjaksolla suureen määrään eläköityviä lennonjohtajia, joiden korvaaminen samanaikaisesti uusilla lennonjohtajilla aiheuttaa merkittävän operatiivisen ja taloudellisen rasitteen skeyesille. Kun kuitenkin otetaan huomioon suorituskyvyn tarkastuselimen tekemä arviointi ja skeyesin välttämätön tarve varmistaa vaaditun kapasiteetin turvallinen ja jatkuva tarjonta kolmannella viiteajanjaksolla, komissio katsoo, että kaiken kaikkiaan toimenpide 1 on tarpeellinen paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio katsoo kuitenkin, ettei Belgia ole osoittanut, että toimenpiteen 1 tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetty kustannusten merkittävä kasvu suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna olisi perusteltua ja oikeasuhteista, lukuun ottamatta inflaatioennusteen vaikutusta kyseisiin kustannuksiin. Koskien kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisina ja oikeasuhteisina pidettyjä lisäkustannuksia, komissio päättelee, että suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetyt kustannukset, reaaliarvoon muunnettuna, tulisi ottaa huomioon toimenpiteessä 1.

Toimenpide 2

Toimenpide 2

| (83) | Toinen kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 2’, koostuu skeyesin ilmaliikenteen hallintajärjestelmän korvaamisesta yhdellä, integroidulla ja yhdenmukaistetulla ilmatilan hallintajärjestelmällä, jonka skeyes kehittää yhdessä MUAC:n ja Belgian asevoimien kanssa osana ”Shared Air Traffic Services System 3” -hanketta, jäljempänä ’SAS 3 -hanke’. Tämä skeyesin uusi hallintajärjestelmä on kuitenkin tarkoitus ottaa käyttöön vasta kolmannen viiteajanjakson päättymisen jälkeen, mahdollisesti ei ennen vuotta 2030, joten kolmatta viiteajanjaksoa varten suunnitellaan vain valmistelevia toimia. |
| --- | --- |

(83)

Toinen kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 2’, koostuu skeyesin ilmaliikenteen hallintajärjestelmän korvaamisesta yhdellä, integroidulla ja yhdenmukaistetulla ilmatilan hallintajärjestelmällä, jonka skeyes kehittää yhdessä MUAC:n ja Belgian asevoimien kanssa osana ”Shared Air Traffic Services System 3” -hanketta, jäljempänä ’SAS 3 -hanke’. Tämä skeyesin uusi hallintajärjestelmä on kuitenkin tarkoitus ottaa käyttöön vasta kolmannen viiteajanjakson päättymisen jälkeen, mahdollisesti ei ennen vuotta 2030, joten kolmatta viiteajanjaksoa varten suunnitellaan vain valmistelevia toimia.

| (84) | Toimenpide 2 sisältää myös skeyesin nykyisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän elinkaaripäivityksen. Järjestelmä olisi otettava käyttöön siirtymävaiheessa ennen SAS 3 -hankkeeseen perustuvan uuden hallintajärjestelmän käyttöönottoa. Belgia on selventänyt yksityiskohtaisen tarkastelun aikana, että elinkaaripäivitys käsittää sekä teknisiä että toiminnallisia parannuksia, joiden odotetaan mahdollistavan lisäkapasiteetin käyttöönoton neljännellä viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(84)

Toimenpide 2 sisältää myös skeyesin nykyisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän elinkaaripäivityksen. Järjestelmä olisi otettava käyttöön siirtymävaiheessa ennen SAS 3 -hankkeeseen perustuvan uuden hallintajärjestelmän käyttöönottoa. Belgia on selventänyt yksityiskohtaisen tarkastelun aikana, että elinkaaripäivitys käsittää sekä teknisiä että toiminnallisia parannuksia, joiden odotetaan mahdollistavan lisäkapasiteetin käyttöönoton neljännellä viiteajanjaksolla.

| (85) | Toimenpiteen 2 kokonaiskustannuksia alennettiin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, ja ne olivat noin 7,4 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna toimenpiteen 2 kustannukset ovat nimellisesti 1,9 prosenttia pienemmät vuonna 2022, 9,5 prosenttia pienemmät vuonna 2023 ja 11,9 prosenttia pienemmät vuonna 2024. Belgia on selventänyt, että nämä muutokset kuvastavat paremmin skeyesin joulukuussa 2021 allekirjoittaman Belgian nykyisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän elinkaaripäivitystä koskevan sopimuksen todellista arvoa. |
| --- | --- |

(85)

Toimenpiteen 2 kokonaiskustannuksia alennettiin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa, ja ne olivat noin 7,4 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna toimenpiteen 2 kustannukset ovat nimellisesti 1,9 prosenttia pienemmät vuonna 2022, 9,5 prosenttia pienemmät vuonna 2023 ja 11,9 prosenttia pienemmät vuonna 2024. Belgia on selventänyt, että nämä muutokset kuvastavat paremmin skeyesin joulukuussa 2021 allekirjoittaman Belgian nykyisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän elinkaaripäivitystä koskevan sopimuksen todellista arvoa.

| (86) | Belgia selvensi yksityiskohtaisen tarkastelun aikana, että SAS 3 -hankkeeseen liittyvästä uudesta ilmaliikenteen hallintajärjestelmästä ei aiheudu poistokustannuksia kolmannella viiteajanjaksolla. Belgian toimittamista tiedoista ilmenee kuitenkin, että ”uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän” pääomakustannukset on tarkoitus veloittaa jo kolmannella viiteajanjaksolla, vaikka tämä järjestelmä otettaisiin käyttöön vasta useita vuosia kolmannen viiteajanjakson päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

(86)

Belgia selvensi yksityiskohtaisen tarkastelun aikana, että SAS 3 -hankkeeseen liittyvästä uudesta ilmaliikenteen hallintajärjestelmästä ei aiheudu poistokustannuksia kolmannella viiteajanjaksolla. Belgian toimittamista tiedoista ilmenee kuitenkin, että ”uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän” pääomakustannukset on tarkoitus veloittaa jo kolmannella viiteajanjaksolla, vaikka tämä järjestelmä otettaisiin käyttöön vasta useita vuosia kolmannen viiteajanjakson päättymisen jälkeen.

| (87) | Komissio katsoo, että suunniteltu päivitys ja skeyesin nykyisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän korvaaminen ovat sinänsä toiminnalliselta kannalta perusteltuja ja että niitä voidaan pitää tarpeellisina kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- |

(87)

Komissio katsoo, että suunniteltu päivitys ja skeyesin nykyisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän korvaaminen ovat sinänsä toiminnalliselta kannalta perusteltuja ja että niitä voidaan pitää tarpeellisina kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| (88) | Komissio toteaa kuitenkin, että toimenpiteen 2 oikea-aikaisesta täytäntöönpanosta on vakavia epäilyjä. Yksityiskohtaisen tarkastelun aikana kolmannet osapuolet ilmoittivat komissiolle, että skeyes aikoi vetäytyä SAS 3 -hankkeesta, joka tukee uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän suunniteltua kehittämistä. Belgian viranomaiset eivät kiistäneet näitä tietoja, mutta korostivat, että asianomaisten osapuolten välillä käydään edelleen keskusteluja hankkeen tulevaisuudesta. Näiden huomioiden perusteella komissio katsoo, ettei Belgia ole toimittanut riittävää varmistusta SAS 3 -hankkeen toteuttamisesta tai muista vaihtoehtoisista ratkaisuista, jotka otetaan käyttöön siinä tapauksessa, että hanke ei toteudu. |
| --- | --- |

(88)

Komissio toteaa kuitenkin, että toimenpiteen 2 oikea-aikaisesta täytäntöönpanosta on vakavia epäilyjä. Yksityiskohtaisen tarkastelun aikana kolmannet osapuolet ilmoittivat komissiolle, että skeyes aikoi vetäytyä SAS 3 -hankkeesta, joka tukee uuden ilmaliikenteen hallintajärjestelmän suunniteltua kehittämistä. Belgian viranomaiset eivät kiistäneet näitä tietoja, mutta korostivat, että asianomaisten osapuolten välillä käydään edelleen keskusteluja hankkeen tulevaisuudesta. Näiden huomioiden perusteella komissio katsoo, ettei Belgia ole toimittanut riittävää varmistusta SAS 3 -hankkeen toteuttamisesta tai muista vaihtoehtoisista ratkaisuista, jotka otetaan käyttöön siinä tapauksessa, että hanke ei toteudu.

| (89) | Lisäksi komissio toteaa, että suuri osa toimenpiteen 2 kustannuksista muodostuu muista toimintakustannuksista, erityisesti hankekustannuksista, jotka liittyvät olemassa olevan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän elinkaaripäivityksen valmisteluun sekä uuteen hallintajärjestelmään. Komissio katsoo, että tällaiset toimintakustannukset liittyvät lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan tavanomaiseen toimintaan ja että, toisin kuin ilmaliikenteen hallintajärjestelmiä ja niiden komponentteja, niitä ei voida pitää suoraan kapasiteettitavoitteista aiheutuvina. |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi komissio toteaa, että suuri osa toimenpiteen 2 kustannuksista muodostuu muista toimintakustannuksista, erityisesti hankekustannuksista, jotka liittyvät olemassa olevan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän elinkaaripäivityksen valmisteluun sekä uuteen hallintajärjestelmään. Komissio katsoo, että tällaiset toimintakustannukset liittyvät lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan tavanomaiseen toimintaan ja että, toisin kuin ilmaliikenteen hallintajärjestelmiä ja niiden komponentteja, niitä ei voida pitää suoraan kapasiteettitavoitteista aiheutuvina.

| (90) | Koskien kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisina ja oikeasuhteisina pidettyjä lisäkustannuksia, komissio päättelee, että toimenpiteen 2 osalta huomioon otettavat kustannukset olisi rajattava poistokustannuksiin ja pääomakustannuksiin, jotka aiheutuvat skeyesin ilmaliikenteen hallintajärjestelmän elinkaaripäivityksestä. |
| --- | --- |

(90)

Koskien kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisina ja oikeasuhteisina pidettyjä lisäkustannuksia, komissio päättelee, että toimenpiteen 2 osalta huomioon otettavat kustannukset olisi rajattava poistokustannuksiin ja pääomakustannuksiin, jotka aiheutuvat skeyesin ilmaliikenteen hallintajärjestelmän elinkaaripäivityksestä.

Toimenpide 3

Toimenpide 3

| (91) | Kolmas kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 3’, liittyy MUAC:ssa työskenteleviin lennonjohtajiin sovellettavien yleisten palvelussuhteen ehtojen muuttamiseen työehtosopimuksen perusteella, joka solmittiin vuonna 2019 ennen covid-19-pandemian puhkeamista. Toimenpiteeseen 3 kuuluu MUAC:ssa työskentelevien lennonjohtajien palkkojen korottaminen 10,75 prosentilla vastineeksi joustavammasta työn organisoinnista. |
| --- | --- |

(91)

Kolmas kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 3’, liittyy MUAC:ssa työskenteleviin lennonjohtajiin sovellettavien yleisten palvelussuhteen ehtojen muuttamiseen työehtosopimuksen perusteella, joka solmittiin vuonna 2019 ennen covid-19-pandemian puhkeamista. Toimenpiteeseen 3 kuuluu MUAC:ssa työskentelevien lennonjohtajien palkkojen korottaminen 10,75 prosentilla vastineeksi joustavammasta työn organisoinnista.

| (92) | Tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviin tietoihin perustuen osana toimenpidettä 3 käyttöön otettuihin joustoihin sisältyy uusien lennonjohtajien vuotuisen työajan pidentäminen, työvuorojen järjestämistä koskevat uudet säännöt, mahdollisuus sopia lisätyöpäivistä lennonjohtajien kanssa, joustavampi vuotuisen työajan ja lomien suunnittelu sekä mahdollisuus sopia jo palveluksessa olevien lennonjohtajien kanssa eläkeiän mahdollisesta nostamisesta 60 vuoteen. |
| --- | --- |

(92)

Tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyviin tietoihin perustuen osana toimenpidettä 3 käyttöön otettuihin joustoihin sisältyy uusien lennonjohtajien vuotuisen työajan pidentäminen, työvuorojen järjestämistä koskevat uudet säännöt, mahdollisuus sopia lisätyöpäivistä lennonjohtajien kanssa, joustavampi vuotuisen työajan ja lomien suunnittelu sekä mahdollisuus sopia jo palveluksessa olevien lennonjohtajien kanssa eläkeiän mahdollisesta nostamisesta 60 vuoteen.

| (93) | Komissio toteaa, että toimenpiteen 3 tarkoituksena on ennen kaikkea lisätä lennonjohtajien saatavuutta ja joustavoittaa työaikajärjestelyjä, jotta voidaan vastata liikenteen kysyntään. Belgia korosti, että toimenpiteen 3 odotettiin covid-19-pandemiaa edeltäneissä liikenneolosuhteissa vähentävän ilmaliikennevirtojen säätelystä aiheutuvia viivästyksiä ja siten vähentävän ilmatilan käyttäjille aiheutuvia kustannuksia. Belgia selvensi vielä, että toimenpiteen 3 oli alun perin arvioitu antavan MUAC:lle mahdollisuuden luoda lennonjohtajille lisävuoroja niin, että vuonna 2019 lisävuoroja olisi 1 050 ja vuonna 2024 lisävuoroja olisi 3 150. |
| --- | --- |

(93)

Komissio toteaa, että toimenpiteen 3 tarkoituksena on ennen kaikkea lisätä lennonjohtajien saatavuutta ja joustavoittaa työaikajärjestelyjä, jotta voidaan vastata liikenteen kysyntään. Belgia korosti, että toimenpiteen 3 odotettiin covid-19-pandemiaa edeltäneissä liikenneolosuhteissa vähentävän ilmaliikennevirtojen säätelystä aiheutuvia viivästyksiä ja siten vähentävän ilmatilan käyttäjille aiheutuvia kustannuksia. Belgia selvensi vielä, että toimenpiteen 3 oli alun perin arvioitu antavan MUAC:lle mahdollisuuden luoda lennonjohtajille lisävuoroja niin, että vuonna 2019 lisävuoroja olisi 1 050 ja vuonna 2024 lisävuoroja olisi 3 150.

| (94) | Suorituskyvyn tarkastuselin totesi komissiolle toimittamassaan analyysissä, että toimenpide 3 todellakin antaa MUAC:lle mahdollisuuden tarjota ilmatilan käyttäjille lisäkapasiteettia kalenterivuosina 2023 ja 2024 ja edistää siten kapasiteettitavoitteiden saavuttamista kolmannella viiteajanjaksolla, kun liikennemäärät ovat palanneet pandemiaa edeltäneelle tasolle. |
| --- | --- |

(94)

Suorituskyvyn tarkastuselin totesi komissiolle toimittamassaan analyysissä, että toimenpide 3 todellakin antaa MUAC:lle mahdollisuuden tarjota ilmatilan käyttäjille lisäkapasiteettia kalenterivuosina 2023 ja 2024 ja edistää siten kapasiteettitavoitteiden saavuttamista kolmannella viiteajanjaksolla, kun liikennemäärät ovat palanneet pandemiaa edeltäneelle tasolle.

| (95) | Toimenpiteen 3 kokonaiskustannukset kasvoivat tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja olivat noin 13,2 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna toimenpiteen 3 kustannukset ovat nimellisesti 7,4 prosenttia suuremmat vuonna 2022, 9,0 prosenttia suuremmat vuonna 2023 ja 9,2 prosenttia suuremmat vuonna 2024. Belgian yksityiskohtaisen tarkastelun aikana toimittamien tietojen mukaan kustannusten nousu johtuu odotettua voimakkaammasta inflaatiosta, joka johtaa MUAC:ssa työskentelevien lennonjohtajien palkkojen indeksointiin. |
| --- | --- |

(95)

Toimenpiteen 3 kokonaiskustannukset kasvoivat tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ja olivat noin 13,2 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Suorituskykysuunnitelman luonnokseen verrattuna toimenpiteen 3 kustannukset ovat nimellisesti 7,4 prosenttia suuremmat vuonna 2022, 9,0 prosenttia suuremmat vuonna 2023 ja 9,2 prosenttia suuremmat vuonna 2024. Belgian yksityiskohtaisen tarkastelun aikana toimittamien tietojen mukaan kustannusten nousu johtuu odotettua voimakkaammasta inflaatiosta, joka johtaa MUAC:ssa työskentelevien lennonjohtajien palkkojen indeksointiin.

| (96) | Belgia toteaa, että toimenpiteen 3 hyväksymisajankohtana sen kustannusten arvioitiin kattavan uusien lennonjohtajien palkkaamisen, jolla korjattaisiin MUAC:n kohtaamaa lennonjohtajapulaa. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan ole esitetty lukuja tai näyttöä toimenpiteen 3 kokonaisvaikutuksesta kolmannen viiteajanjakson kustannusperustaan. Komissio ei näin ollen ole pystynyt todentamaan, että toimenpiteen 3 kustannukset kolmannella viiteajanjaksolla vastaisivat kustannuksia, joita MUAC:lle olisi aiheutunut uusien lennonjohtajien palkkaamisesta samojen kapasiteettihyötyjen tuottamiseksi. |
| --- | --- |

(96)

Belgia toteaa, että toimenpiteen 3 hyväksymisajankohtana sen kustannusten arvioitiin kattavan uusien lennonjohtajien palkkaamisen, jolla korjattaisiin MUAC:n kohtaamaa lennonjohtajapulaa. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan ole esitetty lukuja tai näyttöä toimenpiteen 3 kokonaisvaikutuksesta kolmannen viiteajanjakson kustannusperustaan. Komissio ei näin ollen ole pystynyt todentamaan, että toimenpiteen 3 kustannukset kolmannella viiteajanjaksolla vastaisivat kustannuksia, joita MUAC:lle olisi aiheutunut uusien lennonjohtajien palkkaamisesta samojen kapasiteettihyötyjen tuottamiseksi.

| (97) | Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselimen mukaan Belgian ja Luxemburgin toimenpiteen 3 yhteydessä esittämät kustannukset ovat perusteltuja ja oikeassa suhteessa ilmatilan käyttäjille koituviin hyötyihin. Näihin hyötyihin lukeutuu esimerkiksi ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvien ATFM-viivästysten ja niistä ilmatilan käyttäjille, mukaan lukien matkustajille ja ympäristölle, aiheutuvien haitallisten operatiivisten ja taloudellisten vaikutusten välttäminen. |
| --- | --- |

(97)

Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselimen mukaan Belgian ja Luxemburgin toimenpiteen 3 yhteydessä esittämät kustannukset ovat perusteltuja ja oikeassa suhteessa ilmatilan käyttäjille koituviin hyötyihin. Näihin hyötyihin lukeutuu esimerkiksi ilmaliikennevirtojen säätelystä johtuvien ATFM-viivästysten ja niistä ilmatilan käyttäjille, mukaan lukien matkustajille ja ympäristölle, aiheutuvien haitallisten operatiivisten ja taloudellisten vaikutusten välttäminen.

| (98) | Suorituskyvyn tarkastuselin huomauttaa erityisesti, että on näyttöä siitä, että toimenpiteeseen 3 kuuluvien yleisten palvelussuhteen ehtojen ansiosta MUAC pystyi parantamaan merkittävästi kapasiteettiaan ehtojen ensimmäisenä täytäntöönpanovuotena eli vuonna 2019. Näin vältyttiin ilmatilan käyttäjille tulevilta ilmaliikenteen hallinnasta johtuvista viivästymisistä aiheutuvilta arviolta 30 miljoonan euron välillisiltä kustannuksilta. Suorituskyvyn tarkastuselin toteaa lisäksi, että vuosina 2020 ja 2021 covid-19-pandemian aiheuttama liikenteen voimakas väheneminen aiheutti poikkeuksellisia olosuhteita, joissa toimenpiteen 3 mukaiset lisäjoustot eivät olleet tarpeen. Suorituskyvyn tarkastuselin katsoo kuitenkin, että MUAC on lieventänyt riittävästi toimenpiteen 3 vaikutusta vuosina 2020 ja 2021, kun otetaan huomioon, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa täsmennetään, että osaa ylijääneistä työvuoroista vuodelta 2020 ja vuoden 2021 ensimmäiseltä neljännekseltä lykättiin myöhemmäksi, jotta niitä voitaisiin käyttää kolmannen viiteajanjakson loppupuolella ilman lisäkustannuksia. Suorituskyvyn tarkastuselin toteaa, että toimenpide 3 on yleisesti ottaen perusteltu ottaen huomioon kolmannen viiteajanjakson kapasiteettitavoitteet, koska se edistää resurssien parempaa saatavuutta ja käytettävissä olevan kapasiteetin maksimointia tilanteessa, jossa liikenteen kysyntä on suurta. |
| --- | --- |

(98)

Suorituskyvyn tarkastuselin huomauttaa erityisesti, että on näyttöä siitä, että toimenpiteeseen 3 kuuluvien yleisten palvelussuhteen ehtojen ansiosta MUAC pystyi parantamaan merkittävästi kapasiteettiaan ehtojen ensimmäisenä täytäntöönpanovuotena eli vuonna 2019. Näin vältyttiin ilmatilan käyttäjille tulevilta ilmaliikenteen hallinnasta johtuvista viivästymisistä aiheutuvilta arviolta 30 miljoonan euron välillisiltä kustannuksilta. Suorituskyvyn tarkastuselin toteaa lisäksi, että vuosina 2020 ja 2021 covid-19-pandemian aiheuttama liikenteen voimakas väheneminen aiheutti poikkeuksellisia olosuhteita, joissa toimenpiteen 3 mukaiset lisäjoustot eivät olleet tarpeen. Suorituskyvyn tarkastuselin katsoo kuitenkin, että MUAC on lieventänyt riittävästi toimenpiteen 3 vaikutusta vuosina 2020 ja 2021, kun otetaan huomioon, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa täsmennetään, että osaa ylijääneistä työvuoroista vuodelta 2020 ja vuoden 2021 ensimmäiseltä neljännekseltä lykättiin myöhemmäksi, jotta niitä voitaisiin käyttää kolmannen viiteajanjakson loppupuolella ilman lisäkustannuksia. Suorituskyvyn tarkastuselin toteaa, että toimenpide 3 on yleisesti ottaen perusteltu ottaen huomioon kolmannen viiteajanjakson kapasiteettitavoitteet, koska se edistää resurssien parempaa saatavuutta ja käytettävissä olevan kapasiteetin maksimointia tilanteessa, jossa liikenteen kysyntä on suurta.

| (99) | Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 3 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi ja että sen kustannukset ovat oikeassa suhteessa niiden myönteiseen operatiiviseen vaikutukseen kapasiteetin tarjontaan. |
| --- | --- |

(99)

Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 3 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi ja että sen kustannukset ovat oikeassa suhteessa niiden myönteiseen operatiiviseen vaikutukseen kapasiteetin tarjontaan.

Toimenpide 4

Toimenpide 4

| (100) | Neljäs kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 4’, koostuu tehostetusta toiminnan jälkeisestä analyysiprosessista, jonka MUAC ottaa käyttöön siihen liittyvien työkalujen ja liiketoimintatietopalvelujen avulla. Belgia ja Luxemburg toteavat, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelmassa PABI-hankkeeksi kutsutun toimenpiteen 4 tarkoituksena on mahdollistaa MUAC:n päivittäisen toiminnan suunnittelun optimointi. |
| --- | --- |

(100)

Neljäs kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 4’, koostuu tehostetusta toiminnan jälkeisestä analyysiprosessista, jonka MUAC ottaa käyttöön siihen liittyvien työkalujen ja liiketoimintatietopalvelujen avulla. Belgia ja Luxemburg toteavat, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelmassa PABI-hankkeeksi kutsutun toimenpiteen 4 tarkoituksena on mahdollistaa MUAC:n päivittäisen toiminnan suunnittelun optimointi.

| (101) | Tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitettyjen tietojen perusteella toimenpiteellä 4 olisi tarkoitus vastata tulevaan liikenteen kysyntään ja välttää ilmatilan käyttäjiä koskevia tarpeettomia toiminnallisia rajoituksia (ns. ylisääntely), jotka johtavat ATFM-viivästyksiin. Komissio toteaa, että Belgia ilmoitti toimenpiteen 4 olevan toimintavalmis vuonna 2022, vaikka Belgia ei erikseen vahvistanut näitä tietoja yksityiskohtaisessa tarkastelussa. |
| --- | --- |

(101)

Tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitettyjen tietojen perusteella toimenpiteellä 4 olisi tarkoitus vastata tulevaan liikenteen kysyntään ja välttää ilmatilan käyttäjiä koskevia tarpeettomia toiminnallisia rajoituksia (ns. ylisääntely), jotka johtavat ATFM-viivästyksiin. Komissio toteaa, että Belgia ilmoitti toimenpiteen 4 olevan toimintavalmis vuonna 2022, vaikka Belgia ei erikseen vahvistanut näitä tietoja yksityiskohtaisessa tarkastelussa.

| (102) | Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että toimenpiteessä 4 esitetyt operatiiviset analyysivalmiudet auttavat hyödyntämään käytettävissä olevia resursseja parhaalla mahdollisella tavalla niin, että ilmatilan käyttäjien käytettävissä oleva kapasiteetti voidaan maksimoida erityisesti silloin, kun liikenteen kysyntä on suurta. |
| --- | --- |

(102)

Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että toimenpiteessä 4 esitetyt operatiiviset analyysivalmiudet auttavat hyödyntämään käytettävissä olevia resursseja parhaalla mahdollisella tavalla niin, että ilmatilan käyttäjien käytettävissä oleva kapasiteetti voidaan maksimoida erityisesti silloin, kun liikenteen kysyntä on suurta.

| (103) | Toimenpiteen 4 kokonaiskustannukset ovat noin 0,9 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana, eivätkä ne ole muuttuneet vuonna 2021 toimitetusta suorituskykysuunnitelman luonnoksesta. Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselin on tarkastellut toimenpiteen 4 kustannuksia ja pitää niitä perusteltuina. |
| --- | --- |

(103)

Toimenpiteen 4 kokonaiskustannukset ovat noin 0,9 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana, eivätkä ne ole muuttuneet vuonna 2021 toimitetusta suorituskykysuunnitelman luonnoksesta. Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselin on tarkastellut toimenpiteen 4 kustannuksia ja pitää niitä perusteltuina.

| (104) | Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 4 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden jatkuvan saavuttamisen tukemiseksi ja että toimenpiteen 4 kustannukset ovat oikeassa suhteessa niihin rakenteellisiin, operatiivisiin hyötyihin, jotka niillä arvioidaan saavutettavan. |
| --- | --- |

(104)

Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 4 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden jatkuvan saavuttamisen tukemiseksi ja että toimenpiteen 4 kustannukset ovat oikeassa suhteessa niihin rakenteellisiin, operatiivisiin hyötyihin, jotka niillä arvioidaan saavutettavan.

Toimenpide 5

Toimenpide 5

| (105) | Viides kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 5’, koskee uusien lennonjohtajien ab initio -koulutusta MUAC:n Brysselin sektorin tarpeisiin. Tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen mukaan toimenpiteeseen 5 sisältyvät lennonjohtajien koulutustoimet on ulkoistettu Ranskassa sijaitsevalle ulkopuoliselle koulutusorganisaatiolle. |
| --- | --- |

(105)

Viides kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 5’, koskee uusien lennonjohtajien ab initio -koulutusta MUAC:n Brysselin sektorin tarpeisiin. Tarkistetun suorituskykysuunnitelman luonnoksen mukaan toimenpiteeseen 5 sisältyvät lennonjohtajien koulutustoimet on ulkoistettu Ranskassa sijaitsevalle ulkopuoliselle koulutusorganisaatiolle.

ab initio

| (106) | Belgia selittää, että MUAC:n on jatkettava lennonjohtajien rekrytointia ja ab initio -koulutusta kapasiteettivajeen välttämiseksi niin kolmannella kuin tulevillakin viitejaksoilla. Belgian toimittamien tietojen perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että MUAC:n on koulutettava uusia lennonjohtajia, jotta voidaan ylläpitää ja lisätä lennonjohtajien määrää ja varmistaa, että se on riittävä liikenteen ennustettuun kehitykseen nähden. |
| --- | --- |

(106)

Belgia selittää, että MUAC:n on jatkettava lennonjohtajien rekrytointia ja ab initio -koulutusta kapasiteettivajeen välttämiseksi niin kolmannella kuin tulevillakin viitejaksoilla. Belgian toimittamien tietojen perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että MUAC:n on koulutettava uusia lennonjohtajia, jotta voidaan ylläpitää ja lisätä lennonjohtajien määrää ja varmistaa, että se on riittävä liikenteen ennustettuun kehitykseen nähden.

| (107) | Toimenpiteen 5 kokonaiskustannukset ovat noin 14,2 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Yksityiskohtaisen tarkastelun aikana Belgia toimitti erittelyn toimenpiteen 5 kustannuksista niin, että kustannukset oli jaoteltu kolmeen luokkaan: lennonjohdon opiskelijoiden henkilöstökustannukset, simulaatiolentäjien kustannukset ja koulutusorganisaation veloittamat kustannukset. Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselin on tarkastellut toimenpiteen 5 kustannuksia ja pitää niitä perusteltuina. |
| --- | --- |

(107)

Toimenpiteen 5 kokonaiskustannukset ovat noin 14,2 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Yksityiskohtaisen tarkastelun aikana Belgia toimitti erittelyn toimenpiteen 5 kustannuksista niin, että kustannukset oli jaoteltu kolmeen luokkaan: lennonjohdon opiskelijoiden henkilöstökustannukset, simulaatiolentäjien kustannukset ja koulutusorganisaation veloittamat kustannukset. Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselin on tarkastellut toimenpiteen 5 kustannuksia ja pitää niitä perusteltuina.

| (108) | Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 5 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta ja että sen kustannukset ovat oikeassa suhteessa niiden tuottamaan operatiiviseen vaikutukseen kapasiteetin tarjonnassa. |
| --- | --- |

(108)

Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 5 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta ja että sen kustannukset ovat oikeassa suhteessa niiden tuottamaan operatiiviseen vaikutukseen kapasiteetin tarjonnassa.

Toimenpide 6

Toimenpide 6

| (109) | Kuudenteen kapasiteettiin liittyvään toimenpiteeseen, jäljempänä ’toimenpide 6’, kuuluu uusien lennonjohtajien palkkaaminen MUAC:n Brysselin sektorille liikenteen kysynnän tyydyttämiseksi kolmannella viiteajanjaksolla ja sitä seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(109)

Kuudenteen kapasiteettiin liittyvään toimenpiteeseen, jäljempänä ’toimenpide 6’, kuuluu uusien lennonjohtajien palkkaaminen MUAC:n Brysselin sektorille liikenteen kysynnän tyydyttämiseksi kolmannella viiteajanjaksolla ja sitä seuraavina vuosina.

| (110) | Tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien tietojen mukaan kyseisten lennonjohtajien määrän ennakoidaan kasvavan merkittävästi 106:sta 119:ään kolmannen viiteajanjakson aikana. Belgia toteaa, että lennonjohtajien määrän lisäys mahdollistaa sektorin avaamisaikojen pidentämisen ja operatiivisen joustavuuden lisäämisen. Belgian toimittamien tietojen perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että MUAC:n on rekrytoitava lisää lennonjohtajia kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi. |
| --- | --- |

(110)

Tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien tietojen mukaan kyseisten lennonjohtajien määrän ennakoidaan kasvavan merkittävästi 106:sta 119:ään kolmannen viiteajanjakson aikana. Belgia toteaa, että lennonjohtajien määrän lisäys mahdollistaa sektorin avaamisaikojen pidentämisen ja operatiivisen joustavuuden lisäämisen. Belgian toimittamien tietojen perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että MUAC:n on rekrytoitava lisää lennonjohtajia kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen tukemiseksi.

| (111) | Toimenpiteen 6 kokonaiskustannukset ovat noin 4,4 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Nämä kustannukset liittyvät kolmannen viiteajanjakson aikana palvelukseen otettavien ylimääräisten lennonjohtajien palkkioihin. Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselin on tarkastellut toimenpiteen 6 kustannuksia ja pitää niitä perusteltuina. |
| --- | --- |

(111)

Toimenpiteen 6 kokonaiskustannukset ovat noin 4,4 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Nämä kustannukset liittyvät kolmannen viiteajanjakson aikana palvelukseen otettavien ylimääräisten lennonjohtajien palkkioihin. Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselin on tarkastellut toimenpiteen 6 kustannuksia ja pitää niitä perusteltuina.

| (112) | Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 6 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta ja että sen kustannukset ovat oikeassa suhteessa niiden tuottamaan operatiiviseen vaikutukseen kapasiteetin tarjonnassa. |
| --- | --- |

(112)

Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 6 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta ja että sen kustannukset ovat oikeassa suhteessa niiden tuottamaan operatiiviseen vaikutukseen kapasiteetin tarjonnassa.

Toimenpide 7

Toimenpide 7

| (113) | Seitsemäs kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 7’, kattaa MUAC:n uuden työvoiman suunnittelujärjestelmän kehittämisen uusien operatiivisten vaatimusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Toimenpiteeseen 7 sisältyy uuden työvoiman suunnittelukehyksen kehittäminen, nykyaikaisen työaikajärjestelytyökalun ja muiden uusien operatiivisten vaatimusten täytäntöönpanon edellyttämien työvoiman suunnittelutyökalujen kehittäminen. |
| --- | --- |

(113)

Seitsemäs kapasiteettiin liittyvä toimenpide, jäljempänä ’toimenpide 7’, kattaa MUAC:n uuden työvoiman suunnittelujärjestelmän kehittämisen uusien operatiivisten vaatimusten täytäntöönpanon tukemiseksi. Toimenpiteeseen 7 sisältyy uuden työvoiman suunnittelukehyksen kehittäminen, nykyaikaisen työaikajärjestelytyökalun ja muiden uusien operatiivisten vaatimusten täytäntöönpanon edellyttämien työvoiman suunnittelutyökalujen kehittäminen.

| (114) | Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että uuden työvoiman suunnittelujärjestelmän tuomat tehokkuushyödyt auttavat parantamaan operatiivista suorituskykyä ja tehostamaan palvelujen tarjoamista. |
| --- | --- |

(114)

Suorituskyvyn tarkastuselimen tekemän arvioinnin perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että uuden työvoiman suunnittelujärjestelmän tuomat tehokkuushyödyt auttavat parantamaan operatiivista suorituskykyä ja tehostamaan palvelujen tarjoamista.

| (115) | Toimenpiteen 7 kokonaiskustannukset ovat noin 0,8 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselin on tarkastellut toimenpiteen 7 kustannuksia ja pitää niitä perusteltuina. |
| --- | --- |

(115)

Toimenpiteen 7 kokonaiskustannukset ovat noin 0,8 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina) kolmannen viiteajanjakson aikana. Komissio toteaa, että suorituskyvyn tarkastuselin on tarkastellut toimenpiteen 7 kustannuksia ja pitää niitä perusteltuina.

| (116) | Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 7 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta ja että sen kustannukset ovat oikeassa suhteessa niiden tuottamaan operatiiviseen vaikutukseen kapasiteetin tarjonnassa. |
| --- | --- |

(116)

Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpide 7 on tarpeellinen kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta ja että sen kustannukset ovat oikeassa suhteessa niiden tuottamaan operatiiviseen vaikutukseen kapasiteetin tarjonnassa.

Belgian ja Luxemburgin esittämien kapasiteettiin liittyvien toimenpiteiden yhteisvaikutus

Belgian ja Luxemburgin esittämien kapasiteettiin liittyvien toimenpiteiden yhteisvaikutus

| (117) | Komissio on analysoinut tarkemmin Belgian ja Luxemburgin esittämiä seitsemää kapasiteettiin liittyvää toimenpidettä niiden kokonaisvaikutuksen osalta ja arvioidakseen, onko kaikkien kyseisten toimenpiteiden samanaikainen täytäntöönpano tarpeen paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(117)

Komissio on analysoinut tarkemmin Belgian ja Luxemburgin esittämiä seitsemää kapasiteettiin liittyvää toimenpidettä niiden kokonaisvaikutuksen osalta ja arvioidakseen, onko kaikkien kyseisten toimenpiteiden samanaikainen täytäntöönpano tarpeen paikallisten kapasiteettitavoitteiden saavuttamiseksi.

| (118) | Tältä osin komissio panee merkille suorituskyvyn tarkastuselimen havainnot, joiden mukaan nämä seitsemän kapasiteettiin liittyvää toimenpidettä ovat yhdessä tarkasteltuina asianmukaisia ja perusteltuja, kun otetaan huomioon niiden odotettu operatiivinen kokonaistulos ja niiden tuottama yhteisvaikutus kapasiteetin tarjontaan. Suorituskyvyn tarkastuselimen analyysin mukaan näiden toimenpiteiden toteuttaminen yhdessä mahdollistaa sen, että skeyes ja MUAC voivat tehokkaasti hallita ennustettuja liikennemääriä liikenteen kysynnän ruuhka-aikoina ja samalla vahvistaa palveluntarjonnan joustavuutta ja häiriönsietokykyä odottamattomissa tai epävakaissa olosuhteissa. Suorituskyvyn tarkastuselin vahvistaa lisäksi, että näiden kapasiteettiin liittyvien toimenpiteiden toteuttaminen yhdessä ei johda Belgian ja Luxemburgin ilmatilassa tarjottavien lennonvarmistuspalvelujen liikakapasiteettiin kolmannen viiteajanjakson jäljellä olevien kuukausien aikana (22). Lopuksi suorituskyvyn tarkastuselin huomauttaa, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetyt toimenpiteet, jotka liittyvät uusien lennonjohtajien koulutukseen ja työllistämiseen, täydentävät kapasiteetin lisäämisen mahdollistavia organisatorisia ja teknisiä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(118)

Tältä osin komissio panee merkille suorituskyvyn tarkastuselimen havainnot, joiden mukaan nämä seitsemän kapasiteettiin liittyvää toimenpidettä ovat yhdessä tarkasteltuina asianmukaisia ja perusteltuja, kun otetaan huomioon niiden odotettu operatiivinen kokonaistulos ja niiden tuottama yhteisvaikutus kapasiteetin tarjontaan. Suorituskyvyn tarkastuselimen analyysin mukaan näiden toimenpiteiden toteuttaminen yhdessä mahdollistaa sen, että skeyes ja MUAC voivat tehokkaasti hallita ennustettuja liikennemääriä liikenteen kysynnän ruuhka-aikoina ja samalla vahvistaa palveluntarjonnan joustavuutta ja häiriönsietokykyä odottamattomissa tai epävakaissa olosuhteissa. Suorituskyvyn tarkastuselin vahvistaa lisäksi, että näiden kapasiteettiin liittyvien toimenpiteiden toteuttaminen yhdessä ei johda Belgian ja Luxemburgin ilmatilassa tarjottavien lennonvarmistuspalvelujen liikakapasiteettiin kolmannen viiteajanjakson jäljellä olevien kuukausien aikana (22). Lopuksi suorituskyvyn tarkastuselin huomauttaa, että tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esitetyt toimenpiteet, jotka liittyvät uusien lennonjohtajien koulutukseen ja työllistämiseen, täydentävät kapasiteetin lisäämisen mahdollistavia organisatorisia ja teknisiä toimenpiteitä.

22

Päätelmät toimenpiteistä, joihin Belgia ja Luxemburg ovat turvautuneet perustellakseen havaitut poikkeamat unionin laajuisesta kustannustehokkuuden kehityksestä

Päätelmät toimenpiteistä, joihin Belgia ja Luxemburg ovat turvautuneet perustellakseen havaitut poikkeamat unionin laajuisesta kustannustehokkuuden kehityksestä

| (119) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa vahvistetun kriteerin osalta komissio päättelee johdanto-osan 71–118 kappaleissa esitettyjen havaintojen perusteella, että Belgian ja Luxemburgin toimenpiteiden 1 ja 2 osalta esittämät kustannukset ovat osittain tarpeellisia ja oikeasuhteisia kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta, kun taas toimenpiteiden 3–7 osalta esitetyt kustannukset ovat täysin tarpeellisia ja oikeasuhteisia kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(119)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa vahvistetun kriteerin osalta komissio päättelee johdanto-osan 71–118 kappaleissa esitettyjen havaintojen perusteella, että Belgian ja Luxemburgin toimenpiteiden 1 ja 2 osalta esittämät kustannukset ovat osittain tarpeellisia ja oikeasuhteisia kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta, kun taas toimenpiteiden 3–7 osalta esitetyt kustannukset ovat täysin tarpeellisia ja oikeasuhteisia kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (120) | Seuraavassa taulukossa esitetään kapasiteettiin liittyvien toimenpiteiden vaikutus johdanto-osan 70 kappaleessa todettuihin eroihin unionin laajuiseen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen nähden asiaan liittyvän vuoden eli vuoden 2024 osalta.







  Belgian ja Luxemburgin esittämät kapasiteettiin liittyvät toimenpiteet | Vaikutus eroon unionin laajuiseen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen nähden Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä (vuoden 2017 hintoina), kun otetaan huomioon kustannukset, joita komissio pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta. |
| --- | --- | --- |
| Toimenpide 1 | 7,7 milj. euroa (23) |
| Toimenpide 2 | 0,3 milj. euroa (24) |
| Toimenpide 3 | 4,4 milj. euroa |
| Toimenpide 4 | 0,3 milj. euroa |
| Toimenpide 5 | 4,7 milj. euroa |
| Toimenpide 6 | 1,5 milj. euroa |
| Toimenpide 7 | 0,3 milj. euroa |
| Yhteensä | 19,2 milj. euroa |

(120)

Seuraavassa taulukossa esitetään kapasiteettiin liittyvien toimenpiteiden vaikutus johdanto-osan 70 kappaleessa todettuihin eroihin unionin laajuiseen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen nähden asiaan liittyvän vuoden eli vuoden 2024 osalta.

Belgian ja Luxemburgin esittämät kapasiteettiin liittyvät toimenpiteet

Belgian ja Luxemburgin esittämät kapasiteettiin liittyvät toimenpiteet

Vaikutus eroon unionin laajuiseen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen nähden Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä (vuoden 2017 hintoina), kun otetaan huomioon kustannukset, joita komissio pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Vaikutus eroon unionin laajuiseen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen nähden Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeellä (vuoden 2017 hintoina), kun otetaan huomioon kustannukset, joita komissio pitää tarpeellisina ja oikeasuhteisina kapasiteettitavoitteiden saavuttamisen kannalta.

Toimenpide 1

7,7 milj. euroa (23)

23

Toimenpide 2

0,3 milj. euroa (24)

24

Toimenpide 3

4,4 milj. euroa

Toimenpide 4

0,3 milj. euroa

Toimenpide 5

4,7 milj. euroa

Toimenpide 6

1,5 milj. euroa

Toimenpide 7

0,3 milj. euroa

Yhteensä

Yhteensä

19,2 milj. euroa

19,2 milj. euroa

| (121) | Kuten johdanto-osan 120 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään, kapasiteettiin liittyvillä toimenpiteillä voidaan perustella 19,2 miljoonan euron ylitys (vuoden 2017 hintoina) unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen nähden. Tämä ylitys on suurempi kuin arvioitu poikkeama kolmannen viiteajanjakson unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä, joka on 8,2 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina), mutta pienempi kuin arvioitu 43,7 miljoonan euron poikkeama (vuoden 2017 hintoina) unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä. Belgialla ja Luxemburgilla on siis edelleen 24,5 miljoonan euron (vuoden 2017 hintoina) perustelematon ero suhteessa unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitykseen. |
| --- | --- |

(121)

Kuten johdanto-osan 120 kappaleessa olevassa taulukossa esitetään, kapasiteettiin liittyvillä toimenpiteillä voidaan perustella 19,2 miljoonan euron ylitys (vuoden 2017 hintoina) unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitykseen nähden. Tämä ylitys on suurempi kuin arvioitu poikkeama kolmannen viiteajanjakson unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä, joka on 8,2 miljoonaa euroa (vuoden 2017 hintoina), mutta pienempi kuin arvioitu 43,7 miljoonan euron poikkeama (vuoden 2017 hintoina) unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä. Belgialla ja Luxemburgilla on siis edelleen 24,5 miljoonan euron (vuoden 2017 hintoina) perustelematon ero suhteessa unionin laajuisen määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehitykseen.

| (122) | Täten komissio katsoo, että täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa vahvistettu kriteeri ei täyty Belgian ja Luxemburgin osalta. |
| --- | --- |

(122)

Täten komissio katsoo, että täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan i alakohdassa vahvistettu kriteeri ei täyty Belgian ja Luxemburgin osalta.

| (123) | Lisäksi komissio toteaa, että Belgia ja Luxemburg eivät ole esittäneet tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka olisivat perusteena poikkeamalle unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä tai unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa vahvistetun kriteerin mukaisesti. |
| --- | --- |

(123)

Lisäksi komissio toteaa, että Belgia ja Luxemburg eivät ole esittäneet tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka olisivat perusteena poikkeamalle unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen kehityksestä tai unionin laajuisesta määritetyn yksikkökustannuksen pitkän aikavälin kehityksestä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 1.4 kohdan d alakohdan ii alakohdassa vahvistetun kriteerin mukaisesti.

Tarkistettujen suorituskykytavoitteiden arviointia koskevat päätelmät

Tarkistettujen suorituskykytavoitteiden arviointia koskevat päätelmät

| (124) | Johdanto-osan 22–123 kappaleissa esitetyn arvioinnin perusteella komissio päättelee, että Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet eivät ole yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(124)

Johdanto-osan 22–123 kappaleissa esitetyn arvioinnin perusteella komissio päättelee, että Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet eivät ole yhteensopivia unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa.

TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUKSEN (EU) 2019/317 LIITTEESSÄ IV OLEVAN 2 KOHDAN MUKAISESTI SUORITETUN TARKISTETTUJEN SUORITUSKYKYTAVOITTEIDEN UUDELLEENTARKASTELUN TULOKSET

TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUKSEN (EU) 2019/317 LIITTEESSÄ IV OLEVAN 2 KOHDAN MUKAISESTI SUORITETUN TARKISTETTUJEN SUORITUSKYKYTAVOITTEIDEN UUDELLEENTARKASTELUN TULOKSET

Tarkistetut lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet – täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohta

Tarkistetut lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet – täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan c alakohta

| (125) | Komissio toi täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/728 esiin huolensa Belgian suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ehdottamista lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuutta koskevista suorituskykytavoitteista. Näitä kustannustehokkuustavoitteita sovelletaan ainoastaan Brysselin lentoasemalla tarjottaviin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluihin. Komissio katsoi kyseisessä täytäntöönpanopäätöksessä, että Belgian olisi pitänyt perustella kyseiset tavoitteet tarkemmin tai tarkistaa niitä alaspäin. |
| --- | --- |

(125)

Komissio toi täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/728 esiin huolensa Belgian suorituskykysuunnitelman luonnoksessa ehdottamista lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuutta koskevista suorituskykytavoitteista. Näitä kustannustehokkuustavoitteita sovelletaan ainoastaan Brysselin lentoasemalla tarjottaviin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalveluihin. Komissio katsoi kyseisessä täytäntöönpanopäätöksessä, että Belgian olisi pitänyt perustella kyseiset tavoitteet tarkemmin tai tarkistaa niitä alaspäin.

| (126) | Komissio toteaa, että tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos sisältää Belgiaa koskevat parannetut lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet kalenterivuosille 2022–2024, mukaan lukien reaalisten määritettyjen kustannusten vähentämisen kyseisinä kalenterivuosina. Komissio toteaa, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys (+4,5 %) kolmannella viiteajanjaksolla on kuitenkin edelleen korkeampi kuin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys (+1,9 %) kolmannella viiteajanjaksolla ja korkeampi kuin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen tosiasiallinen kehitys (+0,5 %) toisella viiteajanjaksolla. Lisäksi komissio toteaa, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus Brysselin lentoasemalla on edelleen huomattavasti korkeampi, arviolta 55 prosenttia, kuin sen asiaankuuluvan vertailuryhmän lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen mediaani. |
| --- | --- |

(126)

Komissio toteaa, että tarkistettu suorituskykysuunnitelman luonnos sisältää Belgiaa koskevat parannetut lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuutta koskevat suorituskykytavoitteet kalenterivuosille 2022–2024, mukaan lukien reaalisten määritettyjen kustannusten vähentämisen kyseisinä kalenterivuosina. Komissio toteaa, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys (+4,5 %) kolmannella viiteajanjaksolla on kuitenkin edelleen korkeampi kuin reitinaikaisen määritetyn yksikkökustannuksen kehitys (+1,9 %) kolmannella viiteajanjaksolla ja korkeampi kuin lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen tosiasiallinen kehitys (+0,5 %) toisella viiteajanjaksolla. Lisäksi komissio toteaa, että lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetty yksikkökustannus Brysselin lentoasemalla on edelleen huomattavasti korkeampi, arviolta 55 prosenttia, kuin sen asiaankuuluvan vertailuryhmän lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen määritetyn yksikkökustannuksen mediaani.

| (127) | Komissio päättelee johdanto-osan 125 ja 126 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Belgian ehdottamat lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuutta koskevat tarkistetut suorituskykytavoitteet aiheuttavat edelleen huolta. Sen vuoksi komissio toistaa täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/728 esittämänsä näkemyksen, jonka mukaan Belgian olisi esitettävä riittävät perustelut kyseisille tavoitteille tai tarkistettava niitä alaspäin. |
| --- | --- |

(127)

Komissio päättelee johdanto-osan 125 ja 126 kappaleessa esitetyn arvioinnin perusteella, että Belgian ehdottamat lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kustannustehokkuutta koskevat tarkistetut suorituskykytavoitteet aiheuttavat edelleen huolta. Sen vuoksi komissio toistaa täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/728 esittämänsä näkemyksen, jonka mukaan Belgian olisi esitettävä riittävät perustelut kyseisille tavoitteille tai tarkistettava niitä alaspäin.

Kannustinjärjestelmät kapasiteettia koskevien suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi – täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohta

Kannustinjärjestelmät kapasiteettia koskevien suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi – täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 liitteessä IV olevan 2.1 kohdan f alakohta

| (128) | Komissio totesi täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/728, että Belgian ja Luxemburgin on tarkistettava kannustinjärjestelmiään reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta näistä kannustinjärjestelmistä johtuva suurin taloudellinen haitta asetetaan tasolle, jossa sillä on oleellinen vaikutus riskituloihin. Komissio toteaa, että Belgia ja Luxemburg eivät ole tehneet muutoksia kyseisiin kannustinjärjestelmiin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa. |
| --- | --- |

(128)

Komissio totesi täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2022/728, että Belgian ja Luxemburgin on tarkistettava kannustinjärjestelmiään reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta näistä kannustinjärjestelmistä johtuva suurin taloudellinen haitta asetetaan tasolle, jossa sillä on oleellinen vaikutus riskituloihin. Komissio toteaa, että Belgia ja Luxemburg eivät ole tehneet muutoksia kyseisiin kannustinjärjestelmiin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa.

| (129) | Sen vuoksi komissio katsoo, että Belgian ja Luxemburgin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esittämät kannustinjärjestelmät aiheuttavat edelleen huolta. Näin ollen komissio toistaa näkemyksensä, jonka mukaan Belgian ja Luxemburgin olisi tarkistettava kannustinjärjestelmiään reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta näistä kannustinjärjestelmistä johtuvat suurimmat taloudelliset haitat asetetaan tasolle, jossa niillä on oleellinen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. Komissio katsoo, että tarkistetun kannustinjärjestelmän pitäisi johtaa suurimpaan taloudelliseen haittaan, joka on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista. |
| --- | --- |

(129)

Sen vuoksi komissio katsoo, että Belgian ja Luxemburgin tarkistetussa suorituskykysuunnitelman luonnoksessa esittämät kannustinjärjestelmät aiheuttavat edelleen huolta. Näin ollen komissio toistaa näkemyksensä, jonka mukaan Belgian ja Luxemburgin olisi tarkistettava kannustinjärjestelmiään reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettia koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta näistä kannustinjärjestelmistä johtuvat suurimmat taloudelliset haitat asetetaan tasolle, jossa niillä on oleellinen vaikutus riskituloihin, kuten täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 11 artiklan 3 kohdan a alakohdassa edellytetään. Komissio katsoo, että tarkistetun kannustinjärjestelmän pitäisi johtaa suurimpaan taloudelliseen haittaan, joka on vähintään 1 prosentti määritetyistä kustannuksista.

PÄÄTELMÄT

PÄÄTELMÄT

| (130) | Edellä esitetyn perusteella Belgian ja Luxemburgin olisi toteutettava asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja korjaavia toimenpiteitä. Näiden korjaavien toimenpiteiden avulla Belgian ja Luxemburgin pitäisi pystyä saavuttamaan yhteensopivuus kolmannelle viiteajanjaksolle asetettujen unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa, mikä vastaa tässä päätöksessä esitetyn komission arvioinnin perusteella Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhykkeelle määritettyjen kustannusten alentamista 24,5 miljoonalla eurolla ilmaistuna reaalisesti vuoden 2017 hintoina. |
| --- | --- |

(130)

Edellä esitetyn perusteella Belgian ja Luxemburgin olisi toteutettava asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja korjaavia toimenpiteitä. Näiden korjaavien toimenpiteiden avulla Belgian ja Luxemburgin pitäisi pystyä saavuttamaan yhteensopivuus kolmannelle viiteajanjaksolle asetettujen unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa, mikä vastaa tässä päätöksessä esitetyn komission arvioinnin perusteella Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhykkeelle määritettyjen kustannusten alentamista 24,5 miljoonalla eurolla ilmaistuna reaalisesti vuoden 2017 hintoina.

| (131) | Komissio toteaa, että Belgia aikoo suorittaa skeyesin ja MUAC:n toiminnan vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, johon se on pyytänyt komission yksiköitä osallistumaan tarkkailijoina. Komissio katsoo, että vaatimustenmukaisuuden arviointi tukee Belgian laatimaa lopullista suorituskykysuunnitelman luonnosta, jossa olisi otettava huomioon korjaavat toimenpiteet. Komissio ottaa huomioon vaatimustenmukaisuuden arvioinnista mahdollisesti saatavan uuden näytön. |
| --- | --- |

(131)

Komissio toteaa, että Belgia aikoo suorittaa skeyesin ja MUAC:n toiminnan vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, johon se on pyytänyt komission yksiköitä osallistumaan tarkkailijoina. Komissio katsoo, että vaatimustenmukaisuuden arviointi tukee Belgian laatimaa lopullista suorituskykysuunnitelman luonnosta, jossa olisi otettava huomioon korjaavat toimenpiteet. Komissio ottaa huomioon vaatimustenmukaisuuden arvioinnista mahdollisesti saatavan uuden näytön.

| (132) | Joillakin Belgian ja Luxemburgin tämän päätöksen mukaisesti toteuttamilla korjaavilla toimenpiteillä ei niiden luonteen vuoksi välttämättä ole täyttä vaikutusta kolmannella viiteajanjaksolla. Belgian ja Luxemburgin olisi kuitenkin aloitettava toimenpiteiden täytäntöönpano kolmannella viiteajanjaksolla perustuen sitoumuksiin, joita nämä maat ovat antaneet lopullisten suorituskykysuunnitelmien luonnosten osana, vaikka kyseiset toimenpiteet parantaisivat kustannustehokkuutta vasta seuraavalla viiteajanjaksolla. |
| --- | --- |

(132)

Joillakin Belgian ja Luxemburgin tämän päätöksen mukaisesti toteuttamilla korjaavilla toimenpiteillä ei niiden luonteen vuoksi välttämättä ole täyttä vaikutusta kolmannella viiteajanjaksolla. Belgian ja Luxemburgin olisi kuitenkin aloitettava toimenpiteiden täytäntöönpano kolmannella viiteajanjaksolla perustuen sitoumuksiin, joita nämä maat ovat antaneet lopullisten suorituskykysuunnitelmien luonnosten osana, vaikka kyseiset toimenpiteet parantaisivat kustannustehokkuutta vasta seuraavalla viiteajanjaksolla.

| (133) | Korjaavat toimenpiteet olisi toteutettava osana lopullisia suorituskykysuunnitelmien luonnoksia, jotka on toimitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Belgian ja Luxemburgin tulee hyväksyä kyseiset lopulliset suorituskykysuunnitelmien luonnokset erikseen kansallisella tasolla, koska suorituskykytavoitteiden asettamiseen liittyvät toimet FABEC-tasolla on lopetettu Ranskan, Saksan ja Alankomaiden vetäydyttyä tarkistetusta FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksesta, kuten johdanto-osan 6 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(133)

Korjaavat toimenpiteet olisi toteutettava osana lopullisia suorituskykysuunnitelmien luonnoksia, jotka on toimitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymisestä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Belgian ja Luxemburgin tulee hyväksyä kyseiset lopulliset suorituskykysuunnitelmien luonnokset erikseen kansallisella tasolla, koska suorituskykytavoitteiden asettamiseen liittyvät toimet FABEC-tasolla on lopetettu Ranskan, Saksan ja Alankomaiden vetäydyttyä tarkistetusta FABEC-suorituskykysuunnitelman luonnoksesta, kuten johdanto-osan 6 kappaleessa selitetään.

| (134) | Tässä päätöksessä esitettyjen havaintojen perusteella Belgian ja Luxemburgin olisi käsiteltävä asianmukaisesti erityisesti seuraavia kysymyksiä:






  a) | johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa tarkoitettu liikenneriskin jakamista, kustannusriskin jakamista ja kannustinjärjestelmiä koskevan lainsäädännön virheellinen soveltaminen MUAC:n osalta; |
| --- | --- | --- |

(134)

Tässä päätöksessä esitettyjen havaintojen perusteella Belgian ja Luxemburgin olisi käsiteltävä asianmukaisesti erityisesti seuraavia kysymyksiä:

a)

johdanto-osan 46 ja 47 kappaleessa tarkoitettu liikenneriskin jakamista, kustannusriskin jakamista ja kannustinjärjestelmiä koskevan lainsäädännön virheellinen soveltaminen MUAC:n osalta;

| b) | kansallisten valvontaviranomaisten pyyntö tarkistaa, että toisella viiteajanjaksolla käyttöomaisuuteen tehtyjen investointien peruuntumisesta ja viivästymisestä veloitettuja kustannuksia ei laskuteta ilmatilan käyttäjiltä kahteen kertaan, jos investoinnit toteutuvat myöhemmässä vaiheessa, kuten johdanto-osan 48 ja 49 kappaleessa todetaan; |
| --- | --- |

b)

kansallisten valvontaviranomaisten pyyntö tarkistaa, että toisella viiteajanjaksolla käyttöomaisuuteen tehtyjen investointien peruuntumisesta ja viivästymisestä veloitettuja kustannuksia ei laskuteta ilmatilan käyttäjiltä kahteen kertaan, jos investoinnit toteutuvat myöhemmässä vaiheessa, kuten johdanto-osan 48 ja 49 kappaleessa todetaan;

| c) | johdanto-osan 56–62 kappaleissa tarkoitetut virheelliset rahoitusjärjestelyt koskien raja-alueilla tarjottavista palveluista aiheutuvia kustannuksia; |
| --- | --- |

c)

johdanto-osan 56–62 kappaleissa tarkoitetut virheelliset rahoitusjärjestelyt koskien raja-alueilla tarjottavista palveluista aiheutuvia kustannuksia;

| d) | johdanto-osan 63–67 kappaleissa tarkoitettu lähestymisen kustannusten virheellinen jako reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kesken skeyesin osalta; |
| --- | --- |

d)

johdanto-osan 63–67 kappaleissa tarkoitettu lähestymisen kustannusten virheellinen jako reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen lennonvarmistuspalvelujen kesken skeyesin osalta;

| e) | johdanto-osan 125, 126 ja 127 kappaleessa tarkoitetut riittämättömät perustelut Belgian ylimitoitetuille lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuustavoitteille; |
| --- | --- |

e)

johdanto-osan 125, 126 ja 127 kappaleessa tarkoitetut riittämättömät perustelut Belgian ylimitoitetuille lähi- ja lähestymisalueen kustannustehokkuustavoitteille;

| f) | johdanto-osan 128 ja 129 kappaleessa tarkoitettujen reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamista tukevien Belgian ja Luxemburgin kannustinjärjestelmien suurimpien taloudellisten haittojen virheellinen taso. |
| --- | --- |

f)

johdanto-osan 128 ja 129 kappaleessa tarkoitettujen reitinaikaisten ja lähi- ja lähestymisalueen kapasiteettitavoitteiden saavuttamista tukevien Belgian ja Luxemburgin kannustinjärjestelmien suurimpien taloudellisten haittojen virheellinen taso.

| (135) | Yhtenäisen ilmatilan komitea ei ole antanut lausuntoa. Täytäntöönpanosäädös katsottiin tarpeelliseksi, ja puheenjohtaja toimitti täytäntöönpanosäädöksen luonnoksen muutoksenhakukomitealle jatkokäsittelyä varten. Muutoksenhakutoimikunta ei antanut lausuntoa, |
| --- | --- |

(135)

Yhtenäisen ilmatilan komitea ei ole antanut lausuntoa. Täytäntöönpanosäädös katsottiin tarpeelliseksi, ja puheenjohtaja toimitti täytäntöönpanosäädöksen luonnoksen muutoksenhakukomitealle jatkokäsittelyä varten. Muutoksenhakutoimikunta ei antanut lausuntoa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Belgian ja Luxemburgin on määriteltävä ja ilmoitettava komissiolle ne korjaavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on saavuttaa kansallisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden yhteensopivuus kolmannen viiteajanjakson unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymispäivästä.

2.   Belgia ja Luxemburg alkavat soveltaa kyseisiä korjaavia toimenpiteitä skeyesin ja Maastrichtin yläaluelennonjohdon (MUAC) osalta kolmannella viiteajanjaksolla. Näiden toimenpiteiden on johdettava Belgian ja Luxemburgin lentoreittimaksuvyöhykkeelle määritettyjen kustannusten vähenemiseen määrällä, jonka avulla saavutetaan kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden yhteensopivuus unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa. Belgia ja Luxemburg määrittävät kyseisen määrän tarkemmin tämän päätöksen johdanto-osan 131 kappaleessa tarkoitetun vaatimustenmukaisuuden tarkastelun tulosten perusteella, ja komissio tarkastelee tätä määrää uudelleen osana täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/317 15 artiklan 7 kohdan mukaista arviointiaan ottaen huomioon kyseisestä vaatimustenmukaisuuden tarkastelusta saatu näyttö. Korjaavien toimenpiteiden on johdettava sekä skeyesin että MUAC:n toimintakustannusten vähenemiseen.

3.   Belgia ja Luxemburg voivat korjaavia toimenpiteitä määritellessään ottaa huomioon myös liitteessä esitetyt ehdotetut lisätoimenpiteet.

4.   Belgian ja Luxemburgin on sisällytettävä suorituskykysuunnitelmiinsa tiedot, jotka osoittavat, että skeyes ja MUAC toteuttavat korjaavat toimenpiteet tehokkaasti.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle ja Luxemburgin suurherttuakunnalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Adina-Ioana VĂLEAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3).

4

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/728, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Belgian, Saksan, Kreikan, Ranskan, Kyproksen, Latvian, Luxemburgin, Maltan, Alankomaiden, Romanian ja Ruotsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esittämiin kansallisiin tai toiminnallisia ilmatilan lohkoja koskeviin suorituskykysuunnitelmien luonnoksiin sisältyvien tiettyjen suorituskykytavoitteiden yhteensopimattomuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa sekä suosituksista kyseisten tavoitteiden tarkistamiseksi (EUVL L 135, 12.5.2022, s. 4).

5

(6)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2022/780, annettu 13 päivänä huhtikuuta 2022, Sveitsin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti esittämään toiminnallista ilmatilan lohkoa koskevaan suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien tiettyjen suorituskykytavoitteiden yhteensopimattomuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa sekä suosituksista kyseisten tavoitteiden tarkistamiseksi (EUVL L 139, 18.5.2022, s. 218).

6

(7)  Komission päätös (EU) 2022/2255, annettu 24 päivänä lokakuuta 2022, Belgian, Saksan, Ranskan, Luxemburgin ja Alankomaiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla esittämään suorituskykysuunnitelman tarkistettuun luonnokseen sisältyvien kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen tiettyjen suorituskykytavoitteiden yksityiskohtaisen tarkastelun aloittamisesta (EUVL L 297, 17.11.2022, s. 71).

7

(8)  Komission päätös (EU) 2023/176, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, Ranskan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa (EUVL L 25, 27.1.2023, s. 70).

8

(9)  Komission päätös (EU) 2023/177, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, Saksan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa (EUVL L 25, 27.1.2023, s. 79).

9

(10)  Komission päätös (EU) 2023/179, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, Alankomaiden Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 mukaisesti toimittamaan tarkistettuun suorituskykysuunnitelman luonnokseen sisältyvien suorituskykytavoitteiden johdonmukaisuudesta kolmannelle viiteajanjaksolle vahvistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa (EUVL L 25, 27.1.2023, s. 95).

10

(11)  Compound Annual Growth Rate (yhdistetty vuotuinen kasvuaste).

11

(12)  Compound Annual Growth Rate (yhdistetty vuotuinen kasvuaste).

12

(13)  Kustannukset, joita Belgialle ja Luxemburgille aiheutuu lennonvarmistusalan yhteistyöstä 13 päivänä joulukuuta 1960 tehdystä kansainvälisestä yleissopimuksesta (sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna), sisältyvät kansallisten valvontaviranomaisten kustannuksiin.

13

(14)  Air Traffic Control the Netherlands (LVNL).

14

(15)  Komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/891 6 artiklan mukaisesti.

15

(16)  Skeyesin ja LVNL:n yksikkökustannukset eivät sisällä MUAC:lle kuuluvia palveluyksikköjä niiden omilla maksuvyöhykkeillä. Skeyesin ja LVNL:n yksikkökustannukset kattavat kaikki reitinaikaiset lennonvarmistuspalvelut, mukaan lukien sääpalvelut, joita Alankomaissa tarjoaa LVNL:stä erillinen sääpalveluiden tarjoaja.

16

(17)  Kuninkaan asetus, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2017.

17

(18)  Eurocontrolin Maastrichtin aluelennonjohtokeskuksessa tapahtuvasta ilmaliikennepalvelujen ja -laitteiden tarjoamisesta ja käytöstä tehty sopimus, allekirjoitettu 25 päivänä marraskuuta 1986.

18

(19)  MUAC:n toiminta jakautuu kolmeen sektoriryhmään: Brysselin sektoriryhmään, DECO-sektoriryhmään ja Hannoverin sektoriryhmään.

19

(20)  Laskettu vuoden 2014 perusarvon perusteella.

20

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10), johdanto-osan 22 kappale.

21

(22)  Perustuu Eurocontrolin lokakuun 2021 liikenteen STATFOR-perusennusteeseen sisältyviin liikenne-ennusteisiin.

22

(23)  Määrä, joka kuvastaa sitä osuutta toimenpiteen 1 kustannuksista, jonka komissio katsoi tarpeelliseksi ja oikeasuhteiseksi paikallisten kapasiteetin suorituskykytavoitteiden saavuttamisen kannalta johdanto-osan 82 kappaleessa esitettyjen havaintojen mukaisesti.

23

(24)  Määrä, joka kuvastaa sitä osuutta toimenpiteen 2 kustannuksista, jonka komissio katsoi tarpeelliseksi ja oikeasuhteiseksi paikallisten kapasiteetin suorituskykytavoitteiden saavuttamisen kannalta johdanto-osan 90 kappaleessa esitettyjen havaintojen mukaisesti.

24

---

LIITE

EHDOTETUT LISÄTOIMENPITEET

Belgia ja Luxemburg voivat toteuttaa seuraavat toimenpiteet korjatakseen Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden yhteensopimattomuuden unionin laajuisten kustannustehokkuutta koskevien suorituskykytavoitteiden kanssa:

| 1) | muutetaan Belgiassa sovellettavaa DISPO-järjestelmää, jotta voidaan vähentää sen vaikutusta Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannusperustaan; |
| --- | --- |

1)

muutetaan Belgiassa sovellettavaa DISPO-järjestelmää, jotta voidaan vähentää sen vaikutusta Belgian ja Luxemburgin maksuvyöhykkeen kustannusperustaan;

| 2) | luovutaan skeyesin oman pääoman tuotosta, joka on tarkoitus veloittaa osana pääomakustannuksia; |
| --- | --- |

2)

luovutaan skeyesin oman pääoman tuotosta, joka on tarkoitus veloittaa osana pääomakustannuksia;

| 3) | korvataan poikkeuksellisen kustannusvähennyksen avulla ilmatilan käyttäjille liikenneriskin jakomekanismista tai määritettyjen ja todellisten kustannusten välisestä erotuksesta mahdollisesti aiheutuneet ylijäämät vuodelta 2022. |
| --- | --- |

3)

korvataan poikkeuksellisen kustannusvähennyksen avulla ilmatilan käyttäjille liikenneriskin jakomekanismista tai määritettyjen ja todellisten kustannusten välisestä erotuksesta mahdollisesti aiheutuneet ylijäämät vuodelta 2022.

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/139 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/139

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/1337,

annettu 22 päivänä kesäkuuta 2023,

korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitteen muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 4335)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) (”eläinterveyssäännöstö”) ja erityisesti sen 259 artiklan 1 kohdan c alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Korkeapatogeeninen lintuinfluenssa on lintujen tarttuva virustauti, joka voi vaikuttaa merkittävästi siipikarjan kasvatuksen kannattavuuteen ja aiheuttaa häiriöitä unionin sisäisessä kaupassa ja viennissä kolmansiin maihin. Korkeapatogeenisen lintuinfluenssan virukset voivat tarttua muuttolintuihin, jotka voivat levittää viruksia pitkien matkojen päähän syys- ja kevätmuuttojensa aikana. Tämän vuoksi korkeapatogeenisten lintuinfluenssavirusten esiintyminen luonnonvaraisissa linnuissa muodostaa jatkuvan uhkan näiden virusten suorasta tai välillisestä kulkeutumisesta pitopaikkoihin, joissa pidetään siipikarjaa tai vankeudessa pidettäviä lintuja. Korkeapatogeenisen lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja saattaa levitä muihin pitopaikkoihin, joissa pidetään siipikarjaa tai vankeudessa pidettäviä lintuja. |
| --- | --- |

(1)

Korkeapatogeeninen lintuinfluenssa on lintujen tarttuva virustauti, joka voi vaikuttaa merkittävästi siipikarjan kasvatuksen kannattavuuteen ja aiheuttaa häiriöitä unionin sisäisessä kaupassa ja viennissä kolmansiin maihin. Korkeapatogeenisen lintuinfluenssan virukset voivat tarttua muuttolintuihin, jotka voivat levittää viruksia pitkien matkojen päähän syys- ja kevätmuuttojensa aikana. Tämän vuoksi korkeapatogeenisten lintuinfluenssavirusten esiintyminen luonnonvaraisissa linnuissa muodostaa jatkuvan uhkan näiden virusten suorasta tai välillisestä kulkeutumisesta pitopaikkoihin, joissa pidetään siipikarjaa tai vankeudessa pidettäviä lintuja. Korkeapatogeenisen lintuinfluenssan puhjetessa on olemassa vaara, että taudinaiheuttaja saattaa levitä muihin pitopaikkoihin, joissa pidetään siipikarjaa tai vankeudessa pidettäviä lintuja.

| (2) | Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan eläinten välillä tarttuvien ja eläimestä ihmiseen tarttuvien tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskeva uusi oikeudellinen kehys. Korkeapatogeeninen lintuinfluenssa kuuluu mainitussa asetuksessa esitetyn luetteloitujen tautien määritelmän piiriin, ja siihen sovelletaan kyseisessä asetuksessa vahvistettuja taudinehkäisy- ja taudintorjuntasääntöjä. Asetusta (EU) 2016/429 täydennetään komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/687 (2) tiettyjen luetteloitujen tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskevien sääntöjen osalta, mukaan lukien korkeapatogeenista lintuinfluenssaa koskevat taudintorjuntatoimenpiteet. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan eläinten välillä tarttuvien ja eläimestä ihmiseen tarttuvien tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskeva uusi oikeudellinen kehys. Korkeapatogeeninen lintuinfluenssa kuuluu mainitussa asetuksessa esitetyn luetteloitujen tautien määritelmän piiriin, ja siihen sovelletaan kyseisessä asetuksessa vahvistettuja taudinehkäisy- ja taudintorjuntasääntöjä. Asetusta (EU) 2016/429 täydennetään komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/687 (2) tiettyjen luetteloitujen tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskevien sääntöjen osalta, mukaan lukien korkeapatogeenista lintuinfluenssaa koskevat taudintorjuntatoimenpiteet.

| (3) | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/641 (3) hyväksyttiin asetuksen (EU) 2016/429 puitteissa, ja siinä vahvistetaan korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksiin liittyvät kiireelliset toimenpiteet unionin tasolla. |
| --- | --- |

(3)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/641 (3) hyväksyttiin asetuksen (EU) 2016/429 puitteissa, ja siinä vahvistetaan korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkauksiin liittyvät kiireelliset toimenpiteet unionin tasolla.

| (4) | Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/641 säädetään erityisesti, että suoja- ja valvontavyöhykkeiden ja muiden rajoitusvyöhykkeiden, joita jäsenvaltiot muodostavat korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti, on katettava vähintään kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä suoja- ja valvontavyöhykkeinä ja muina rajoitusvyöhykkeinä luetellut alueet. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/641 säädetään erityisesti, että suoja- ja valvontavyöhykkeiden ja muiden rajoitusvyöhykkeiden, joita jäsenvaltiot muodostavat korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkausten jälkeen delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti, on katettava vähintään kyseisen täytäntöönpanopäätöksen liitteessä suoja- ja valvontavyöhykkeinä ja muina rajoitusvyöhykkeinä luetellut alueet.

| (5) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitettä muutettiin äskettäin komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2023/1175 (4), kun Ranskassa oli esiintynyt korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uusia taudinpurkauksia siipikarjassa tai vankeudessa pidettävissä linnuissa, ja tämä taudinpurkaus oli huomioitava kyseisessä liitteessä. |
| --- | --- |

(5)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitettä muutettiin äskettäin komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2023/1175 (4), kun Ranskassa oli esiintynyt korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uusia taudinpurkauksia siipikarjassa tai vankeudessa pidettävissä linnuissa, ja tämä taudinpurkaus oli huomioitava kyseisessä liitteessä.

| (6) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1175 hyväksymisen jälkeen Ranska on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uudesta taudinpurkauksesta pitopaikassa, joissa pidetään vankeudessa pidettäviä lintuja ja joka sijaitsee Oksitanian hallintoalueella. |
| --- | --- |

(6)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2023/1175 hyväksymisen jälkeen Ranska on ilmoittanut komissiolle korkeapatogeenisen lintuinfluenssan uudesta taudinpurkauksesta pitopaikassa, joissa pidetään vankeudessa pidettäviä lintuja ja joka sijaitsee Oksitanian hallintoalueella.

| (7) | Ranskan toimivaltainen viranomainen on toteuttanut delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti vaaditut taudintorjuntatoimenpiteet, joihin kuuluu suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen kyseisen taudinpurkauksen ympärille. |
| --- | --- |

(7)

Ranskan toimivaltainen viranomainen on toteuttanut delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti vaaditut taudintorjuntatoimenpiteet, joihin kuuluu suoja- ja valvontavyöhykkeiden muodostaminen kyseisen taudinpurkauksen ympärille.

| (8) | Komissio on tutkinut kyseiset Ranskan toteuttamat taudintorjuntatoimenpiteet yhteistyössä tämän jäsenvaltion kanssa ja katsoo, että tämän jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat Ranskassa ovat riittävällä etäisyydellä pitopaikasta, jossa korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaus on vahvistettu. |
| --- | --- |

(8)

Komissio on tutkinut kyseiset Ranskan toteuttamat taudintorjuntatoimenpiteet yhteistyössä tämän jäsenvaltion kanssa ja katsoo, että tämän jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen muodostamien suoja- ja valvontavyöhykkeiden rajat Ranskassa ovat riittävällä etäisyydellä pitopaikasta, jossa korkeapatogeenisen lintuinfluenssan taudinpurkaus on vahvistettu.

| (9) | Jotta estetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja vältetään se, että kolmannet maat asettaisivat kaupalle perusteettomia esteitä, on välttämätöntä määritellä pikaisesti unionin tasolla, yhteistyössä Ranskan kanssa, suoja- ja valvontavyöhykkeet, jotka kyseinen jäsenvaltio on delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti muodostanut. |
| --- | --- |

(9)

Jotta estetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja vältetään se, että kolmannet maat asettaisivat kaupalle perusteettomia esteitä, on välttämätöntä määritellä pikaisesti unionin tasolla, yhteistyössä Ranskan kanssa, suoja- ja valvontavyöhykkeet, jotka kyseinen jäsenvaltio on delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti muodostanut.

| (10) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitteessä lueteltuja Ranskan suoja- ja valvontavyöhykkeitä olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(10)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitteessä lueteltuja Ranskan suoja- ja valvontavyöhykkeitä olisi sen vuoksi muutettava.

| (11) | Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitettä olisi sen vuoksi muutettava aluekuvauksen päivittämiseksi unionin tasolla siten, että otetaan huomioon Ranskan delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti muodostamat suoja- ja valvontavyöhykkeet ja niillä sovellettavien toimenpiteiden kesto. |
| --- | --- |

(11)

Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitettä olisi sen vuoksi muutettava aluekuvauksen päivittämiseksi unionin tasolla siten, että otetaan huomioon Ranskan delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 mukaisesti muodostamat suoja- ja valvontavyöhykkeet ja niillä sovellettavien toimenpiteiden kesto.

| (12) | Näin ollen täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2021/641 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(12)

Näin ollen täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2021/641 olisi muutettava.

| (13) | Koska korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämiseen liittyvä epidemiologinen tilanne unionissa on kriittinen, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2021/641 tällä päätöksellä tehtävät muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(13)

Koska korkeapatogeenisen lintuinfluenssan leviämiseen liittyvä epidemiologinen tilanne unionissa on kriittinen, on tärkeää, että täytäntöönpanopäätökseen (EU) 2021/641 tällä päätöksellä tehtävät muutokset tulevat voimaan mahdollisimman pian.

| (14) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liite tämän päätöksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 22 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/687, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/641, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä (EUVL L 134, 20.4.2021, s. 166).

3

(4)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1175, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2023, korkeapatogeenisen lintuinfluenssan esiintymiseen tietyissä jäsenvaltioissa liittyvistä kiireellisistä toimenpiteistä annetun täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2021/641 liitteen muuttamisesta (EUVL L 155, 16.6.2023, s. 36).

4

---

LIITE

”LIITE

A osa

1 ja 2 artiklassa tarkoitetut suojavyöhykkeet asianomaisissa jäsenvaltioissa*:

Jäsenvaltio: Ranska

| Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero | Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 39 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| Department: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 5.7.2023 |
| Department: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 22.6.2023 |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 22.6.2023 |

Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 39 artiklan mukaisesti

Department: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

5.7.2023

Department: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

22.6.2023

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

22.6.2023

B osa

1 ja 3 artiklassa tarkoitetut valvontavyöhykkeet asianomaisissa jäsenvaltioissa*:

Jäsenvaltio: Saksa

| Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero | Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 55 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| BAYERN |
| DE-HPAI (P)-2023-00026 | Landkreis Regensburg

  Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der
  Gemeinden:

  Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

  Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

  Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

  Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

  Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

  Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn | 29.6.2023 |
| Landkreis Regensburg

  Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg | 21.6.2023– 29.6.2023 |
| Landkreis Schwandorf


  Stadt Nittenau


  Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

  Stadt Burglengenfeld


  Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

  Stadt Teublitz


  Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz | 29.6.2023 |
| Landkreis Schwandorf

  3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

  Betroffen sind:


  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteile: Waldgebiete | 21.6.2023– 29.6.2023 |
| Stadt Regensburg

  Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.
  Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen. | 29.6.2023 |

Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 55 artiklan mukaisesti

BAYERN

DE-HPAI (P)-2023-00026

Landkreis Regensburg

Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der

Gemeinden:

Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn

29.6.2023

Landkreis Regensburg

Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg

21.6.2023– 29.6.2023

Landkreis Schwandorf

Stadt Nittenau

Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

Stadt Burglengenfeld

Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

Stadt Teublitz

Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz

29.6.2023

Landkreis Schwandorf

3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

Betroffen sind:

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteile: Waldgebiete

21.6.2023– 29.6.2023

Stadt Regensburg

Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.

Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl..Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“- Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen.

29.6.2023

Jäsenvaltio: Ranska

| Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero | Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 55 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| Département: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route"
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  ARROUEDE
  AUSSOS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BAZUGUES
  BELLEGARDE
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BETCAVE-AGUIN
  BEZOLLES
  BEZUES-BAJON
  BIRAN
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CABAS-LOUMASSES
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAZAUX-D'ANGLES
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CLERMONT-POUYGUILLES
  COURRENSAN
  CUELAS
  DUFFORT
  DURBAN
  ESTIPOUY
  GALIAX
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  GOUX
  IDRAC-RESPAILLES
  JU-BELLOC
  JUSTIAN
  L'ISLE-DE-NOE
  LABEJAN
  LADEVEZE-VILLE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAGUERE
  LANNEMAIGNAN
  LANNEPAX
  LAVERAET
  LE BROUILH-MONBERT
  LOUBERSAN
  LOUSLITGES
  MANAS-BASTANOUS
  MANENT-MONTANE
  MARAMBAT
  MARCIAC
  MASCARAS
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONFERRAN-PLAVES
  MONGUILHEM
  MONLAUR-BERNET
  MONLEZUN
  MONT-D'ASTARAC
  MONT-DE-MARRAST
  MONTIES
  MOUCHES
  MOUREDE
  NOULENS
  ORNEZAN
  PANASSAC
  PLAISANCE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PRECHAC-SUR-ADOUR
  PROJAN
  RAMOUZENS
  RICOURT
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  ROZES
  SADEILLAN
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MEDARD
  SAINT-PAUL-DE-BAISE
  SAINTE-DODE
  SAMARAN
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SERE
  TACHOIRES
  TIESTE-URAGNOUX
  TUDELLE | 21.7.2023 |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 6.7.2023– 21.7.2023 |
| Département: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Amou
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Banos
  Bas-Mauco
  Betbezer-d'Armagnac
  Beyries
  Bonnegarde
  Bougue
  Brassempouy
  Castaignos-Souslens
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Coudures
  Créon-d'Armagnac
  Dumes
  Escalans
  Estigarde
  Eyres-Moncube
  Le Frêche
  Gabarret
  Gaujacq
  Hagetmau
  Haut-Mauco
  Herré
  Horsarrieu
  Laglorieuse
  Lamothe
  Lauret
  Mant
  Marpaps
  Mazerolles
  Monget
  Monségur
  Mont-de-Marsan
  Montégut
  Mouscardès
  Nassiet
  Ossages
  Parleboscq
  Perquie
  Pomarez
  Pujo-le-Plan
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Julien-d'Armagnac
  Saint-Justin
  Saint-Perdon
  Saint-Pierre-du-Mont
  Saint-Sever (Ouest D933.S)
  Sarraziet
  Serres-Gaston
  Tilh
  Villeneuve-de-Marsan | 8.7.2023 |
| Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 23.6.2023– 8.7.2023 |
| Department: Lot-et-Garonne (47) |
| FR-HPAI(P)-2023-00104 | SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.6.2023 |
| Department: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| FR-HPAI(P)-2023-00135 | BAIGTS-DE-BEARN
  BALANSUN
  BERENX
  BIRON
  CASTETIS
  LAA-MONDRANS
  LACADEE
  LANNEPLAA
  MESPLEDE
  "ORTHEZ
  Au sud de la route de Dax (D947)
  et au sud de la route de Bonnut (D56)"
  PUYOO
  RAMOUS
  "SAINT-BOES
  A l’ouest de la route de Dax (D947)"
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SALLES-MONGISCARD
  SARPOURENX
  SAULT-DE-NAVAILLES | 23.6.2023 |
| BONNUT
  "ORTHEZ
  Au nord de la route de Dax (D947)
  et au nord de la route de Bonnut (D56)"
  "SAINT-BOES
  A l’est de la route de Dax (D947)"
  SALLESPISSE | 15.6.2023– 23.6.2023 |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARNE
  AURIEBAT
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GAUSSAN
  GUIZERIX
  HACHAN
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LARAN
  LARROQUE
  LASSALES
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONLONG
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SAUVETERRE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIEUZOS | 1.7.2023 |
| ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 23.6.2023–
  1.7.2023 |

Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 55 artiklan mukaisesti

Département: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

ARROUEDE

AUSSOS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BASSOUES

BAZIAN

BAZUGUES

BELLEGARDE

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BETCAVE-AGUIN

BEZOLLES

BEZUES-BAJON

BIRAN

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CABAS-LOUMASSES

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAZAUX-D'ANGLES

CAZENEUVE

CHELAN

CLERMONT-POUYGUILLES

COURRENSAN

CUELAS

DUFFORT

DURBAN

ESTIPOUY

GALIAX

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

GOUX

IDRAC-RESPAILLES

JU-BELLOC

JUSTIAN

L'ISLE-DE-NOE

LABEJAN

LADEVEZE-VILLE

LAGRAULET-DU-GERS

LALANNE-ARQUE

LAMAGUERE

LANNEMAIGNAN

LANNEPAX

LAVERAET

LE BROUILH-MONBERT

LOUBERSAN

LOUSLITGES

MANAS-BASTANOUS

MANENT-MONTANE

MARAMBAT

MARCIAC

MASCARAS

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONCORNEIL-GRAZAN

MONFERRAN-PLAVES

MONGUILHEM

MONLAUR-BERNET

MONLEZUN

MONT-D'ASTARAC

MONT-DE-MARRAST

MONTIES

MOUCHES

MOUREDE

NOULENS

ORNEZAN

PANASSAC

PLAISANCE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PRECHAC-SUR-ADOUR

PROJAN

RAMOUZENS

RICOURT

ROQUEBRUNE

ROQUES

ROZES

SADEILLAN

SAINT-CHRISTAUD

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MEDARD

SAINT-PAUL-DE-BAISE

SAINTE-DODE

SAMARAN

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SERE

TACHOIRES

TIESTE-URAGNOUX

TUDELLE

21.7.2023

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

6.7.2023– 21.7.2023

Département: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Amou

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Banos

Bas-Mauco

Betbezer-d'Armagnac

Beyries

Bonnegarde

Bougue

Brassempouy

Castaignos-Souslens

Castel-Sarrazin

Cauna

Coudures

Créon-d'Armagnac

Dumes

Escalans

Estigarde

Eyres-Moncube

Le Frêche

Gabarret

Gaujacq

Hagetmau

Haut-Mauco

Herré

Horsarrieu

Laglorieuse

Lamothe

Lauret

Mant

Marpaps

Mazerolles

Monget

Monségur

Mont-de-Marsan

Montégut

Mouscardès

Nassiet

Ossages

Parleboscq

Perquie

Pomarez

Pujo-le-Plan

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Julien-d'Armagnac

Saint-Justin

Saint-Perdon

Saint-Pierre-du-Mont

Saint-Sever (Ouest D933.S)

Sarraziet

Serres-Gaston

Tilh

Villeneuve-de-Marsan

8.7.2023

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

23.6.2023– 8.7.2023

Department: Lot-et-Garonne (47)

FR-HPAI(P)-2023-00104

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.6.2023

Department: Pyrénées-Atlantiques (64)

FR-HPAI(P)-2023-00135

BAIGTS-DE-BEARN

BALANSUN

BERENX

BIRON

CASTETIS

LAA-MONDRANS

LACADEE

LANNEPLAA

MESPLEDE

"ORTHEZ

Au sud de la route de Dax (D947)

et au sud de la route de Bonnut (D56)"

PUYOO

RAMOUS

"SAINT-BOES

A l’ouest de la route de Dax (D947)"

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SALLES-MONGISCARD

SARPOURENX

SAULT-DE-NAVAILLES

23.6.2023

BONNUT

"ORTHEZ

Au nord de la route de Dax (D947)

et au nord de la route de Bonnut (D56)"

"SAINT-BOES

A l’est de la route de Dax (D947)"

SALLESPISSE

15.6.2023– 23.6.2023

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARNE

AURIEBAT

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GAUSSAN

GUIZERIX

HACHAN

HERES

LABATUT-RIVIERE

LARAN

LARROQUE

LASSALES

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONLONG

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SAUVETERRE

TRIE-SUR-BAISE

VIEUZOS

1.7.2023

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

23.6.2023–

1.7.2023

Jäsenvaltio: Puola

| Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero | Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 55 artiklan mukaisesti |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00068 | W województwie warmińsko – mazurskim:






  1. | W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki, |

Taudinpurkauksen ADIS-viitenumero

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti voimassa delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 55 artiklan mukaisesti

PL-HPAI(P)-2023-00068

W województwie warmińsko – mazurskim:

1.

W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki,

| 2. | W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki, |
| --- | --- |

2.

W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki,

| 3. | W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak, |
| --- | --- |

3.

W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak,

| 4. | Miasto Kętrzyn |
| --- | --- |

4.

Miasto Kętrzyn

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe, |
| --- | --- |

1.

w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy, |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy,

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki

w powiecie węgorzewskim.

25.6.2023

W województwie warmińsko – mazurskim:

| 1. | W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec |
| --- | --- |

1.

W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, |
| --- | --- |

1.

W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba

w powiecie węgorzewskim.

17.6.2023– 25.6.2023

C osa

1 ja 3 a artiklassa tarkoitetut muut rajoitusvyöhykkeet asianomaisissa jäsenvaltioissa*:

Jäsenvaltio: Ranska

| Alue kattaa: | Päivämäärä, johon asti toimenpiteet ovat voimassa 3 a artiklan mukaisesti |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Cher (18) |
| GENOUILLY
  GRACAY
  SAINT-OUTRILLE | 21.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| ANTRAS
  AUCH
  AUTERIVE
  AUX-AUSSAT
  AYGUETINTE
  BEAUCAIRE
  BEAUMONT
  BECCAS
  BETPLAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BONAS
  BOUCAGNERES
  BOULAUR
  CASSAIGNE
  CASTELNAU-BARBARENS
  CASTERA-VERDUZAN
  CASTEX
  CASTIN
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  DURAN
  ESTAMPES
  FAGET-ABBATIAL
  FOURCES
  GAUJAC
  GAUJAN
  HAGET
  HAULIES
  JEGUN
  LAAS
  LAGARDERE
  LAGUIAN-MAZOUS
  LAMAZERE
  LARROQUE-SAINT-SERNIN
  LARTIGUE
  LASSERAN
  LASSEUBE-PROPRE
  LAURAET
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANSENCOME
  MARSEILLAN
  MIELAN
  MIRAMONT-D'ASTARAC
  MONBARDON
  MONGAUSY
  MONPARDIAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTREAL
  MOUCHAN
  ORBESSAN
  ORDAN-LARROQUE
  PALLANNE
  PAVIE
  PELLEFIGUE
  PESSAN
  SABAILLAN
  SAINT-ELIX
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-LARY
  SAINT-MAUR
  SAINT-PUY
  SANSAN
  SARAMON
  SARCOS
  SEMBOUES
  SEMEZIES-CACHAN
  SIMORRE
  TILLAC
  TOURNAN
  TRAVERSERES
  TRONCENS
  VALENCE-SUR-BAISE
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  SADEILLAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-BLANCARD | 21.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Argelos
  Baigts
  Bassercles
  Bastennes
  Baudignan
  Bergouey
  Bostens
  Campagne
  Campet-et-Lamolère
  Castelnau-Chalosse
  Castelner
  Caupenne
  Cazalis
  Clermont
  Doazit
  Donzacq
  Estibeaux
  Gaillères
  Garrey
  Gibret
  Gouts
  Habas
  Hauriet
  Labastide-Chalosse
  Labatut
  Lacquy
  Lacrabe
  Lahosse
  Larbey
  Le Leuy
  Losse
  Lubbon
  Lucbardez et Bargues
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Misson
  Momuy
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Morganx
  Mugron
  Nerbis
  Nousse
  Ozourt
  Peyre
  Poudenx
  Pouillon
  Pouydesseaux
  Poyartin
  Rimbez-et-Baudiets
  Roquefort
  Saint-Aubin
  Saint-Avit
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-du-Gave
  Sainte-Foy
  Saint-Gor
  Saint-Martin-d'Oney
  Sarbazan
  Serreslous-et-Arribans
  Sorde-l'Abbaye
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Toulouzette
  Uchacq-et-Parentis
  Vielle-Soubiran | 8.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64) |
| ANDREIN
  ARGAGNON
  ARGET
  AUDAUX
  BARRAUTE-CAMU
  BELLOCQ
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETBON
  CASTETNER
  HAGETAUBIN
  L'HOPITAL-D'ORION
  LAAS
  LABEYRIE
  LAGOR
  LAHONTAN
  LOUBIENG
  MASLACQ
  MONT
  NARP
  ORAAS
  ORION
  ORRIULE
  OSSENX
  OZENX-MONTESTRUCQ
  SAINT-MEDARD
  SALIES-DE-BEARN
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN | 23.6.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ANSOST
  ARNE
  ARTAGNAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  BUZON
  CAIXON
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESCAUNETS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GARDERES
  GAUSSAN
  GENSAC
  GUIZERIX
  HACHAN
  HAGEDET
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LAFITOLE
  LAHITTE-TOUPIERE
  LARAN
  LARREULE
  LARROQUE
  LASCAZERES
  LASSALES
  LIAC
  LUQUET
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONFAUCON
  MONLONG
  NOUILHAN
  ORGAN
  OROIX
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SARRIAC-BIGORRE
  SAUVETERRE
  SEGALAS
  SERON
  SOMBRUN
  SOUBLECAUSE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIC-EN-BIGORRE
  VIDOUZE
  VIEUZOS
  VILLEFRANQUE
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 1.7.2023 |

Alue kattaa:

Päivämäärä, johon asti toimenpiteet ovat voimassa 3 a artiklan mukaisesti

Les communes suivantes dans le département: Cher (18)

GENOUILLY

GRACAY

SAINT-OUTRILLE

21.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

ANTRAS

AUCH

AUTERIVE

AUX-AUSSAT

AYGUETINTE

BEAUCAIRE

BEAUMONT

BECCAS

BETPLAN

BLOUSSON-SERIAN

BONAS

BOUCAGNERES

BOULAUR

CASSAIGNE

CASTELNAU-BARBARENS

CASTERA-VERDUZAN

CASTEX

CASTIN

CAZAUX-VILLECOMTAL

DURAN

ESTAMPES

FAGET-ABBATIAL

FOURCES

GAUJAC

GAUJAN

HAGET

HAULIES

JEGUN

LAAS

LAGARDERE

LAGUIAN-MAZOUS

LAMAZERE

LARROQUE-SAINT-SERNIN

LARTIGUE

LASSERAN

LASSEUBE-PROPRE

LAURAET

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANSENCOME

MARSEILLAN

MIELAN

MIRAMONT-D'ASTARAC

MONBARDON

MONGAUSY

MONPARDIAC

MONTEGUT-ARROS

MONTREAL

MOUCHAN

ORBESSAN

ORDAN-LARROQUE

PALLANNE

PAVIE

PELLEFIGUE

PESSAN

SABAILLAN

SAINT-ELIX

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-LARY

SAINT-MAUR

SAINT-PUY

SANSAN

SARAMON

SARCOS

SEMBOUES

SEMEZIES-CACHAN

SIMORRE

TILLAC

TOURNAN

TRAVERSERES

TRONCENS

VALENCE-SUR-BAISE

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

SADEILLAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-BLANCARD

21.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Argelos

Baigts

Bassercles

Bastennes

Baudignan

Bergouey

Bostens

Campagne

Campet-et-Lamolère

Castelnau-Chalosse

Castelner

Caupenne

Cazalis

Clermont

Doazit

Donzacq

Estibeaux

Gaillères

Garrey

Gibret

Gouts

Habas

Hauriet

Labastide-Chalosse

Labatut

Lacquy

Lacrabe

Lahosse

Larbey

Le Leuy

Losse

Lubbon

Lucbardez et Bargues

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Misson

Momuy

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Morganx

Mugron

Nerbis

Nousse

Ozourt

Peyre

Poudenx

Pouillon

Pouydesseaux

Poyartin

Rimbez-et-Baudiets

Roquefort

Saint-Aubin

Saint-Avit

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-du-Gave

Sainte-Foy

Saint-Gor

Saint-Martin-d'Oney

Sarbazan

Serreslous-et-Arribans

Sorde-l'Abbaye

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Toulouzette

Uchacq-et-Parentis

Vielle-Soubiran

8.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64)

ANDREIN

ARGAGNON

ARGET

AUDAUX

BARRAUTE-CAMU

BELLOCQ

BUGNEIN

BURGARONNE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETBON

CASTETNER

HAGETAUBIN

L'HOPITAL-D'ORION

LAAS

LABEYRIE

LAGOR

LAHONTAN

LOUBIENG

MASLACQ

MONT

NARP

ORAAS

ORION

ORRIULE

OSSENX

OZENX-MONTESTRUCQ

SAINT-MEDARD

SALIES-DE-BEARN

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

23.6.2023

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ANSOST

ARNE

ARTAGNAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

BUZON

CAIXON

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESCAUNETS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GARDERES

GAUSSAN

GENSAC

GUIZERIX

HACHAN

HAGEDET

HERES

LABATUT-RIVIERE

LAFITOLE

LAHITTE-TOUPIERE

LARAN

LARREULE

LARROQUE

LASCAZERES

LASSALES

LIAC

LUQUET

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONFAUCON

MONLONG

NOUILHAN

ORGAN

OROIX

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SARRIAC-BIGORRE

SAUVETERRE

SEGALAS

SERON

SOMBRUN

SOUBLECAUSE

TRIE-SUR-BAISE

VIC-EN-BIGORRE

VIDOUZE

VIEUZOS

VILLEFRANQUE

VILLENAVE-PRES-BEARN

1.7.2023

| * | Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyn sopimuksen ja erityisesti Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevan pöytäkirjan 5 artiklan 4 kohdan, luettuna yhdessä kyseisen pöytäkirjan liitteen 2 kanssa, mukaisesti tässä liitteessä olevilla viittauksilla jäsenvaltioihin tarkoitetaan myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa Pohjois-Irlannin osalta. |
| --- | --- |

*

---

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/162 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/162

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2023/1338,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023,

turvallisuusvaatimuksista, jotka tiettyjä lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yleisestä tuoteturvallisuudesta 3 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiiviä 2001/95/EY sovelletaan kaikkiin sen 2 artiklan a alakohdassa määriteltyihin tuotteisiin siltä osin kuin kyseisten tuotteiden turvallisuutta koskevassa unionin lainsäädännössä ei ole erityissäännöksiä, joilla olisi sama tavoite. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviä 2001/95/EY sovelletaan kaikkiin sen 2 artiklan a alakohdassa määriteltyihin tuotteisiin siltä osin kuin kyseisten tuotteiden turvallisuutta koskevassa unionin lainsäädännössä ei ole erityissäännöksiä, joilla olisi sama tavoite.

| (2) | Tuotteisiin, jotka ovat sellaisten kansallisten standardien mukaisia, joilla direktiivin 2001/95/EY nojalla laaditut eurooppalaiset standardit saatetaan osaksi kansallisia standardeja ja joiden viitetiedot komissio on julkaissut Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sovelletaan turvallisuusolettamaa. |
| --- | --- |

(2)

Tuotteisiin, jotka ovat sellaisten kansallisten standardien mukaisia, joilla direktiivin 2001/95/EY nojalla laaditut eurooppalaiset standardit saatetaan osaksi kansallisia standardeja ja joiden viitetiedot komissio on julkaissut Euroopan unionin virallisessa lehdessä, sovelletaan turvallisuusolettamaa.

| (3) | Uudessa kuluttaja-asioiden toimintaohjelmassa 2020 (2) komissio sitoutuu vahvistamaan lastentuotteiden turvallisuutta kyseisen kuluttajaryhmän erityisen haavoittuvuuden vuoksi asettamalla turvallisuusvaatimukset, jotka tällaisia tuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä. Kaikista tuotteista, jotka vuosina 2020 ja 2021 ilmoitettiin vaarallisiksi käyttämällä unionin nopeaa vaarallisten tuotteiden Safety Gate -hälytysjärjestelmää (aiemmin vaarallisten tuotteiden hälytysjärjestelmä RAPEX), yli 20 prosenttia oli lapsille tarkoitettuja tuotteita. Lisäksi komissio pyrkii tiedonannossaan Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä (3) erityisesti parantamaan lasten suojelemista lapsille tarkoitetuissa kulutustuotteissa esiintyviltä vaarallisilta kemikaaleilta. |
| --- | --- |

(3)

Uudessa kuluttaja-asioiden toimintaohjelmassa 2020 (2) komissio sitoutuu vahvistamaan lastentuotteiden turvallisuutta kyseisen kuluttajaryhmän erityisen haavoittuvuuden vuoksi asettamalla turvallisuusvaatimukset, jotka tällaisia tuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä. Kaikista tuotteista, jotka vuosina 2020 ja 2021 ilmoitettiin vaarallisiksi käyttämällä unionin nopeaa vaarallisten tuotteiden Safety Gate -hälytysjärjestelmää (aiemmin vaarallisten tuotteiden hälytysjärjestelmä RAPEX), yli 20 prosenttia oli lapsille tarkoitettuja tuotteita. Lisäksi komissio pyrkii tiedonannossaan Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä (3) erityisesti parantamaan lasten suojelemista lapsille tarkoitetuissa kulutustuotteissa esiintyviltä vaarallisilta kemikaaleilta.

| (4) | Komissio on jo antanut päätöksen 2010/9/EU (4) turvallisuusvaatimuksista, jotka vauvojen ja pienten lasten kylpyistuimia, kylpyalustoja sekä kylpyammeita ja telineitä koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä, sekä päätöksen 2010/376/EU (5) turvallisuusvaatimuksista, jotka lasten nukkumaympäristössä käytettäviä tiettyjä tuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä, ja päätöksen 2013/121/EU (6) turvallisuusvaatimuksista, jotka tiettyjä lasten istuimia koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä. Näiden päätösten lisäksi on kuitenkin tarpeen säätää vaatimuksista, jotka laajemmin lastentuotteita ja liitännäistuotteita käsittelevien eurooppalaisten standardien on täytettävä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio on jo antanut päätöksen 2010/9/EU (4) turvallisuusvaatimuksista, jotka vauvojen ja pienten lasten kylpyistuimia, kylpyalustoja sekä kylpyammeita ja telineitä koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä, sekä päätöksen 2010/376/EU (5) turvallisuusvaatimuksista, jotka lasten nukkumaympäristössä käytettäviä tiettyjä tuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä, ja päätöksen 2013/121/EU (6) turvallisuusvaatimuksista, jotka tiettyjä lasten istuimia koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä. Näiden päätösten lisäksi on kuitenkin tarpeen säätää vaatimuksista, jotka laajemmin lastentuotteita ja liitännäistuotteita käsittelevien eurooppalaisten standardien on täytettävä.

| (5) | Lelujen turvallisuutta koskevat säännöt vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/48/EY (7). Direktiiviä 2001/95/EY sovelletaan kuitenkin sellaisiin seikkoihin ja vaaroihin tai vaaraluokkiin, jotka eivät kuulu direktiivin 2009/48/EY soveltamisalaan. Sen vuoksi tämän päätöksen olisi sisällettävä vaatimuksia, jotka lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä sellaisten riskien tai riskiluokkien osalta, jotka eivät kuulu direktiivin 2009/48/EY soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(5)

Lelujen turvallisuutta koskevat säännöt vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/48/EY (7). Direktiiviä 2001/95/EY sovelletaan kuitenkin sellaisiin seikkoihin ja vaaroihin tai vaaraluokkiin, jotka eivät kuulu direktiivin 2009/48/EY soveltamisalaan. Sen vuoksi tämän päätöksen olisi sisällettävä vaatimuksia, jotka lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä sellaisten riskien tai riskiluokkien osalta, jotka eivät kuulu direktiivin 2009/48/EY soveltamisalaan.

| (6) | Turvallisuusvaatimukset ovat tarpeen tiettyjä lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien laatimiseksi ja päivittämiseksi. Vaatimuksilla olisi varmistettava, että kyseisten standardien mukaiset tuotteet täyttävät direktiivin 2001/95/EY 3 artiklassa säädetyn yleisen turvallisuusvaatimuksen. |
| --- | --- |

(6)

Turvallisuusvaatimukset ovat tarpeen tiettyjä lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien laatimiseksi ja päivittämiseksi. Vaatimuksilla olisi varmistettava, että kyseisten standardien mukaiset tuotteet täyttävät direktiivin 2001/95/EY 3 artiklassa säädetyn yleisen turvallisuusvaatimuksen.

| (7) | Turvallisuusvaatimuksissa olisi otettava huomioon uusi tieteellinen ja tekninen tietämys sekä markkinakehitys. Vaaraperusteisen lähestymistavan avulla voidaan kattavasti arvioida riskejä, joille lapset voivat altistua käyttäessään heille tarkoitettuja tuotteita. Lisäksi tämä lähestymistapa auttaa ottamaan huomioon tulevien uusien tuotteiden epävarmuustekijät ja puuttumaan niihin. Vaaraperusteinen esitysmuoto helpottaa myös näiden vaatimusten ja standardien sisällön vertailua ja siten myös näiden vaatimusten noudattamista standardeissa. Sen vuoksi on tarpeen käyttää vaaraperusteista lähestymistapaa vahvistettaessa turvallisuusvaatimuksia, jotka lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä. |
| --- | --- |

(7)

Turvallisuusvaatimuksissa olisi otettava huomioon uusi tieteellinen ja tekninen tietämys sekä markkinakehitys. Vaaraperusteisen lähestymistavan avulla voidaan kattavasti arvioida riskejä, joille lapset voivat altistua käyttäessään heille tarkoitettuja tuotteita. Lisäksi tämä lähestymistapa auttaa ottamaan huomioon tulevien uusien tuotteiden epävarmuustekijät ja puuttumaan niihin. Vaaraperusteinen esitysmuoto helpottaa myös näiden vaatimusten ja standardien sisällön vertailua ja siten myös näiden vaatimusten noudattamista standardeissa. Sen vuoksi on tarpeen käyttää vaaraperusteista lähestymistapaa vahvistettaessa turvallisuusvaatimuksia, jotka lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2001/95/EY 15 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2001/95/EY 15 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Soveltamisala

Tätä päätöstä sovelletaan direktiivin 2001/95/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin eurooppalaisiin standardeihin, jotka koskevat seuraavia tuotteita:

| a) | lastentuotteet, jotka on tarkoitettu lasten päälle puettaviksi; |
| --- | --- |

a)

lastentuotteet, jotka on tarkoitettu lasten päälle puettaviksi;

| b) | lastentuotteet, joilla on tarkoitus helpottaa tai suojata istumista, nukkumista, kylpemistä, kehonhoitoa, lepäämistä, kuljetusta ja varhaista oppimista; |
| --- | --- |

b)

lastentuotteet, joilla on tarkoitus helpottaa tai suojata istumista, nukkumista, kylpemistä, kehonhoitoa, lepäämistä, kuljetusta ja varhaista oppimista;

| c) | lastentuotteet, jotka on tarkoitettu helpottamaan lasten ruokailua, juomista tai imemistä; |
| --- | --- |

c)

lastentuotteet, jotka on tarkoitettu helpottamaan lasten ruokailua, juomista tai imemistä;

| d) | lastentuotteet, joilla on yksi tai useampi a, b ja c alakohdassa mainittu tehtävä ja yksi tai useampi muu tehtävä; |
| --- | --- |

d)

lastentuotteet, joilla on yksi tai useampi a, b ja c alakohdassa mainittu tehtävä ja yksi tai useampi muu tehtävä;

| e) | lastentuotteiden liitännäistuotteet, mukaan lukien seuraavat tuotteet:






  i) | tuotteet ja tarvikkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi a–d alakohdassa tarkoitettujen lastentuotteiden kanssa tai yhdessä niiden kanssa; |
| --- | --- | --- |

e)

lastentuotteiden liitännäistuotteet, mukaan lukien seuraavat tuotteet:

i)

tuotteet ja tarvikkeet, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäviksi a–d alakohdassa tarkoitettujen lastentuotteiden kanssa tai yhdessä niiden kanssa;

| ii) | aikuisten käytettäviksi ja kiinnitettäviksi tai asennettaviksi tarkoitetut tuotteet, jotka ovat lapsen ulottuvilla tai joilla on tarkoitus suojata lasta. |
| --- | --- |

ii)

aikuisten käytettäviksi ja kiinnitettäviksi tai asennettaviksi tarkoitetut tuotteet, jotka ovat lapsen ulottuvilla tai joilla on tarkoitus suojata lasta.

2 artikla

Turvallisuusvaatimukset

Turvallisuusvaatimukset, jotka direktiivin 2001/95/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten standardien, jotka koskevat tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitettuja lastentuotteita ja liitännäistuotteita, on täytettävä, esitetään tämän päätöksen liitteessä.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: Uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – Kuluttajien selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän elpymisen varmistamiseksi, COM(2020) 696 final, 13.11.2020.

2

Uusi kuluttaja-asioiden toimintaohjelma – Kuluttajien selviytymiskyvyn vahvistaminen kestävän elpymisen varmistamiseksi

(3)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä, COM(2020) 667 final, 14.10.2020.

3

Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia – Kohti myrkytöntä ympäristöä

(4)  Komission päätös 2010/9/EU, tehty 6 päivänä tammikuuta 2010, turvallisuusvaatimuksista, jotka vauvojen ja pienten lasten kylpyistuimia, kylpyalustoja sekä kylpyammeita ja telineitä koskevien eurooppalaisten standardien on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY nojalla täytettävä (EUVL L 3, 7.1.2010, s. 23).

4

(5)  Komission päätös 2010/376/EU, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2010, turvallisuusvaatimuksista, jotka lasten nukkumaympäristössä käytettäviä tiettyjä tuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY mukaisesti (EUVL L 170, 6.7.2010, s. 39).

5

(6)  Komission päätös 2013/121/EU, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2013, turvallisuusvaatimuksista, jotka tiettyjä lasten istuimia koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä yleisestä tuoteturvallisuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/95/EY mukaisesti (EUVL L 65, 8.3.2013, s. 23).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/48/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, lelujen turvallisuudesta (EUVL L 170, 30.6.2009, s. 1).

7

---

LIITE

TURVALLISUUSVAATIMUKSET, JOTKA 1 ARTIKLASSA TARKOITETTUJA TIETTYJÄ LASTENTUOTTEITA JA LIITÄNNÄISTUOTTEITA KOSKEVIEN EUROOPPALAISTEN STANDARDIEN ON TÄYTETTÄVÄ

| 1. | Kemialliset vaarat | 166 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Lämpövaarat | 167 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Syttymisvaarat | 167 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Juuttumisvaarat | 168 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Liikkuvista osista aiheutuvat vaarat, mukaan lukien viiltämis-, leikkaamis- ja ruhjomisvaarat | 168 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Varastointia ja kuljetusta varten kokoontaitettavista lastentuotteista aiheutuvat vaarat | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Varastointia ja kuljetusta varten osiin purettavista lastentuotteista aiheutuvat vaarat | 169 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Kiinnitysmekanismeihin sekä avaus- ja sulkemisjärjestelmiin liittyvät vaarat | 169 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Pyörillä varustettuihin tuotteisiin liittyvät vaarat | 170 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Takertumisvaarat | 170 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Tukehtumisvaarat | 170 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Ylähengitysteiden tukkeutumasta aiheutuvat tukehtumisvaarat | 171 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1 | Hengityksen vaikeutumiseen liittyvät vaarat | 171 |
| --- | --- | --- |

12.1

| 13. | Nielemisvaarat | 171 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Sisäänasettamis- ja henkeenvetämisvaarat | 171 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Vaaralliset kärjet, reunat ja ulokkeet | 171 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Rakenteelliseen kestävyyteen liittyvät vaarat | 172 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | Suojatoimintoihin liittyvät vaarat | 172 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | Turvajärjestelmiin liittyvät vaarat | 173 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | Vakauteen liittyvät vaarat | 173 |
| --- | --- | --- |

19.

| 20. | Putoamisvaarat | 173 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | Hukkumisvaarat | 174 |
| --- | --- | --- |

21.

| 22. | Sähköön liittyvät vaarat | 174 |
| --- | --- | --- |

22.

| 23. | Biometriikkaan liittyvät vaarat | 174 |
| --- | --- | --- |

23.

| 24. | Akustiset vaarat | 174 |
| --- | --- | --- |

24.

| 25. | Säteilyvaarat | 174 |
| --- | --- | --- |

25.

| 26. | Radioaktiiviset vaarat | 175 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Hygieniaan liittyvät vaarat | 175 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | Tuotteen mukana toimitettaviin tietoihin liittyvät vaarat | 175 |
| --- | --- | --- |

28.

Tässä liitteessä vahvistetaan turvallisuusvaatimukset, jotka tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitettuja lastentuotteita ja liitännäistuotteita koskevien eurooppalaisten standardien on täytettävä. Näillä vaatimuksilla on tarkoitus varmistaa, että kyseisten standardien mukaiset tuotteet täyttävät direktiivin 2001/95/EY 3 artiklan 1 kohdassa säädetyn yleisen turvallisuusvaatimuksen.

Lastentuotteet eivät saa vaarantaa lasten ja hoitajien turvallisuutta tai terveyttä, kun niitä käytetään kohtuudella ennakoitavissa olosuhteissa, ottaen huomioon lasten ja hoitajien käyttäytyminen, valmiudet tai haavoittuvuus.

Vammaisten käyttäjien – sekä hoitajien että lasten – turvallisuuden varmistamiseksi heidän erityistarpeensa on otettava huomioon aina kun se on mahdollista.

Jo suunnitteluvaiheessa sisäänrakennettu turvallisuus on aina asetettava etusijalle.

Lastentuotteissa ja/tai niiden pakkauksissa on annettava asianmukaiset tiedot tuotteiden käyttöön liittyvistä vaaroista ja niiden välttämistavoista, jotta vanhemmat ja hoitajat kiinnittäisivät niihin huomiota. Tietoihin on sisällyttävä varoitukset (kuvamerkit ja/tai teksti) sekä käyttö- ja/tai huolto-ohjeet.

Lastentuotteiden on pysyttävä turvallisina ja säilytettävä turvallisuusominaisuutensa ennakoitavissa olevan käyttöikänsä ajan. Ne on suunniteltava ja valmistettava siten, että vaarat, jotka liittyvät käytön jatkumiseen ennakoitavissa olevan ajan, jäävät mahdollisimman pieniksi.

Jonkin palvelun aikana käytettäviksi tarkoitettujen lastentuotteiden on täytettävä erityiset vaatimukset, jotta voidaan ottaa huomioon niiden tiheämpi ja pitempiaikainen käyttö sekä niihin mahdollisesti kohdistuvat suuremmat rasitukset.

Standardeissa, jotka laaditaan näihin turvallisuusvaatimuksiin perustuvien komission standardointipyyntöjen jälkeen, on otettava huomioon viimeisimmät antropometriset tiedot, lääketieteellinen tutkimus, erityisesti lasten turvallisuuteen liittyvät terveysohjeet (kuten turvalliset nukkumiskäytännöt) sekä uusin tieteellinen ja tekninen tietämys lasten turvallisuudesta ja/tai terveydestä.

Suunnittelijoiden ja valmistajien on muistettava, että lapsille tarkoitettuihin tuotteisiin liittyvät vaarat eivät rajoitu tässä asiakirjassa mainittuihin vaaroihin. Lisäksi on noudatettava muita tuoteturvallisuutta koskevia unionin sääntöjä, kuten kemikaaliturvallisuutta koskevia sääntöjä.

Tuotteiden turvalliseen käyttöön ja toimintaan liittyvät lisävaarat (mukaan lukien vaarat, jotka liittyvät tekoälyyn, kyberturvallisuuteen, internetyhteyksiin, tietoturvaan ja yksityisyyden suojaan) on otettava huomioon.

Kaikki hoitajan toteuttamaan etäviestintään, lapsen etähavainnointiin ja etävalvontaan liittyvät vaarat on otettava huomioon.

Lapset kehittyvät fyysisesti, henkisesti ja emotionaalisesti eri tahdissa. Jokaisessa näiden turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi laaditussa standardissa on ilmoitettava selkeästi, mitä lasten kehitystasoa (kuten ikäryhmää, painoa ja pituutta) standardi koskee, ja tuoteturvallisuusvaatimusten on oltava sen mukaisia.

Jos tätä lähestymistapaa ei noudateta, sen noudattamatta jättäminen on perusteltava standardin informatiivisessa liitteessä.

Lastentuotteita koskevissa standardeissa on otettava huomioon tuotteiden käytettävyys. Lastentuotteet olisi erityisesti suunniteltava sellaisiksi, että aikuinen käyttäjä voi asentaa tuotteen ja käsitellä ja käyttää sitä yksin.

Esineiden, jotka on suunniteltu käytettäviksi lastentuotteiden kanssa mutta joihin sovelletaan muita standardeja, on täytettävä kummankin standardin vaatimukset.

1.   KEMIALLISET VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että kun niitä käytetään tarkoitetulla tavalla tai kohtuudella ennakoitavissa käyttöolosuhteissa ottaen huomioon lasten käyttäytyminen, tuotteen erityinen käyttö ja siitä johtuvat altistumisolosuhteet, vältetään lasten tai kolmansien osapuolten (lasten ja aikuisten) terveyteen kohdistuvien haittavaikutusten riskit, jotka johtuvat altistumisesta kemiallisille aineille tai seoksille, joista kyseiset lastentuotteet koostuvat tai joita ne sisältävät.

Lastentuotteissa ja niiden pakkauksissa on noudatettava kaikkea asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä, joka liittyy tiettyihin tuoteluokkiin tai tiettyjä aineita tai seoksia koskeviin rajoituksiin.

Standardeissa on otettava huomioon uusimmat kemikaaliohjeet ja erityisesti lasten turvallisuutta ja terveyttä koskevat tiedot (jotka koskevat esineiden suuhun viemiseen sekä sisäänhengittämiseen ja imeytymiseen liittyviä riskejä).

Jos tuotteissa käytetään kierrätettyjä materiaaleja, niiden on täytettävä samat vaatimukset kuin alkuperäisten materiaalien.

Asetettaessa lastentuotteiden kemikaaliturvallisuutta koskevia vaatimuksia, esimerkiksi määrittämällä kemikaaleille asianmukainen raja-arvo, on otettava huomioon kaikki samankaltaisia tuotteita koskevat merkitykselliset ohjeistot, säännökset ja uusimmat tieteelliset havainnot. Arvioinnissa olisi käytettävä nykytason mukaisia testausmenetelmiä.

Erityisten käyttöolosuhteiden vuoksi (kuten altistumisaika tai tuotteen erityiskäyttö) raja-arvot olisi sovitettava tuotteen ennakoitavissa olevan käytön mukaisiksi.

2.   LÄMPÖVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että lämpövaarat jäävät mahdollisimman pieniksi. Lapsen käyttäytyminen ja saatavilla olevat tiedot palovammoihin liittyvistä pintalämpötiloista on otettava huomioon. Kaikista jäljellä jäävistä vaaroista on annettava asianmukaiset varoitukset. Lämpövaaroihin kuuluvat muun muassa seuraavat:

| a) | kuumien tai kylmien pintojen koskettaminen; |
| --- | --- |

a)

kuumien tai kylmien pintojen koskettaminen;

| b) | kuumien elintarvikkeiden tai nesteiden nauttiminen; |
| --- | --- |

b)

kuumien elintarvikkeiden tai nesteiden nauttiminen;

| c) | palovammat; |
| --- | --- |

c)

palovammat;

| d) | liikalämpö (hypertermia); |
| --- | --- |

d)

liikalämpö (hypertermia);

| e) | alilämpö (hypotermia). |
| --- | --- |

e)

alilämpö (hypotermia).

3.   SYTTYMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että syttymisvaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Syttymisvaaroihin kuuluvat muun muassa seuraavat:

| a) | leimahtamisesta johtuvat vaarat; |
| --- | --- |

a)

leimahtamisesta johtuvat vaarat;

| b) | liekkien leviämisestä johtuvat vaarat; |
| --- | --- |

b)

liekkien leviämisestä johtuvat vaarat;

| c) | materiaalien sulamisominaisuuksista johtuvat vaarat; |
| --- | --- |

c)

materiaalien sulamisominaisuuksista johtuvat vaarat;

| d) | liekkien kanssa kosketuksiin joutumisesta johtuvat vaarat. |
| --- | --- |

d)

liekkien kanssa kosketuksiin joutumisesta johtuvat vaarat.

Lastentuotteiden on koostuttava materiaaleista, jotka täyttävät yhden tai useamman seuraavista vaatimuksista (ei-tyhjentävä luettelo):

| a) | Ne eivät syty helposti ja sammuvat itsestään. |
| --- | --- |

a)

Ne eivät syty helposti ja sammuvat itsestään.

| b) | Syttyessään ne palavat hitaasti, ja liekki leviää alhaisella nopeudella. |
| --- | --- |

b)

Syttyessään ne palavat hitaasti, ja liekki leviää alhaisella nopeudella.

| c) | Kemiallisesta koostumuksesta riippumatta ne on suunniteltu siten, että ne mekaanisesti hidastavat palamista. |
| --- | --- |

c)

Kemiallisesta koostumuksesta riippumatta ne on suunniteltu siten, että ne mekaanisesti hidastavat palamista.

Lastentuotteissa ei saa käyttää aineita, joista tiedetään vapautuvan erittäin myrkyllisiä höyryjä niiden palaessa. Palavat materiaalit eivät saa aiheuttaa muiden tuotteessa käytettyjen materiaalien syttymisriskiä.

Aineita ja materiaaleja, joiden on todettu aiheuttavan vakavan terveysvaaran, ei saa kulkeutua tai vapautua sellaisina pitoisuuksina, jotka voivat aiheuttaa vaaran tuotteen käyttäjille.

Standardeissa on todettava, että kemiallisia palonestoaineita saa käyttää vain, jos muut vaihtoehdot eivät ole mahdollisia. Jos tällaisia aineita käytetään, niiden myrkyllisyys ja loppukäsittely elinkaaren loppuvaiheessa eivät saa vaarantaa käyttäjien ja hoitajien terveyttä eivätkä ympäristöä.

4.   JUUTTUMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että lapsen ruumiinosien juuttumisvaarat jäävät mahdollisimman pieniksi. Tuotteiden on oltava sellaisia, etteivät lapsen pää, kaula, vartalo, käsivarret, kädet, sormet, sääret, jalat ja varpaat juutu kiinni.

Vaatimuksissa, joiden tavoitteena on estää juuttuminen, on käsiteltävä juuttumisvaaroja, jotka johtuvat muun muassa seuraavista jäykistä ja joustavista osista:

| a) | täysin rajatut aukot; |
| --- | --- |

a)

täysin rajatut aukot;

| b) | osittain rajatut aukot; |
| --- | --- |

b)

osittain rajatut aukot;

| c) | V-muotoiset aukot; |
| --- | --- |

c)

V-muotoiset aukot;

| d) | epäsäännöllisen muotoiset aukot; |
| --- | --- |

d)

epäsäännöllisen muotoiset aukot;

| e) | dynaamiset aukot; |
| --- | --- |

e)

dynaamiset aukot;

| f) | kiinnikkeet; |
| --- | --- |

f)

kiinnikkeet;

| g) | reiät; |
| --- | --- |

g)

reiät;

| h) | raot; |
| --- | --- |

h)

raot;

| i) | ympäröivän materiaalin aiheuttama paine. |
| --- | --- |

i)

ympäröivän materiaalin aiheuttama paine.

Kaikki tuotteet, jotka muodostavat suljetun tilan, johon lapsi voi päästä ja juuttua kiinni, on suunniteltava ja valmistettava siten, että juuttumisvaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Standardeissa on selkeästi ilmoitettava turvalliset mitat, joilla juuttumisvaara vältetään. Näissä mitoissa on aina otettava huomioon uusimmat antropometriset tiedot lapsista, jotka todennäköisesti käyttävät tuotetta ja ovat vuorovaikutuksessa sen kanssa, ja erityisesti lasten turvallisuutta koskevat tiedot.

Liikkumisen aiheuttama juuttumisvaara on saatava suunnittelun avulla mahdollisimman pieneksi. Jäljelle jäävistä vaaroista on annettava varoitukset ja ohjeet.

Liikkumiseen liittyviä vaaroja ovat muun muassa seuraavat:

| a) | kaatuvan tuotteen painosta johtuva juuttuminen; |
| --- | --- |

a)

kaatuvan tuotteen painosta johtuva juuttuminen;

| b) | tuotteen ennakoitavissa olevaan käyttöön liittyvistä (myös lapsen liikkuessa syntyvistä) raoista ja aukoista johtuva juuttuminen; |
| --- | --- |

b)

tuotteen ennakoitavissa olevaan käyttöön liittyvistä (myös lapsen liikkuessa syntyvistä) raoista ja aukoista johtuva juuttuminen;

| c) | juuttuminen, joka johtuu tuotteen viereisistä raoista ja aukoista, joihin lapsi voi päästä; |
| --- | --- |

c)

juuttuminen, joka johtuu tuotteen viereisistä raoista ja aukoista, joihin lapsi voi päästä;

| d) | juuttuminen, joka aiheutuu lapsen painaessa niskansa tai kaulansa pehmeälle tai kovalle reunalle; |
| --- | --- |

d)

juuttuminen, joka aiheutuu lapsen painaessa niskansa tai kaulansa pehmeälle tai kovalle reunalle;

| e) | tuotteen aiheuttama juuttuminen, joka liittyy muihin lapsiin kuin tuotteen pääkäyttäjään. |
| --- | --- |

e)

tuotteen aiheuttama juuttuminen, joka liittyy muihin lapsiin kuin tuotteen pääkäyttäjään.

5.   LIIKKUVISTA OSISTA AIHEUTUVAT VAARAT, MUKAAN LUKIEN VIILTÄMIS-, LEIKKAAMIS- JA RUHJOMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että liikkuvista osista aiheutuvat vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi. Tuotteiden on oltava sellaisia, etteivät ne viillä, leikkaa (kun osat liikkuvat leikaten toistensa suhteen), ruhjo (kun osat liikkuvat puristaen toistensa suhteen), repäise tai katkaise kehoa, raajoja, sormia ja varpaita.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää liikkuvista osista aiheutuvat vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavia vaaroja koskevat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | itse tuotteen liikkuminen; |
| --- | --- |

a)

itse tuotteen liikkuminen;

| b) | lapsen painon liikkuminen; |
| --- | --- |

b)

lapsen painon liikkuminen;

| c) | ulkoisen voiman käyttö/vapautuminen. |
| --- | --- |

c)

ulkoisen voiman käyttö/vapautuminen.

Suunnittelijoiden ja valmistajien on otettava huomioon, että vaarat voivat muuttua muun muassa seuraavien tekijöiden vaikutuksesta: liikkuvien osien käsiteltävyys, materiaalin (myös kankaan) joustavuus; voimien ja niiden suunnan vaikutus; liikkuvien osien käyttömenetelmät; osien muoto/materiaali; lapsen valmiudet jne.

6.   VARASTOINTIA JA KULJETUSTA VARTEN KOKOONTAITETTAVISTA LASTENTUOTTEISTA AIHEUTUVAT VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että kokoontaitettaviin lastentuotteisiin liittyvät vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi. Tuotteiden tahaton kokoontaittuminen ei saa aiheuttaa ruhjoutumista, leikkautumista, juuttumista tai tukehtumista.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää varastointia tai kuljetusta varten kokoontaitettaviin lastentuotteisiin liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Epätäydellinen tai vahingossa tapahtuva käyttökuntoon avaaminen on estettävä lukituslaitteilla. |
| --- | --- |

a)

Epätäydellinen tai vahingossa tapahtuva käyttökuntoon avaaminen on estettävä lukituslaitteilla.

| b) | Vanhemmalle/hoitajalle on oltava selvää, mikä on lukitsemisasento ja lukittu asento. |
| --- | --- |

b)

Vanhemmalle/hoitajalle on oltava selvää, mikä on lukitsemisasento ja lukittu asento.

| c) | Lukitusmekanismit eivät saa laueta tahattomasti. |
| --- | --- |

c)

Lukitusmekanismit eivät saa laueta tahattomasti.

| d) | Aikuisen on voitava käyttää tuotetta yksin. |
| --- | --- |

d)

Aikuisen on voitava käyttää tuotetta yksin.

| e) | Tällaisia tuotteita ei ole mahdollista käyttää ilman yhtä tai useampaa aktivoitua lukitusmekanismia. |
| --- | --- |

e)

Tällaisia tuotteita ei ole mahdollista käyttää ilman yhtä tai useampaa aktivoitua lukitusmekanismia.

7.   VARASTOINTIA JA KULJETUSTA VARTEN OSIIN PURETTAVISTA LASTENTUOTTEISTA AIHEUTUVAT VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että vaarat, jotka aiheutuvat tuotteiden purkamisesta osiin varastointia tai kuljetusta varten ja tuotteiden kokoamisesta käyttöä varten, jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää osiin purkamiseen ja kokoamiseen liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| | Mukana on oltava selkeästi laaditut ja helppotajuiset ohjeet, jotka ei-ammattilainen keskivertokuluttaja pystyy ymmärtämään.






  a) | On annettava tiedot siitä, miten tuote on purettava osiin ja koottava uudelleen, jotta sen käyttö olisi jatkuvasti turvallista. |
| --- | --- | --- |

Mukana on oltava selkeästi laaditut ja helppotajuiset ohjeet, jotka ei-ammattilainen keskivertokuluttaja pystyy ymmärtämään.

a)

On annettava tiedot siitä, miten tuote on purettava osiin ja koottava uudelleen, jotta sen käyttö olisi jatkuvasti turvallista.

| b) | Turvallisuuden kannalta tärkeisiin tietoihin on sisällyttävä kuvamerkkejä ja kuvia. |
| --- | --- |

b)

Turvallisuuden kannalta tärkeisiin tietoihin on sisällyttävä kuvamerkkejä ja kuvia.

| c) | Erityisen tärkeät turvallisuustiedot on tuotava esiin merkitsemällä lastentuotteet pysyvillä varoituksilla. |
| --- | --- |

c)

Erityisen tärkeät turvallisuustiedot on tuotava esiin merkitsemällä lastentuotteet pysyvillä varoituksilla.

| d) | Kaikki kokoamiseen ja asentamiseen tarvittavat erityistyökalut on toimitettava tuotteen mukana. |
| --- | --- |

d)

Kaikki kokoamiseen ja asentamiseen tarvittavat erityistyökalut on toimitettava tuotteen mukana.

| e) | Kaikki koottavat osat on voitava kiristää asianmukaisesti. |
| --- | --- |

e)

Kaikki koottavat osat on voitava kiristää asianmukaisesti.

| f) | Tahaton osiin purkautuminen on estettävä lukituslaitteilla. |
| --- | --- |

f)

Tahaton osiin purkautuminen on estettävä lukituslaitteilla.

| g) | Vanhemmalle/hoitajalle on oltava selvää, mikä on lukitsemisasento ja lukittu asento. |
| --- | --- |

g)

Vanhemmalle/hoitajalle on oltava selvää, mikä on lukitsemisasento ja lukittu asento.

| h) | Itsekierteittäviä ruuveja saa käyttää ainoastaan sellaisissa osissa, joita ei ole tarkoitettu purettaviksi. |
| --- | --- |

h)

Itsekierteittäviä ruuveja saa käyttää ainoastaan sellaisissa osissa, joita ei ole tarkoitettu purettaviksi.

8.   KIINNITYSMEKANISMEIHIN SEKÄ AVAUS- JA SULKEMISJÄRJESTELMIIN LIITTYVÄT VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että niiden kiinnitysmekanismeihin sekä avaus- ja sulkemisjärjestelmiin liittyvät vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi. Tuotteiden on estettävä tahattoman vapautumisen aiheuttama ruhjoutuminen, leikkautuminen, viiltäminen, juuttuminen, putoaminen ja tukehtuminen.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää kiinnitysmekanismeihin sekä avaus- ja sulkemisjärjestelmiin liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Jos tuotetta voidaan käyttää useissa asennoissa, sen on pysyttävä valitussa asennossa, kun siihen kohdistuu tyypillisiä lapsen toiminnan ja liikkeiden aiheuttamia voimia. |
| --- | --- |

a)

Jos tuotetta voidaan käyttää useissa asennoissa, sen on pysyttävä valitussa asennossa, kun siihen kohdistuu tyypillisiä lapsen toiminnan ja liikkeiden aiheuttamia voimia.

| b) | Avaus- ja sulkemisjärjestelmät on suunniteltava ja valmistettava siten, että vältetään tahaton käyttö. |
| --- | --- |

b)

Avaus- ja sulkemisjärjestelmät on suunniteltava ja valmistettava siten, että vältetään tahaton käyttö.

9.   PYÖRILLÄ VARUSTETTUIHIN TUOTTEISIIN LIITTYVÄT VAARAT

Lastentuotteet, jotka on varustettu pyörillä (kuljetusta tai muuta liikkumista varten), on suunniteltava ja valmistettava siten, että pyöriin ja tahattomaan liikkumiseen liittyvät vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää pyöriin ja tahattomaan liikkumiseen liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Kaikkiin pyörillä varustettuihin tuotteisiin on asennettavat sopivat lukituslaitteet, joilla tarvittaessa varmistetaan vakaus. |
| --- | --- |

a)

Kaikkiin pyörillä varustettuihin tuotteisiin on asennettavat sopivat lukituslaitteet, joilla tarvittaessa varmistetaan vakaus.

| b) | Kaikkia lukituslaitteita on oltava turvallista käyttää. |
| --- | --- |

b)

Kaikkia lukituslaitteita on oltava turvallista käyttää.

| c) | Pyörillä varustetuissa lastentuotteissa on oltava pysäköintitoiminto, jonka avulla tuotteet saadaan vakaasti liikkumattomiksi pinnasta riippumatta. |
| --- | --- |

c)

Pyörillä varustetuissa lastentuotteissa on oltava pysäköintitoiminto, jonka avulla tuotteet saadaan vakaasti liikkumattomiksi pinnasta riippumatta.

10.   TAKERTUMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että takertumisvaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin on kuuluttava muun muassa seuraavia vaaroja koskevat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | tarttumisvaarat; |
| --- | --- |

a)

tarttumisvaarat;

| b) | tekstiilituotteiden, kuten vaatteiden osien tarttuminen (kiinnikkeet, napit, koristeet, ompeleet tai vastaavat, joiden vuoksi suunnitellussa tuotteessa on reikiä, rakoja ja aukkoja tai ulkonevia osia); |
| --- | --- |

b)

tekstiilituotteiden, kuten vaatteiden osien tarttuminen (kiinnikkeet, napit, koristeet, ompeleet tai vastaavat, joiden vuoksi suunnitellussa tuotteessa on reikiä, rakoja ja aukkoja tai ulkonevia osia);

| c) | naruista, nauhoista, siteistä, köysistä tai silmukoista aiheutuvat kuristumisvaarat; |
| --- | --- |

c)

naruista, nauhoista, siteistä, köysistä tai silmukoista aiheutuvat kuristumisvaarat;

| d) | monofilamenttilangoista aiheutuvat vaarat; |
| --- | --- |

d)

monofilamenttilangoista aiheutuvat vaarat;

| e) | kädensijoista aiheutuvat vaarat. |
| --- | --- |

e)

kädensijoista aiheutuvat vaarat.

Standardeissa on selkeästi ilmoitettava turvalliset mitat ja testausvaatimukset, joilla estetään naruista, nauhoista, siteistä, köysistä ja silmukoista aiheutuvat ja muut takertumisvaarat. Näissä mitoissa on aina otettava huomioon uusimmat antropometriset tiedot ja erityisesti lasten turvallisuutta koskevat tiedot. Tuotteiden säilytyspussien on myös oltava turvallisia.

11.   TUKEHTUMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, ettei tukehtumisvaaraa ole.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää tukehtumisvaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Mikään osa, jonka lapsi voi irrottaa omin voimin, ei saa olla niin pieni, että se aiheuttaa tukehtumisvaaran. |
| --- | --- |

a)

Mikään osa, jonka lapsi voi irrottaa omin voimin, ei saa olla niin pieni, että se aiheuttaa tukehtumisvaaran.

| b) | Mikään osa ei saa rikkoutua, repeytyä tai irrota käytön aikana (esimerkiksi pudotettaessa) ja olla niin pieni, että se aiheuttaa tukehtumisvaaran. |
| --- | --- |

b)

Mikään osa ei saa rikkoutua, repeytyä tai irrota käytön aikana (esimerkiksi pudotettaessa) ja olla niin pieni, että se aiheuttaa tukehtumisvaaran.

| c) | Mikään osa, jonka saa irti ilman työkalua, ei saa aiheuttaa tukehtumisvaaraa. |
| --- | --- |

c)

Mikään osa, jonka saa irti ilman työkalua, ei saa aiheuttaa tukehtumisvaaraa.

| d) | Tuotteita, joissa on niin pitkiä osia, että ne voivat laukaista nieluheijasteen, kun lapsi panee tuotteen suuhun, ei saa tukehtumisvaaran vuoksi antaa sellaisten lasten käyttöön, jotka ovat liian pieniä istumaan ilman tukea. |
| --- | --- |

d)

Tuotteita, joissa on niin pitkiä osia, että ne voivat laukaista nieluheijasteen, kun lapsi panee tuotteen suuhun, ei saa tukehtumisvaaran vuoksi antaa sellaisten lasten käyttöön, jotka ovat liian pieniä istumaan ilman tukea.

| e) | Tuotteesta ei saa tulla ulos tukehtumisvaaran aiheuttavia täyteaineita sellaisten voimien vaikutuksesta, joita lapsi kykenee kohdistamaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

e)

Tuotteesta ei saa tulla ulos tukehtumisvaaran aiheuttavia täyteaineita sellaisten voimien vaikutuksesta, joita lapsi kykenee kohdistamaan tuotteeseen.

| f) | Tuotteet eivät saa aiheuttaa sisäänhengittämiseen liittyviä vaaroja tuotteen sisältämien osien koon vuoksi tai siitä syystä, että tuotteen osat voivat muuttua riittävän pieniksi tai joutua lapsen ulottuville sellaisten voimien vaikutuksesta, joita lapsi kykenee kohdistamaan tuotteeseen. |
| --- | --- |

f)

Tuotteet eivät saa aiheuttaa sisäänhengittämiseen liittyviä vaaroja tuotteen sisältämien osien koon vuoksi tai siitä syystä, että tuotteen osat voivat muuttua riittävän pieniksi tai joutua lapsen ulottuville sellaisten voimien vaikutuksesta, joita lapsi kykenee kohdistamaan tuotteeseen.

| g) | On otettava huomioon tuotteiden kokonaiskoko ja -muoto, ja tarvittaessa on käytettävä teknisiä/mekaanisia ratkaisuja (kuten ilmareikiä tuotteissa, joissa tukehtumisvaara on olemassa tavanomaisessa ja ennakoitavissa olevassa käytössä). |
| --- | --- |

g)

On otettava huomioon tuotteiden kokonaiskoko ja -muoto, ja tarvittaessa on käytettävä teknisiä/mekaanisia ratkaisuja (kuten ilmareikiä tuotteissa, joissa tukehtumisvaara on olemassa tavanomaisessa ja ennakoitavissa olevassa käytössä).

Standardeissa on selkeästi ilmoitettava turvalliset mitat ja testausvaatimukset, joilla estetään tukehtumisvaarat. Näissä mitoissa on aina otettava huomioon uusimmat antropometriset tiedot ja erityisesti lasten turvallisuutta koskevat tiedot.

12.   YLÄHENGITYSTEIDEN TUKKEUTUMASTA AIHEUTUVAT TUKEHTUMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että tuotteisiin ja niiden pakkauksiin liittyvät ylähengitysteiden tukkeutumasta aiheutuvat tukehtumisvaarat jäävät mahdollisimman pieniksi. Tällaisia vaaroja esiintyy, kun nenä ja suu tukkeutuvat samanaikaisesti.

Vaatimuksiin on kuuluttava muun muassa seuraavia vaaroja koskevat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Tukehtuminen johtuu ohuista/pehmeistä materiaaleista, jotka voivat painua lapsen kasvoille ja peittää ne (siirtokuvat mukaan lukien). |
| --- | --- |

a)

Tukehtuminen johtuu ohuista/pehmeistä materiaaleista, jotka voivat painua lapsen kasvoille ja peittää ne (siirtokuvat mukaan lukien).

| b) | Tukehtuminen johtuu ohuista muovipusseista, joiden avoimen pään ympärysmitta on suurempi kuin lapsen pään ympärysmitta. |
| --- | --- |

b)

Tukehtuminen johtuu ohuista muovipusseista, joiden avoimen pään ympärysmitta on suurempi kuin lapsen pään ympärysmitta.

| c) | Tukehtuminen johtuu itsekiinnittyvästä pakkauksesta (kuten muovikelmusta). |
| --- | --- |

c)

Tukehtuminen johtuu itsekiinnittyvästä pakkauksesta (kuten muovikelmusta).

| d) | Tukehtuminen johtuu muotoilluista tuotteista, jotka voidaan asettaa lapsen kasvoille, jolloin muodostuu ilmatiivis kokonaisuus. |
| --- | --- |

d)

Tukehtuminen johtuu muotoilluista tuotteista, jotka voidaan asettaa lapsen kasvoille, jolloin muodostuu ilmatiivis kokonaisuus.

| e) | Tukehtuminen johtuu erityisesti (pienimpien) lasten nukkumaympäristössä käytetyistä pehmeistä, pöyheistä ja taipuisista materiaaleista, jotka peittävät hengitystiet tai joihin hengitystiet painuvat. |
| --- | --- |

e)

Tukehtuminen johtuu erityisesti (pienimpien) lasten nukkumaympäristössä käytetyistä pehmeistä, pöyheistä ja taipuisista materiaaleista, jotka peittävät hengitystiet tai joihin hengitystiet painuvat.

Vaarallisia pakkausmateriaaleja on vältettävä mahdollisuuksien mukaan, mutta jos pakkausmateriaaleja on käytettävä, ne on suunniteltava turvallisiksi (esimerkiksi rei’itetyt tai mahdollisimman ohuet materiaalit). Lisäksi kuluttajille on tiedotettava pakkausten vaaroista (eli ulkoisista tukehtumisvaaroista).

12.1   Hengityksen vaikeutumiseen liittyvät vaarat

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että heikkoon ilmanläpäisevyyteen liittyvät tukehtumisvaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää heikkoon ilmanläpäisevyyteen liittyvät tukehtumisvaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Lapsen nenää ja suuta ei saa peittää samanaikaisesti. |
| --- | --- |

a)

Lapsen nenää ja suuta ei saa peittää samanaikaisesti.

| b) | Patjat, vuodevaatteet ja muut vastaavat tuotteet eivät saa painua lapsen kasvoille ja peittää niitä. |
| --- | --- |

b)

Patjat, vuodevaatteet ja muut vastaavat tuotteet eivät saa painua lapsen kasvoille ja peittää niitä.

| c) | Lisäpatjat tai -vuodevaatteet eivät saa lisätä tukehtumisvaaroja. |
| --- | --- |

c)

Lisäpatjat tai -vuodevaatteet eivät saa lisätä tukehtumisvaaroja.

13.   NIELEMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että nielemiseen liittyvät vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää nielemisvaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Kiinnitettyjen osien on pysyttävä kiinnitettyinä, eivätkä ne saa irrotessaan rikkoutua palasiksi. |
| --- | --- |

a)

Kiinnitettyjen osien on pysyttävä kiinnitettyinä, eivätkä ne saa irrotessaan rikkoutua palasiksi.

| b) | Pienten esineiden ja osien on oltava sen kokoisia ja rakenteisia, etteivät ne kulkeudu lapsen suun ja nielun kautta mahalaukkuun. |
| --- | --- |

b)

Pienten esineiden ja osien on oltava sen kokoisia ja rakenteisia, etteivät ne kulkeudu lapsen suun ja nielun kautta mahalaukkuun.

| c) | Magneetit, paristot ja akut ja muut vastaavat osat ovat erityisen vaarallisia, eikä lapsi saa päästä käsiksi tällaisiin osiin eikä niellä niitä. |
| --- | --- |

c)

Magneetit, paristot ja akut ja muut vastaavat osat ovat erityisen vaarallisia, eikä lapsi saa päästä käsiksi tällaisiin osiin eikä niellä niitä.

14.   SISÄÄNASETTAMIS- JA HENKEENVETÄMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että sellaisista pienistä osista johtuvat sisäänasettamis- ja henkeenvetämisvaarat, jotka voidaan työntää korviin ja nenään, jäävät mahdollisimman pieniksi.

15.   VAARALLISET KÄRJET, REUNAT JA ULOKKEET

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että teräviin kärkiin, reunoihin ja ulokkeisiin liittyvät viiltämis- ja vastaavat vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää teräviin kärkiin, reunoihin ja ulokkeisiin liittyvät viiltämisvaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Pintojen on oltava sileitä, paitsi jos ne on erityisesti suunniteltu muunlaisiksi helpottamaan lastentuotteen turvallista toimintaa. |
| --- | --- |

a)

Pintojen on oltava sileitä, paitsi jos ne on erityisesti suunniteltu muunlaisiksi helpottamaan lastentuotteen turvallista toimintaa.

| b) | Terävät reunat, kulmat, johdot ja kärjet on poistettava. |
| --- | --- |

b)

Terävät reunat, kulmat, johdot ja kärjet on poistettava.

| c) | Tuotteissa ei saa olla ulkonevia osia, jotka voivat aiheuttaa vamman. |
| --- | --- |

c)

Tuotteissa ei saa olla ulkonevia osia, jotka voivat aiheuttaa vamman.

| d) | Tuotteiden ulokkeet ei saa aiheuttaa merkittäviä vammoja. |
| --- | --- |

d)

Tuotteiden ulokkeet ei saa aiheuttaa merkittäviä vammoja.

| e) | Materiaalissa ei saa olla sälöjä. |
| --- | --- |

e)

Materiaalissa ei saa olla sälöjä.

| f) | Metallipinnat ja muut metalliosat eivät saa syöpyä eivätkä hilseillä. |
| --- | --- |

f)

Metallipinnat ja muut metalliosat eivät saa syöpyä eivätkä hilseillä.

| g) | Lasilevyjä ei saa käyttää. |
| --- | --- |

g)

Lasilevyjä ei saa käyttää.

| h) | Lasivilla ja muut vastaavat mineraalit eivät saa aiheuttaa kuristumis- tai tukehtumisriskiä. |
| --- | --- |

h)

Lasivilla ja muut vastaavat mineraalit eivät saa aiheuttaa kuristumis- tai tukehtumisriskiä.

| i) | Pehmuste- ja täytemateriaalit eivät saa sisältää kovia tai teräviä esineitä. |
| --- | --- |

i)

Pehmuste- ja täytemateriaalit eivät saa sisältää kovia tai teräviä esineitä.

16.   RAKENTEELLISEEN KESTÄVYYTEEN LIITTYVÄT VAARAT

Lastentuotteiden on oltava riittävän lujia ja rakenteellisesti eheitä kestääkseen suunnitellun käyttöikänsä ajan. Ne on suunniteltava ja valmistettava siten, että vaarat, jotka liittyvät käytön jatkumiseen ennakoitavissa olevan ajan, jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää rakenteelliseen kestävyyteen liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Tuotteiden on oltava riittävän lujia ja kestäviä koko käyttöikänsä ajan. |
| --- | --- |

a)

Tuotteiden on oltava riittävän lujia ja kestäviä koko käyttöikänsä ajan.

| b) | Tuotteiden ja materiaalien (myös kankaiden ja ommelten) on kestettävä kaikki suunnitellut käyttötarkoitukset ja olosuhteet, eivätkä ne saa hajota tai muuttua vaarallisiksi käytön aikana, lämpötilan muuttuessa tai kosteuden ja UV-valon vaikutuksesta. |
| --- | --- |

b)

Tuotteiden ja materiaalien (myös kankaiden ja ommelten) on kestettävä kaikki suunnitellut käyttötarkoitukset ja olosuhteet, eivätkä ne saa hajota tai muuttua vaarallisiksi käytön aikana, lämpötilan muuttuessa tai kosteuden ja UV-valon vaikutuksesta.

| c) | Koottavilla ja/tai asennettavilla tuotteilla, jotka on koottu/asennettu valmistajan ohjeiden mukaisesti, on oltava sama rakenteellinen kestävyys kuin valmistajan kokoamilla/asentamilla tuotteilla, ja niiden on täytettävä kaikki kyseisiä tuotteita koskevat turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Koottavilla ja/tai asennettavilla tuotteilla, jotka on koottu/asennettu valmistajan ohjeiden mukaisesti, on oltava sama rakenteellinen kestävyys kuin valmistajan kokoamilla/asentamilla tuotteilla, ja niiden on täytettävä kaikki kyseisiä tuotteita koskevat turvallisuusvaatimukset.

| d) | Tuotteet, joita voidaan säätää lapsen kasvaessa, eivät saa muuttua lujuudeltaan mekaanisen rasituksen johdosta. |
| --- | --- |

d)

Tuotteet, joita voidaan säätää lapsen kasvaessa, eivät saa muuttua lujuudeltaan mekaanisen rasituksen johdosta.

| e) | Kiinnityslaitteiden, joilla tuote on tarkoitus kiinnittää turvallisesti muihin esineisiin, tuotteisiin tai laitteisiin, on säilytettävä toimivuutensa tuotteen käyttöiän ajan. |
| --- | --- |

e)

Kiinnityslaitteiden, joilla tuote on tarkoitus kiinnittää turvallisesti muihin esineisiin, tuotteisiin tai laitteisiin, on säilytettävä toimivuutensa tuotteen käyttöiän ajan.

17.   SUOJATOIMINTOIHIN LIITTYVÄT VAARAT

Lastentuotteiden, joissa on suojatoiminto, on rajoitettava turvallisesti lapsen altistumista vaaroille. Tuotteiden, joiden avulla lapsi pysyy tietyssä ympäristössä (esimerkiksi esteet) tai joilla suojataan lasta säähän ja/tai hyönteisiin liittyviltä vaaroilta tai rajoitetaan lapsen liikkumista ja/tai rajoitetaan lapsen altistumista vaaroille (esimerkiksi kulmasuojat), on toimittava turvallisesti suojaavassa tehtävässään.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää suojatoimintoihin liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Suojatoiminnon on oltava lapsen iän ja valmiuksien mukainen, se ei saa aiheuttaa eikä mahdollistaa lisävaaroja, eivätkä itse toiminto ja sen toimivuus saa heikentyä käytön aikana. |
| --- | --- |

a)

Suojatoiminnon on oltava lapsen iän ja valmiuksien mukainen, se ei saa aiheuttaa eikä mahdollistaa lisävaaroja, eivätkä itse toiminto ja sen toimivuus saa heikentyä käytön aikana.

| b) | Esteet on suunniteltava siten, ettei lapsi voi ylittää tai alittaa niitä, kulkea niiden läpi tai poistaa niitä. |
| --- | --- |

b)

Esteet on suunniteltava siten, ettei lapsi voi ylittää tai alittaa niitä, kulkea niiden läpi tai poistaa niitä.

| c) | Esteiden on aina oltava turvallisia korkeudeltaan sekä lapsen kehitystason ja uusimpien antropometristen tietojen mukaisia. |
| --- | --- |

c)

Esteiden on aina oltava turvallisia korkeudeltaan sekä lapsen kehitystason ja uusimpien antropometristen tietojen mukaisia.

| d) | Lasta suojaavat tuotteet eivät saa aiheuttaa juuttumisvaaroja. |
| --- | --- |

d)

Lasta suojaavat tuotteet eivät saa aiheuttaa juuttumisvaaroja.

| e) | Lukitus-/salpaamismekanismien on oltava sellaisia, ettei lapsi voi itse eikä hoitaja voi tahattomasti estää niiden toimintaa tai siirtää niitä pois paikoiltaan. |
| --- | --- |

e)

Lukitus-/salpaamismekanismien on oltava sellaisia, ettei lapsi voi itse eikä hoitaja voi tahattomasti estää niiden toimintaa tai siirtää niitä pois paikoiltaan.

| f) | Kaatumisenestotuotteet (kuten tuotteet, jotka estävät säilytys- ja muiden kalusteiden ja TV-näyttöjen kaatumisen lasten päälle) on suunniteltava siten, että niissä käytetään sellaisia asianmukaisia kiinnikkeitä ja materiaaleja, jotka kestävät voimia, joille tuotteet todennäköisesti altistuvat, mukaan lukien vanheneminen, UV-valo jne. |
| --- | --- |

f)

Kaatumisenestotuotteet (kuten tuotteet, jotka estävät säilytys- ja muiden kalusteiden ja TV-näyttöjen kaatumisen lasten päälle) on suunniteltava siten, että niissä käytetään sellaisia asianmukaisia kiinnikkeitä ja materiaaleja, jotka kestävät voimia, joille tuotteet todennäköisesti altistuvat, mukaan lukien vanheneminen, UV-valo jne.

| g) | Avautumisenestomekanismeihin (kuten tuotteisiin, jotka estävät lapsia avaamasta ovia ja ikkunoita) on suunniteltava sopivat lukituslaitteet ja voimat, joilla estetään kaatumis- ja putoamisvaarat. |
| --- | --- |

g)

Avautumisenestomekanismeihin (kuten tuotteisiin, jotka estävät lapsia avaamasta ovia ja ikkunoita) on suunniteltava sopivat lukituslaitteet ja voimat, joilla estetään kaatumis- ja putoamisvaarat.

18.   TURVAJÄRJESTELMIIN LIITTYVÄT VAARAT

Turvajärjestelmällä varustettujen lastentuotteiden on rajoitettava turvallisesti lapsen altistumista vaaroille, eikä järjestelmästä itsestään saa aiheutua lisävaaroja.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää turvajärjestelmiin liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Turvajärjestelmät on kiinnitettävä turvallisesti, eikä niistä itsestään saa aiheutua vaaroja. |
| --- | --- |

a)

Turvajärjestelmät on kiinnitettävä turvallisesti, eikä niistä itsestään saa aiheutua vaaroja.

| b) | Turvajärjestelmät on voitava säätää lapsen koon mukaisiksi. |
| --- | --- |

b)

Turvajärjestelmät on voitava säätää lapsen koon mukaisiksi.

| c) | Turvajärjestelmien on toimittava tuloksellisesti aina ja kaikissa käyttötilanteissa. |
| --- | --- |

c)

Turvajärjestelmien on toimittava tuloksellisesti aina ja kaikissa käyttötilanteissa.

| d) | Turvajärjestelmissä on otettava huomioon kaikki mahdolliset lapsen liikkeet ja lapsen käyttämät voimat. |
| --- | --- |

d)

Turvajärjestelmissä on otettava huomioon kaikki mahdolliset lapsen liikkeet ja lapsen käyttämät voimat.

| e) | Tuotteiden on oltava turvallisia käyttää, ja niissä on oltava suunniteltu turvatoiminto. Hätätilanteen sattuessa lapsi on voitava irrottaa helposti. |
| --- | --- |

e)

Tuotteiden on oltava turvallisia käyttää, ja niissä on oltava suunniteltu turvatoiminto. Hätätilanteen sattuessa lapsi on voitava irrottaa helposti.

19.   VAKAUTEEN LIITTYVÄT VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että tuotteen vakauteen liittyvät vaarat (putoaminen ja kaatuminen mukaan lukien) jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää vakauteen liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Tuotteisiin ei saa liittyä kaatumisvaaroja, jotka voivat aiheuttaa lapsen kaatumisen (esimerkiksi syöttötuolin kaatuminen, kun jalat työnnetään pöytää vasten). |
| --- | --- |

a)

Tuotteisiin ei saa liittyä kaatumisvaaroja, jotka voivat aiheuttaa lapsen kaatumisen (esimerkiksi syöttötuolin kaatuminen, kun jalat työnnetään pöytää vasten).

| b) | Tuotteiden on pysyttävä vakaina ja turvallisina, kun niihin liittyy (lapsen tai tuotteen) liikkumista. |
| --- | --- |

b)

Tuotteiden on pysyttävä vakaina ja turvallisina, kun niihin liittyy (lapsen tai tuotteen) liikkumista.

| c) | Tuotteeseen liittyvät tarvikkeet tai irrotettavaksi suunnitellut osat (esimerkiksi syöttöpöydän lisääminen syöttötuoliin) eivät saa muuttaa tuotteen turvallisuutta ja vakautta. |
| --- | --- |

c)

Tuotteeseen liittyvät tarvikkeet tai irrotettavaksi suunnitellut osat (esimerkiksi syöttöpöydän lisääminen syöttötuoliin) eivät saa muuttaa tuotteen turvallisuutta ja vakautta.

20.   PUTOAMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että putoamisvaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää putoamisvaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Tuotteet, joissa on kantokahvat, on suunniteltava ja valmistettava siten, että kahvat eivät irtoa tuotteesta, kun lasta kuljetetaan siinä. |
| --- | --- |

a)

Tuotteet, joissa on kantokahvat, on suunniteltava ja valmistettava siten, että kahvat eivät irtoa tuotteesta, kun lasta kuljetetaan siinä.

| b) | Kaikki kahvat on kiinnitettävä siten, että vältetään kaikki lapsen tuotteesta putoamiseen liittyvät vaarat. |
| --- | --- |

b)

Kaikki kahvat on kiinnitettävä siten, että vältetään kaikki lapsen tuotteesta putoamiseen liittyvät vaarat.

| c) | Keinuvista tuotteista ei saa aiheutua putoamisvaaroja. |
| --- | --- |

c)

Keinuvista tuotteista ei saa aiheutua putoamisvaaroja.

| d) | Tuotteiden on oltava niin korkeita (esimerkiksi selkänoja, käsinoja ja poistumisesteenä toimiva osa) ja lujia (myös kankaasta valmistetut tuotteet), että lapsi pysyy niissä turvallisesti. |
| --- | --- |

d)

Tuotteiden on oltava niin korkeita (esimerkiksi selkänoja, käsinoja ja poistumisesteenä toimiva osa) ja lujia (myös kankaasta valmistetut tuotteet), että lapsi pysyy niissä turvallisesti.

| e) | Tuotteiden, jotka estävät putoamisen rajoittavalla toiminnolla, on oltava varmoja käyttää, eivätkä turvajärjestelmät saa itse aiheuttaa lisävaaroja. |
| --- | --- |

e)

Tuotteiden, jotka estävät putoamisen rajoittavalla toiminnolla, on oltava varmoja käyttää, eivätkä turvajärjestelmät saa itse aiheuttaa lisävaaroja.

| f) | Tuotteet, joissa lapsi on korkealla (kuten syöttötuolit ja niiden jalkareiät sekä turvaportit), eivät saa aiheuttaa putoamisvaaraa. |
| --- | --- |

f)

Tuotteet, joissa lapsi on korkealla (kuten syöttötuolit ja niiden jalkareiät sekä turvaportit), eivät saa aiheuttaa putoamisvaaraa.

21.   HUKKUMISVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että hukkumisvaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää hukkumisvaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Kiinnityslaitteiden on oltava turvallisia käyttää, eivätkä ne saa itse aiheuttaa lisävaaroja. |
| --- | --- |

a)

Kiinnityslaitteiden on oltava turvallisia käyttää, eivätkä ne saa itse aiheuttaa lisävaaroja.

| b) | Hätätilanteen sattuessa lapsi on voitava irrottaa helposti. |
| --- | --- |

b)

Hätätilanteen sattuessa lapsi on voitava irrottaa helposti.

| c) | Lapsi ei saa tahattomasti luiskahtaa pois kelluvan istuimen kaltaisesta tuotteesta. |
| --- | --- |

c)

Lapsi ei saa tahattomasti luiskahtaa pois kelluvan istuimen kaltaisesta tuotteesta.

| d) | Kelluvien tuotteiden on pysyttävä kelluvina. Niiden ilmanpaine ei saa laskea nopeasti. Jos ne vuotavat, niihin on kuitenkin jäätävä kelluvuutta. |
| --- | --- |

d)

Kelluvien tuotteiden on pysyttävä kelluvina. Niiden ilmanpaine ei saa laskea nopeasti. Jos ne vuotavat, niihin on kuitenkin jäätävä kelluvuutta.

| e) | Kelluvien tuotteiden on pysyttävä turvallisen vakaina, eivätkä ne saa olla herkkiä tuulen ja vesivirtojen voimille, jos niitä on tarkoitus käyttää avovedessä. |
| --- | --- |

e)

Kelluvien tuotteiden on pysyttävä turvallisen vakaina, eivätkä ne saa olla herkkiä tuulen ja vesivirtojen voimille, jos niitä on tarkoitus käyttää avovedessä.

| f) | Kaikkia asianmukaiset varoitukset kuten se, ettei lasta saa jättää koskaan ilman valvontaa ja että hukkuminen voi tapahtua hyvin nopeasti ja hyvin matalassa vedessä, on annettava selkeästi. |
| --- | --- |

f)

Kaikkia asianmukaiset varoitukset kuten se, ettei lasta saa jättää koskaan ilman valvontaa ja että hukkuminen voi tapahtua hyvin nopeasti ja hyvin matalassa vedessä, on annettava selkeästi.

22.   SÄHKÖÖN LIITTYVÄT VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että sähkötuotteiden käyttöön liittyvät vaarat (sähköisku mukaan lukien) jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää sähköön liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Jos käytetään varastoitua energiaa (kuten paristoa tai akkua), lastentuotteen käyttämä jännite ja lastentuotteen rakenne eivät saa aiheuttaa lapselle riskejä. |
| --- | --- |

a)

Jos käytetään varastoitua energiaa (kuten paristoa tai akkua), lastentuotteen käyttämä jännite ja lastentuotteen rakenne eivät saa aiheuttaa lapselle riskejä.

| b) | Paristot, akut ja jännitteiset osat eivät saa olla lapsen ulottuvilla. |
| --- | --- |

b)

Paristot, akut ja jännitteiset osat eivät saa olla lapsen ulottuvilla.

| c) | Sähkölaitteiden johdot eivät saa aiheuttaa lisävaaroja. |
| --- | --- |

c)

Sähkölaitteiden johdot eivät saa aiheuttaa lisävaaroja.

23.   BIOMETRIIKKAAN LIITTYVÄT VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että biometristen parametrien käyttöön liittyvät vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää biometriikkaan liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Lastentuote, jossa käytetään biometrisiä parametreja, ei saa aiheuttaa lapselle riskejä. |
| --- | --- |

a)

Lastentuote, jossa käytetään biometrisiä parametreja, ei saa aiheuttaa lapselle riskejä.

| b) | Laitteessa on aina oltava mekaaninen varajärjestelmä, jotta henkilö, jonka ominaisuuksia ei ole ohjelmoitu laitteeseen, voi käyttää sitä erityisesti hätätilanteessa tai siinä tapauksessa, että paristo tai akku tyhjenee. |
| --- | --- |

b)

Laitteessa on aina oltava mekaaninen varajärjestelmä, jotta henkilö, jonka ominaisuuksia ei ole ohjelmoitu laitteeseen, voi käyttää sitä erityisesti hätätilanteessa tai siinä tapauksessa, että paristo tai akku tyhjenee.

24.   AKUSTISET VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ääniin liittyvät vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Tuotteet, jotka on suunniteltu lähettämään ääntä, eivät saa synnyttää kovia melupiikkejä ja/tai kovaa jatkuvaa melua, joka voi vahingoittaa lapsen kuuloa.

25.   SÄTEILYVAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että keinotekoiseen ja luonnolliseen säteilyyn liittyvät terveysvaarat ja silmien tai ihon vammautumisriskit jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää keinotekoisten lähteiden tuottaman säteilyn vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Tuotteen lähettämän valon on oltava turvallista, eikä se saa häiritä luonnollista unirytmiä. |
| --- | --- |

a)

Tuotteen lähettämän valon on oltava turvallista, eikä se saa häiritä luonnollista unirytmiä.

| b) | Suuritehoista valoa ja keskitettyä valoa ei saa käyttää. |
| --- | --- |

b)

Suuritehoista valoa ja keskitettyä valoa ei saa käyttää.

| c) | Vaarojen, jotka aiheutuvat näkymättömästä säteilystä (mukaan lukien sähkö-, magneetti- ja sähkömagneettiset kentät sekä muuntyyppinen säteily), on jäätävä mahdollisimman pieniksi. |
| --- | --- |

c)

Vaarojen, jotka aiheutuvat näkymättömästä säteilystä (mukaan lukien sähkö-, magneetti- ja sähkömagneettiset kentät sekä muuntyyppinen säteily), on jäätävä mahdollisimman pieniksi.

| d) | Mukaan on otettava vaatimukset, joiden tavoitteena on estää luonnollisten lähteiden tuottamaan säteilyyn liittyvät vaarat, kuten auringonpolttamat. |
| --- | --- |

d)

Mukaan on otettava vaatimukset, joiden tavoitteena on estää luonnollisten lähteiden tuottamaan säteilyyn liittyvät vaarat, kuten auringonpolttamat.

26.   RADIOAKTIIVISET VAARAT

Lastentuotteissa on vältettävä käyttämästä materiaaleja, jotka voisivat lisätä radioaktiivisia vaaroja.

27.   HYGIENIAAN LIITTYVÄT VAARAT

Lastentuotteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että hygieniaan liittyvät vaarat jäävät mahdollisimman pieniksi.

Vaatimuksiin, joiden tavoitteena on estää hygieniaan liittyvät vaarat, on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Tuotteet on suunniteltava siten, että vältetään tartunta- tai kontaminaatioriski. |
| --- | --- |

a)

Tuotteet on suunniteltava siten, että vältetään tartunta- tai kontaminaatioriski.

| b) | Tuotteet eivät saa aiheuttaa eläinperäisen materiaalin (kuten höyhenten) puutteellisesta hygieniasta johtuvia mikrobiologisia vaaroja. |
| --- | --- |

b)

Tuotteet eivät saa aiheuttaa eläinperäisen materiaalin (kuten höyhenten) puutteellisesta hygieniasta johtuvia mikrobiologisia vaaroja.

| c) | Tuotteet on voitava puhdistaa, ja puhdistuksen jälkeen tuotteiden on yhä täytettävä kaikki turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

c)

Tuotteet on voitava puhdistaa, ja puhdistuksen jälkeen tuotteiden on yhä täytettävä kaikki turvallisuusvaatimukset.

| d) | Myös kierrätetyistä materiaaleista valmistettujen tuotteiden on oltava näiden vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

d)

Myös kierrätetyistä materiaaleista valmistettujen tuotteiden on oltava näiden vaatimusten mukaisia.

| e) | Valmistajan on annettava perusteelliset puhdistusohjeet. |
| --- | --- |

e)

Valmistajan on annettava perusteelliset puhdistusohjeet.

| f) | Materiaali ei saa olla biologisesti saastunutta eikä tuholaisten saastuttamaa. |
| --- | --- |

f)

Materiaali ei saa olla biologisesti saastunutta eikä tuholaisten saastuttamaa.

28.   TUOTTEEN MUKANA TOIMITETTAVIIN TIETOIHIN LIITTYVÄT VAARAT

Turvallisuustiedot on annettava, ja ne on annettava erityisesti sellaisten vaarojen ehkäisemiseksi, joita ei voida välttää itse tuotteen suunnittelulla. Tuotteessa tai sen mukana esitettävät tiedot on annettava siten, että vaarat jäävät mahdollisimman vähäisiksi.

Turvallisuustietoja koskeviin vaatimuksiin on kuuluttava muun muassa seuraavat vaatimukset (soveltuvin osin):

| a) | Turvallisuustiedot, mukaan lukien ostotiedot, käyttöohjeet, merkinnät ja varoitukset, on annettava selkeästi ja näkyvästi. |
| --- | --- |

a)

Turvallisuustiedot, mukaan lukien ostotiedot, käyttöohjeet, merkinnät ja varoitukset, on annettava selkeästi ja näkyvästi.

| b) | Turvallisuustiedoissa on mahdollisuuksien mukaan käytettävä tekstin sijasta tai sen lisäksi selkeitä ja ymmärrettäviä kuvamerkkejä ja kuvia. |
| --- | --- |

b)

Turvallisuustiedoissa on mahdollisuuksien mukaan käytettävä tekstin sijasta tai sen lisäksi selkeitä ja ymmärrettäviä kuvamerkkejä ja kuvia.

| c) | Tiedot on annettava sen maan kielellä tai kielillä, jossa tuote saatetaan markkinoille. |
| --- | --- |

c)

Tiedot on annettava sen maan kielellä tai kielillä, jossa tuote saatetaan markkinoille.

| d) | Tuotteessa olevien merkintöjen on oltava selvästi näkyvissä ja helposti luettavissa tuotteen koko käyttöiän ajan. |
| --- | --- |

d)

Tuotteessa olevien merkintöjen on oltava selvästi näkyvissä ja helposti luettavissa tuotteen koko käyttöiän ajan.

| e) | Kuluttajan on voitava nähdä ostotiedot selvästi ja helposti myyntipisteessä (myös verkkokaupassa). |
| --- | --- |

e)

Kuluttajan on voitava nähdä ostotiedot selvästi ja helposti myyntipisteessä (myös verkkokaupassa).

| f) | Tuotteesta on annettava turvallista asentamista, kokoamista, käyttöä ja huoltoa koskevat ohjeet. |
| --- | --- |

f)

Tuotteesta on annettava turvallista asentamista, kokoamista, käyttöä ja huoltoa koskevat ohjeet.

| g) | Turvallisen käytön rajoitukset on ilmoitettava selkeästi. |
| --- | --- |

g)

Turvallisen käytön rajoitukset on ilmoitettava selkeästi.

| h) | Tuotteen käyttäjän vähimmäis-/enimmäisikä, vähimmäis-/enimmäispaino ja vähimmäis-/enimmäispituus on ilmoitettava (kun se on tarpeen tuotteen turvallisen käytön varmistamiseksi). |
| --- | --- |

h)

Tuotteen käyttäjän vähimmäis-/enimmäisikä, vähimmäis-/enimmäispaino ja vähimmäis-/enimmäispituus on ilmoitettava (kun se on tarpeen tuotteen turvallisen käytön varmistamiseksi).

| i) | Jos tuote voi vanheta, on annettava tiedot siitä, miten voidaan tarkastaa, onko tuotteen käyttö edelleen turvallista. |
| --- | --- |

i)

Jos tuote voi vanheta, on annettava tiedot siitä, miten voidaan tarkastaa, onko tuotteen käyttö edelleen turvallista.

| j) | On annettava tiedot siitä, milloin ja miten tuote on hävitettävä/kierrätettävä, jos tämä on mahdollinen turvallisuusongelma. |
| --- | --- |

j)

On annettava tiedot siitä, milloin ja miten tuote on hävitettävä/kierrätettävä, jos tämä on mahdollinen turvallisuusongelma.

| k) | On annettava ohjeet tuotteen tarkastamisesta ennen käyttöä sekä ohjeet käytön välittömästä lopettamisesta, jos tuote vahingoittuu jollakin tavalla. |
| --- | --- |

k)

On annettava ohjeet tuotteen tarkastamisesta ennen käyttöä sekä ohjeet käytön välittömästä lopettamisesta, jos tuote vahingoittuu jollakin tavalla.

| l) | Tuotteissa tai niiden pakkauksissa olevissa merkinnöissä ja mukana olevissa käyttöohjeissa on kiinnitettävä hoitajien huomio tuotteiden käyttöön liittyviin vaaroihin, vahinko- ja sivuvaikutusriskeihin sekä niiden välttämistapoihin. |
| --- | --- |

l)

Tuotteissa tai niiden pakkauksissa olevissa merkinnöissä ja mukana olevissa käyttöohjeissa on kiinnitettävä hoitajien huomio tuotteiden käyttöön liittyviin vaaroihin, vahinko- ja sivuvaikutusriskeihin sekä niiden välttämistapoihin.

| m) | Merkinnöissä tai pakkauksissa olevat merkit ja kuvat eivät saa johtaa harhaan minkään standardissa esitetyn turvallisuusvaatimuksen osalta. |
| --- | --- |

m)

Merkinnöissä tai pakkauksissa olevat merkit ja kuvat eivät saa johtaa harhaan minkään standardissa esitetyn turvallisuusvaatimuksen osalta.

| n) | Merkinnän, jonka avulla tuote voidaan tunnistaa sen jäljitettävyyden varmistamiseksi jakeluketjussa, on oltava sovellettavan EU:n lainsäädännön mukainen. |
| --- | --- |

n)

Merkinnän, jonka avulla tuote voidaan tunnistaa sen jäljitettävyyden varmistamiseksi jakeluketjussa, on oltava sovellettavan EU:n lainsäädännön mukainen.

| o) | Lastentuotteissa, jotka on tarkoitettu kiinnitettäväksi muihin tuotteisiin, on oltava varoitukset vaaroista ja riskeistä, joita aiheutuu tuotteen kiinnittämisestä epäsopiviin tuotteisiin. |
| --- | --- |

o)

Lastentuotteissa, jotka on tarkoitettu kiinnitettäväksi muihin tuotteisiin, on oltava varoitukset vaaroista ja riskeistä, joita aiheutuu tuotteen kiinnittämisestä epäsopiviin tuotteisiin.

| p) | Lastentuotteissa, jotka on tarkoitettu kiinnitettäväksi muihin tuotteisiin, on oltava ostotiedot, joista käy ilmi tuotetyyppi ja -valikoima, joihin tuote sopii. |
| --- | --- |

p)

Lastentuotteissa, jotka on tarkoitettu kiinnitettäväksi muihin tuotteisiin, on oltava ostotiedot, joista käy ilmi tuotetyyppi ja -valikoima, joihin tuote sopii.

---

SUOSITUKSET

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 166/177 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 166/177

---

NEUVOSTON SUOSITUS (EU) 2023/1339,

annettu 27 päivänä kesäkuuta 2023,

liittymisestä Maailman terveysjärjestön perustamaan maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ja väliaikaisista järjestelyistä kansainvälisen matkustamisen helpottamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättyessä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 168 artiklan 6 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/953 (1) käyttöön otetusta EU:n digitaalisesta koronatodistuksesta on tullut nopeasti maailmanlaajuinen standardi rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskeville todistuksille, ja järjestelmään on kaikkien unionin jäsenvaltioiden lisäksi liittynyt 51 kolmatta maata ja aluetta. EU:n digitaalinen koronatodistus on ulkoisen ulottuvuutensa ansiosta myös osoittautunut laajimmin käytetyksi ratkaisuksi ja välineeksi turvallisen kansainvälisen matkustamisen ja maailmanlaajuisen elpymisen edistämisessä. Matkustamisen lisäksi EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttö on edistänyt rajatylittävien rokotusten jatkuvuutta. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/953 (1) käyttöön otetusta EU:n digitaalisesta koronatodistuksesta on tullut nopeasti maailmanlaajuinen standardi rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskeville todistuksille, ja järjestelmään on kaikkien unionin jäsenvaltioiden lisäksi liittynyt 51 kolmatta maata ja aluetta. EU:n digitaalinen koronatodistus on ulkoisen ulottuvuutensa ansiosta myös osoittautunut laajimmin käytetyksi ratkaisuksi ja välineeksi turvallisen kansainvälisen matkustamisen ja maailmanlaajuisen elpymisen edistämisessä. Matkustamisen lisäksi EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttö on edistänyt rajatylittävien rokotusten jatkuvuutta.

| (2) | EU:n digitaalinen koronatodistus oli ensiarvoisen tärkeä vapaan liikkumisen ja matkustamisen turvaamisessa, ja sen perustana oleva teknologia voisi edelleen toimia hyödyllisenä välineenä, jonka ansiosta mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin voidaan varautua paremmin ja kansalaiset ja yritykset voivat lieventää tartuntatautien vaikutuksia ja varmistaa riittävän varautumisen terveyskriiseihin. Tämä todetaan myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 01/2023 ”Matkustamista EU:ssa covid-19- pandemian aikana helpottavat välineet –Tarkoituksenmukaisia aloitteita, joiden vaikutukset vaihtelevat onnistumisista vähäiseen käyttöön” kanssa. |
| --- | --- |

(2)

EU:n digitaalinen koronatodistus oli ensiarvoisen tärkeä vapaan liikkumisen ja matkustamisen turvaamisessa, ja sen perustana oleva teknologia voisi edelleen toimia hyödyllisenä välineenä, jonka ansiosta mahdollisiin tuleviin terveyskriiseihin voidaan varautua paremmin ja kansalaiset ja yritykset voivat lieventää tartuntatautien vaikutuksia ja varmistaa riittävän varautumisen terveyskriiseihin. Tämä todetaan myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa 01/2023 ”Matkustamista EU:ssa covid-19- pandemian aikana helpottavat välineet –Tarkoituksenmukaisia aloitteita, joiden vaikutukset vaihtelevat onnistumisista vähäiseen käyttöön” kanssa.

| (3) | Asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolo päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2023. mahdolliset Covid-19-tautiin liittyvät rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevat todistukset olisi sen vuoksi 1 päivästä heinäkuuta 2023 alkaen myönnettävä ja hyväksyttävä jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen edellytysten perusteella ja niiden mukaisesti. Tässä suosituksessa tehdyillä viittauksilla asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti hyväksyttyihin täytäntöönpanosäädöksiin pyritään ainoastaan helpottamaan viittaamista; niiden ei olisi katsottava pitävän voimassa tällaisia täytäntöönpanosäädöksiä eikä komission toimivaltaa hyväksyä ja muuttaa asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti hyväksyttyjä täytäntöönpanosäädöksiä. Viittauksia asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti aiemmin hyväksyttyihin täytäntöönpanosäädöksiin olisi pidettävä staattisina viittauksina mainittuihin säädöksiin, sellaisina kuin niitä sovelletaan 30 päivänä kesäkuuta 2023. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolo päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2023. mahdolliset Covid-19-tautiin liittyvät rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevat todistukset olisi sen vuoksi 1 päivästä heinäkuuta 2023 alkaen myönnettävä ja hyväksyttävä jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä vahvistettujen edellytysten perusteella ja niiden mukaisesti. Tässä suosituksessa tehdyillä viittauksilla asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti hyväksyttyihin täytäntöönpanosäädöksiin pyritään ainoastaan helpottamaan viittaamista; niiden ei olisi katsottava pitävän voimassa tällaisia täytäntöönpanosäädöksiä eikä komission toimivaltaa hyväksyä ja muuttaa asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti hyväksyttyjä täytäntöönpanosäädöksiä. Viittauksia asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti aiemmin hyväksyttyihin täytäntöönpanosäädöksiin olisi pidettävä staattisina viittauksina mainittuihin säädöksiin, sellaisina kuin niitä sovelletaan 30 päivänä kesäkuuta 2023.

| (4) | Maailman terveysjärjestö (WHO) perustaa maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston. Maailmanlaajuinen digitaalisia terveystodistuksia koskeva verkosto on mekanismi, jolla tuetaan maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston osallistujien myöntämien todistusten todentamista. Aluksi näihin todistuksiin kuuluisivat koronatodistukset, mutta myöhemmässä vaiheessa niihin voisi kuulua myös muita asiakirjoja, kuten tiedot rutiininomaisista rokotuksista sekä kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) liitteessä 6 esitetty kansainvälinen rokotus- tai muun ehkäisyn todistus kansainvälistä matkustamista ja hoidon jatkuvuutta varten. |
| --- | --- |

(4)

Maailman terveysjärjestö (WHO) perustaa maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston. Maailmanlaajuinen digitaalisia terveystodistuksia koskeva verkosto on mekanismi, jolla tuetaan maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston osallistujien myöntämien todistusten todentamista. Aluksi näihin todistuksiin kuuluisivat koronatodistukset, mutta myöhemmässä vaiheessa niihin voisi kuulua myös muita asiakirjoja, kuten tiedot rutiininomaisista rokotuksista sekä kansainvälisen terveyssäännöstön (2005) liitteessä 6 esitetty kansainvälinen rokotus- tai muun ehkäisyn todistus kansainvälistä matkustamista ja hoidon jatkuvuutta varten.

| (5) | Unionin maailmanlaajuisen terveyskriisin valmiussuunnitelman keskeisenä pilarina olisi pidettävä sellaisten järjestelmien perustamista, joilla lievennetään maailmanlaajuisten terveyskriisien vaikutuksia matkustamiseen kansalaisten ja yritysten osalta. Osallistuminen WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon edistäisi terveystodistusstandardien maailmanlaajuista yhdenmukaistamista ja järjestelmän perustamista digitaalisten terveystodistusten tunnustamiseksi kansainvälistä matkustamista ja hoidon jatkuvuutta varten. |
| --- | --- |

(5)

Unionin maailmanlaajuisen terveyskriisin valmiussuunnitelman keskeisenä pilarina olisi pidettävä sellaisten järjestelmien perustamista, joilla lievennetään maailmanlaajuisten terveyskriisien vaikutuksia matkustamiseen kansalaisten ja yritysten osalta. Osallistuminen WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon edistäisi terveystodistusstandardien maailmanlaajuista yhdenmukaistamista ja järjestelmän perustamista digitaalisten terveystodistusten tunnustamiseksi kansainvälistä matkustamista ja hoidon jatkuvuutta varten.

| (6) | WHO:n kehittämä maailmanlaajuinen digitaalisia terveystodistuksia koskeva verkosto ottaa omassa rakenteessaan käyttöön EU:n digitaalisen koronatodistuksen luottamuskehyksen, periaatteet ja avoimet teknologiat. Komissio aikoo tehdä tiivistä yhteistyötä WHO:n kanssa sen varmistamiseksi, että maailmanlaajuinen digitaalisia terveystodistuksia koskeva verkosto on johdonmukainen komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 (2) aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien kanssa. Jäsenvaltioita olisi kannustettava liittymään WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon mahdollisimman pian ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. Jotta siirtyminen EU:n digitaalisten koronatodistusten järjestelmästä WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon olisi sujuva, jäsenvaltioita olisi kehotettava antamaan EU:n digitaalisten koronatodistusten myöntämiseen käytettyjen tilalle uudet asiakirjan allekirjoittajan varmenteet ennen asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättymistä sen varmistamiseksi, että ne ovat teknisesti mahdollisimman pätevät, ja rekisteröimään ne luottamuskehyksen yhteentoimivaan yhdyskäytäväpalveluun, jäljempänä ’EU:n palveluväylä’. |
| --- | --- |

(6)

WHO:n kehittämä maailmanlaajuinen digitaalisia terveystodistuksia koskeva verkosto ottaa omassa rakenteessaan käyttöön EU:n digitaalisen koronatodistuksen luottamuskehyksen, periaatteet ja avoimet teknologiat. Komissio aikoo tehdä tiivistä yhteistyötä WHO:n kanssa sen varmistamiseksi, että maailmanlaajuinen digitaalisia terveystodistuksia koskeva verkosto on johdonmukainen komission täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 (2) aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien kanssa. Jäsenvaltioita olisi kannustettava liittymään WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon mahdollisimman pian ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. Jotta siirtyminen EU:n digitaalisten koronatodistusten järjestelmästä WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon olisi sujuva, jäsenvaltioita olisi kehotettava antamaan EU:n digitaalisten koronatodistusten myöntämiseen käytettyjen tilalle uudet asiakirjan allekirjoittajan varmenteet ennen asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättymistä sen varmistamiseksi, että ne ovat teknisesti mahdollisimman pätevät, ja rekisteröimään ne luottamuskehyksen yhteentoimivaan yhdyskäytäväpalveluun, jäljempänä ’EU:n palveluväylä’.

| (7) | Komissio aikoo varmistaa jäsenvaltioiden sujuvan siirtymisen WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ylläpitämällä EU:n palveluväylää 31 päivään joulukuuta 2023 saakka tämän suosituksen tavoitteita tukevalla tavalla. Tätä varten komissio aikoo rahoittaa EU:n palveluväylää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (3) perustetun Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kautta. Näin jäsenvaltioilla ja EU:n palveluväylään liittyneillä kolmansilla mailla olisi riittävästi aikaa hyväksyä tarvittavat menettelyt WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston käyttöön ottamiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Komissio aikoo varmistaa jäsenvaltioiden sujuvan siirtymisen WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ylläpitämällä EU:n palveluväylää 31 päivään joulukuuta 2023 saakka tämän suosituksen tavoitteita tukevalla tavalla. Tätä varten komissio aikoo rahoittaa EU:n palveluväylää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (3) perustetun Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kautta. Näin jäsenvaltioilla ja EU:n palveluväylään liittyneillä kolmansilla mailla olisi riittävästi aikaa hyväksyä tarvittavat menettelyt WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston käyttöön ottamiseksi.

| (8) | Kaikilla unionin ulkopuolella matkustavilla unionin kansalaisilla ja asukkailla olisi oltava käytettävissään keino todistaa covid-19-tautiin liittyvä tilanteensa, kun sitä nimenomaisesti edellytetään unionin ulkopuolelle matkustettaessa. Sen vuoksi jäsenvaltioita olisi kehotettava WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon liittymisen jälkeen myöntämään pyynnöstä WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston vahvistaman muodon kanssa yhteensopivia todistuksia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien perusteella, jotta voidaan helpottaa kansainvälistä matkustamista niihin kolmansiin maihin, jotka edellyttävät tällaisia todistuksia erityisesti kansainvälisen kansanterveysuhkan yhteydessä. Tällaisten todistusten myöntäminen edistäisi kansainvälisen matkustamisen lisäksi terveystodistusstandardien maailmanlaajuista yhdenmukaistamista ja järjestelmän kehittämistä hoidon jatkuvuutta helpottavaa digitaalisten terveystodistusten tunnustamista varten. |
| --- | --- |

(8)

Kaikilla unionin ulkopuolella matkustavilla unionin kansalaisilla ja asukkailla olisi oltava käytettävissään keino todistaa covid-19-tautiin liittyvä tilanteensa, kun sitä nimenomaisesti edellytetään unionin ulkopuolelle matkustettaessa. Sen vuoksi jäsenvaltioita olisi kehotettava WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon liittymisen jälkeen myöntämään pyynnöstä WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston vahvistaman muodon kanssa yhteensopivia todistuksia täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien perusteella, jotta voidaan helpottaa kansainvälistä matkustamista niihin kolmansiin maihin, jotka edellyttävät tällaisia todistuksia erityisesti kansainvälisen kansanterveysuhkan yhteydessä. Tällaisten todistusten myöntäminen edistäisi kansainvälisen matkustamisen lisäksi terveystodistusstandardien maailmanlaajuista yhdenmukaistamista ja järjestelmän kehittämistä hoidon jatkuvuutta helpottavaa digitaalisten terveystodistusten tunnustamista varten.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi myönnettävä tällaisia todistuksia digitaalisessa tai paperimuodossa taikka molemmissa. Todistusten tulevilla haltijoilla olisi oltava oikeus saada todistukset valitsemassaan muodossa. Todistuksiin sisältyvät tiedot olisi esitettävä myös ihmisen luettavissa olevassa muodossa ja vähintään todistuksen myöntävän jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi myönnettävä tällaisia todistuksia digitaalisessa tai paperimuodossa taikka molemmissa. Todistusten tulevilla haltijoilla olisi oltava oikeus saada todistukset valitsemassaan muodossa. Todistuksiin sisältyvät tiedot olisi esitettävä myös ihmisen luettavissa olevassa muodossa ja vähintään todistuksen myöntävän jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi.

| (10) | EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttöönoton WHO:n maailmanlaajuisessa digitaalisia terveystodistuksia koskevassa verkostossa olisi mahdollistettava se, että kolmannet maat, joissa on edelleen voimassa covid-19-pandemiaan liittyviä vaatimuksia maahantulon osalta ja jotka ovat liittyneet EU:n palveluväylään voivat hyväksyä ja todentaa sekä ennen 1 päivää heinäkuuta 2023 että sen jälkeen myönnetyt todistukset. |
| --- | --- |

(10)

EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttöönoton WHO:n maailmanlaajuisessa digitaalisia terveystodistuksia koskevassa verkostossa olisi mahdollistettava se, että kolmannet maat, joissa on edelleen voimassa covid-19-pandemiaan liittyviä vaatimuksia maahantulon osalta ja jotka ovat liittyneet EU:n palveluväylään voivat hyväksyä ja todentaa sekä ennen 1 päivää heinäkuuta 2023 että sen jälkeen myönnetyt todistukset.

| (11) | Liityttyään WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ja varmistaakseen, että covid-19-pandemiaan liittyviin kansanterveydellisiin huolenaiheisiin voidaan puuttua asianmukaisesti, jäsenvaltioiden olisi unioniin saapuvien matkustajien näkökulmasta suositeltavaa pitää yllä valmiutta hyväksyä ja todentaa kolmansien maiden WHO:n maailmanlaajuisessa digitaalisia terveystodistuksia koskevassa verkostossa myöntämät todistukset, jotka täyttävät edelleen asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti säädetyt korkeat vaatimukset. Jos jäsenvaltiot edellyttävät todisteen covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta perusteena unioniin matkustamista koskevista rajoituksista luopumiselle, niiden olisi hyväksyttävä koronatodistukset, jotka ovat teknisesti yhteensopivia WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston kanssa. |
| --- | --- |

(11)

Liityttyään WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ja varmistaakseen, että covid-19-pandemiaan liittyviin kansanterveydellisiin huolenaiheisiin voidaan puuttua asianmukaisesti, jäsenvaltioiden olisi unioniin saapuvien matkustajien näkökulmasta suositeltavaa pitää yllä valmiutta hyväksyä ja todentaa kolmansien maiden WHO:n maailmanlaajuisessa digitaalisia terveystodistuksia koskevassa verkostossa myöntämät todistukset, jotka täyttävät edelleen asetuksen (EU) 2021/953 mukaisesti säädetyt korkeat vaatimukset. Jos jäsenvaltiot edellyttävät todisteen covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta perusteena unioniin matkustamista koskevista rajoituksista luopumiselle, niiden olisi hyväksyttävä koronatodistukset, jotka ovat teknisesti yhteensopivia WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston kanssa.

| (12) | Neuvosto kehotti rokotuksista yhtenä tehokkaimmista keinoista ehkäistä tauteja ja parantaa kansanterveyttä 9 päivänä joulukuuta 2022 antamissaan päätelmissään komissiota ”tutkimaan rokotustodistusten digitaalisesta versiosta saatavaa lisäarvoa ottaen huomioon kokemukset eurooppalaisista digitaalisista infrastruktuureista ja muista olemassa olevista välineistä, kuten kansainvälisestä rokotustodistuksesta”. WHO:lla, joka aikoo kehittää edelleen omaa maailmanlaajuista digitaalisia terveystodistuksia koskevaa verkostoaan, on vastaavanlaisia suunnitelmia esimerkiksi kansainvälisen rokotus- tai muun ehkäisyn todistuksen tai perusrokotuksista annettavien rokotustodistusten digitalisoinnin tukemiseksi. Sen vuoksi jäsenvaltioita pyydetään osallistumaan aktiivisesti verkoston kehittämiseen sekä tarvittaessa muuntyyppisten rokotustodistusten tai terveystietojen antamiseen, hyväksymiseen ja todentamiseen. |
| --- | --- |

(12)

Neuvosto kehotti rokotuksista yhtenä tehokkaimmista keinoista ehkäistä tauteja ja parantaa kansanterveyttä 9 päivänä joulukuuta 2022 antamissaan päätelmissään komissiota ”tutkimaan rokotustodistusten digitaalisesta versiosta saatavaa lisäarvoa ottaen huomioon kokemukset eurooppalaisista digitaalisista infrastruktuureista ja muista olemassa olevista välineistä, kuten kansainvälisestä rokotustodistuksesta”. WHO:lla, joka aikoo kehittää edelleen omaa maailmanlaajuista digitaalisia terveystodistuksia koskevaa verkostoaan, on vastaavanlaisia suunnitelmia esimerkiksi kansainvälisen rokotus- tai muun ehkäisyn todistuksen tai perusrokotuksista annettavien rokotustodistusten digitalisoinnin tukemiseksi. Sen vuoksi jäsenvaltioita pyydetään osallistumaan aktiivisesti verkoston kehittämiseen sekä tarvittaessa muuntyyppisten rokotustodistusten tai terveystietojen antamiseen, hyväksymiseen ja todentamiseen.

| (13) | Jotta voidaan varmistaa sujuva siirtyminen WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole liittyneet WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, kannustetaan 31 päivään joulukuuta 2023 ulottuvan siirtymäkauden aikana erityisesti siinä tapauksessa, että on julistettu kansainvälinen kansanterveysuhka, myöntämään pyynnöstä kansallisen lainsäädännön mukaisesti covid-19-tautiin liittyvät rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevat todistukset täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisessa muodossa edellyttäen, että niiden kansallisessa lainsäädännössä on oikeusperusta tällaisten todistusten myöntämistä varten. Jos jäsenvaltiot edellyttävät koronatodistuksia perusteena unioniin matkustamista koskevista rajoituksista luopumiselle, niitä kannustetaan neuvoston suosituksessa (EU) 2022/2548 (4) esitetyn lähestymistavan mukaisesti edellä mainitun siirtymäkauden ajan hyväksymään ne todisteet covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta, jotka aiemmin kuuluivat asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 10 kohdan tai 8 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan varmistaa sujuva siirtyminen WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole liittyneet WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, kannustetaan 31 päivään joulukuuta 2023 ulottuvan siirtymäkauden aikana erityisesti siinä tapauksessa, että on julistettu kansainvälinen kansanterveysuhka, myöntämään pyynnöstä kansallisen lainsäädännön mukaisesti covid-19-tautiin liittyvät rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevat todistukset täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien mukaisessa muodossa edellyttäen, että niiden kansallisessa lainsäädännössä on oikeusperusta tällaisten todistusten myöntämistä varten. Jos jäsenvaltiot edellyttävät koronatodistuksia perusteena unioniin matkustamista koskevista rajoituksista luopumiselle, niitä kannustetaan neuvoston suosituksessa (EU) 2022/2548 (4) esitetyn lähestymistavan mukaisesti edellä mainitun siirtymäkauden ajan hyväksymään ne todisteet covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta, jotka aiemmin kuuluivat asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 10 kohdan tai 8 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen soveltamisalaan.

| (14) | Saman ajanjakson aikana jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole liittyneet WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, kannustetaan myös säilyttämään liitäntä EU:n palveluväylään siltä osin kuin komissio ylläpitää tällaista palveluväylää. Niitä jäsenvaltioita, jotka ovat jo liittyneet WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, kannustetaan synkronoimaan WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon lataamansa tiedot EU:n palveluväylän kanssa. |
| --- | --- |

(14)

Saman ajanjakson aikana jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole liittyneet WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, kannustetaan myös säilyttämään liitäntä EU:n palveluväylään siltä osin kuin komissio ylläpitää tällaista palveluväylää. Niitä jäsenvaltioita, jotka ovat jo liittyneet WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, kannustetaan synkronoimaan WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon lataamansa tiedot EU:n palveluväylän kanssa.

| (15) | Jäsenvaltioita kannustetaan panemaan tämä suositus täytäntöön 1 päivästä heinäkuuta 2023 eli asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättymistä seuraavasta päivästä alkaen, jotta vältetään mahdolliset häiriöt, erityisesti kansainvälisessä matkustamisessa sellaisiin kolmansiin maihin, joissa edellytetään edelleen koronatodistusta. Jäsenvaltiot eivät etenkään pysty antamaan tällaista uutta asiakirjan allekirjoittajan varmennetta sen jälkeen, kun asetus (EU) 2021/953 ei enää ole voimassa. Tästä syystä niitä kehotetaan tekemään tästä varmenteesta teknisesti mahdollisimman pätevä ja rekisteröimään se EU:n palveluväylään ennen asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättymistä 30 päivänä kesäkuuta 2023. |
| --- | --- |

(15)

Jäsenvaltioita kannustetaan panemaan tämä suositus täytäntöön 1 päivästä heinäkuuta 2023 eli asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättymistä seuraavasta päivästä alkaen, jotta vältetään mahdolliset häiriöt, erityisesti kansainvälisessä matkustamisessa sellaisiin kolmansiin maihin, joissa edellytetään edelleen koronatodistusta. Jäsenvaltiot eivät etenkään pysty antamaan tällaista uutta asiakirjan allekirjoittajan varmennetta sen jälkeen, kun asetus (EU) 2021/953 ei enää ole voimassa. Tästä syystä niitä kehotetaan tekemään tästä varmenteesta teknisesti mahdollisimman pätevä ja rekisteröimään se EU:n palveluväylään ennen asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättymistä 30 päivänä kesäkuuta 2023.

| (16) | Tämän suosituksen täytäntöönpanon yhteydessä suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (5). Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi aina varmistettava, että noudatetaan henkilötietoja koskevia unionin lainsäädännön asiaankuuluvia säännöksiä ja erityisesti asetuksessa (EU) 2016/679 vahvistettua lainmukaisuusperiaatetta, |
| --- | --- |

(16)

Tämän suosituksen täytäntöönpanon yhteydessä suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 (5). Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi aina varmistettava, että noudatetaan henkilötietoja koskevia unionin lainsäädännön asiaankuuluvia säännöksiä ja erityisesti asetuksessa (EU) 2016/679 vahvistettua lainmukaisuusperiaatetta,

ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN:

Liittyminen WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon

| 1. | Neuvosto on tyytyväinen komission aikomukseen tehdä tiivistä yhteistyötä WHO:n kanssa kehitettäessä maailmanlaajuista digitaalisia terveystodistuksia koskevaa verkostoa, jonka avulla WHO voi ottaa omassa rakenteessaan käyttöön EU:n digitaalisen koronatodistuksen luottamuskehyksen, periaatteet ja avoimet teknologiat täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien pohjalta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jäsenvaltioita kannustetaan liittymään WHO:n perustamaan maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon edellyttäen, että niiden kansallisessa lainsäädännössä on asianmukainen oikeusperusta, mahdollisimman pian ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Jokaista jäsenvaltiota, joka haluaa liittyä WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon, kannustetaan antamaan teknisesti mahdollisimman pätevä uusi asiakirjan allekirjoittajan varmenne ja rekisteröimään se EU:n palveluväylään ennen asetuksen (EU) 2021/953 voimassaolon päättymistä. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neuvosto on tyytyväinen komission aikomukseen helpottaa saumatonta siirtymistä EU:n digitaalisten koronatodistusten järjestelmästä WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin päättää, liittyvätkö ne maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ja haluavatko ne tehdä sen olemassa olevan teknologian avulla vai myöhemmässä vaiheessa. |
| --- | --- |

4.

Todistusten myöntäminen ja hyväksyminen WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston puitteissa

| 5. | Liityttyään WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon jäsenvaltioita kannustetaan suorittamaan tarvittaessa mahdollisimman tehokkaasti WHO:n määräämät tehtävät, jotka liittyvät WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston toimintaan, edellyttäen, että unionin oikeudessa tai kansallisessa lainsäädännössä on asetuksen (EU) 2016/679 mukainen asianmukainen oikeusperusta, ja erityisesti






  a) | tarvittaessa siinä tapauksessa ja erityisesti silloin, kun on julistettu kansainvälinen kansanterveysuhka, myöntämään pyynnöstä koronatodistuksiakoskevat, WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston vahvistaman muodon kanssa yhteensopivat todistukset täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien perusteella; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

tarvittaessa siinä tapauksessa ja erityisesti silloin, kun on julistettu kansainvälinen kansanterveysuhka, myöntämään pyynnöstä koronatodistuksiakoskevat, WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston vahvistaman muodon kanssa yhteensopivat todistukset täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien perusteella;

| b) | myöntämään tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetut todistukset digitaalisessa tai paperimuodossa taikka molemmissa sekä helpottaa tarvittaessa prosessia, jossa niiden tuleville haltijoille annetaan oikeus saada todistukset valitsemassaan muodossa. Todistuksiin sisältyvät tiedot on suositeltavaa esittää myös ihmisen luettavissa olevassa muodossa ja vähintään todistuksen myöntävän jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi. |
| --- | --- |

b)

myöntämään tämän kohdan a alakohdassa tarkoitetut todistukset digitaalisessa tai paperimuodossa taikka molemmissa sekä helpottaa tarvittaessa prosessia, jossa niiden tuleville haltijoille annetaan oikeus saada todistukset valitsemassaan muodossa. Todistuksiin sisältyvät tiedot on suositeltavaa esittää myös ihmisen luettavissa olevassa muodossa ja vähintään todistuksen myöntävän jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi.

| c) | jos jäsenvaltiot edellyttävät todisteen covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta perusteena rajoituksista luopumiselle, hyväksymään ne todisteet koronatodistukset, jotka ovat WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston mukaisia. |
| --- | --- |

c)

jos jäsenvaltiot edellyttävät todisteen covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta perusteena rajoituksista luopumiselle, hyväksymään ne todisteet koronatodistukset, jotka ovat WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston mukaisia.

WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston kehittäminen edelleen

| 6. | Jäsenvaltioita kannustetaan osallistumaan aktiivisesti toimiin WHO:n maailmanlaajuisen digitaalisia terveystodistuksia koskevan verkoston kehittämiseksi edelleen, ottaen huomioon kansainvälisen terveyssäännöstön päivittämiseen liittyvä kehitys, ja tarkastelemaan WHO:n digitaalisten terveystodistusten mahdollisia hyötyjä, haasteita ja oikeudellisia vaatimuksia myös muita tauteja koskevien digitaalisten todistusten ja muiden terveystietojen oikeaksi todistamisen osalta. |
| --- | --- |

6.

Siirtymäkausi 31 päivään joulukuuta 2023 saakka

| 7. | Neuvosto on tyytyväinen komission aikomukseen ylläpitää 31 päivään joulukuuta 2023 asti EU:n digitaalista koronatodistusta koskeva EU:n palveluväylä tämän suosituksen tavoitteita tukevalla tavalla siihen saakka, kunnes WHO:n perustamaan maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon liittymisen edellyttämät toimenpiteet on toteutettu ja maailmanlaajuinen digitaalisia terveystodistuksia koskeva verkosto on toiminnassa, ja edelleen asettaa se sellaisten kolmansien maiden ja alueiden saataville, joilla on jo yhteys EU:n palveluväylään, edellyttäen, että kyseisten kolmansien maiden ja alueiden asiaankuuluvat todistukset myönnetään edelleen sellaisten standardien ja teknisten järjestelmien perusteella, jotka ovat yhteentoimivia EU:n palveluväylän luottamuskehyksen kanssa ja joiden avulla voidaan todentaa niiden aitous, pätevyys ja eheys. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ennen kuin jäsenvaltiot liittyvät 1 kohdassa tarkoitettuun WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon ja 31 päivään joulukuuta 2023 ulottuvan ajanjakson ajan ja niitä kannustetaan säilyttämään liitäntä EU:n palveluväylään siltä osin kuin komissio ylläpitää tällaista palveluväylää ja edellyttäen, että niiden kansallisessa lainsäädännössä on asetuksen (EU) 2016/679 mukainen asianmukainen oikeusperusta;






  a) | siinä tapauksessa ja erityisesti silloin, kun on julistettu kansainvälinen kansanterveysuhka, myöntämään tarvittaessa a koronatodistukset täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien perusteella; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

siinä tapauksessa ja erityisesti silloin, kun on julistettu kansainvälinen kansanterveysuhka, myöntämään tarvittaessa a koronatodistukset täytäntöönpanopäätöksessä (EU) 2021/1073 aiemmin vahvistettujen teknisten eritelmien perusteella;

| b) | myöntämään tämän kohdan b alakohdassa tarkoitetut todistukset digitaalisessa tai paperimuodossa taikka molemmissa sekä helpottamaan tarvittaessa prosessia, jossa niiden tuleville haltijoille annetaan oikeus saada todistukset valitsemassaan muodossa. Todistuksiin sisältyvät tiedot on suositeltavaa esittää myös ihmisen luettavissa olevassa muodossa ja vähintään todistuksen myöntävän jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi; |
| --- | --- |

b)

myöntämään tämän kohdan b alakohdassa tarkoitetut todistukset digitaalisessa tai paperimuodossa taikka molemmissa sekä helpottamaan tarvittaessa prosessia, jossa niiden tuleville haltijoille annetaan oikeus saada todistukset valitsemassaan muodossa. Todistuksiin sisältyvät tiedot on suositeltavaa esittää myös ihmisen luettavissa olevassa muodossa ja vähintään todistuksen myöntävän jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä sekä englanniksi;

| c) | jos jäsenvaltiot edellyttävät todisteen covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta perusteena rajoituksista luopumiselle ja erityisesti siinä tapauksessa, että on julistettu kansainvälinen kansanterveysuhka, hyväksymään ne todisteet covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta, jotka aiemmin kuuluivat asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 10 kohdan tai 8 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen soveltamisalaan; |
| --- | --- |

c)

jos jäsenvaltiot edellyttävät todisteen covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta perusteena rajoituksista luopumiselle ja erityisesti siinä tapauksessa, että on julistettu kansainvälinen kansanterveysuhka, hyväksymään ne todisteet covid-19-tautiin liittyvästä rokotuksesta, testauksesta tai taudista parantumisesta, jotka aiemmin kuuluivat asetuksen (EU) 2021/953 3 artiklan 10 kohdan tai 8 artiklan 2 kohdan nojalla hyväksytyn täytäntöönpanosäädöksen soveltamisalaan;

| 9. | WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon liittyneitä jäsenvaltioita kannustetaan myös varmistamaan 31 päivään joulukuuta 2023 saakka niiden tietojen synkronointi, jotka ne lataavat EU:n palveluväylään ja WHO:n maailmanlaajuiseen digitaalisia terveystodistuksia koskevaan verkostoon. |
| --- | --- |

9.

Tehty Luxemburgissa 27 päivänä kesäkuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ROSWALL

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/953, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2021, kehyksestä covid-19-tautiin liittyvien yhteentoimivien rokotusta, testausta ja taudista parantumista koskevien todistusten (EU:n digitaalinen koronatodistus) myöntämiseksi, todentamiseksi ja hyväksymiseksi helpottamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta covid-19-pandemian aikana (EUVL L 211, 15.6.2021, s. 1).

1

(2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/1073, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/953 vahvistetun EU:n digitaalisen koronatodistuksen luottamuskehyksen täytäntöönpanoa koskevista teknisistä eritelmistä ja säännöistä (EUVL L 230, 30.6.2021, s. 32).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/694, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta (EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1).

3

(4)  Neuvoston suositus (EU) 2022/2548, annettu 13 päivänä joulukuuta 2022, koordinoidusta lähestymistavasta unioniin matkustamiseen covid-19-pandemian aikana ja neuvoston suosituksen (EU) 2020/912 korvaamisesta (EUVL L 328, 22.12.2022, s. 146).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

5

---