# Úřední věstník L 148/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 148 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 668. června 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 148

České vydání

Právní předpisy

Ročník 668. června 2023

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1116 ze dne 25. května 2023 o uzavření Protokolu, kterým se mění Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše, pokud jde o Dohodu o subvencích na rybolov, jménem Evropské unie | 1 |
| | | Protokol, kterým se mění dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše Dohoda o subvencích na rybolov | 3 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 ze dne 12. ledna 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující požadavky na druh a povahu informací vyměňovaných příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu (
  1
  ) | 10 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1118 ze dne 12. ledna 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující podmínky, za nichž kolegia orgánů dohledu vykonávají své úkoly (
  1
  ) | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1119 ze dne 12. ledna 2023, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o standardní formuláře, šablony a postupy pro sdílení informací mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu (
  1
  ) | 29 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1120 ze dne 7. května 2023 o udělení povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek APESIN Handaktiv v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (
  1
  ) | 36 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1121 ze dne 1. června 2023 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht (CHZO)) | 44 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1122 ze dne 7. června 2023, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 45 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1123 ze dne 7. června 2023, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 | 84 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství č. 1/2023 ze dne 1. března 2023 o sestavení seznamu osob, které jsou ochotny a schopny působit jako odborníci, a o schválení jednacího řádu panelu odborníků [2023/1124] | 121 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1116 ze dne 25. května 2023 o uzavření Protokolu, kterým se mění Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše, pokud jde o Dohodu o subvencích na rybolov, jménem Evropské unie

1

Protokol, kterým se mění dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše Dohoda o subvencích na rybolov

3

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 ze dne 12. ledna 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující požadavky na druh a povahu informací vyměňovaných příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu (
  1
  )

1

10

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1118 ze dne 12. ledna 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující podmínky, za nichž kolegia orgánů dohledu vykonávají své úkoly (
  1
  )

1

17

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1119 ze dne 12. ledna 2023, kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o standardní formuláře, šablony a postupy pro sdílení informací mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu (
  1
  )

1

29

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1120 ze dne 7. května 2023 o udělení povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek APESIN Handaktiv v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (
  1
  )

1

36

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1121 ze dne 1. června 2023 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht (CHZO))

44

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1122 ze dne 7. června 2023, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

45

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1123 ze dne 7. června 2023, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

84

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí Výboru pro obchod a udržitelný rozvoj podle Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství č. 1/2023 ze dne 1. března 2023 o sestavení seznamu osob, které jsou ochotny a schopny působit jako odborníci, a o schválení jednacího řádu panelu odborníků [2023/1124]

121

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí Rady (EU) 2023/1059 ze dne 25. května 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve specializovaném výboru pro koordinaci sociálního zabezpečenízřízeném Dohodou o obchodu a spoluprácimezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé,pokud jde o určení finanční instituce, která má sloužit jako referenční institucepro stanovení sazby úroku z prodlení a směnného kurzu pro přepočet měn,jakož i data, ke kterému je třeba stanovitkurzy pro přepočet měn ( Úř. věst. L 142, 1.6.2023 ) | 130 |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2022/1440 ze dne 31. srpna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 284/2013, pokud jde o informace, které mají být předloženy o přípravcích na ochranu rostlin, a zvláštní požadavky na údaje o přípravcích na ochranu rostlin obsahujících mikroorganismy ( Úř. věst. L 227, 1.9.2022 ) | 131 |
| | * | Oprava nařízení Komise (EU) 2022/1439 ze dne 31. srpna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 283/2013, pokud jde o informace, které mají být předloženy o účinných látkách, a zvláštní požadavky na údaje o mikroorganismech ( Úř. věst. L 227, 1.9.2022 ) | 132 |
| | * | Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/608 ze dne 17. března 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/761 a (EU) 2020/1988, pokud jde o režim správy některých celních kvót v návaznosti na dohodu mezi Evropskou unií a Novým Zélandem v důsledku vystoupení Spojeného království z Evropské unie ( Úř. věst. L 80, 20.3.2023 ) | 133 |

Opravy

*

Oprava rozhodnutí Rady (EU) 2023/1059 ze dne 25. května 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve specializovaném výboru pro koordinaci sociálního zabezpečenízřízeném Dohodou o obchodu a spoluprácimezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé,pokud jde o určení finanční instituce, která má sloužit jako referenční institucepro stanovení sazby úroku z prodlení a směnného kurzu pro přepočet měn,jakož i data, ke kterému je třeba stanovitkurzy pro přepočet měn ( Úř. věst. L 142, 1.6.2023 )

( Úř. věst. L 142, 1.6.2023 )

130

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2022/1440 ze dne 31. srpna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 284/2013, pokud jde o informace, které mají být předloženy o přípravcích na ochranu rostlin, a zvláštní požadavky na údaje o přípravcích na ochranu rostlin obsahujících mikroorganismy ( Úř. věst. L 227, 1.9.2022 )

( Úř. věst. L 227, 1.9.2022 )

131

*

Oprava nařízení Komise (EU) 2022/1439 ze dne 31. srpna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 283/2013, pokud jde o informace, které mají být předloženy o účinných látkách, a zvláštní požadavky na údaje o mikroorganismech ( Úř. věst. L 227, 1.9.2022 )

( Úř. věst. L 227, 1.9.2022 )

132

*

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/608 ze dne 17. března 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/761 a (EU) 2020/1988, pokud jde o režim správy některých celních kvót v návaznosti na dohodu mezi Evropskou unií a Novým Zélandem v důsledku vystoupení Spojeného království z Evropské unie ( Úř. věst. L 80, 20.3.2023 )

( Úř. věst. L 80, 20.3.2023 )

133

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/1

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2023/1116

ze dne 25. května 2023

o uzavření Protokolu, kterým se mění Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše, pokud jde o Dohodu o subvencích na rybolov, jménem Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 207 odst. 4 první pododstavec ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie je členem Světové obchodní organizace (WTO), která v listopadu 2001 zahájila kolo obchodních jednání v Dohá, známé jako rozvojový program z Dohá. Úkolem jednání WTO o subvencích na rybolov bylo splnit cíl udržitelného rozvoje č. 14.6 vytyčený OSN. |
| --- | --- |

(1)

Unie je členem Světové obchodní organizace (WTO), která v listopadu 2001 zahájila kolo obchodních jednání v Dohá, známé jako rozvojový program z Dohá. Úkolem jednání WTO o subvencích na rybolov bylo splnit cíl udržitelného rozvoje č. 14.6 vytyčený OSN.

| (2) | Komise jednala s dalšími členy WTO v konzultaci s výborem zřízeným na základě čl. 207 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

Komise jednala s dalšími členy WTO v konzultaci s výborem zřízeným na základě čl. 207 odst. 3 Smlouvy.

| (3) | Jednání byla zakončena na 12. Konferenci ministrů WTO dne 17. června 2022. Tato konference přijala Protokol, kterým se mění Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „protokol“), a prohlásila jej za otevřený k přijetí členy WTO. |
| --- | --- |

(3)

Jednání byla zakončena na 12. Konferenci ministrů WTO dne 17. června 2022. Tato konference přijala Protokol, kterým se mění Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „protokol“), a prohlásila jej za otevřený k přijetí členy WTO.

| (4) | Příloha protokolu obsahuje Dohodu o subvencích na rybolov, která bude po vstupu protokolu v platnost vložena do přílohy 1 A Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše. |
| --- | --- |

(4)

Příloha protokolu obsahuje Dohodu o subvencích na rybolov, která bude po vstupu protokolu v platnost vložena do přílohy 1 A Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše.

| (5) | Protokol by měl být schválen, |
| --- | --- |

(5)

Protokol by měl být schválen,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Protokol, kterým se mění Dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „protokol“), se schvaluje jménem Unie (2).

Článek 2

Předseda Rady jmenuje osobu nebo osoby zmocněné uložit jménem Unie listinu o přijetí podle odstavce 5 protokolu (3).

Článek 3

Protokol nesmí být vykládán tak, že uděluje práva nebo ukládá povinnosti, které je možné přímo uplatňovat u soudů Unie nebo členských států.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 25. května 2023.

Za Radu

předseda

J. FORSSELL

---

(1)  Souhlas ze dne 19. dubna 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Viz strana 3 v tomto Úředním věstníku.

2

(3)  Den vstupu protokolu v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

3

Úředním věstníku Evropské unie

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/3

---

PROTOKOL, kterým se mění dohoda o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše Dohoda o subvencích na rybolov

ČLENOVÉ SVĚTOVÉ OBCHODNÍ ORGANIZACE,

S OHLEDEM na rozhodnutí Konference ministrů v dokumentu WT/MIN(22)/33 – WT/L/1144 přijaté podle čl. X odst. 1 Dohody o zřízení Světové obchodní organizace z Marrákeše (dále jen „Dohoda o WTO“),

SE DOHODLI TAKTO:

| 1. | Příloha 1A Dohody o WTO se po vstupu tohoto protokolu v platnost podle odstavce 4 mění vložením Dohody o subvencích na rybolov uvedené v příloze tohoto protokolu, jež se zařadí za Dohodu o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. |
| --- | --- |

1.

Příloha 1A Dohody o WTO se po vstupu tohoto protokolu v platnost podle odstavce 4 mění vložením Dohody o subvencích na rybolov uvedené v příloze tohoto protokolu, jež se zařadí za Dohodu o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.

| 2. | K žádnému ustanovení tohoto protokolu nelze vznášet žádné výhrady. |
| --- | --- |

2.

K žádnému ustanovení tohoto protokolu nelze vznášet žádné výhrady.

| 3. | Tento protokol je otevřen členům k přijetí. |
| --- | --- |

3.

Tento protokol je otevřen členům k přijetí.

| 4. | Tento protokol vstupuje v platnost v souladu s čl. X odst. 3 Dohody o WTO (1). |
| --- | --- |

4.

Tento protokol vstupuje v platnost v souladu s čl. X odst. 3 Dohody o WTO (1).

| 5. | Tento protokol bude uložen u generálního ředitele Světové obchodní organizace, který jednotlivým členům neprodleně poskytne jeho ověřený opis a oznámení o každém jeho přijetí podle odstavce 3. |
| --- | --- |

5.

Tento protokol bude uložen u generálního ředitele Světové obchodní organizace, který jednotlivým členům neprodleně poskytne jeho ověřený opis a oznámení o každém jeho přijetí podle odstavce 3.

| 6. | Tento protokol se zaregistruje v souladu s článkem 102 Charty Organizace spojených národů. |
| --- | --- |

6.

Tento protokol se zaregistruje v souladu s článkem 102 Charty Organizace spojených národů.

V Ženevě, dne sedmnáctého června roku dva tisíce dvacet dva, v jediném vyhotovení v anglickém, francouzském a španělském jazyce, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.

---

(1)  Pro účely výpočtu přijetí podle čl. X odst. 3 Dohody o WTO se listina o přijetí Evropskou unií samotnou i jménem jejích členských států počítá jako přijetí takovým počtem členů, který se rovná počtu členských států Evropské unie, které jsou členy WTO.

1

---

PŘÍLOHA

DOHODA O SUBVENCÍCH NA RYBOLOV

Článek 1

Oblast působnosti

Tato dohoda se vztahuje na subvence ve smyslu čl. 1 odst. 1 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, které se ve smyslu článku 2 uvedené dohody týkají specificky rybolovu mořských volně žijících druhů a činností spojených s rybolovem na moři. (1)
  , (2)
  , (3)

Článek 2

Definice

Pro účely této dohody se rozumí:

| a) | „rybami“ všechny druhy živých mořských zdrojů, ať již zpracovaných, či nezpracovaných; |
| --- | --- |

a)

„rybami“ všechny druhy živých mořských zdrojů, ať již zpracovaných, či nezpracovaných;

| b) | „rybolovem“ hledání, pokládání návnad, zjišťování stanovišť, lov, odlov nebo výlov ryb či jakákoli činnost, o níž lze odůvodněně předpokládat, že povede k položení návnad, zjištění stanoviště, lovu, odlovu nebo výlovu ryb; |
| --- | --- |

b)

„rybolovem“ hledání, pokládání návnad, zjišťování stanovišť, lov, odlov nebo výlov ryb či jakákoli činnost, o níž lze odůvodněně předpokládat, že povede k položení návnad, zjištění stanoviště, lovu, odlovu nebo výlovu ryb;

| c) | „činnostmi spojenými s rybolovem“ jakákoli činnost na podporu nebo na přípravu rybolovu, včetně vykládky, balení, zpracování, překládky nebo přepravy ryb, které nebyly předtím vyloženy v přístavu, jakož i zprostředkování pracovních sil, paliva, zařízení a jiných dodávek na moři; |
| --- | --- |

c)

„činnostmi spojenými s rybolovem“ jakákoli činnost na podporu nebo na přípravu rybolovu, včetně vykládky, balení, zpracování, překládky nebo přepravy ryb, které nebyly předtím vyloženy v přístavu, jakož i zprostředkování pracovních sil, paliva, zařízení a jiných dodávek na moři;

| d) | „plavidlem“ jakékoli plavidlo, člun nebo jiný typ lodi, které je používáno, vybaveno či zamýšleno k rybolovu nebo činnostem spojeným s rybolovem; |
| --- | --- |

d)

„plavidlem“ jakékoli plavidlo, člun nebo jiný typ lodi, které je používáno, vybaveno či zamýšleno k rybolovu nebo činnostem spojeným s rybolovem;

| e) | „provozovatelem“ vlastník plavidla nebo jakákoli osoba, která je odpovědná za plavidlo, řídí jej nebo kontroluje. |
| --- | --- |

e)

„provozovatelem“ vlastník plavidla nebo jakákoli osoba, která je odpovědná za plavidlo, řídí jej nebo kontroluje.

Článek 3

Subvence přispívající k nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (4)

3.1   Žádný člen nesmí poskytovat ani zachovávat subvence pro plavidlo nebo provozovatele (5) provádějící nezákonný, nehlášený a neregulovaný (NNN) rybolov nebo činnosti spojené s rybolovem, jež NNN rybolov podporují.

3.2   Pro účely čl. 3 odst. 1 se má za to, že plavidlo nebo provozovatel provádí NNN rybolov, pokud některý z následujících subjektů v tomto smyslu učiní kladné zjištění (6)
  ,
   (7):

| a) | pobřežní člen, pokud jde o činnosti v oblastech spadajících do jeho jurisdikce, nebo |
| --- | --- |

a)

pobřežní člen, pokud jde o činnosti v oblastech spadajících do jeho jurisdikce, nebo

| b) | člen, který je státem vlajky, pokud jde o činnosti plavidel plujících pod jeho vlajkou, nebo |
| --- | --- |

b)

člen, který je státem vlajky, pokud jde o činnosti plavidel plujících pod jeho vlajkou, nebo

| c) | příslušná regionální organizace či příslušné regionální ujednání pro řízení rybolovu v souladu s pravidly a postupy dané regionální organizace či daného regionálního ujednání pro řízení rybolovu a s příslušným mezinárodním právem, mimo jiné poskytováním včasných oznámení a příslušných informací, v oblastech a pro druhy, které spadají do pravomoci této organizace či ujednání. |
| --- | --- |

c)

příslušná regionální organizace či příslušné regionální ujednání pro řízení rybolovu v souladu s pravidly a postupy dané regionální organizace či daného regionálního ujednání pro řízení rybolovu a s příslušným mezinárodním právem, mimo jiné poskytováním včasných oznámení a příslušných informací, v oblastech a pro druhy, které spadají do pravomoci této organizace či ujednání.

| 3.3 | a) | Kladným zjištěním (8) podle čl. 3 odst. 2 se rozumí konečné zjištění člena nebo konečné zařazení na seznam regionální organizací či regionálním ujednáním pro řízení rybolovu ohledně toho, že plavidlo nebo provozovatel prováděli NNN rybolov. |
| --- | --- | --- |
| b) | Pro účely čl. 3 odst. 2 písm. a) se zákaz podle čl. 3 odst. 1 uplatní v případě, že zjištění pobřežního člena vychází z relevantních věcných informací a pobřežní člen poskytl členu, který je státem vlajky, a subvencujícímu členu, je-li znám:






  i) | včasné oznámení prostřednictvím vhodných kanálů o tom, že plavidlo nebo provozovatel byli dočasně zadrženi, dokud neproběhne další vyšetřování, kvůli zapojení do NNN rybolovu nebo že pobřežní člen zahájil vyšetřování ohledně NNN rybolovu, včetně odkazu na veškeré relevantní věcné informace, platné právní a správní předpisy nebo jiná relevantní opatření; |

3.3

a)

Kladným zjištěním (8) podle čl. 3 odst. 2 se rozumí konečné zjištění člena nebo konečné zařazení na seznam regionální organizací či regionálním ujednáním pro řízení rybolovu ohledně toho, že plavidlo nebo provozovatel prováděli NNN rybolov.

b)

Pro účely čl. 3 odst. 2 písm. a) se zákaz podle čl. 3 odst. 1 uplatní v případě, že zjištění pobřežního člena vychází z relevantních věcných informací a pobřežní člen poskytl členu, který je státem vlajky, a subvencujícímu členu, je-li znám:

i)

včasné oznámení prostřednictvím vhodných kanálů o tom, že plavidlo nebo provozovatel byli dočasně zadrženi, dokud neproběhne další vyšetřování, kvůli zapojení do NNN rybolovu nebo že pobřežní člen zahájil vyšetřování ohledně NNN rybolovu, včetně odkazu na veškeré relevantní věcné informace, platné právní a správní předpisy nebo jiná relevantní opatření;

| ii) | příležitost k výměně relevantních informací (9) před učiněním zjištění, aby bylo možné tyto informace zohlednit v rámci konečného zjištění. Pobřežní člen může stanovit způsob a lhůtu, v souladu s nimiž by se tato výměna informací měla uskutečnit, a |
| --- | --- |

ii)

příležitost k výměně relevantních informací (9) před učiněním zjištění, aby bylo možné tyto informace zohlednit v rámci konečného zjištění. Pobřežní člen může stanovit způsob a lhůtu, v souladu s nimiž by se tato výměna informací měla uskutečnit, a

| iii) | oznámení o konečném zjištění a o jakýchkoli uplatněných sankcích, včetně jejich trvání, je-li to relevantní. |
| --- | --- |

iii)

oznámení o konečném zjištění a o jakýchkoli uplatněných sankcích, včetně jejich trvání, je-li to relevantní.

Pobřežní člen oznámí kladné zjištění výboru uvedenému v čl. 9 odst. 1 (v této dohodě dále jen „výbor“).

3.4   Subvencující člen při stanovení doby použitelnosti zákazu uvedeného v čl. 3 odst. 1 zohlední povahu, závažnost a opakování NNN rybolovu, jehož se plavidlo nebo provozovatel dopustili. Zákaz uvedený v čl. 3 odst. 1 se použije přinejmenším po dobu, po niž zůstává v platnosti sankce (10) vyplývající ze zjištění, které k zákazu vedlo, nebo po niž jsou plavidlo nebo provozovatel zařazeni na seznam regionální organizací či regionálním ujednáním pro řízení rybolovu, podle toho, která doba je delší.

3.5   Subvencující člen oznámí opatření přijatá podle čl. 3 odst. 1 výboru v souladu s čl. 8 odst. 3.

3.6   Pokud člen, který je státem přístavu, oznámí subvencujícímu členu, že má jasné důvody se domnívat, že plavidlo v jednom z jeho přístavů provádělo NNN rybolov, subvencující člen tuto obdrženou informaci náležitě zohlední a přijme ve vztahu ke svým subvencím taková opatření, která považuje za vhodná.

3.7   Každý člen musí mít zavedeny právní a správní předpisy a postupy, které zajistí, aby nebyly poskytovány nebo zachovávány subvence uvedené v čl. 3 odst. 1, včetně takových subvencí existujících v okamžiku vstupu této dohody v platnost.

3.8   Po dobu dvou let ode dne vstupu této dohody v platnost jsou subvence poskytované nebo zachovávané členy, jež jsou rozvojovými zeměmi, včetně členů-nejméně rozvinutých zemí, až po výlučnou ekonomickou zónu a v ní osvobozeny od opatření vycházejících z čl. 3 odst. 1 a článku 10 této dohody.

Článek 4

Subvence týkající se nadměrně lovených rybích populací

4.1   Žádný člen nesmí poskytovat ani zachovávat subvence na rybolov nebo činnosti spojené s rybolovem, pokud jde o nadměrně lovenou rybí populaci.

4.2   Pro účely tohoto článku je rybí populace nadměrně lovena, pokud je uznána za nadměrně lovenou pobřežním členem, v jehož jurisdikci rybolov probíhá, nebo příslušnou regionální organizací či příslušným regionálním ujednáním pro řízení rybolovu v oblastech a pro druhy, které spadají do pravomoci této organizace či ujednání, a to na základě nejlepších vědeckých důkazů, jež má k dispozici.

4.3   Bez ohledu na čl. 4 odst. 1 může člen poskytovat nebo zachovávat subvence uvedené v čl. 4 odst. 1 tehdy, pokud jsou tyto subvence nebo jiná opatření prováděny za účelem obnovy populace na biologicky udržitelnou úroveň (11).

4.4   Po dobu dvou let ode dne vstupu této dohody v platnost jsou subvence poskytované nebo zachovávané členy, jež jsou rozvojovými zeměmi, včetně členů-nejméně rozvinutých zemí, až po výlučnou ekonomickou zónu a v ní osvobozeny od opatření vycházejících z čl. 4 odst. 1 a článku 10 této dohody.

Článek 5

Jiné subvence

5.1   Žádný člen nesmí poskytovat ani zachovávat subvence poskytované na rybolov nebo činnosti spojené s rybolovem mimo jurisdikci pobřežního člena nebo pobřežního nečlena a mimo pravomoc příslušné regionální organizace či příslušného regionálního ujednání pro řízení rybolovu.

5.2   Při poskytování subvencí plavidlům, která neplují pod jeho vlajkou, jedná člen se zvláštní péčí a náležitou zdrženlivostí.

5.3   Při poskytování subvencí na rybolov nebo činnosti spojené s rybolovem, pokud jde o populace, jejichž stav není znám, jedná člen se zvláštní péčí a náležitou zdrženlivostí.

Článek 6

Zvláštní ustanovení týkající se členů-nejméně rozvinutých zemí

Členové při upozorňování na záležitosti týkající se členů-nejméně rozvinutých zemí jednají s náležitou zdrženlivostí a zvažovaná řešení zohlední specifickou situaci případných dotčených členů-nejméně rozvinutých zemí.

Článek 7

Technická pomoc a budování kapacit

Pro účely provádění pravidel podle této dohody se členům, jež jsou rozvojovými zeměmi, včetně členů-nejméně rozvinutých zemí, poskytuje cílená technická pomoc a pomoc při budování kapacit. Na podporu této pomoci se ve spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) a Mezinárodní fond pro zemědělský rozvoj, zřídí dobrovolný mechanismus financování WTO. Příspěvky členů WTO na tento mechanismus jsou výlučně dobrovolné a nevyužívají pravidelné rozpočtové zdroje.

Článek 8

Oznamování a transparentnost

8.1   Aniž je dotčen článek 25 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, a s cílem posílit a zlepšit oznamování subvencí na rybolov a umožnit účinnější dohled nad prováděním závazků v oblasti subvencí na rybolov každý člen

| a) | v rámci svého pravidelného oznamování subvencí na rybolov podle článku 25 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních poskytne tyto informace (12)
  , (13): typ nebo druh rybolovné činnosti, na niž je subvence poskytována; |
| --- | --- |

a)

v rámci svého pravidelného oznamování subvencí na rybolov podle článku 25 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních poskytne tyto informace (12)
  , (13): typ nebo druh rybolovné činnosti, na niž je subvence poskytována;

| b) | v rámci svého pravidelného oznamování subvencí na rybolov podle článku 25 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních poskytne v co největší možné míře tyto informace (12), (13):






  i) | stav rybích populací, pokud jde o rybolov, pro nějž je subvence poskytována (např. nadměrně lovené, lovené maximálně udržitelným způsobem nebo nedostatečně lovené), a použité referenční body a to, zda jsou tyto populace sdíleny (14) s nějakým jiným členem nebo jsou řízeny regionální organizací či regionálním ujednáním pro řízení rybolovu; |
| --- | --- | --- |

b)

v rámci svého pravidelného oznamování subvencí na rybolov podle článku 25 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních poskytne v co největší možné míře tyto informace (12), (13):

i)

stav rybích populací, pokud jde o rybolov, pro nějž je subvence poskytována (např. nadměrně lovené, lovené maximálně udržitelným způsobem nebo nedostatečně lovené), a použité referenční body a to, zda jsou tyto populace sdíleny (14) s nějakým jiným členem nebo jsou řízeny regionální organizací či regionálním ujednáním pro řízení rybolovu;

| ii) | zavedená opatření pro zachování a řízení příslušné rybí populace; |
| --- | --- |

ii)

zavedená opatření pro zachování a řízení příslušné rybí populace;

| iii) | kapacitu loďstva, pokud jde o rybolov, pro nějž je subvence poskytována; |
| --- | --- |

iii)

kapacitu loďstva, pokud jde o rybolov, pro nějž je subvence poskytována;

| iv) | název a identifikační číslo rybářského plavidla nebo rybářských plavidel, na něž se subvence vztahuje, a |
| --- | --- |

iv)

název a identifikační číslo rybářského plavidla nebo rybářských plavidel, na něž se subvence vztahuje, a

| v) | údaje o úlovcích podle druhů nebo skupin druhů, pokud jde o rybolov, pro nějž je subvence poskytována (15). |
| --- | --- |

v)

údaje o úlovcích podle druhů nebo skupin druhů, pokud jde o rybolov, pro nějž je subvence poskytována (15).

8.2   Každý člen každoročně písemně oznámí výboru seznam plavidel a provozovatelů, ohledně kterých učinil kladné zjištění, že prováděli NNN rybolov.

8.3   Každý člen do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost informuje výbor o opatřeních, která existují nebo byla přijata s cílem zajistit provádění a správu této dohody, včetně kroků podniknutých za účelem provedení zákazů stanovených v článcích 3, 4 a 5. Každý člen rovněž neprodleně informuje výbor o veškerých následných změnách těchto opatření a o nových opatřeních přijatých za účelem provedení zákazů stanovených v článku 3.

8.4   Každý člen do jednoho roku ode dne vstupu této dohody v platnost poskytne výboru popis svého režimu rybolovu s odkazy na své právní a správní předpisy významné pro tuto dohodu a neprodleně informuje výbor o veškerých následných změnách. Tuto povinnost může člen splnit tím, že výboru poskytne aktuální elektronický odkaz na svoji nebo jinou příslušnou oficiální internetovou stránku, na níž jsou tyto informace uvedeny.

8.5   Člen si může od oznamujícího člena vyžádat dodatečné informace týkající se oznámení a informací poskytnutých podle tohoto článku. Oznamující člen na tuto žádost co nejdříve vyčerpávajícím způsobem písemně odpoví. Pokud se člen domnívá, že oznámení nebo informace podle tohoto článku nebyly poskytnuty, může na to upozornit dotčeného jiného člena nebo výbor.

8.6   Po vstupu této dohody v platnost členové písemně oznámí výboru veškeré regionální organizace či regionální ujednání pro řízení rybolovu, jichž jsou smluvními stranami. Toto oznámení obsahuje alespoň znění právního nástroje, kterým se tato organizace či toto ujednání zřizuje, oblast a druhy spadající do její/jeho pravomoci, informace o stavu řízených rybích populací, popis jejích/jeho opatření pro zachování a řízení, pravidla a postupy, které upravují její/jeho zjišťování ohledně NNN rybolovu, a aktualizované seznamy plavidel nebo provozovatelů, u nichž tato organizace či toto ujednání zjistilo, že prováděli NNN rybolov. Toto oznámení může být předloženo buď jednotlivě, nebo skupinou členů (16). Veškeré změny těchto informací musí být výboru neprodleně sděleny. Sekretariát výboru vede seznam regionálních organizací či regionálních ujednání pro řízení rybolovu oznámených podle tohoto článku.

8.7   Členové uznávají, že oznámení opatření nepředjímá a) jeho právní postavení podle GATT 1994, Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nebo této dohody; b) účinky opatření podle Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nebo c) povahu samotného opatření.

8.8   Žádné ustanovení tohoto článku nevyžaduje poskytnutí důvěrných informací.

Článek 9

Institucionální ujednání

9.1   Zřizuje se Výbor pro subvence na rybolov, složený ze zástupců každého z členů. Výbor volí svého předsedu a schází se nejméně dvakrát ročně a na žádost kteréhokoli člena v souladu s příslušnými ustanoveními této dohody. Výbor vykonává pravomoci, které jsou mu svěřeny podle této dohody nebo členy, a poskytne členům příležitost projednat všechny záležitosti týkající se fungování této dohody nebo uskutečňování jejích cílů. Sekretariát WTO plní funkci sekretariátu výboru.

9.2   Výbor přezkoumá všechny informace poskytnuté podle článků 3 a 8 a tohoto článku nejméně každé dva roky.

9.3   Výbor přezkoumá každoročně provádění a fungování této dohody, přičemž má na paměti její cíle. Výbor každoročně informuje Radu pro obchod zbožím o vývoji během období, na které se toto přezkoumání vztahuje.

9.4   Nejpozději pět let ode dne vstupu této dohody v platnost a poté každé tři roky přezkoumá výbor fungování této dohody s cílem určit všechny nezbytné změny za účelem zlepšení fungování této dohody, přičemž má na paměti její cíle. Pokud to bude vhodné, výbor může předložit Radě pro obchod zbožím návrhy na změny znění této dohody, majíc přitom, mimo jiné, na zřeteli zkušenosti získané při jejím provádění.

9.5   Výbor udržuje úzké kontakty s FAO a dalšími příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti řízení rybolovu, včetně příslušných regionálních organizací či příslušných regionálních ujednání pro řízení rybolovu.

Článek 10

Řešení sporů

10.1   Ustanovení článků XXII a XXIII GATT 1994, jak jsou rozpracována a uplatňována Ujednáním o řešení sporů (DSU), se použijí na konzultace a řešení sporů podle této dohody, pokud není v této dohodě uvedeno jinak (17).

10.2   Aniž je dotčen odstavec 1, na konzultace a řešení sporů podle článků 3, 4 a 5 této dohody se použijí ustanovení článku 4 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních (18).

Článek 11

Závěrečná ustanovení

11.1   S výjimkou případů stanovených v článcích 3 a 4 nebrání žádné ustanovení této dohody členovi v poskytnutí subvence na odstraňování následků katastrof (19) za předpokladu, že subvence je:

| a) | omezena na odstraňování následků konkrétní katastrofy; |
| --- | --- |

a)

omezena na odstraňování následků konkrétní katastrofy;

| b) | omezena na postiženou zeměpisnou oblast; |
| --- | --- |

b)

omezena na postiženou zeměpisnou oblast;

| c) | časově omezena a |
| --- | --- |

c)

časově omezena a

| d) | v případě subvencí na obnovu omezena na obnovu postiženého rybolovu nebo postiženého loďstva na úroveň před katastrofou. |
| --- | --- |

d)

v případě subvencí na obnovu omezena na obnovu postiženého rybolovu nebo postiženého loďstva na úroveň před katastrofou.

| 11.2 | a) | Tato dohoda, včetně případných zjištění, doporučení a nálezů týkajících se této dohody, nemá žádné právní důsledky, pokud jde o územní nároky nebo vymezení námořních hranic. |
| --- | --- | --- |
| b) | Panel zřízený na základě článku 10 této dohody nevydá žádná zjištění týkající se jakéhokoli nároku, který by vyžadoval, aby svá zjištění zakládal na jakýchkoli uplatňovaných územních nárocích nebo vymezení námořních hranic (20). |

11.2

a)

Tato dohoda, včetně případných zjištění, doporučení a nálezů týkajících se této dohody, nemá žádné právní důsledky, pokud jde o územní nároky nebo vymezení námořních hranic.

b)

Panel zřízený na základě článku 10 této dohody nevydá žádná zjištění týkající se jakéhokoli nároku, který by vyžadoval, aby svá zjištění zakládal na jakýchkoli uplatňovaných územních nárocích nebo vymezení námořních hranic (20).

11.3   Žádné ustanovení této dohody nelze vykládat ani uplatňovat způsobem, jímž by byla dotčena jurisdikce, práva a povinnosti členů, které vyplývají z mezinárodního práva, včetně mořského práva (21).

11.4   Není-li stanoveno jinak, z žádného ustanovení této dohody nevyplývá, že je člen vázán opatřeními nebo rozhodnutími jakékoli regionální organizace či regionálního ujednání pro řízení rybolovu nebo tuto organizaci či ujednání uznává, jestliže není jejich smluvní stranou nebo spolupracující nesmluvní stranou.

11.5   Tato dohoda nemění ani neruší žádná práva a povinnosti stanovené Dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních.

Článek 12

Ukončení platnosti dohody v případě, že nebudou přijata komplexní pravidla

Nebudou-li komplexní pravidla přijata do čtyř let od vstupu této dohody v platnost a nerozhodne-li Generální rada jinak, bude platnost této dohody okamžitě ukončena.

---

(1)  Pro upřesnění je třeba uvést, že akvakultura a vnitrozemský rybolov jsou z oblasti působnosti této dohody vyloučeny.

1

(2)  Pro upřesnění je třeba uvést, že platby mezi vládami podle dohod o přístupu do rybolovných oblastí se nepovažují za subvence ve smyslu této dohody.

2

(3)  Pro upřesnění je třeba uvést, že pro účely této dohody je subvence přičitatelná členovi, který ji poskytl, bez ohledu na vlajku nebo registraci dotčeného plavidla či na státní příslušnost příjemce.

3

(4)  
  „Nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov (NNN rybolov)“ odkazuje na činnosti uvedené v odstavci 3 Mezinárodního akčního plánu pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, který přijala Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) v roce 2001.

4

Mezinárodního akčního plánu pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu

(5)  Pro účely článku 3 se pojmem „provozovatel“ rozumí provozovatel ve smyslu čl. 2 písm. e) v době, kdy došlo k přestupku týkajícímu se NNN rybolovu. Pro upřesnění je třeba uvést, že zákaz poskytovat nebo zachovávat subvence pro provozovatele provádějící NNN rybolov se vztahuje na subvence poskytované na rybolov a činnosti spojené s rybolovem na moři.

5

(6)  Žádné ustanovení tohoto článku nesmí být vykládáno tak, že by členům ukládalo zahajovat šetření nebo činit zjištění týkající se NNN rybolovu.

6

(7)  Žádné ustanovení tohoto článku nesmí být vykládáno tak, že ovlivňuje pravomoc subjektů uvedených na seznamu podle příslušných mezinárodních nástrojů nebo přiznává subjektům uvedeným na seznamu nová práva při zjišťování NNN rybolovu.

7

(8)  Žádné ustanovení tohoto článku nesmí být vykládáno tak, že by odkládalo zjištění týkající se NNN rybolovu nebo ovlivňovalo platnost či vymahatelnost takového zjištění.

8

(9)  To může zahrnovat například příležitost k dialogu nebo k písemné výměně informací, pokud o to člen, který je státem vlajky, nebo subvencující člen požádá.

9

(10)  Ukončení sankcí je stanoveno právními předpisy nebo postupy orgánu, který učinil zjištění podle čl. 3 odst. 2.

10

(11)  Pro účely tohoto odstavce se biologicky udržitelnou úrovní rozumí úroveň stanovená pobřežním členem, do jehož jurisdikce spadá oblast, v níž rybolov nebo činnost spojená s rybolovem probíhá, za použití referenčních bodů, jako je maximální udržitelný výnos (MSY) nebo další referenční body, odpovídající údajům dostupným pro daný rybolov; nebo příslušnou regionální organizací či příslušným regionálním ujednáním pro řízení rybolovu v oblastech a pro druhy, které spadají do pravomoci této organizace či ujednání.

11

(12)  Pro účely čl. 8 odst. 1 členové tyto informace poskytnou navíc ke všem informacím požadovaným podle článku 25 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, a jak je stanoveno v jakémkoli dotazníku používaném Výborem pro subvence a vyrovnávací opatření, například G/SCM/6/Rev.1.

12

(13)  V případě členů-nejméně rozvinutých zemí a členů, jež jsou rozvojovými zeměmi, jejichž roční podíl na celkovém objemu produkce úlovků mořského rybolovu nepřesahuje podle nejnovějších zveřejněných údajů FAO rozeslaných Sekretariátem WTO 0,8 %, lze dodatečné informace uvedené v tomto pododstavci oznamovat každé čtyři roky.

13

(14)  Pojmem „sdílené populace“ se rozumí populace, které se vyskytují ve výlučných ekonomických zónách dvou nebo více pobřežních členů, nebo jak ve výlučné ekonomické zóně, tak i v oblasti za touto zónou a k ní přilehlé.

14

(15)  V případě smíšeného rybolovu může člen místo toho poskytnout jiné relevantní a dostupné údaje o úlovcích.

15

(16)  Tuto povinnost lze splnit poskytnutím aktuálního elektronického odkazu na příslušnou oficiální internetovou stránku oznamujícího člena nebo na jinou příslušnou oficiální internetovou stránku, na níž jsou tyto informace uvedeny.

16

(17)  Ustanovení odst. 1 písm. b) a c) článku XXIII GATT 1994 a článku 26 DSU se na řešení sporů podle této dohody nepoužijí.

17

(18)  Pro účely tohoto článku se pojmem „zakázaná subvence“ v článku 4 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních rozumí subvence podléhající zákazu uvedenému v článku 3, 4 nebo 5 této dohody.

18

(19)  Pro upřesnění je třeba uvést, že toto ustanovení se nevztahuje na hospodářskou nebo finanční krizi.

19

(20)  Toto omezení se vztahuje rovněž na rozhodce ustaveného podle článku 25 Ujednání o řešení sporů.

20

(21)  Včetně pravidel a postupů regionálních organizací či regionálních ujednání pro řízení rybolovu.

21

---

NAŘÍZENÍ

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/10

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/1117

ze dne 12. ledna 2023,

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující požadavky na druh a povahu informací vyměňovaných příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostním dohledu nad investičními podniky a o změně směrnic 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU a 2014/65/EU (1), a zejména na čl. 13 odst. 7 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V zájmu zajištění účinné spolupráce mezi příslušnými orgány domovských a hostitelských členských států je nezbytné upřesnit, které informace týkající se investičních podniků a případně fungování jejich poboček nebo využívání volného pohybu služeb v jednom nebo více členských státech jiných, než ve kterých se nachází jejich sídlo, mají být příslušnými orgány domovského členského státu poskytovány příslušným orgánům hostitelského členského státu, a naopak. |
| --- | --- |

(1)

V zájmu zajištění účinné spolupráce mezi příslušnými orgány domovských a hostitelských členských států je nezbytné upřesnit, které informace týkající se investičních podniků a případně fungování jejich poboček nebo využívání volného pohybu služeb v jednom nebo více členských státech jiných, než ve kterých se nachází jejich sídlo, mají být příslušnými orgány domovského členského státu poskytovány příslušným orgánům hostitelského členského státu, a naopak.

| (2) | Je nezbytné, aby výměna informací mezi příslušnými orgány domovských a hostitelských členských států probíhala v širším kontextu dohledu nad přeshraničními skupinami investičních podniků. V příslušných případech je proto vhodné, aby byly informace poskytovány na konsolidované úrovni. Konkrétně, pokud má investiční podnik působící prostřednictvím pobočky vrcholný mateřský podnik v členském státě, v němž se nachází jeho sídlo, a dotčený příslušný orgán je rovněž orgánem dohledu nad skupinou, považuje se za vhodné poskytovat informace na konsolidované úrovni, a nikoli na úrovni investičního podniku. V takovém případě by však měl příslušný orgán oznámit příslušným orgánům hostitelských členských států, že jsou informace poskytovány na konsolidované úrovni skupiny investičních podniků. |
| --- | --- |

(2)

Je nezbytné, aby výměna informací mezi příslušnými orgány domovských a hostitelských členských států probíhala v širším kontextu dohledu nad přeshraničními skupinami investičních podniků. V příslušných případech je proto vhodné, aby byly informace poskytovány na konsolidované úrovni. Konkrétně, pokud má investiční podnik působící prostřednictvím pobočky vrcholný mateřský podnik v členském státě, v němž se nachází jeho sídlo, a dotčený příslušný orgán je rovněž orgánem dohledu nad skupinou, považuje se za vhodné poskytovat informace na konsolidované úrovni, a nikoli na úrovni investičního podniku. V takovém případě by však měl příslušný orgán oznámit příslušným orgánům hostitelských členských států, že jsou informace poskytovány na konsolidované úrovni skupiny investičních podniků.

| (3) | Při stanovení klíčových prvků, které by měly být předmětem výměny informací mezi příslušnými orgány, by v kontextu účinné přeshraniční spolupráce mezi příslušnými orgány nebylo vhodné rozsah této výměny informací omezovat. Konkrétně článek 14 směrnice (EU) 2019/2034 stanoví zvláštní ustanovení pro výměnu informací týkajících se šetření na místě v pobočkách, které by mohly být relevantní i v souvislosti s článkem 13 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(3)

Při stanovení klíčových prvků, které by měly být předmětem výměny informací mezi příslušnými orgány, by v kontextu účinné přeshraniční spolupráce mezi příslušnými orgány nebylo vhodné rozsah této výměny informací omezovat. Konkrétně článek 14 směrnice (EU) 2019/2034 stanoví zvláštní ustanovení pro výměnu informací týkajících se šetření na místě v pobočkách, které by mohly být relevantní i v souvislosti s článkem 13 uvedené směrnice.

| (4) | Požadavky na spolupráci a výměnu informací týkající se oznamování výkonu práva usazování a volného pohybu služeb jsou stanoveny v článcích 34 a 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (2) a požadavky na spolupráci mezi příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad trhy a nástroji při činnostech dohledu, za kontroly na místě nebo vyšetřování jsou stanoveny v článku 80 směrnice 2014/65/EU a dále upřesněny v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/586 (3). Toto nařízení proto nestanoví žádné požadavky na výměnu informací v těchto oblastech. |
| --- | --- |

(4)

Požadavky na spolupráci a výměnu informací týkající se oznamování výkonu práva usazování a volného pohybu služeb jsou stanoveny v článcích 34 a 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (2) a požadavky na spolupráci mezi příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad trhy a nástroji při činnostech dohledu, za kontroly na místě nebo vyšetřování jsou stanoveny v článku 80 směrnice 2014/65/EU a dále upřesněny v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/586 (3). Toto nařízení proto nestanoví žádné požadavky na výměnu informací v těchto oblastech.

| (5) | Zatímco informace, které je třeba si vyměňovat za účelem zajištění odpovídající ochrany zákazníků a zajištění stability finančního systému v hostitelském členském státě, by měly být upřesněny v souvislosti s poskytováním přeshraničních služeb v hostitelském členském státě, mělo by se rovněž zabránit zdvojování výměny informací. Příslušné orgány by proto měly zvážit informace, které již mají k dispozici, zejména prostřednictvím mechanismu vytvořeného v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice (EU) 2019/2034 pro výměnu informací mezi příslušnými orgány a orgány určenými podle článku 67 směrnice 2014/65/EU v konkrétním členském státě, pokud se tyto orgány liší, článkem 80 směrnice 2014/65/EU a nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2017/586. |
| --- | --- |

(5)

Zatímco informace, které je třeba si vyměňovat za účelem zajištění odpovídající ochrany zákazníků a zajištění stability finančního systému v hostitelském členském státě, by měly být upřesněny v souvislosti s poskytováním přeshraničních služeb v hostitelském členském státě, mělo by se rovněž zabránit zdvojování výměny informací. Příslušné orgány by proto měly zvážit informace, které již mají k dispozici, zejména prostřednictvím mechanismu vytvořeného v souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice (EU) 2019/2034 pro výměnu informací mezi příslušnými orgány a orgány určenými podle článku 67 směrnice 2014/65/EU v konkrétním členském státě, pokud se tyto orgány liší, článkem 80 směrnice 2014/65/EU a nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2017/586.

| (6) | Aby se zajistilo dostatečné sbližování regulačních postupů a postupů dohledu v celé Unii a minimální úroveň výměny informací, která příslušným orgánům umožní plnit jejich povinnosti v oblasti dohledu, je nezbytné stanovit minimální požadavky na výměnu informací mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu. Tyto informace by měly zahrnovat přinejmenším všechny oblasti uvedené v článku 13 směrnice (EU) 2019/2034, konkrétně informace o: řízení a vlastnické struktuře investičního podniku, dodržování kapitálových požadavků investičním podnikem, dodržování požadavků týkajících se rizika koncentrace a požadavků na likviditu investičním podnikem, správních a účetních postupech a mechanismech vnitřní kontroly investičního podniku a veškerých dalších relevantních faktorech, které mohou ovlivnit riziko, jež investiční podnik představuje. Aby se usnadnil odpovídající dohled nad investičními podniky, měly by se příslušné orgány hostitelského a domovského členského státu vzájemně informovat o zjištěných situacích nedodržování vnitrostátních právních předpisů nebo právních předpisů Unie, pokud by takové nedodržování mohlo ovlivnit ochranu zákazníků nebo stabilitu finančního systému v hostitelském členském státě, jakož i o opatřeních v oblasti dohledu a sankcích uložených investičním podnikům. Do rámce informací, které si mají vyměňovat příslušné orgány domovských a hostitelských členských států, by také měly být zahrnuty další informace týkající se přípravy na krizové situace, aby mohly uvedené orgány investiční podniky efektivně monitorovat. |
| --- | --- |

(6)

Aby se zajistilo dostatečné sbližování regulačních postupů a postupů dohledu v celé Unii a minimální úroveň výměny informací, která příslušným orgánům umožní plnit jejich povinnosti v oblasti dohledu, je nezbytné stanovit minimální požadavky na výměnu informací mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu. Tyto informace by měly zahrnovat přinejmenším všechny oblasti uvedené v článku 13 směrnice (EU) 2019/2034, konkrétně informace o: řízení a vlastnické struktuře investičního podniku, dodržování kapitálových požadavků investičním podnikem, dodržování požadavků týkajících se rizika koncentrace a požadavků na likviditu investičním podnikem, správních a účetních postupech a mechanismech vnitřní kontroly investičního podniku a veškerých dalších relevantních faktorech, které mohou ovlivnit riziko, jež investiční podnik představuje. Aby se usnadnil odpovídající dohled nad investičními podniky, měly by se příslušné orgány hostitelského a domovského členského státu vzájemně informovat o zjištěných situacích nedodržování vnitrostátních právních předpisů nebo právních předpisů Unie, pokud by takové nedodržování mohlo ovlivnit ochranu zákazníků nebo stabilitu finančního systému v hostitelském členském státě, jakož i o opatřeních v oblasti dohledu a sankcích uložených investičním podnikům. Do rámce informací, které si mají vyměňovat příslušné orgány domovských a hostitelských členských států, by také měly být zahrnuty další informace týkající se přípravy na krizové situace, aby mohly uvedené orgány investiční podniky efektivně monitorovat.

| (7) | Aby se zajistilo, že k výměně příslušných informací dochází v přiměřené lhůtě a současně se předchází situacím, kdy musí příslušné orgány domovského členského státu předat jakékoli informace o investičním podniku, nehledě na jeho povahu a význam, všem příslušným orgánům hostitelských členských států, je vhodné, aby v některých specifických případech byly informace relevantní pro konkrétní pobočku předávány výlučně příslušným orgánům odpovědným za dohled nad touto pobočkou. Pro podobné účely účinnosti a proporcionality by v řadě konkrétních oblastí měly být mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu vyměňovány pouze informace týkající se zjištěných případů nedodržování právních předpisů, což znamená, že v případě, že investiční podnik je v souladu s vnitrostátním právem a právem Unie, by se neměly vyměňovat žádné informace. |
| --- | --- |

(7)

Aby se zajistilo, že k výměně příslušných informací dochází v přiměřené lhůtě a současně se předchází situacím, kdy musí příslušné orgány domovského členského státu předat jakékoli informace o investičním podniku, nehledě na jeho povahu a význam, všem příslušným orgánům hostitelských členských států, je vhodné, aby v některých specifických případech byly informace relevantní pro konkrétní pobočku předávány výlučně příslušným orgánům odpovědným za dohled nad touto pobočkou. Pro podobné účely účinnosti a proporcionality by v řadě konkrétních oblastí měly být mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu vyměňovány pouze informace týkající se zjištěných případů nedodržování právních předpisů, což znamená, že v případě, že investiční podnik je v souladu s vnitrostátním právem a právem Unie, by se neměly vyměňovat žádné informace.

| (8) | Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) a které byly vypracovány po konzultaci s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. |
| --- | --- |

(8)

Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) a které byly vypracovány po konzultaci s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

| (9) | Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4), |
| --- | --- |

(9)

Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Informace na konsolidovaném základě

Pokud je nejvyšší mateřský investiční podnik usazen ve stejném členském státě, v němž má investiční podnik sídlo, a příslušný orgán domovského členského státu investičního podniku je rovněž orgánem dohledu nad skupinou určeným v souladu s článkem 46 směrnice (EU) 2019/2034, poskytne tento příslušný orgán informace týkající se tohoto investičního podniku na konsolidované úrovni pro skupinu investičních podniků a informuje příslušné orgány hostitelských členských států o tom, že informace jsou poskytovány na konsolidované úrovni.

Článek 2

Informace o řízení a vlastnické struktuře investičních podniků působících prostřednictvím pobočky

1.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o organizační struktuře investičního podniku včetně jeho linií podnikání a jeho vztahů se subjekty v rámci skupiny.

2.   Kromě druhu informací uvedeného v odstavci 1 poskytnou příslušné orgány domovského členského státu vykonávající dohled nad investičním podnikem neidentifikovaným jako malý a nepropojený investiční podnik v souladu s článkem 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 (5) příslušným orgánům hostitelského členského státu tyto informace týkající se investičního podniku:

| a) | strukturu vedoucího orgánu a vrcholného vedení, jakož i rozdělení odpovědnosti dohledu nad pobočkou; |
| --- | --- |

a)

strukturu vedoucího orgánu a vrcholného vedení, jakož i rozdělení odpovědnosti dohledu nad pobočkou;

| b) | seznam akcionářů a společníků s kvalifikovanými účastmi. |
| --- | --- |

b)

seznam akcionářů a společníků s kvalifikovanými účastmi.

Článek 3

Informace o dodržování kapitálových požadavků

1.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o tom, zda investiční podnik splňuje tyto požadavky:

| a) | kapitálové požadavky stanovené v článku 11 nařízení (EU) 2019/2033 s přihlédnutím k přechodným opatřením stanoveným v článku 57 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

a)

kapitálové požadavky stanovené v článku 11 nařízení (EU) 2019/2033 s přihlédnutím k přechodným opatřením stanoveným v článku 57 uvedeného nařízení;

| b) | případné dodatečné kapitálové požadavky uložené v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) směrnice (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

b)

případné dodatečné kapitálové požadavky uložené v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) směrnice (EU) 2019/2034;

| c) | případné pokyny k držení dodatečného kapitálu uložené v souladu s článkem 41 směrnice (EU) 2019/2034. |
| --- | --- |

c)

případné pokyny k držení dodatečného kapitálu uložené v souladu s článkem 41 směrnice (EU) 2019/2034.

2.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu tyto informace týkající se kapitálových požadavků použitelných na investiční podnik:

| a) | hodnotu kapitálových požadavků stanovených v článku 11 nařízení (EU) 2019/2033; |
| --- | --- |

a)

hodnotu kapitálových požadavků stanovených v článku 11 nařízení (EU) 2019/2033;

| b) | zda byla hodnota uvedená v písmenu a) stanovena na základě čl. 11 odst. 1 písm. a), b) nebo c) nařízení (EU) 2019/2033; |
| --- | --- |

b)

zda byla hodnota uvedená v písmenu a) stanovena na základě čl. 11 odst. 1 písm. a), b) nebo c) nařízení (EU) 2019/2033;

| c) | případně hodnotu jakýchkoli dodatečných kapitálových požadavků uložených v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) směrnice (EU) 2019/2034 a důvody pro jejich uložení; |
| --- | --- |

c)

případně hodnotu jakýchkoli dodatečných kapitálových požadavků uložených v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) směrnice (EU) 2019/2034 a důvody pro jejich uložení;

| d) | případně hodnotu pokynů k držení dodatečného kapitálu uložených v souladu s článkem 41 směrnice (EU) 2019/2034. |
| --- | --- |

d)

případně hodnotu pokynů k držení dodatečného kapitálu uložených v souladu s článkem 41 směrnice (EU) 2019/2034.

3.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o jakékoli situaci, kdy příslušné orgány domovského členského státu stanovily, že investiční podnik nedodržuje použitelné kapitálové požadavky stanovené v odstavci 1. Poskytnuté informace vysvětlí situaci a přijatá nebo zamýšlená opatření dohledu.

4.   Pokud byl investiční podnik vyňat z uplatňování části druhé nařízení (EU) 2019/2033 v souladu s čl. 6 odst. 1 uvedeného nařízení, poskytnou příslušné orgány domovského členského státu informace uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku na konsolidované úrovni.

5.   Pokud bylo investičnímu podniku povoleno použít článek 8 nařízení (EU) 2019/2033, příslušné orgány domovského členského státu informují příslušné orgány hostitelského členského státu o tom, zda investiční podnik splňuje kapitálové požadavky stanovené v čl. 8 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení.

Článek 4

Informace o dodržování požadavků týkajících se rizika koncentrace a požadavků na likviditu

1.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o tom, zda investiční podnik dodržuje požadavky týkající se rizika koncentrace stanovené v části čtvrté nařízení (EU) 2019/2033.

2.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o jakékoli situaci, kdy příslušné orgány domovského členského státu stanovily, že investiční podnik nedodržuje použitelné požadavky týkající se rizika koncentrace stanovené v části čtvrté nařízení (EU) 2019/2033. Poskytnuté informace vysvětlí situaci a přijatá nebo zamýšlená opatření dohledu.

3.   Příslušné orgány domovského členského státu informují příslušné orgány hostitelského členského státu o tom, zda investiční podnik splňuje požadavky na likviditu stanovené v části páté nařízení (EU) 2019/2033, s přihlédnutím k přechodným ustanovením stanoveným v čl. 57 odst. 1 uvedeného nařízení a k uplatnění veškerých výjimek v souladu s čl. 43 odst. 1 druhým pododstavcem uvedeného nařízení.

4.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o jakékoli situaci, kdy příslušné orgány domovského členského státu stanovily, že investiční podnik nedodržuje použitelné požadavky na likviditu stanovené v části páté nařízení (EU) 2019/2033. Poskytnuté informace vysvětlí situaci a přijatá nebo zamýšlená opatření dohledu.

5.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu celkové posouzení profilu rizika likvidity a řízení rizik investičního podniku, s přihlédnutím k přechodným ustanovením stanoveným v čl. 57 odst. 1 nařízení (EU) 2019/2033 a k uplatnění veškerých výjimek v souladu s čl. 43 odst. 1 druhým pododstavcem uvedeného nařízení.

6.   Pokud příslušné orgány osvobodily investiční podnik od uplatňování části páté nařízení (EU) 2019/2033 v souladu s čl. 6 odst. 3 uvedeného nařízení, příslušné orgány domovského členského státu poskytnou informace uvedené v odstavci 2 tohoto článku na konsolidované úrovni.

Článek 5

Informace o správních a účetních postupech

1.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o jakékoli situaci, kdy příslušné orgány domovského členského státu stanovily, že investiční podnik nedodržuje použitelné účetní standardy a postupy, jež se na něj vztahují v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Informace, které mají být poskytnuty, vysvětlí situaci a přijatá nebo zamýšlená opatření dohledu.

2.   Pokud se informace uvedené v odstavci 1 týkají pouze určité pobočky, příslušné orgány domovského členského státu poskytnou uvedené informace pouze příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je uvedená pobočka usazena.

Článek 6

Informace o mechanismech vnitřní kontroly

1.   Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o jakékoli situaci, kdy příslušné orgány domovského členského státu stanovily, že investiční podnik nedodržuje požadavky týkající se mechanismů vnitřní kontroly včetně řízení rizika, kontroly rizika a organizace interního auditu podle nařízení (EU) 2019/2033 a směrnice (EU) 2019/2034. Informace, které mají být poskytnuty, vysvětlí situaci a přijatá nebo zamýšlená opatření dohledu.

2.   Pokud se informace uvedené v odstavci 1 týkají pouze určité pobočky, příslušné orgány domovského členského státu poskytnou uvedené informace pouze příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je uvedená pobočka usazena.

Článek 7

Informace o ostatních faktorech, které mohou ovlivnit riziko, jež investiční podnik představuje

1.   Kromě informací a zjištění poskytnutých v souladu s čl. 13 odst. 2 směrnice (EU) 2019/2034 poskytnou příslušné orgány domovského členského státu příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o veškerých významných rizicích a jejich posouzeních orgány dohledu, jež vyšly najevo při dohledu a hodnocení prováděném v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2019/2034 nebo prostřednictvím jakékoli jiné činnosti dohledu vykonávané příslušnými orgány domovského členského státu.

2.   Pokud se informace uvedené v odstavci 1 týkají pouze určité pobočky, příslušné orgány domovského členského státu poskytnou uvedené informace pouze příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je uvedená pobočka usazena.

Článek 8

Informace o obecném nedodržení předpisů

1.   Pokud se nepoužijí články 3 až 7 tohoto nařízení nebo příslušná ustanovení o výměně informací obsažená ve směrnici 2014/65/EU nebo nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/586, poskytnou příslušné orgány domovského členského státu příslušným orgánům hostitelského členského státu informace o jakékoli situaci, kdy stanovily, že investiční podnik nesplnil některý z následujících požadavků, pokud by takový nesoulad mohl ovlivnit ochranu zákazníků nebo stabilitu finančního systému v hostitelském členském státě:

| a) | požadavky týkající se obezřetnostního dohledu nad investičními podniky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (9), nařízení (EU) 2019/2033 a směrnici (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

a)

požadavky týkající se obezřetnostního dohledu nad investičními podniky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (9), nařízení (EU) 2019/2033 a směrnici (EU) 2019/2034;

| b) | požadavky na základě jiných příslušných vnitrostátních právních předpisů. |
| --- | --- |

b)

požadavky na základě jiných příslušných vnitrostátních právních předpisů.

2.   Informace uvedené v odstavci 1 vysvětlí nesoulad a přijatá nebo zamýšlená opatření dohledu.

3.   Pokud se informace uvedené v odstavci 1 týkají pouze určité pobočky, příslušné orgány domovského členského státu poskytnou uvedené informace pouze příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je uvedená pobočka usazena.

Článek 9

Komunikace ohledně opatření dohledu a sankcí

1.   Příslušné orgány domovského členského státu informují příslušné orgány hostitelského členského státu o veškerých správních sankcích nebo správních opatřeních nebo opatřeních dohledu uložených investičnímu podniku v souvislosti s porušením požadavků stanovených v nařízení (EU) 2019/2033 nebo ve směrnici (EU) 2019/2034, které mají vliv na provoz jeho pobočky.

2.   Pokud se informace uvedené v odstavci 1 týkají pouze určité pobočky, příslušné orgány domovského členského státu poskytnou uvedené informace pouze příslušným orgánům hostitelského členského státu, ve kterém je uvedená pobočka usazena.

Článek 10

Informace o opatřeních pro přípravu na krizové situace

Příslušné orgány domovského členského státu a příslušné orgány hostitelského členského státu si vyměňují informace týkající se opatření přípravy na krizové situace. Zejména se vzájemně informují o:

| a) | kontaktních údajích osob, které jsou v rámci příslušných orgánů odpovědné za zvládání krizových situací, pro případ nouze; |
| --- | --- |

a)

kontaktních údajích osob, které jsou v rámci příslušných orgánů odpovědné za zvládání krizových situací, pro případ nouze;

| b) | komunikačních postupech, které se použijí v krizových situacích. |
| --- | --- |

b)

komunikačních postupech, které se použijí v krizových situacích.

Článek 11

Informace od orgánů hostitelského členského státu

Příslušné orgány hostitelského členského státu poskytnou příslušným orgánům domovského členského státu tyto informace:

| a) | popis každé situace, kdy příslušné orgány hostitelského členského státu určily, že pobočka nesplnila kterýkoliv z požadavků týkajících se obezřetnostního dohledu nad investičními podniky, včetně požadavků nařízení (EU) č. 575/2013, směrnice 2013/36/EU, směrnice 2014/59/EU, nařízení (EU) 2019/2033 a směrnice (EU) 2019/2034, spolu s informacemi o opatřeních dohledu, která byla nebo mají být přijata za účelem řešení nesouladu; |
| --- | --- |

a)

popis každé situace, kdy příslušné orgány hostitelského členského státu určily, že pobočka nesplnila kterýkoliv z požadavků týkajících se obezřetnostního dohledu nad investičními podniky, včetně požadavků nařízení (EU) č. 575/2013, směrnice 2013/36/EU, směrnice 2014/59/EU, nařízení (EU) 2019/2033 a směrnice (EU) 2019/2034, spolu s informacemi o opatřeních dohledu, která byla nebo mají být přijata za účelem řešení nesouladu;

| b) | informace a zjištění o možných problémech a rizicích, které představuje pobočka nebo její činnost v hostitelském členském státě a které mají významný dopad na ochranu zákazníků nebo stabilitu finančního systému v hostitelském členském státě, jež určí příslušné orgány hostitelského členského státu. |
| --- | --- |

b)

informace a zjištění o možných problémech a rizicích, které představuje pobočka nebo její činnost v hostitelském členském státě a které mají významný dopad na ochranu zákazníků nebo stabilitu finančního systému v hostitelském členském státě, jež určí příslušné orgány hostitelského členského státu.

Článek 12

Informace o poskytovatelích přeshraničních služeb

Po obdržení žádosti o informace od příslušných orgánů hostitelského členského státu týkající se investičního podniku, který v tomto hostitelském členském státě vykonává svou činnost v rámci volného pohybu služeb, jim příslušné orgány domovského členského státu poskytnou informace uvedené v čl. 3 odst. 1 a 3, čl. 4 odst. 1, 2 a 3, čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 1 a článku 8.

Článek 13

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. ledna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 64.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).

2

(3)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/586 ze dne 14. července 2016, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU, pokud jde o regulační technické normy pro výměnu informací mezi příslušnými orgány v rámci spolupráce při činnostech dohledu, kontrole na místě a vyšetřování (Úř. věst. L 87, 31.3.2017, s. 382).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostních požadavcích na investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 575/2013, (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 806/2014 (Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 ze dne 19. července 2002 o uplatňování mezinárodních účetních standardů (Úř. věst. L 243, 11.9.2002, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

9

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/17

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/1118

ze dne 12. ledna 2023,

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující podmínky, za nichž kolegia orgánů dohledu vykonávají své úkoly

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostním dohledu nad investičními podniky a o změně směrnic 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU a 2014/65/EU (1), a zejména na čl. 48 odst. 8 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pro vytvoření kolegií orgánů dohledu a určení členů kolegií a potenciálních pozorovatelů je nutné zmapovat skupiny investičních podniků. Účelem tohoto mapování je identifikovat subjekty nebo pobočky skupiny v Unii nebo třetí zemi a popsat u každého subjektu skupiny jeho povahu, umístění, orgány zapojené do dohledu nad ním, platné obezřetnostní výjimky, jeho význam pro skupinu a význam pro zemi, v níž je povolen nebo usazen. |
| --- | --- |

(1)

Pro vytvoření kolegií orgánů dohledu a určení členů kolegií a potenciálních pozorovatelů je nutné zmapovat skupiny investičních podniků. Účelem tohoto mapování je identifikovat subjekty nebo pobočky skupiny v Unii nebo třetí zemi a popsat u každého subjektu skupiny jeho povahu, umístění, orgány zapojené do dohledu nad ním, platné obezřetnostní výjimky, jeho význam pro skupinu a význam pro zemi, v níž je povolen nebo usazen.

| (2) | Pro zajištění jednotného uplatňování článku 48 směrnice (EU) 2019/2034 v celé Unii, a tím i spravedlivých podmínek hospodářské soutěže, je důležité podporovat sbližování postupů orgánů dohledu nad skupinami, pokud jde o zřízení kolegií orgánů dohledu nad skupinami investičních podniků. Zejména vzhledem k tomu, že zřízení kolegií orgánů dohledu je ponecháno na uvážení orgánu dohledu nad skupinou, který je určen v souladu s článkem 46 směrnice (EU) 2019/2034, je nezbytné stanovit společná kritéria, která by měly orgány dohledu nad skupinou zohlednit při rozhodování o zřízení kolegia orgánů dohledu. Tato společná kritéria by měla zahrnovat kritéria proporcionality, odrážet potřebu usnadnit úkoly v oblasti dohledu a usnadnit koordinaci mezi příslušnými orgány dohledu třetích zemí a spolupráci s nimi, zejména pokud je tato koordinace a spolupráce nutná k výměně příslušných informací o modelu marží s orgány dohledu členů clearingového systému způsobilých ústředních protistran nebo s orgány dohledu způsobilých ústředních protistran a k aktualizaci těchto informací. |
| --- | --- |

(2)

Pro zajištění jednotného uplatňování článku 48 směrnice (EU) 2019/2034 v celé Unii, a tím i spravedlivých podmínek hospodářské soutěže, je důležité podporovat sbližování postupů orgánů dohledu nad skupinami, pokud jde o zřízení kolegií orgánů dohledu nad skupinami investičních podniků. Zejména vzhledem k tomu, že zřízení kolegií orgánů dohledu je ponecháno na uvážení orgánu dohledu nad skupinou, který je určen v souladu s článkem 46 směrnice (EU) 2019/2034, je nezbytné stanovit společná kritéria, která by měly orgány dohledu nad skupinou zohlednit při rozhodování o zřízení kolegia orgánů dohledu. Tato společná kritéria by měla zahrnovat kritéria proporcionality, odrážet potřebu usnadnit úkoly v oblasti dohledu a usnadnit koordinaci mezi příslušnými orgány dohledu třetích zemí a spolupráci s nimi, zejména pokud je tato koordinace a spolupráce nutná k výměně příslušných informací o modelu marží s orgány dohledu členů clearingového systému způsobilých ústředních protistran nebo s orgány dohledu způsobilých ústředních protistran a k aktualizaci těchto informací.

| (3) | V zájmu zvýšení účelnosti a účinnosti fungování kolegií orgánů dohledu by se písemná ujednání uvedená v čl. 48 odst. 6 třetím pododstavci směrnice (EU) 2019/2034 měla vztahovat na všechny oblasti činnosti kolegií. Tato písemná ujednání by se proto měla vztahovat i na ujednání mezi členy kolegia zapojenými do konkrétních činností kolegia, včetně činností vykonávaných prostřednictvím konkrétních dílčích struktur kolegia, pokud jsou tyto dílčí struktury zřízeny za účelem zvýšení účinnosti. Ze stejného důvodu by se písemná ujednání měla týkat i provozních aspektů práce kolegia, neboť tyto aspekty jsou zásadní pro snadnější fungování kolegia orgánů dohledu v běžných i naléhavých situacích. Písemná ujednání by měla být komplexní, soudržná a vyčerpávající a měla by příslušným orgánům poskytovat dostatečný a přiměřený základ, aby mohly své povinnosti a úkoly plnit v rámci kolegia orgánů dohledu, nikoli mimo ně. |
| --- | --- |

(3)

V zájmu zvýšení účelnosti a účinnosti fungování kolegií orgánů dohledu by se písemná ujednání uvedená v čl. 48 odst. 6 třetím pododstavci směrnice (EU) 2019/2034 měla vztahovat na všechny oblasti činnosti kolegií. Tato písemná ujednání by se proto měla vztahovat i na ujednání mezi členy kolegia zapojenými do konkrétních činností kolegia, včetně činností vykonávaných prostřednictvím konkrétních dílčích struktur kolegia, pokud jsou tyto dílčí struktury zřízeny za účelem zvýšení účinnosti. Ze stejného důvodu by se písemná ujednání měla týkat i provozních aspektů práce kolegia, neboť tyto aspekty jsou zásadní pro snadnější fungování kolegia orgánů dohledu v běžných i naléhavých situacích. Písemná ujednání by měla být komplexní, soudržná a vyčerpávající a měla by příslušným orgánům poskytovat dostatečný a přiměřený základ, aby mohly své povinnosti a úkoly plnit v rámci kolegia orgánů dohledu, nikoli mimo ně.

| (4) | Kolegia orgánů dohledu jsou klíčovým nástrojem pro výměnu informací, pro přípravu na naléhavé situace a jejich řešení a pro umožnění orgánu dohledu nad skupinou vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě provádět tento dohled účinně. Aby byla zajištěna jednotnost a aby Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) mohl plnit své úkoly v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2), měl by se orgán EBA účastnit všech kolegií orgánů dohledu. Vzhledem k tomu, že kolegia orgánů dohledu plní v oblasti dohledu nad všemi skupinami investičních podniků koordinační úlohu, která vyplývá z jiných právních předpisů Unie, měl by být navíc v souladu s písemnými ujednáními k účasti na zasedáních a činnostech kolegií orgánů dohledu vždy přizván Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA). |
| --- | --- |

(4)

Kolegia orgánů dohledu jsou klíčovým nástrojem pro výměnu informací, pro přípravu na naléhavé situace a jejich řešení a pro umožnění orgánu dohledu nad skupinou vykonávajícímu dohled na konsolidovaném základě provádět tento dohled účinně. Aby byla zajištěna jednotnost a aby Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) mohl plnit své úkoly v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (2), měl by se orgán EBA účastnit všech kolegií orgánů dohledu. Vzhledem k tomu, že kolegia orgánů dohledu plní v oblasti dohledu nad všemi skupinami investičních podniků koordinační úlohu, která vyplývá z jiných právních předpisů Unie, měl by být navíc v souladu s písemnými ujednáními k účasti na zasedáních a činnostech kolegií orgánů dohledu vždy přizván Evropský orgán pro cenné papíry a trhy (ESMA).

| (5) | Aby mohli orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu vykonávat všechny činnosti kolegia, měli by mít přehled o činnostech všech subjektů příslušné skupiny investičních podniků, včetně činností těch subjektů, které vykonávají finanční činnosti, aniž by byly kvalifikovány jako investiční podniky, a činností těch subjektů, které působí ve třetích zemích. Ze stejného důvodu by měla být podporována interakce mezi orgánem dohledu nad skupinou, členy kolegia, veřejnými orgány nebo subjekty v členském státě, které jsou odpovědné za dohled nad některým ze subjektů skupiny investičních podniků nebo se na něm podílejí, včetně příslušných orgánů hostitelských členských států, v nichž jsou zřízeny významné pobočky, orgánů nebo subjektů odpovědných za dohled nad trhy s finančními nástroji a za předcházení zneužívání finančního systému pro účely praní peněz a financování terorismu, orgánů nebo subjektů odpovědných za ochranu spotřebitele a orgánů příslušných k řešení krize. Je proto důležité, aby se tyto veřejné orgány nebo subjekty mohly případně účastnit práce kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé. |
| --- | --- |

(5)

Aby mohli orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu vykonávat všechny činnosti kolegia, měli by mít přehled o činnostech všech subjektů příslušné skupiny investičních podniků, včetně činností těch subjektů, které vykonávají finanční činnosti, aniž by byly kvalifikovány jako investiční podniky, a činností těch subjektů, které působí ve třetích zemích. Ze stejného důvodu by měla být podporována interakce mezi orgánem dohledu nad skupinou, členy kolegia, veřejnými orgány nebo subjekty v členském státě, které jsou odpovědné za dohled nad některým ze subjektů skupiny investičních podniků nebo se na něm podílejí, včetně příslušných orgánů hostitelských členských států, v nichž jsou zřízeny významné pobočky, orgánů nebo subjektů odpovědných za dohled nad trhy s finančními nástroji a za předcházení zneužívání finančního systému pro účely praní peněz a financování terorismu, orgánů nebo subjektů odpovědných za ochranu spotřebitele a orgánů příslušných k řešení krize. Je proto důležité, aby se tyto veřejné orgány nebo subjekty mohly případně účastnit práce kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé.

| (6) | V zájmu transparentnosti a zajištění hladkého fungování kolegia orgánů dohledu by členové kolegia měli projednat a dohodnout rozsah a úroveň zapojení případných dalších orgánů, které by se měly účastnit kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé. Podmínky účasti těchto orgánů coby pozorovatelů v kolegiu orgánů dohledu by měly být jasně stanoveny v písemných ujednáních a měly by být sděleny všem orgánům, které se kolegia orgánů dohledu účastní jako pozorovatelé. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu transparentnosti a zajištění hladkého fungování kolegia orgánů dohledu by členové kolegia měli projednat a dohodnout rozsah a úroveň zapojení případných dalších orgánů, které by se měly účastnit kolegia orgánů dohledu jako pozorovatelé. Podmínky účasti těchto orgánů coby pozorovatelů v kolegiu orgánů dohledu by měly být jasně stanoveny v písemných ujednáních a měly by být sděleny všem orgánům, které se kolegia orgánů dohledu účastní jako pozorovatelé.

| (7) | Členové kolegia orgánů dohledu by měli v zájmu lepšího plnění svých povinností a zamezení duplicitě úkolů, včetně duplicitních žádostí o informace adresovaných dohlíženým subjektům skupiny, úzce spolupracovat a v maximální možné míře koordinovat své kroky v oblasti dohledu. Ze stejného důvodu by členové kolegia orgánů dohledu měli pravidelně přezkoumávat veškeré dohody o přenesení úkolů a povinností, a to zejména tehdy, když členové kolegia určují rozdělení zdrojů a vypracovávají plán úkolů dohledu na místě i na dálku na úrovni kolegia orgánů dohledu. |
| --- | --- |

(7)

Členové kolegia orgánů dohledu by měli v zájmu lepšího plnění svých povinností a zamezení duplicitě úkolů, včetně duplicitních žádostí o informace adresovaných dohlíženým subjektům skupiny, úzce spolupracovat a v maximální možné míře koordinovat své kroky v oblasti dohledu. Ze stejného důvodu by členové kolegia orgánů dohledu měli pravidelně přezkoumávat veškeré dohody o přenesení úkolů a povinností, a to zejména tehdy, když členové kolegia určují rozdělení zdrojů a vypracovávají plán úkolů dohledu na místě i na dálku na úrovni kolegia orgánů dohledu.

| (8) | Orgán dohledu nad skupinou by měl mít celkový přehled o situaci ve skupině a měl by být nápomocen při zajišťování plynulého toku informací mezi členy kolegia. Orgán dohledu nad skupinou by proto měl mít přístup ke všem informacím potřebným k plnění svých úkolů a povinností a měl by působit jako koordinátor pro účely shromažďování a šíření informací získaných od kteréhokoli člena kolegia orgánů dohledu, jiného pozorovatele nebo kteréhokoli subjektu ve skupině nebo jakýchkoli podkladů získaných od jiných orgánů dohledu nebo orgánů zřízených ve vztahu ke skupině investičních podniků. Totéž platí pro členy kolegia, neboť potřebují přístup k relevantním informacím, aby mohli plnit své úkoly a povinnosti ve vztahu k subjektům, za které odpovídají, a také potřebují tyto relevantní informace sdílet s ostatními členy kolegia orgánů dohledu. Zejména pokud orgán dohledu nad skupinou určí, že určitá informace je důležitá pro jiného člena kolegia orgánů dohledu, neměl by členům kolegia v přístupu k těmto informacím bezdůvodně bránit. |
| --- | --- |

(8)

Orgán dohledu nad skupinou by měl mít celkový přehled o situaci ve skupině a měl by být nápomocen při zajišťování plynulého toku informací mezi členy kolegia. Orgán dohledu nad skupinou by proto měl mít přístup ke všem informacím potřebným k plnění svých úkolů a povinností a měl by působit jako koordinátor pro účely shromažďování a šíření informací získaných od kteréhokoli člena kolegia orgánů dohledu, jiného pozorovatele nebo kteréhokoli subjektu ve skupině nebo jakýchkoli podkladů získaných od jiných orgánů dohledu nebo orgánů zřízených ve vztahu ke skupině investičních podniků. Totéž platí pro členy kolegia, neboť potřebují přístup k relevantním informacím, aby mohli plnit své úkoly a povinnosti ve vztahu k subjektům, za které odpovídají, a také potřebují tyto relevantní informace sdílet s ostatními členy kolegia orgánů dohledu. Zejména pokud orgán dohledu nad skupinou určí, že určitá informace je důležitá pro jiného člena kolegia orgánů dohledu, neměl by členům kolegia v přístupu k těmto informacím bezdůvodně bránit.

| (9) | Kolegia orgánů dohledu usnadňují spolupráci a koordinaci mezi příslušnými orgány. To platí zejména pro veškerá rozhodnutí týkající se používání interních modelů pro výpočet kapitálových požadavků, ke kterým je třeba předchozího povolení příslušných orgánů. Je proto důležité stanovit podmínky, za nichž si orgán dohledu nad skupinou a příslušné dotčené orgány budou vyměňovat informace o výkonnosti interních modelů a projednávat dohody o opatřeních k řešení zjištěných nedostatků a dosahovat těchto dohod. |
| --- | --- |

(9)

Kolegia orgánů dohledu usnadňují spolupráci a koordinaci mezi příslušnými orgány. To platí zejména pro veškerá rozhodnutí týkající se používání interních modelů pro výpočet kapitálových požadavků, ke kterým je třeba předchozího povolení příslušných orgánů. Je proto důležité stanovit podmínky, za nichž si orgán dohledu nad skupinou a příslušné dotčené orgány budou vyměňovat informace o výkonnosti interních modelů a projednávat dohody o opatřeních k řešení zjištěných nedostatků a dosahovat těchto dohod.

| (10) | Při rozdělování zdrojů v oblasti dohledu a při vypracovávání nebo koordinaci úkolů dohledu na místě a na dálku na úrovni kolegia orgánů dohledu by členové kolegia orgánů dohledu měli zohlednit výsledky procesu kontroly a hodnocení orgánem dohledu uvedeného v čl. 36 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034, který se provádí pro skupinu investičních podniků a každý z jejích subjektů. V zájmu lepšího určení priorit společné práce v oblasti dohledu a zajištění odpovídajícího přidělení zdrojů by proto mělo být vypracování programů dohledových šetření kolegia zahájeno po dokončení těchto procesů kontroly a hodnocení orgánem dohledu a mělo by být uzavřeno poté, co příslušné orgány posoudí úkoly, které se zavázaly plnit na vnitrostátní úrovni, zdroje přidělené na tyto úkoly a příslušné harmonogramy pro plnění těchto úkolů. |
| --- | --- |

(10)

Při rozdělování zdrojů v oblasti dohledu a při vypracovávání nebo koordinaci úkolů dohledu na místě a na dálku na úrovni kolegia orgánů dohledu by členové kolegia orgánů dohledu měli zohlednit výsledky procesu kontroly a hodnocení orgánem dohledu uvedeného v čl. 36 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034, který se provádí pro skupinu investičních podniků a každý z jejích subjektů. V zájmu lepšího určení priorit společné práce v oblasti dohledu a zajištění odpovídajícího přidělení zdrojů by proto mělo být vypracování programů dohledových šetření kolegia zahájeno po dokončení těchto procesů kontroly a hodnocení orgánem dohledu a mělo by být uzavřeno poté, co příslušné orgány posoudí úkoly, které se zavázaly plnit na vnitrostátní úrovni, zdroje přidělené na tyto úkoly a příslušné harmonogramy pro plnění těchto úkolů.

| (11) | Členové kolegia orgánů dohledu by měli koordinovat své činnosti při přípravě na naléhavé situace a během naléhavých situací, včetně nepříznivého vývoje, který může vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, nebo jiných situací, které ovlivňují nebo očividně mohou ovlivnit finanční a hospodářskou situaci skupiny investičních podniků nebo některého z jejích subjektů. |
| --- | --- |

(11)

Členové kolegia orgánů dohledu by měli koordinovat své činnosti při přípravě na naléhavé situace a během naléhavých situací, včetně nepříznivého vývoje, který může vážně ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, nebo jiných situací, které ovlivňují nebo očividně mohou ovlivnit finanční a hospodářskou situaci skupiny investičních podniků nebo některého z jejích subjektů.

| (12) | Je nutné zajistit, aby byla naléhavá situace řádně vyhodnocena a řešena. Při řešení naléhavé situace by se proto členové kolegia orgánů dohledu měli pod vedením orgánu dohledu nad skupinou snažit vypracovat koordinované posouzení situace v rámci dohledu, dohodnout se na koordinované reakci na naléhavou situaci v rámci dohledu a monitorovat provádění své reakce. Členové kolegia orgánů dohledu by také měli zajistit, aby veškerá externí komunikace byla koordinovaná a aby tato komunikace zahrnovala prvky, které jsou mezi nimi dohodnuty ex ante. |
| --- | --- |

(12)

Je nutné zajistit, aby byla naléhavá situace řádně vyhodnocena a řešena. Při řešení naléhavé situace by se proto členové kolegia orgánů dohledu měli pod vedením orgánu dohledu nad skupinou snažit vypracovat koordinované posouzení situace v rámci dohledu, dohodnout se na koordinované reakci na naléhavou situaci v rámci dohledu a monitorovat provádění své reakce. Členové kolegia orgánů dohledu by také měli zajistit, aby veškerá externí komunikace byla koordinovaná a aby tato komunikace zahrnovala prvky, které jsou mezi nimi dohodnuty ex ante.

| (13) | Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předloženého Komisi orgánem EBA. |
| --- | --- |

(13)

Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předloženého Komisi orgánem EBA.

| (14) | Orgán EBA provedl k návrhu regulačních technických norem, z něhož toto nařízení vychází, konzultace s orgánem ESMA, uskutečnil otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení (EU) č. 1093/2010, |
| --- | --- |

(14)

Orgán EBA provedl k návrhu regulačních technických norem, z něhož toto nařízení vychází, konzultace s orgánem ESMA, uskutečnil otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení (EU) č. 1093/2010,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

ODDÍL 1

ZŘÍZENÍ KOLEGIÍ

Článek 1

Mapování skupin investičních podniků

1.   Orgán dohledu nad skupinou zmapuje skupinu investičních podniků a určí následující subjekty skupiny:

| a) | investiční podniky s povolením v členském státě a pobočky usazené v členském státě jiné než investiční podniky, na které se vztahuje čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 (3); |
| --- | --- |

a)

investiční podniky s povolením v členském státě a pobočky usazené v členském státě jiné než investiční podniky, na které se vztahuje čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 (3);

| b) | finanční instituce, podniky pomocných služeb, smluvní zástupce a jejich pobočky, které mají povolení nebo jsou usazeny v členském státě; |
| --- | --- |

b)

finanční instituce, podniky pomocných služeb, smluvní zástupce a jejich pobočky, které mají povolení nebo jsou usazeny v členském státě;

| c) | investiční podniky, finanční instituce, podniky pomocných služeb, smluvní zástupce a jejich pobočky, které mají povolení nebo jsou usazeny ve třetí zemi. |
| --- | --- |

c)

investiční podniky, finanční instituce, podniky pomocných služeb, smluvní zástupce a jejich pobočky, které mají povolení nebo jsou usazeny ve třetí zemi.

2.   Pro účely odst. 1 písm. a) musí mapování zohledňovat následující údaje:

| a) | členský stát, v němž je investiční podnik povolen nebo v němž je pobočka usazena; |
| --- | --- |

a)

členský stát, v němž je investiční podnik povolen nebo v němž je pobočka usazena;

| b) | příslušný orgán odpovědný za dohled nad investičním podnikem nebo příslušný orgán hostitelského členského státu, v němž je pobočka usazena, a další relevantní orgány finančního sektoru daného členského státu, včetně příslušných orgánů odpovědných za dohled nad trhy s finančními nástroji, za předcházení zneužívání finančního systému pro účely praní peněz nebo financování terorismu, za ochranu spotřebitele a za řešení krize; |
| --- | --- |

b)

příslušný orgán odpovědný za dohled nad investičním podnikem nebo příslušný orgán hostitelského členského státu, v němž je pobočka usazena, a další relevantní orgány finančního sektoru daného členského státu, včetně příslušných orgánů odpovědných za dohled nad trhy s finančními nástroji, za předcházení zneužívání finančního systému pro účely praní peněz nebo financování terorismu, za ochranu spotřebitele a za řešení krize;

| c) | u investičního podniku povoleného v členském státě, zda splňuje kritéria pro to, aby byl považován za malý a nepropojený investiční podnik podle čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2019/2033. |
| --- | --- |

c)

u investičního podniku povoleného v členském státě, zda splňuje kritéria pro to, aby byl považován za malý a nepropojený investiční podnik podle čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2019/2033.

3.   Pro účely odst. 1 písm. b) a c) musí mapování zohledňovat následující údaje:

| a) | členský stát nebo třetí zemi, kde byly subjekt skupiny nebo pobočka povoleny nebo usazeny; |
| --- | --- |

a)

členský stát nebo třetí zemi, kde byly subjekt skupiny nebo pobočka povoleny nebo usazeny;

| b) | orgán, který je odpovědný za dohled nad daným subjektem skupiny nebo pobočkou, nebo se na tomto dohledu podílí; |
| --- | --- |

b)

orgán, který je odpovědný za dohled nad daným subjektem skupiny nebo pobočkou, nebo se na tomto dohledu podílí;

| c) | informace o významu subjektu skupiny nebo pobočky pro členský stát uvedený v písmenu a) a pro skupinu investičních podniků a příslušná kritéria použitá příslušnými orgány k určení tohoto významu. |
| --- | --- |

c)

informace o významu subjektu skupiny nebo pobočky pro členský stát uvedený v písmenu a) a pro skupinu investičních podniků a příslušná kritéria použitá příslušnými orgány k určení tohoto významu.

Článek 2

Určení, zda je vhodné zřídit kolegium orgánů dohledu

1.   Při určování, zda je vhodné zřídit kolegium orgánů dohledu, vezme orgán dohledu nad skupinou v úvahu mapování skupiny uvedené v článku 1 a ověří, zda je splněna některá z následujících podmínek:

| a) | skupina investičních podniků se skládá alespoň ze dvou investičních podniků, které mají povolení a působí ve dvou různých členských státech; |
| --- | --- |

a)

skupina investičních podniků se skládá alespoň ze dvou investičních podniků, které mají povolení a působí ve dvou různých členských státech;

| b) | zřízení kolegia orgánů dohledu by usnadnilo výkon úkolů uvedených v článku 48 směrnice (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

b)

zřízení kolegia orgánů dohledu by usnadnilo výkon úkolů uvedených v článku 48 směrnice (EU) 2019/2034;

| c) | koordinace a spolupráce s příslušnými orgány dohledu třetích zemí by byla v rámci kolegia orgánů dohledu prováděna účinněji; |
| --- | --- |

c)

koordinace a spolupráce s příslušnými orgány dohledu třetích zemí by byla v rámci kolegia orgánů dohledu prováděna účinněji;

| d) | koordinace a spolupráce jsou potřebné k výměně informací s orgány dohledu členů clearingového systému způsobilých ústředních protistran nebo s orgány dohledu způsobilých ústředních protistran pro účely čl. 23 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) a čl. 23 odst. 2 nařízení (EU) 2019/2033 a k aktualizaci těchto informací. |
| --- | --- |

d)

koordinace a spolupráce jsou potřebné k výměně informací s orgány dohledu členů clearingového systému způsobilých ústředních protistran nebo s orgány dohledu způsobilých ústředních protistran pro účely čl. 23 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) a čl. 23 odst. 2 nařízení (EU) 2019/2033 a k aktualizaci těchto informací.

2.   Pokud je splněna některá z podmínek uvedených v odst. 1 písm. a), b), c) nebo d), považuje se zřízení kolegia za vhodné, s výjimkou případů, kdy orgán dohledu nad skupinou usoudí, že by takové zřízení nebylo vhodné zejména s ohledem na mapování skupiny uvedené v článku 1, a zejména pokud jsou investiční podniky považovány za malé a vzájemně nepropojené investiční podniky podle čl. 12 odst. 1 nařízení (EU) 2019/2033.

Článek 3

Sdělení o zřízení kolegia orgánů dohledu

1.   Je-li zřízeno kolegium orgánů dohledu, orgán dohledu nad skupinou musí bez zbytečného odkladu:

| a) | oznámit své členství v kolegiu orgánů dohledu příslušným orgánům a orgánům dohledu uvedeným v čl. 48 odst. 5 směrnice (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

a)

oznámit své členství v kolegiu orgánů dohledu příslušným orgánům a orgánům dohledu uvedeným v čl. 48 odst. 5 směrnice (EU) 2019/2034;

| b) | informovat orgán EBA a dotčený mateřský investiční podnik v Unii, mateřskou investiční holdingovou společnost v Unii nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společnost v Unii (kterýkoli z těchto subjektů je rovněž označován jako „mateřský podnik v Unii“) o zřízení kolegia orgánů dohledu, o tom, kdo jsou jeho členové a pozorovatelé, jakož i o všech změnách ve složení tohoto kolegia. |
| --- | --- |

b)

informovat orgán EBA a dotčený mateřský investiční podnik v Unii, mateřskou investiční holdingovou společnost v Unii nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společnost v Unii (kterýkoli z těchto subjektů je rovněž označován jako „mateřský podnik v Unii“) o zřízení kolegia orgánů dohledu, o tom, kdo jsou jeho členové a pozorovatelé, jakož i o všech změnách ve složení tohoto kolegia.

2.   Pokud kolegium orgánů dohledu nebylo zřízeno, ačkoli byly splněny podmínky stanovené v čl. 2 odst. 1 písm. a), orgán dohledu nad skupinou o svém rozhodnutí nezřídit kolegium orgánů dohledu bez zbytečného odkladu informuje orgán EBA a své rozhodnutí odůvodní.

ODDÍL 2

FUNGOVÁNÍ KOLEGIÍ

Článek 4

Vypracování písemných ujednání

1.   Písemná ujednání uvedená v čl. 48 odst. 6 třetím pododstavci směrnice (EU) 2019/2034 musí obsahovat všechny následující údaje:

| a) | informace o celkové struktuře dotyčné skupiny zahrnující všechny subjekty ve skupině, včetně mateřského podniku v Unii; |
| --- | --- |

a)

informace o celkové struktuře dotyčné skupiny zahrnující všechny subjekty ve skupině, včetně mateřského podniku v Unii;

| b) | identifikaci členů kolegia orgánů dohledu, včetně členů, kteří jsou orgány dohledu třetích zemí, a pozorovatelů uvedených v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

identifikaci členů kolegia orgánů dohledu, včetně členů, kteří jsou orgány dohledu třetích zemí, a pozorovatelů uvedených v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení;

| c) | popis podmínek účasti orgánů dohledu ze třetích zemí uvedených v čl. 48 odst. 5 písm. b) směrnice (EU) 2019/2034 v kolegiu orgánů dohledu, zejména pokud jde o jejich zapojení do různých dialogů a procesů kolegia orgánů dohledu a jejich práva a povinnosti týkající se výměny informací v rámci kolegia orgánů dohledu; |
| --- | --- |

c)

popis podmínek účasti orgánů dohledu ze třetích zemí uvedených v čl. 48 odst. 5 písm. b) směrnice (EU) 2019/2034 v kolegiu orgánů dohledu, zejména pokud jde o jejich zapojení do různých dialogů a procesů kolegia orgánů dohledu a jejich práva a povinnosti týkající se výměny informací v rámci kolegia orgánů dohledu;

| d) | zda může orgán dohledu nad skupinou přizvat pozorovatele podle čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení, a podmínky jejich účasti na činnosti kolegia orgánů dohledu; |
| --- | --- |

d)

zda může orgán dohledu nad skupinou přizvat pozorovatele podle čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení, a podmínky jejich účasti na činnosti kolegia orgánů dohledu;

| e) | režim výměny informací, včetně jejich rozsahu, četnosti a komunikačních kanálů, včetně výměny informací s orgány dohledu třetích zemí a orgány příslušnými k řešení krize podle čl. 4 odst. 2 písm. v) nařízení (EU) č. 1093/2010, které byly přizvány k účasti v kolegiu jako pozorovatelé; |
| --- | --- |

e)

režim výměny informací, včetně jejich rozsahu, četnosti a komunikačních kanálů, včetně výměny informací s orgány dohledu třetích zemí a orgány příslušnými k řešení krize podle čl. 4 odst. 2 písm. v) nařízení (EU) č. 1093/2010, které byly přizvány k účasti v kolegiu jako pozorovatelé;

| f) | režim nakládání s důvěrnými informacemi; |
| --- | --- |

f)

režim nakládání s důvěrnými informacemi;

| g) | postupy získávání informací od subjektů skupiny investičních podniků a postupy ověřování těchto informací; |
| --- | --- |

g)

postupy získávání informací od subjektů skupiny investičních podniků a postupy ověřování těchto informací;

| h) | postup koordinace žádostí o informace od orgánů dohledu členů clearingového systému způsobilých ústředních protistran nebo orgánů dohledu způsobilých ústředních protistran; |
| --- | --- |

h)

postup koordinace žádostí o informace od orgánů dohledu členů clearingového systému způsobilých ústředních protistran nebo orgánů dohledu způsobilých ústředních protistran;

| i) | případný režim přenesení úkolů a povinností; |
| --- | --- |

i)

případný režim přenesení úkolů a povinností;

| j) | případný popis veškerých dílčích struktur kolegia; |
| --- | --- |

j)

případný popis veškerých dílčích struktur kolegia;

| k) | režim plánování a koordinace činností dohledu v běžných situacích; |
| --- | --- |

k)

režim plánování a koordinace činností dohledu v běžných situacích;

| l) | režim plánování a koordinace činností dohledu při přípravě na naléhavé situace a během nich, včetně pohotovostního plánování, nástrojů a postupů komunikace; |
| --- | --- |

l)

režim plánování a koordinace činností dohledu při přípravě na naléhavé situace a během nich, včetně pohotovostního plánování, nástrojů a postupů komunikace;

| m) | postupy pro informování orgánu dohledu nad skupinou a členů kolegia orgánů dohledu před uložením významných sankcí subjektům skupin investičních podniků a po jejich uložení; |
| --- | --- |

m)

postupy pro informování orgánu dohledu nad skupinou a členů kolegia orgánů dohledu před uložením významných sankcí subjektům skupin investičních podniků a po jejich uložení;

| n) | politiku komunikace orgánu dohledu nad skupinou a členů kolegia orgánů dohledu s mateřským podnikem v Unii a se subjekty skupiny; |
| --- | --- |

n)

politiku komunikace orgánu dohledu nad skupinou a členů kolegia orgánů dohledu s mateřským podnikem v Unii a se subjekty skupiny;

| o) | dohodnuté postupy a časové rámce pro distribuci dokumentů k zasedání kolegia orgánů dohledu; |
| --- | --- |

o)

dohodnuté postupy a časové rámce pro distribuci dokumentů k zasedání kolegia orgánů dohledu;

| p) | jakoukoli jinou dohodu mezi členy kolegia orgánů dohledu, včetně dohodnutých ukazatelů pro určení prvotních varovných signálů, potenciálních rizik a zranitelných míst; |
| --- | --- |

p)

jakoukoli jinou dohodu mezi členy kolegia orgánů dohledu, včetně dohodnutých ukazatelů pro určení prvotních varovných signálů, potenciálních rizik a zranitelných míst;

| q) | režim v situaci, kdy člen nebo pozorovatel ukončí svou účast v kolegiu, a zejména povinnosti uchovávat a poskytovat přístup k údajům, k jejichž výměně došlo před takovým ukončením. |
| --- | --- |

q)

režim v situaci, kdy člen nebo pozorovatel ukončí svou účast v kolegiu, a zejména povinnosti uchovávat a poskytovat přístup k údajům, k jejichž výměně došlo před takovým ukončením.

2.   Písemná ujednání uvedená v čl. 48 odst. 6 třetím pododstavci směrnice (EU) 2019/2034 mohou zahrnovat další prvky dohodnuté mezi orgánem vykonávajícím dohled na konsolidovaném základě a členy kolegia.

Článek 5

Identifikace pozorovatelů

1.   Kromě členů kolegia orgánů dohledu a orgánu EBA přizve orgán dohledu nad skupinou v případě potřeby k účasti na zasedáních a činnostech kolegia orgánů dohledu jako pozorovatele tyto orgány:

| a) | příslušné orgány těch hostitelských členských států, v nichž jsou usazeny pobočky, které byly označeny za významné v souladu s čl. 1 odst. 3 písm. c); |
| --- | --- |

a)

příslušné orgány těch hostitelských členských států, v nichž jsou usazeny pobočky, které byly označeny za významné v souladu s čl. 1 odst. 3 písm. c);

| b) | orgán ESMA; |
| --- | --- |

b)

orgán ESMA;

| c) | národní centrální banku členského státu, v němž je subjekt skupiny, včetně mateřského podniku v Unii, povolen nebo usazen, nebo Evropskou centrální banku; |
| --- | --- |

c)

národní centrální banku členského státu, v němž je subjekt skupiny, včetně mateřského podniku v Unii, povolen nebo usazen, nebo Evropskou centrální banku;

| d) | veřejné orgány nebo subjekty v členském státě, které jsou odpovědné za dohled nad kterýmkoli subjektem skupiny investičních podniků nebo se na něm podílejí, včetně příslušných orgánů odpovědných za dohled nad trhy s finančními nástroji, předcházení zneužívání finančního systému pro účely praní peněz nebo financování terorismu a ochranu spotřebitele a příslušných orgánů domovského členského státu člena clearingového systému nebo příslušných orgánů způsobilých ústředních protistran uvedených v článku 48 směrnice (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

d)

veřejné orgány nebo subjekty v členském státě, které jsou odpovědné za dohled nad kterýmkoli subjektem skupiny investičních podniků nebo se na něm podílejí, včetně příslušných orgánů odpovědných za dohled nad trhy s finančními nástroji, předcházení zneužívání finančního systému pro účely praní peněz nebo financování terorismu a ochranu spotřebitele a příslušných orgánů domovského členského státu člena clearingového systému nebo příslušných orgánů způsobilých ústředních protistran uvedených v článku 48 směrnice (EU) 2019/2034;

| e) | orgány příslušné k řešení krize podle čl. 4 odst. 2 písm. v) nařízení (EU) č. 1093/2010. |
| --- | --- |

e)

orgány příslušné k řešení krize podle čl. 4 odst. 2 písm. v) nařízení (EU) č. 1093/2010.

2.   Orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s členy kolegia orgánů dohledu v písemných ujednáních o koordinaci a spolupráci uvedených v článku 4 upřesní ujednání týkající se účasti orgánů uvedených v odst. 1 písm. a) až e) tohoto článku v kolegiu orgánů dohledu. Orgán dohledu nad skupinou informuje o těchto opatřeních všechny členy a pozorovatele kolegia orgánů dohledu.

Článek 6

Účast na zasedáních kolegia orgánů dohledu

1.   Při pořádání zasedání kolegia podle čl. 48 odst. 6 směrnice (EU) 2019/2034 orgán dohledu nad skupinou zohlední všechna tato hlediska:

| a) | témata, která mají být projednána, činnosti, které mají být zváženy, a cíle zasedání, zejména s ohledem na jejich význam pro všechny subjekty skupiny investičních podniků podle mapování provedeného v souladu s článkem 1 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

témata, která mají být projednána, činnosti, které mají být zváženy, a cíle zasedání, zejména s ohledem na jejich význam pro všechny subjekty skupiny investičních podniků podle mapování provedeného v souladu s článkem 1 tohoto nařízení;

| b) | význam jakéhokoli subjektu skupiny investičních podniků podle mapování provedeného v souladu s článkem 1 tohoto nařízení, a to jak pro skupinu investičních podniků, tak pro členský stát, v němž byl tento subjekt povolen nebo usazen. |
| --- | --- |

b)

význam jakéhokoli subjektu skupiny investičních podniků podle mapování provedeného v souladu s článkem 1 tohoto nařízení, a to jak pro skupinu investičních podniků, tak pro členský stát, v němž byl tento subjekt povolen nebo usazen.

2.   Orgán dohledu nad skupinou, členové a pozorovatelé v kolegiu orgánů dohledu na základě projednávaných témat a sledovaných cílů zajistí, aby se zasedání nebo činností kolegia orgánů dohledu účastnili nejvhodnější zástupci. Tito zástupci jsou oprávněni v maximální možné míře pověřovat své orgány jakožto členy nebo pozorovatele kolegia k tomu, aby se podílely na diskusích a rozhodnutích plánovaných během těchto zasedání.

3.   Orgán dohledu nad skupinou může na základě témat a cílů zasedání kolegia dohledu přizvat k účasti na těchto zasedáních zástupce subjektů skupiny investičních podniků.

Článek 7

Přenesení úkolů a odpovědností

1.   Při sestavování programu dohledových šetření kolegia podle článku 14 a při jeho aktualizaci zváží orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu možnost dohod o dobrovolném přenesení úkolů a povinností podle čl. 48 odst. 2 písm. e) směrnice (EU) 2019/2034, zejména pokud se očekává, že takové přenesení úkolů a povinností povede k účelnějšímu a účinnějšímu dohledu, zejména odstraněním nadbytečného zdvojování požadavků dohledu, včetně požadavků na informace.

2.   Orgán dohledu nad skupinou oznámí uzavření dohody o přenesení úkolů a povinností mateřskému podniku v Unii a příslušný orgán, který přenáší své pravomoci, je oznámí dotčenému investičnímu podniku.

Článek 8

Výměna informací mezi členy kolegia orgánů dohledu a skupinou investičních podniků

1.   Orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu koordinují sdělování informací kterémukoli subjektu skupiny investičních podniků a vyžadování informací od kteréhokoli subjektu skupiny investičních podniků takto:

| a) | orgán dohledu nad skupinou sděluje informace mateřskému podniku v Unii a vyžaduje od něj informace; |
| --- | --- |

a)

orgán dohledu nad skupinou sděluje informace mateřskému podniku v Unii a vyžaduje od něj informace;

| b) | členové kolegia orgánů dohledu sdělují informace subjektům skupiny investičních podniků, které spadají do jejich působnosti dohledu, a vyžadují od nich informace podle mapování provedeného v souladu s článkem 1. |
| --- | --- |

b)

členové kolegia orgánů dohledu sdělují informace subjektům skupiny investičních podniků, které spadají do jejich působnosti dohledu, a vyžadují od nich informace podle mapování provedeného v souladu s článkem 1.

2.   Člen kolegia orgánů dohledu, který má výjimečně v úmyslu sdělit mateřskému podniku Unie informace nebo od něj informace požadovat, o tom předem informuje orgán dohledu nad skupinou.

3.   Pokud orgán dohledu nad skupinou výjimečně zamýšlí sdělit informace subjektu skupiny investičních podniků, který je mimo jeho přímou dohledovou působnost podle mapování provedeného v souladu s článkem 1, nebo pokud si od něj hodlá vyžádat informace, informuje o tom předem dotčeného člena kolegia odpovědného za dohled nad tímto subjektem.

ODDÍL 3

PLÁNOVÁNÍ A KOORDINACE ČINNOSTÍ DOHLEDU V BĚŽNÝCH SITUACÍCH

Článek 9

Obecné podmínky pro výměnu informací v rámci kolegia orgánů dohledu

1.   Orgán dohledu nad skupinou, členové a pozorovatelé kolegia orgánů dohledu si vyměňují veškeré informace nezbytné k usnadnění výkonu svých funkcí a povinností, včetně úkolů uvedených v článcích 48 a 49 směrnice (EU) 2019/2034.

2.   Informace uvedené v odstavci 1 zahrnují všechny relevantní informace, ať už jsou získány od subjektu skupiny nebo pobočky, příslušného orgánu či orgánu dohledu nebo z jakéhokoli jiného zdroje, a vyměňují se přiměřeným, přesným a včasným způsobem.

Článek 10

Výměna informací ke zvýšení účinnosti dohledu nad skupinami investičních podniků

1.   Orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu si pravidelně vyměňují následující informace:

| a) | informace podle čl. 13 odst. 1 a 2 směrnice (EU) 2019/2034, jak je dále upřesněno v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 (4); |
| --- | --- |

a)

informace podle čl. 13 odst. 1 a 2 směrnice (EU) 2019/2034, jak je dále upřesněno v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 (4);

| b) | informace nezbytné pro splnění požadavků na spolupráci stanovených v článku 49 směrnice (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

b)

informace nezbytné pro splnění požadavků na spolupráci stanovených v článku 49 směrnice (EU) 2019/2034;

| c) | případně informace o makroekonomickém prostředí, v němž skupina investičních podniků a její subjekty působí. |
| --- | --- |

c)

případně informace o makroekonomickém prostředí, v němž skupina investičních podniků a její subjekty působí.

2.   Na základě informací vyměňovaných podle odstavce 1 orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu zjišťují kvantitativní informace a vyměňují si je s cílem identifikovat prvotní varovné signály, potenciální rizika a zranitelná místa a poskytovat informace v rámci procesu kontroly a hodnocení orgánem dohledu.

Článek 11

Výměna informací pro účely procesu kontroly a hodnocení orgánem dohledu

1.   Orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu si vyměňují informace o výsledcích procesu dohledu a hodnocení prováděného v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2019/2034.

2.   Informace uvedené v odstavci 1 zahrnují alespoň tyto údaje:

| a) | prvky uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. a) až g) směrnice (EU) 2019/2034, které byly předmětem kontroly a hodnocení orgánem dohledu; |
| --- | --- |

a)

prvky uvedené v čl. 36 odst. 1 písm. a) až g) směrnice (EU) 2019/2034, které byly předmětem kontroly a hodnocení orgánem dohledu;

| b) | výsledky posouzení, že byla zjištěna jedna ze situací uvedených v čl. 40 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034, včetně případných informací o veškerých dodatečných požadavcích na kapitál, které byly uloženy v souladu s články 39 a 40 směrnice (EU) 2019/2034, a veškerých informací o závěrech přezkumu provedeného v souladu s článkem 41 uvedené směrnice a případně o veškerých souvisejících žádostech o dodatečný kapitál; |
| --- | --- |

b)

výsledky posouzení, že byla zjištěna jedna ze situací uvedených v čl. 40 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034, včetně případných informací o veškerých dodatečných požadavcích na kapitál, které byly uloženy v souladu s články 39 a 40 směrnice (EU) 2019/2034, a veškerých informací o závěrech přezkumu provedeného v souladu s článkem 41 uvedené směrnice a případně o veškerých souvisejících žádostech o dodatečný kapitál;

| c) | výsledky hodnocení přiměřenosti likvidity provedeného v souladu s čl. 42 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034 a případně informace o případných zvláštních požadavcích na likviditu uložených v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. k) a čl. 42 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

c)

výsledky hodnocení přiměřenosti likvidity provedeného v souladu s čl. 42 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034 a případně informace o případných zvláštních požadavcích na likviditu uložených v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. k) a čl. 42 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034;

| d) | informace o dalších opatřeních v oblasti dohledu nebo opatřeních včasného zásahu, která byla přijata nebo jsou plánována s cílem řešit nedostatky zjištěné při procesu dohledu a hodnocení; |
| --- | --- |

d)

informace o dalších opatřeních v oblasti dohledu nebo opatřeních včasného zásahu, která byla přijata nebo jsou plánována s cílem řešit nedostatky zjištěné při procesu dohledu a hodnocení;

| e) | informace o zjištěních z kontrol na místě a monitorování na dálku, která jsou relevantní pro posouzení profilu rizika skupiny investičních podniků nebo kteréhokoli z jejích subjektů. |
| --- | --- |

e)

informace o zjištěních z kontrol na místě a monitorování na dálku, která jsou relevantní pro posouzení profilu rizika skupiny investičních podniků nebo kteréhokoli z jejích subjektů.

Článek 12

Výměna informací s ohledem na průběžný přezkum svolení používat interní modely

1.   Orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu si vyměňují veškeré relevantní informace o výsledku průběžného přezkumu svolení používat interní modely podle článku 37 směrnice (EU) 2019/2034.

2.   Pokud orgán dohledu nad skupinou nebo kterýkoli člen kolegia orgánů dohledu zjistí, že subjekt skupiny investičních podniků, včetně mateřského podniku v Unii, přestal splňovat požadavky na používání interních modelů, nebo zjistí nedostatky v souladu s článkem 37 směrnice (EU) 2019/2034, tento orgán dohledu nad skupinou nebo člen kolegia orgánů dohledu si podle potřeby neprodleně vymění následující informace:

| a) | posouzení dopadu zjištěných nedostatků a případných problémů spočívajících v nedodržování požadavků na používání interních modelů a závažnosti těchto nedostatků a problémů; |
| --- | --- |

a)

posouzení dopadu zjištěných nedostatků a případných problémů spočívajících v nedodržování požadavků na používání interních modelů a závažnosti těchto nedostatků a problémů;

| b) | posouzení plánu předloženého příslušným subjektem skupiny investičních podniků na obnovení souladu s předpisy a na řešení zjištěných nedostatků, včetně informací o lhůtě pro provedení tohoto plánu; |
| --- | --- |

b)

posouzení plánu předloženého příslušným subjektem skupiny investičních podniků na obnovení souladu s předpisy a na řešení zjištěných nedostatků, včetně informací o lhůtě pro provedení tohoto plánu;

| c) | informace o záměru orgánu dohledu nad skupinou nebo kteréhokoli příslušného člena kolegia orgánů dohledu zrušit svolení používat interní model nebo omezit používání tohoto modelu na oblasti, které jsou v souladu s předpisy, nebo na ty oblasti, u nichž lze souladu dosáhnout v přiměřené lhůtě, případně na ty oblasti, které nejsou zasaženy zjištěnými nedostatky; |
| --- | --- |

c)

informace o záměru orgánu dohledu nad skupinou nebo kteréhokoli příslušného člena kolegia orgánů dohledu zrušit svolení používat interní model nebo omezit používání tohoto modelu na oblasti, které jsou v souladu s předpisy, nebo na ty oblasti, u nichž lze souladu dosáhnout v přiměřené lhůtě, případně na ty oblasti, které nejsou zasaženy zjištěnými nedostatky;

| d) | informace o všech navrhovaných dodatečných kapitálových požadavcích podle čl. 39 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 40 odst. 1 písm. d) směrnice (EU) 2019/2034 jakožto o opatření dohledu k řešení zjištěných problémů v oblasti nedodržování předpisů nebo zjištěných nedostatků. |
| --- | --- |

d)

informace o všech navrhovaných dodatečných kapitálových požadavcích podle čl. 39 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 40 odst. 1 písm. d) směrnice (EU) 2019/2034 jakožto o opatření dohledu k řešení zjištěných problémů v oblasti nedodržování předpisů nebo zjištěných nedostatků.

3.   Orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu si rovněž vyměňují informace o rozšíření svolení používat interní modely nebo informace o změnách těchto interních modelů.

Článek 13

Spolupráce při nedodržování předpisů a sankcích

1.   Členové a pozorovatelé kolegia orgánů dohledu sdělí orgánu dohledu nad skupinou informace o všech situacích, u nichž zjistili, že subjekt skupiny investičních podniků, který spadá do jejich působnosti dohledu:

| a) | nesplnil požadavky týkající se obezřetnostního dohledu nebo dohledu nad tržním chováním institucí stanovené v:






  i) | nařízení (EU) 2019/2033 a případně v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5); |
| --- | --- | --- |

a)

nesplnil požadavky týkající se obezřetnostního dohledu nebo dohledu nad tržním chováním institucí stanovené v:

i)

nařízení (EU) 2019/2033 a případně v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5);

| ii) | směrnici (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

ii)

směrnici (EU) 2019/2034;

| iii) | nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (6); |
| --- | --- |

iii)

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 (6);

| iv) | směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (7); |
| --- | --- |

iv)

směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (7);

| v) | směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (8); |
| --- | --- |

v)

směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (8);

| b) | podléhá některé ze správních sankcí nebo jiných správních opatření uplatněných v souladu s článkem 54 směrnice (EU) 2019/2034. |
| --- | --- |

b)

podléhá některé ze správních sankcí nebo jiných správních opatření uplatněných v souladu s článkem 54 směrnice (EU) 2019/2034.

2.   Na základě informací vyměněných v souladu s odstavcem 1 členové a pozorovatelé v kolegiu orgánů dohledu projednají s orgánem dohledu nad skupinou možný dopad problémů spočívajících v nedodržování předpisů nebo sankcí na dotčené subjekty skupiny nebo na skupinu investičních podniků jako celek.

Článek 14

Provádění procesu kontroly a hodnocení orgánem dohledu

1.   Pro účely provádění procesu kontroly a hodnocení orgánem dohledu prováděného v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2019/2034 orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s členy kolegia orgánů dohledu vypracuje a udržuje aktualizovaný program dohledových šetření kolegia.

2.   Pokud je zaveden program dohledových šetření, určí orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s členy kolegia orgánů dohledu činnosti dohledu, které mají být prováděny ve vztahu k subjektům skupiny nebo ke skupině investičních podniků jako celku. Tento program dohledových šetření kolegia musí obsahovat všechny tyto údaje:

| a) | oblasti společné činnosti určené na základě kontroly a hodnocení orgánem dohledu prováděných v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2019/2034 nebo na základě jiných činností prováděných kolegiem orgánů dohledu, včetně snah přispět k účinnému dohledu a vyloučit nadbytečné duplicity v požadavcích dohledu, jak je uvedeno v čl. 48 odst. 2 písm. f) uvedené směrnice; |
| --- | --- |

a)

oblasti společné činnosti určené na základě kontroly a hodnocení orgánem dohledu prováděných v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2019/2034 nebo na základě jiných činností prováděných kolegiem orgánů dohledu, včetně snah přispět k účinnému dohledu a vyloučit nadbytečné duplicity v požadavcích dohledu, jak je uvedeno v čl. 48 odst. 2 písm. f) uvedené směrnice;

| b) | příslušné programy dohledových šetření orgánu dohledu nad skupinou a členů kolegia orgánů dohledu pro mateřský podnik v Unii a subjekty nebo pobočky skupiny investičních podniků; |
| --- | --- |

b)

příslušné programy dohledových šetření orgánu dohledu nad skupinou a členů kolegia orgánů dohledu pro mateřský podnik v Unii a subjekty nebo pobočky skupiny investičních podniků;

| c) | oblasti, na které se kolegium orgánů dohledu zaměřuje, a jeho plánované činnosti dohledu, včetně plánovaných šetření na místě a kontrol podle článku 14 směrnice (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

c)

oblasti, na které se kolegium orgánů dohledu zaměřuje, a jeho plánované činnosti dohledu, včetně plánovaných šetření na místě a kontrol podle článku 14 směrnice (EU) 2019/2034;

| d) | členy kolegia orgánů dohledu odpovídající za provádění plánovaných činností dohledu; |
| --- | --- |

d)

členy kolegia orgánů dohledu odpovídající za provádění plánovaných činností dohledu;

| e) | očekávané lhůty pro každou z plánovaných činností dohledu z hlediska načasování i trvání. |
| --- | --- |

e)

očekávané lhůty pro každou z plánovaných činností dohledu z hlediska načasování i trvání.

ODDÍL 4

PLÁNOVÁNÍ A KOORDINACE ČINNOSTÍ DOHLEDU PŘI PŘÍPRAVĚ NA NALÉHAVÉ SITUACE A BĚHEM TAKOVÝCH SITUACÍ

Článek 15

Rámec kolegia pro případné naléhavé situace

1.   Orgán dohledu nad skupinou po konzultaci s členy kolegia orgánů dohledu stanoví rámec kolegia pro případné naléhavé situace, s přihlédnutím ke specifikům a struktuře dané skupiny investičních podniků.

2.   Rámec kolegia uvedený v odstavci 1 je formalizován ve formě písemných ujednání uzavřených v souladu s článkem 4 a obsahuje všechny následující prvky:

| a) | postupy konkrétního kolegia, které se uplatní v případě, že nastane naléhavá situace podle článku 47 směrnice (EU) 2019/2034; |
| --- | --- |

a)

postupy konkrétního kolegia, které se uplatní v případě, že nastane naléhavá situace podle článku 47 směrnice (EU) 2019/2034;

| b) | informace, které budou vyměňovány v případě, že nastane naléhavá situace podle článku 47 směrnice (EU) 2019/2034. |
| --- | --- |

b)

informace, které budou vyměňovány v případě, že nastane naléhavá situace podle článku 47 směrnice (EU) 2019/2034.

3.   Informace uvedené v odst. 2 písm. b) obsahují všechny následující údaje:

| a) | nástin naléhavé situace, k níž došlo, včetně hlavní příčiny naléhavé situace, a očekávaný dopad naléhavé situace na subjekty skupiny investičních podniků nebo na skupinu jako celek, na její zákazníky, na trhy a na stabilitu finančního systému Evropské unie; |
| --- | --- |

a)

nástin naléhavé situace, k níž došlo, včetně hlavní příčiny naléhavé situace, a očekávaný dopad naléhavé situace na subjekty skupiny investičních podniků nebo na skupinu jako celek, na její zákazníky, na trhy a na stabilitu finančního systému Evropské unie;

| b) | vysvětlení opatření a kroků, které byly přijaty nebo jejichž přijetí se plánuje, orgánem dohledu nad skupinou nebo kterýmkoli z členů kolegia orgánů dohledu nebo subjektů skupiny investičních podniků v reakci na naléhavou situaci; |
| --- | --- |

b)

vysvětlení opatření a kroků, které byly přijaty nebo jejichž přijetí se plánuje, orgánem dohledu nad skupinou nebo kterýmkoli z členů kolegia orgánů dohledu nebo subjektů skupiny investičních podniků v reakci na naléhavou situaci;

| c) | nejnovější dostupné kvantitativní informace týkající se likvidity a kapitálového postavení investičních podniků skupiny investičních podniků. |
| --- | --- |

c)

nejnovější dostupné kvantitativní informace týkající se likvidity a kapitálového postavení investičních podniků skupiny investičních podniků.

Článek 16

Výměna informací během naléhavých situací

1.   Orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu si vyměňují veškeré informace nezbytné k usnadnění plnění úkolů uvedených v článku 47 směrnice (EU) 2019/2034.

2.   Je-li orgán dohledu nad skupinou upozorněn kterýmkoli členem nebo pozorovatelem kolegia orgánů dohledu na naléhavou situaci nebo poté, co naléhavou situaci sám zjistil, sdělí členům kolegia orgánů dohledu, kteří vykonávají dohled nad investičním podnikem nebo jeho pobočkami, které jsou nebo mohou být naléhavou situací dotčeny, orgánu EBA a Evropské radě pro systémová rizika informace uvedené v čl. 15 odst. 2 písm. b), a to v souladu s postupy stanovenými podle písmene a) uvedeného odstavce.

3.   V závislosti na povaze, závažnosti, potenciálním systémovém dopadu či jiném dopadu a na pravděpodobnosti dalšího šíření naléhavé situace se mohou členové kolegia orgánů dohledu, kteří vykonávají dohled nad subjekty nebo pobočkami ve skupině, jež jsou nebo by pravděpodobně mohly být naléhavou situací dotčeny, a orgán dohledu nad skupinou rozhodnout vyměňovat si i další informace.

4.   Informace uvedené v odstavcích 2 a 3 se dle potřeby aktualizují, jakmile jsou k dispozici informace nové.

5.   Jestliže sdělení uvedené v tomto článku probíhá ústně, potvrdí dotyčné příslušné orgány obsah tohoto sdělení včas písemnou formou.

Článek 17

Koordinace posouzení a reakce na naléhavou situaci v rámci dohledu

1.   Dojde-li k naléhavé situaci, koordinuje orgán dohledu nad skupinou posouzení naléhavé situace ve spolupráci s členy kolegia orgánů dohledu a případně konzultuje pozorovatele v kolegiu. Toto posouzení zahrnuje zejména:

| a) | povahu a závažnost naléhavé situace; |
| --- | --- |

a)

povahu a závažnost naléhavé situace;

| b) | dopad nebo potenciální dopad naléhavé situace na subjekty nebo pobočky skupiny investičních podniků a na skupinu jako celek, jakož i na její zákazníky a trhy; |
| --- | --- |

b)

dopad nebo potenciální dopad naléhavé situace na subjekty nebo pobočky skupiny investičních podniků a na skupinu jako celek, jakož i na její zákazníky a trhy;

| c) | riziko přeshraničního rozšíření situace, zejména s ohledem na potenciální systémové důsledky v kterémkoli z členských států, kde jsou subjekty skupiny investičních podniků povoleny nebo usazeny. |
| --- | --- |

c)

riziko přeshraničního rozšíření situace, zejména s ohledem na potenciální systémové důsledky v kterémkoli z členských států, kde jsou subjekty skupiny investičních podniků povoleny nebo usazeny.

2.   Na základě posouzení uvedeného v odstavci 1 koordinuje orgán dohledu nad skupinou ve spolupráci s členy kolegia orgánů dohledu přípravu reakce orgánu dohledu na naléhavou situaci a případně ji konzultuje s pozorovateli v kolegiu orgánů dohledu.

3.   V koordinované reakci na naléhavou situaci v rámci dohledu se uvedou potřebná opatření dohledu, jejich rozsah a harmonogram jejich provádění.

4.   Orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu vykonávající dohled nad subjekty nebo pobočkami skupiny investičních podniků, které jsou nebo by pravděpodobně mohly být naléhavou situací dotčeny, monitorují a vyměňují si informace o způsobu provádění koordinované reakce na naléhavou situaci v rámci dohledu.

Článek 18

Koordinace vnější komunikace v naléhavé situaci

Orgán dohledu nad skupinou a členové kolegia orgánů dohledu vykonávající dohled nad subjekty nebo pobočkami skupiny investičních podniků, které jsou nebo by pravděpodobně mohly být naléhavou situací dotčeny, co nejvíce koordinují svou vnější komunikaci, přičemž zohledňují právní povinnosti a omezení podle práva Unie a vnitrostátního práva.

Článek 19

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

V Bruselu dne 12. ledna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 64.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostních požadavcích na investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 575/2013, (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 806/2014 (Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 1).

3

(4)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 ze dne 12. ledna 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující požadavky na druh a povahu informací vyměňovaných příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu (viz strana 10 v tomto čísle Úředního věstníku).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 600/2014 ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 84).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).

7

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU ze dne 15. května 2014, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení krize úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 82/891/EHS, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU a 2013/36/EU a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 a (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 190).

8

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/29 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/29

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1119

ze dne 12. ledna 2023,

kterým se stanoví prováděcí technické normy pro uplatňování směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o standardní formuláře, šablony a postupy pro sdílení informací mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostním dohledu nad investičními podniky a o změně směrnic 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU a 2014/65/EU (1), a zejména na čl. 13 odst. 8 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Účinná a včasná spolupráce mezi příslušnými orgány domovských a hostitelských členských států vyžaduje v rámci příslušných dohledových pravomocí těchto orgánů přiměřenou obousměrnou výměnu informací. Na podporu tohoto cíle by měly být pro výměnu informací stanoveny standardní formuláře, šablony a provozní postupy, včetně lhůt. Vzhledem k tomu, že vyměňované informace by měly být včasné a aktuální, měly by příslušné orgány usilovat o výměnu informací co nejdříve, bez zbytečného odkladu, před uplynutím maximální lhůty pro zasílání zpráv. |
| --- | --- |

(1)

Účinná a včasná spolupráce mezi příslušnými orgány domovských a hostitelských členských států vyžaduje v rámci příslušných dohledových pravomocí těchto orgánů přiměřenou obousměrnou výměnu informací. Na podporu tohoto cíle by měly být pro výměnu informací stanoveny standardní formuláře, šablony a provozní postupy, včetně lhůt. Vzhledem k tomu, že vyměňované informace by měly být včasné a aktuální, měly by příslušné orgány usilovat o výměnu informací co nejdříve, bez zbytečného odkladu, před uplynutím maximální lhůty pro zasílání zpráv.

| (2) | K zajištění účinného předávání informací příslušným kontaktním osobám příslušných orgánů a důvěrnosti informací by měly příslušné orgány vypracovat, sdílet a pravidelně aktualizovat seznamy kontaktních osob. |
| --- | --- |

(2)

K zajištění účinného předávání informací příslušným kontaktním osobám příslušných orgánů a důvěrnosti informací by měly příslušné orgány vypracovat, sdílet a pravidelně aktualizovat seznamy kontaktních osob.

| (3) | Aby byla zajištěna účinnost dohledu nad investičními podniky na přeshraničním základě, přiměřená ochrana zákazníků a trhů, jakož i okamžitá nápravná opatření, měly by se příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu bez zbytečného odkladu vzájemně informovat o jakékoli situaci, která by mohla ovlivnit finanční stabilitu nebo fungování pobočky, a poskytovat veškeré podstatné a relevantní informace týkající se této situace. |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zajištěna účinnost dohledu nad investičními podniky na přeshraničním základě, přiměřená ochrana zákazníků a trhů, jakož i okamžitá nápravná opatření, měly by se příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu bez zbytečného odkladu vzájemně informovat o jakékoli situaci, která by mohla ovlivnit finanční stabilitu nebo fungování pobočky, a poskytovat veškeré podstatné a relevantní informace týkající se této situace.

| (4) | Požadavky na druh a povahu informací, které si mají vyměňovat příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu, jsou stanoveny v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 (2). Zavedení standardních formulářů, šablon a postupů pro tyto požadavky na sdílení informací by se proto mělo řídit oblastí působnosti a přístupem stanovenými v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci a mělo by zohledňovat standardní formuláře, šablony a postupy, které jsou již zavedeny prostřednictvím jiných mechanismů, jako jsou mechanismy stanovené v souladu s články 34 a 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (3), aby se zabránilo zdvojování. |
| --- | --- |

(4)

Požadavky na druh a povahu informací, které si mají vyměňovat příslušné orgány domovského a hostitelského členského státu, jsou stanoveny v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 (2). Zavedení standardních formulářů, šablon a postupů pro tyto požadavky na sdílení informací by se proto mělo řídit oblastí působnosti a přístupem stanovenými v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci a mělo by zohledňovat standardní formuláře, šablony a postupy, které jsou již zavedeny prostřednictvím jiných mechanismů, jako jsou mechanismy stanovené v souladu s články 34 a 35 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (3), aby se zabránilo zdvojování.

| (5) | Rámec stanovený v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 stanoví požadavky na druh a povahu informací, které si mají příslušné orgány vyměňovat. Ačkoli uvedené nařízení stanoví klíčové prvky, které by měly být předmětem výměny informací mezi příslušnými orgány, jeho cílem není omezit rozsah této výměny informací v souvislosti s podporou široké přeshraniční spolupráce mezi příslušnými orgány. |
| --- | --- |

(5)

Rámec stanovený v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 stanoví požadavky na druh a povahu informací, které si mají příslušné orgány vyměňovat. Ačkoli uvedené nařízení stanoví klíčové prvky, které by měly být předmětem výměny informací mezi příslušnými orgány, jeho cílem není omezit rozsah této výměny informací v souvislosti s podporou široké přeshraniční spolupráce mezi příslušnými orgány.

| (6) | Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) po konzultaci s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy. |
| --- | --- |

(6)

Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) po konzultaci s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.

| (7) | Orgán EBA uskutečnil k návrhům prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4), |
| --- | --- |

(7)

Orgán EBA uskutečnil k návrhům prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Četnost výměny informací

1.   Informace uvedené v článku 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 se zpřístupní a aktualizují alespoň jednou ročně. Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou aktualizované informace příslušným orgánům hostitelského členského státu nejpozději do 30. dubna každého roku nebo bez zbytečného odkladu poté, co došlo k podstatné změně.

2.   Informace o jakékoli situaci nesouladu s požadavky, jak je uvedeno v článcích 3 až 6 a článku 8 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117, a o uplatňování opatření dohledu nebo jiných správních sankcí nebo správních opatření uvedených v článku 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 se poskytují bez zbytečného odkladu a nejpozději do čtrnácti kalendářních dnů poté, co příslušné orgány zjistí stav nesouladu, nebo po uplatnění opatření dohledu nebo jiného správního opatření nebo uplatnění správní sankce.

3.   Informace uvedené v článcích 3 až 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 se zpřístupní a aktualizují alespoň jednou ročně. Příslušné orgány domovského členského státu poskytnou aktualizované informace příslušným orgánům hostitelského členského státu nejpozději do 30. dubna každého roku, a to na základě účetní uzávěrky ze dne 31. prosince, nebo bez zbytečného odkladu poté, co, došlo k podstatné změně.

4.   Odchylně od odstavce 3 se v kalendářním roce, v němž příslušné orgány domovského členského státu dokončí proces dohledu a hodnocení investičních podniků provedené v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2019/2034, informace uvedené v odstavci 3 poskytnou nejpozději jeden měsíc po dokončení zprávy.

Článek 2

Provozní postupy pro předávání informací

1.   Příslušné orgány domovského členského státu vedou a sdílejí s příslušnými orgány hostitelského členského státu pro každý investiční podnik aktualizovaný seznam kontaktních údajů, v němž jsou uvedeny údaje o příslušných kontaktních osobách a kontaktní informace pro případ výměny informací mezi příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu, včetně kontaktních údajů pro naléhavé případy.

2.   Příslušné orgány hostitelských členských států informují bez zbytečného odkladu příslušné orgány domovského členského státu o svých kontaktních osobách a kontaktních údajích a o veškerých změnách. Příslušné orgány domovského členského státu a hostitelských členských států seznam kontaktních údajů alespoň jednou ročně přezkoumají a aktualizují.

3.   Příslušné orgány domovského členského státu a příslušné orgány hostitelských členských států si vyměňují informace v písemné nebo elektronické podobě a tyto informace zasílají příslušným kontaktním osobám uvedeným v seznamu kontaktních údajů podle odstavce 1, pokud příslušný orgán žádající o informace nestanoví jinak.

4.   Při výměně informací v elektronické podobě se použijí zabezpečené komunikační kanály, pokud se příslušné orgány poskytující a přijímající informace případně nedohodnou na použití nezabezpečených komunikačních kanálů, aniž je dotčeno uplatňování článku 15 směrnice (EU) 2019/2034 a pravidel pro zpracování osobních údajů.

5.   V závislosti na naléhavosti konkrétní situace, pokud příslušné orgány odhalily zjištění o možných problémech a rizicích, které investiční podnik představuje, pokud jde o ochranu zákazníků nebo stabilitu finančního systému v hostitelském členském státě, nebo případy nesouladu, mohou být před písemným nebo elektronickým potvrzením nejprve ústně poskytnuty následující informace:

| a) | informace týkající se nesouladu s požadavky uvedenými v článku 8 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117; |
| --- | --- |

a)

informace týkající se nesouladu s požadavky uvedenými v článku 8 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117;

| b) | informace o uplatnění opatření dohledu nebo jiných správních opatření; |
| --- | --- |

b)

informace o uplatnění opatření dohledu nebo jiných správních opatření;

| c) | informace o uložení správních sankcí. |
| --- | --- |

c)

informace o uložení správních sankcí.

6.   Po obdržení informací příslušné orgány potvrdí jejich přijetí. V případě poskytování informací v elektronické podobě zabezpečenými komunikačními kanály je potvrzení o přijetí sděleno totožnými kanály. Potvrzení o přijetí se nevyžaduje u informací, které byly poskytnuty ústně nebo prostřednictvím zabezpečeného komunikačního kanálu, který odesilateli umožňuje, aby mu bylo doručeno potvrzení o přijetí takových informací.

7.   Pokud bylo zřízeno kolegium orgánů dohledu v souladu s čl. 48 odst. 1 směrnice (EU) 2019/2034 a příslušné orgány domovského členského státu a příslušné orgány hostitelských členských států se účastní kolegia jako členové nebo jiní účastníci v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1118 (5), odstavce 1 až 6 tohoto článku se nepoužijí. V takových případech se informace vyměňují v souladu s čl. 48 odst. 6 směrnice (EU) 2019/2034.

Článek 3

Standardní formuláře pro výměnu informací o investičních podnicích působících prostřednictvím pobočky

1.   Informace uvedené v článcích 2 až 4 a v článku 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 se vyměňují za použití šablony a formuláře uvedených v příloze.

2.   Příslušné orgány hostitelského členského státu poskytují informace a zjištění o možných problémech a rizicích, které představuje pobočka nebo její činnost v hostitelském členském státě a které mají významný dopad na ochranu zákazníků nebo stabilitu finančního systému v hostitelském členském státě, ve formě, kterou tyto orgány považují za vhodnou.

3.   Informace uvedené v článku 8 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 a informace týkající se uplatňování opatření dohledu nebo jiných správních opatření nebo správních sankcí podle čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení se poskytují ve formě, kterou příslušný orgán, jenž informace poskytuje, považuje za vhodnou.

Článek 4

Žádosti o informace týkající se poskytovatelů přeshraničních služeb

1.   Příslušné orgány hostitelského členského státu, v němž investiční podnik vykonává svou činnost v rámci volného pohybu služeb, které žádají příslušné orgány domovského členského státu o poskytnutí informací týkajících se těchto služeb, jak je stanoveno v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117:

| a) | předkládají žádost o informace v písemné nebo elektronické podobě příslušné kontaktní osobě ze seznamu kontaktních údajů uvedeného v čl. 2 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

předkládají žádost o informace v písemné nebo elektronické podobě příslušné kontaktní osobě ze seznamu kontaktních údajů uvedeného v čl. 2 odst. 1;

| b) | uvádí přiměřenou lhůtu, v níž se očekává, že odpověď bude k dispozici. |
| --- | --- |

b)

uvádí přiměřenou lhůtu, v níž se očekává, že odpověď bude k dispozici.

2.   Příslušné orgány domovského členského státu, které obdrží žádost podle odstavce 1, poskytnou bez zbytečného odkladu příslušné informace a vynasnaží se, aby odpověděly ve lhůtě uvedené v takové žádosti. Nemohou-li příslušné orgány odpovědět ve lhůtě uvedené v žádosti, vyrozumí bez zbytečného odkladu příslušné žádající orgány o lhůtě, v níž příslušné informace poskytnou.

Článek 5

Ad hoc žádosti o informace

1.   Veškeré další ad hoc žádosti o informace, které nejsou výslovně uvedeny v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117, se v písemné nebo elektronické podobě předají příslušným kontaktním osobám ze seznamu kontaktních údajů uvedeného v čl. 2 odst. 1 tohoto naříszení.

2.   Příslušné orgány podávající žádost podle odstavce 1 vysvětlí, jak takové informace mohou přispět k usnadnění dohledu nad investičním podnikem nebo jeho monitorování nebo k ochraně stability finančního systému.

3.   Příslušné orgány žádající o informace uvedou přiměřenou lhůtu, v níž se očekává, že odpověď bude k dispozici, s přihlédnutím k povaze a naléhavosti žádosti a požadovaných informací.

4.   Příslušné orgány, které obdrží žádost podle odstavce 1, poskytnou bez zbytečného odkladu příslušné informace a vynasnaží se, aby odpověděly ve lhůtě uvedené v takové žádosti. Nemohou-li příslušné orgány odpovědět ve lhůtě uvedené v žádosti, vyrozumí bez zbytečného odkladu příslušné žádající orgány o lhůtě, v níž příslušné informace poskytnou.

5.   Nejsou-li požadované informace k dispozici, příslušné orgány, které žádost podle odstavce 1 obdržely, o této skutečnosti vyrozumí příslušné orgány, které žádost podaly.

Článek 6

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 12. ledna 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 64.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117 ze dne 12. ledna 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující požadavky na druh a povahu informací vyměňovaných příslušnými orgány domovského a hostitelského členského státu (viz strana 10 v tomto čísle Úředního věstníku).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

4

(5)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1118 ze dne 12. ledna 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2034, pokud jde o regulační technické normy upřesňující podmínky, za nichž kolegia orgánů dohledu vykonávají své úkoly (viz strana 17 v tomto čísle Úředního věstníku).

5

---

PŘÍLOHA

Šablona pro výměnu informací o investičních podnicích, které mají příslušné orgány domovského členského státu poskytnout příslušným orgánům hostitelského členského státu vykonávajícím dohled nad pobočkou:

| Příslušný orgán: | Volný text |
| --- | --- |
| Název investičního podniku: | Volný text |
| Referenční datum (DD/MM/RRRR): | Referenční datum pro informace. |
| Den podání (DD/MM/RRRR): | Datum, kdy jsou informace poskytnuty příslušným orgánům hostitelského členského státu. |
| Informace jsou poskytnuty na konsolidovaném základě (Ano/Ne) | Uveďte „Ano“, jsou-li informace v této šabloně poskytovány na konsolidovaném základě, a nikoli na úrovni skupiny investičních podniků. |
| Kontaktní osoba příslušných orgánů domovského členského státu | Jméno a kontaktní údaje osoby poskytující informace pro případ potřeby doplňujících informací |
| Prohlášení o souladu investičního podniku s kapitálovými požadavky stanovenými v článku 11 nařízení (EU) 2019/2033 s přihlédnutím k přechodným opatřením stanoveným v článku 57 uvedeného nařízení | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.


  Vezměte prosím na vědomí, že v případech neplnění minimálních regulačních požadavků a opatření v oblasti dohledu přijatých příslušnými orgány k jejich nápravě je zapotřebí podat zprávu o takové skutečnosti mimo tuto šablonu pro běžnou výměnu informací, a podle čl. 1 odst. 2. |
| Prohlášení o souladu investičního podniku s veškerými dodatečnými kapitálovými požadavky uloženými v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) směrnice (EU) 2019/2034 |
| Prohlášení o souladu investičního podniku s veškerými pokyny k držení dodatečného kapitálu uloženými v souladu s článkem 41 směrnice (EU) 2019/2034 |
| Hodnota kapitálových požadavků stanovených v článku 11 nařízení (EU) 2019/2033 | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Hodnota z podávání zpráv pro účely dohledu.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci. |
| Prohlášení, zda byla hodnota uvedená v předchozí řádce stanovena na základě čl. 11 odst. 1 písm. a), b) nebo c) nařízení (EU) 2019/2033 | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Volný text, který poskytuje základ pro výpočet kapitálových požadavků.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci. |
| Hodnota jakýchkoli dodatečných kapitálových požadavků uložených v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) směrnice (EU) 2019/2034 a důvody pro jejich uložení | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Hodnota z podávání zpráv pro účely dohledu.


  Volný text, který uvádí důvody pro uložení dodatečných kapitálových požadavků.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci. |
| Hodnota veškerých pokynů k držení dodatečného kapitálu uložených v souladu s článkem 41 směrnice (EU) 2019/2034 | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Hodnota z podávání zpráv pro účely dohledu.


  Volný text, který uvádí důvody pro uložení pokynů ohledně dodatečného kapitálu.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci. |
| Prohlášení o souladu investičního podniku s požadavky týkajícími se rizika koncentrace stanovenými v části čtvrté nařízení (EU) 2019/2033 | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 4 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.


  Vezměte prosím na vědomí, že v případech neplnění minimálních regulačních požadavků a opatření v oblasti dohledu přijatých příslušnými orgány k jejich nápravě je zapotřebí podat zprávu o takové skutečnosti mimo tuto šablonu pro běžnou výměnu informací, a podle čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. |
| Prohlášení o souladu investičního podniku s požadavky na likviditu stanovenými v části páté nařízení (EU) 2019/2033 s přihlédnutím k přechodným opatřením stanoveným v čl. 57 odst. 1 uvedeného nařízení | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 4 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.


  Vezměte prosím na vědomí, že v případech neplnění minimálních regulačních požadavků a opatření v oblasti dohledu přijatých příslušnými orgány k jejich nápravě je zapotřebí podat zprávu o takové skutečnosti mimo tuto šablonu pro běžnou výměnu informací, a podle čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. |
| Shrnutí celkového posouzení profilu rizika likvidity a řízení rizik investičního podniku, které provedly příslušné orgány domovského členského státu | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 4 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci. |
| Souhrnné posouzení veškerých významných rizik zjištěných při dohledu a hodnocení provedeném v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2019/2034 nebo prostřednictvím jakékoli jiné činnosti dohledu vykonávané příslušnými orgány domovského členského státu | Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.


  Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.


  Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci. |

Příslušný orgán:

Volný text

Název investičního podniku:

Volný text

Referenční datum (DD/MM/RRRR):

Referenční datum pro informace.

Den podání (DD/MM/RRRR):

Datum, kdy jsou informace poskytnuty příslušným orgánům hostitelského členského státu.

Informace jsou poskytnuty na konsolidovaném základě (Ano/Ne)

Uveďte „Ano“, jsou-li informace v této šabloně poskytovány na konsolidovaném základě, a nikoli na úrovni skupiny investičních podniků.

Kontaktní osoba příslušných orgánů domovského členského státu

Jméno a kontaktní údaje osoby poskytující informace pro případ potřeby doplňujících informací

Prohlášení o souladu investičního podniku s kapitálovými požadavky stanovenými v článku 11 nařízení (EU) 2019/2033 s přihlédnutím k přechodným opatřením stanoveným v článku 57 uvedeného nařízení

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Vezměte prosím na vědomí, že v případech neplnění minimálních regulačních požadavků a opatření v oblasti dohledu přijatých příslušnými orgány k jejich nápravě je zapotřebí podat zprávu o takové skutečnosti mimo tuto šablonu pro běžnou výměnu informací, a podle čl. 1 odst. 2.

Prohlášení o souladu investičního podniku s veškerými dodatečnými kapitálovými požadavky uloženými v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) směrnice (EU) 2019/2034

Prohlášení o souladu investičního podniku s veškerými pokyny k držení dodatečného kapitálu uloženými v souladu s článkem 41 směrnice (EU) 2019/2034

Hodnota kapitálových požadavků stanovených v článku 11 nařízení (EU) 2019/2033

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Hodnota z podávání zpráv pro účely dohledu.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Prohlášení, zda byla hodnota uvedená v předchozí řádce stanovena na základě čl. 11 odst. 1 písm. a), b) nebo c) nařízení (EU) 2019/2033

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Volný text, který poskytuje základ pro výpočet kapitálových požadavků.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Hodnota jakýchkoli dodatečných kapitálových požadavků uložených v souladu s čl. 39 odst. 2 písm. a) směrnice (EU) 2019/2034 a důvody pro jejich uložení

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Hodnota z podávání zpráv pro účely dohledu.

Volný text, který uvádí důvody pro uložení dodatečných kapitálových požadavků.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Hodnota veškerých pokynů k držení dodatečného kapitálu uložených v souladu s článkem 41 směrnice (EU) 2019/2034

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 3 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Hodnota z podávání zpráv pro účely dohledu.

Volný text, který uvádí důvody pro uložení pokynů ohledně dodatečného kapitálu.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Prohlášení o souladu investičního podniku s požadavky týkajícími se rizika koncentrace stanovenými v části čtvrté nařízení (EU) 2019/2033

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 4 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Vezměte prosím na vědomí, že v případech neplnění minimálních regulačních požadavků a opatření v oblasti dohledu přijatých příslušnými orgány k jejich nápravě je zapotřebí podat zprávu o takové skutečnosti mimo tuto šablonu pro běžnou výměnu informací, a podle čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení.

Prohlášení o souladu investičního podniku s požadavky na likviditu stanovenými v části páté nařízení (EU) 2019/2033 s přihlédnutím k přechodným opatřením stanoveným v čl. 57 odst. 1 uvedeného nařízení

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 4 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Vezměte prosím na vědomí, že v případech neplnění minimálních regulačních požadavků a opatření v oblasti dohledu přijatých příslušnými orgány k jejich nápravě je zapotřebí podat zprávu o takové skutečnosti mimo tuto šablonu pro běžnou výměnu informací, a podle čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení.

Shrnutí celkového posouzení profilu rizika likvidity a řízení rizik investičního podniku, které provedly příslušné orgány domovského členského státu

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 4 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Souhrnné posouzení veškerých významných rizik zjištěných při dohledu a hodnocení provedeném v souladu s článkem 36 směrnice (EU) 2019/2034 nebo prostřednictvím jakékoli jiné činnosti dohledu vykonávané příslušnými orgány domovského členského státu

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 7 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

Volný text s odpovědí na otázku týkající se data vykázání.

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Další informace ohledně řízení a vlastnictví investičního podniku a příprav na mimořádné situace, které mají být vyměňovány

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 2 odst. 1 a článku 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

| 1. | Aktuální organizační struktura (organizační schéma) investičního podniku včetně jeho linií podnikání a vztahů se subjekty v rámci skupiny |
| --- | --- |

1.

Aktuální organizační struktura (organizační schéma) investičního podniku včetně jeho linií podnikání a vztahů se subjekty v rámci skupiny

| 2. | Kontaktní údaje osob, které v příslušných orgánech odpovídají za řešení krizových situací a za komunikační postupy v naléhavých případech |
| --- | --- |

2.

Kontaktní údaje osob, které v příslušných orgánech odpovídají za řešení krizových situací a za komunikační postupy v naléhavých případech

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

Dodatečné informace, které mají poskytnout příslušné orgány domovského členského státu vykonávající dohled nad investičními podniky, které nejsou identifikovány jako malé a nepropojené investiční podniky v souladu s článkem 12 nařízení (EU) 2019/2033

Odkaz na právní předpis: ustanovení čl. 2 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2023/1117.

| 1. | Struktura vedoucího orgánu a vrcholného vedení, včetně příslušnosti pro dohled nad pobočkou |
| --- | --- |

1.

Struktura vedoucího orgánu a vrcholného vedení, včetně příslušnosti pro dohled nad pobočkou

| 2. | Seznam akcionářů a společníků s kvalifikovanými účastmi |
| --- | --- |

2.

Seznam akcionářů a společníků s kvalifikovanými účastmi

Pakliže oproti předchozímu vykazovanému období nedošlo k žádné změně, mohou příslušné orgány odkázat na již poskytnuté informace či přistoupit k příslušné aktualizaci.

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/36

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1120

ze dne 7. května 2023

o udělení povolení Unie pro jednotlivý biocidní přípravek „APESIN Handaktiv“ v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 44 odst. 5 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. dubna 2019 předložila společnost Tana-Chemie GmbH Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) v souladu s čl. 43 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 a článkem 4 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 414/2013 (2) žádost o povolení Unie pro stejný jednotlivý biocidní přípravek, jak je uveden v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 414/2013, s názvem „APESIN Handaktiv“, který je typem přípravku 1 podle definice v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. Žádost byla zaznamenána v registru biocidních přípravků (dále jen „registr“) pod číslem BC-CF051114-66. V žádosti byla rovněž zmíněna žádost týkající se příslušné referenční kategorie biocidních přípravků „Knieler & Team Propanol Family“, která byla v registru zaznamenána pod číslem BC-AQ050985-22. |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. dubna 2019 předložila společnost Tana-Chemie GmbH Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) v souladu s čl. 43 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012 a článkem 4 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 414/2013 (2) žádost o povolení Unie pro stejný jednotlivý biocidní přípravek, jak je uveden v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 414/2013, s názvem „APESIN Handaktiv“, který je typem přípravku 1 podle definice v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012. Žádost byla zaznamenána v registru biocidních přípravků (dále jen „registr“) pod číslem BC-CF051114-66. V žádosti byla rovněž zmíněna žádost týkající se příslušné referenční kategorie biocidních přípravků „Knieler & Team Propanol Family“, která byla v registru zaznamenána pod číslem BC-AQ050985-22.

| (2) | Stejný jednotlivý biocidní přípravek „APESIN Handaktiv“ obsahuje jako účinné látky propan-1-ol a propan-2-ol, které jsou zařazeny na seznam schválených účinných látek vypracovaný na úrovni Unie, na nějž se odkazuje v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012, pro typ přípravku 1. |
| --- | --- |

(2)

Stejný jednotlivý biocidní přípravek „APESIN Handaktiv“ obsahuje jako účinné látky propan-1-ol a propan-2-ol, které jsou zařazeny na seznam schválených účinných látek vypracovaný na úrovni Unie, na nějž se odkazuje v čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012, pro typ přípravku 1.

| (3) | Dne 8. prosince 2021 předložila agentura v souladu s článkem 6 prováděcího nařízení (EU) č. 414/2013 Komisi stanovisko (3) a návrh souhrnu vlastností biocidního přípravku (dále jen „souhrn vlastností přípravku“) pro přípravek „APESIN Handaktiv“. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. prosince 2021 předložila agentura v souladu s článkem 6 prováděcího nařízení (EU) č. 414/2013 Komisi stanovisko (3) a návrh souhrnu vlastností biocidního přípravku (dále jen „souhrn vlastností přípravku“) pro přípravek „APESIN Handaktiv“.

| (4) | Stanovisko obsahuje závěr, že navrhované rozdíly mezi stejným jednotlivým biocidním přípravkem a příslušným referenčním biocidním přípravkem se týkají pouze informací, jež mohou podléhat administrativní změně v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 354/2013 (4), a že na základě posouzení příslušné referenční kategorie biocidních přípravků „Knieler & Team Propanol Family“ a s výhradou shody s návrhem souhrnu vlastností přípravku splňuje tento stejný jednotlivý biocidní přípravek podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(4)

Stanovisko obsahuje závěr, že navrhované rozdíly mezi stejným jednotlivým biocidním přípravkem a příslušným referenčním biocidním přípravkem se týkají pouze informací, jež mohou podléhat administrativní změně v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 354/2013 (4), a že na základě posouzení příslušné referenční kategorie biocidních přípravků „Knieler & Team Propanol Family“ a s výhradou shody s návrhem souhrnu vlastností přípravku splňuje tento stejný jednotlivý biocidní přípravek podmínky stanovené v čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012.

| (5) | Dne 20. října 2022 agentura předala Komisi návrh souhrnu vlastností přípravku ve všech úředních jazycích Unie v souladu s čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(5)

Dne 20. října 2022 agentura předala Komisi návrh souhrnu vlastností přípravku ve všech úředních jazycích Unie v souladu s čl. 44 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012.

| (6) | Komise souhlasí se stanoviskem agentury a domnívá se tedy, že je vhodné udělit povolení Unie pro stejný jednotlivý biocidní přípravek „APESIN Handaktiv“. |
| --- | --- |

(6)

Komise souhlasí se stanoviskem agentury a domnívá se tedy, že je vhodné udělit povolení Unie pro stejný jednotlivý biocidní přípravek „APESIN Handaktiv“.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Společnosti Tana-Chemie GmbH se s číslem povolení EU-0027673-0000 uděluje povolení Unie pro dodávání jednotlivého biocidního přípravku „APESIN Handaktiv“ na trh a jeho používání, a to v souladu se souhrnem vlastností biocidního přípravku uvedeným v příloze.

Povolení Unie je platné ode dne 28. června 2023 do dne 31. července 2032.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. května 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 414/2013 ze dne 6. května 2013, kterým se stanoví postup pro povolování stejných biocidních přípravků v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 125, 7.5.2013, s. 4).

2

(3)  Stanovisko agentury ECHA k přípravku „APESIN Handaktiv“ ze dne 8. prosince 2021, https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation.

3

(4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 354/2013 ze dne 18. dubna 2013 o změnách biocidních přípravků povolených podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (Úř. věst. L 109, 19.4.2013, s. 4).

4

---

PŘÍLOHA

Souhrn vlastností biocidního přípravku

APESIN Handaktiv

Typ přípravku 1 – Osobní hygiena (dezinfekční prostředky)

Číslo povolení: EU-0027673-0000

Číslo záznamu v registru R4BP: EU-0027673-0000

1.   ADMINISTRATIVNÍ INFORMACE

1.1.   Obchodní název (názvy) přípravku

| Obchodní název | APESIN Handaktiv
  APESIN handactive F
  APESIN Handaktiv F |
| --- | --- |

Obchodní název

APESIN Handaktiv

APESIN handactive F

APESIN Handaktiv F

1.2.   Držitel povolení

| Jméno (název) a adresa držitele povolení | Jméno (název) | tana-Chemie GmbH |
| --- | --- | --- |
| Adresa | Rheinallee 96, 55120 Mainz Německo |
| Číslo povolení | EU-0027673-0000 |
| Číslo záznamu v registru R4BP | EU-0027673-0000 |
| Datum udělení povolení | 28.6.2023 |
| Datum skončení platnosti povolení | 31.7.2032 |

Jméno (název) a adresa držitele povolení

Jméno (název)

tana-Chemie GmbH

Adresa

Rheinallee 96, 55120 Mainz Německo

Číslo povolení

EU-0027673-0000

Číslo záznamu v registru R4BP

EU-0027673-0000

Datum udělení povolení

28.6.2023

Datum skončení platnosti povolení

31.7.2032

1.3.   Výrobce (výrobci) přípravku

| Jméno výrobce | tana-Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Adresa výrobce | Rheinallee 96, 55120 Mainz Německo |
| Umístění výrobních závodů | Werner & Mertz GmbH & Co KG, Neualmerstr. 13, 5400 Hallein Rakousko |
| Werner & Mertz GmbH, Rheinallee 96, 55120 Mainz Německo |

Jméno výrobce

tana-Chemie GmbH

Adresa výrobce

Rheinallee 96, 55120 Mainz Německo

Umístění výrobních závodů

Werner & Mertz GmbH & Co KG, Neualmerstr. 13, 5400 Hallein Rakousko

Werner & Mertz GmbH, Rheinallee 96, 55120 Mainz Německo

1.4.   Výrobce(i) účinné látky/účinných látek

| Účinná látka | propan-1-ol |
| --- | --- |
| Jméno výrobce | OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH) |
| Adresa výrobce | Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Německo |
| Umístění výrobních závodů | OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Spojené státy |

Účinná látka

propan-1-ol

Jméno výrobce

OQ Chemicals GmbH (formerly Oxea GmbH)

Adresa výrobce

Rheinpromenade 4a, 40789 Monheim am Rhein Německo

Umístění výrobních závodů

OQ Chemicals Corperation (formerly Oxea Coperation), 2001 FM 3057 TX, 77414 Bay City Spojené státy

| Účinná látka | propan-1-ol |
| --- | --- |
| Jméno výrobce | BASF SE |
| Adresa výrobce | Carl-Bosch-S. 38, 67056 Ludwigshafen Německo |
| Umístění výrobních závodů | BASF SE, Carl-Bosch-S. 38, 67056 Ludwigshafen Německo |

Účinná látka

propan-1-ol

Jméno výrobce

BASF SE

Adresa výrobce

Carl-Bosch-S. 38, 67056 Ludwigshafen Německo

Umístění výrobních závodů

BASF SE, Carl-Bosch-S. 38, 67056 Ludwigshafen Německo

| Účinná látka | propan-1-ol |
| --- | --- |
| Jméno výrobce | SASOL Chemie GmbH & Co. KG |
| Adresa výrobce | Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Jižní Afrika |
| Umístění výrobních závodů | Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Jižní Afrika |

Účinná látka

propan-1-ol

Jméno výrobce

SASOL Chemie GmbH & Co. KG

Adresa výrobce

Secunda Chemical Operations, Sasol Place, 50 Katherine Street, 2090 Sandton Jižní Afrika

Umístění výrobních závodů

Secunda Chemical Operations, PDP Kruger Street, 2302 Secunda Jižní Afrika

| Účinná látka | propan-2-ol |
| --- | --- |
| Jméno výrobce | INEOS Solvent Germany GmbH |
| Adresa výrobce | Römerstrasse 733, 47443 Moers Německo |
| Umístění výrobních závodů | INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Německo |
| INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne Německo |

Účinná látka

propan-2-ol

Jméno výrobce

INEOS Solvent Germany GmbH

Adresa výrobce

Römerstrasse 733, 47443 Moers Německo

Umístění výrobních závodů

INEOS Solvent Germany GmbH, Römerstrasse 733, 47443 Moers Německo

INEOS Solvent Germany GmbH, Shamrockstrasse 88, 44623 Herne Německo

2.   SLOŽENÍ PŘÍPRAVKU A JEHO TYP SLOŽENÍ

2.1.   Kvalitativní a kvantitativní informace o složení přípravku

| Obecný název | Název podle IUPAC | Funkce | Číslo CAS | Číslo ES | Obsah (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| propan-1-ol | | účinná látka | 71-23-8 | 200-746-9 | 30,0 |
| propan-2-ol | | účinná látka | 67-63-0 | 200-661-7 | 45,0 |

Obecný název

Název podle IUPAC

Funkce

Číslo CAS

Číslo ES

Obsah (%)

propan-1-ol

účinná látka

71-23-8

200-746-9

30,0

propan-2-ol

účinná látka

67-63-0

200-661-7

45,0

2.2.   Typ složení přípravku

AL - Jakákoliv jiná kapalina

3.   STANDARDNÍ VĚTY O NEBEZPEČNOSTI A POKYNY PRO BEZPEČNÉ ZACHÁZENÍ

| Standardní věty o nebezpečnosti | Hořlavá kapalina a páry.
  Způsobuje vážné poškození očí.
  Může způsobit ospalost nebo závratě.
  Opakovaná expozice může způsobit vysušení nebo popraskání kůže. |
| --- | --- |
| Pokyny pro bezpečné zacházení | Chraňte před teplem, horkými povrchy, jiskrami, otevřeným ohněm a jinými zdroji zapálení. – Zákaz kouření.
  Uchovávejte obal těsně uzavřený.
  Zamezte vdechování par.
  Používejte pouze venku nebo v dobře větraných prostorách.
  PŘI VDECHNUTÍ:Přeneste osobu na čerstvý vzduch a ponechte ji v poloze usnadňující dýchání.
  PŘI ZASAŽENÍ OČÍ:Několik minut opatrně oplachujte vodou.Vyjměte kontaktní čočky, jsou-li nasazeny a pokud je lze vyjmout snadno. Pokračujte ve vyplachování.
  Okamžitě volejte TOXIKOLOGICKÉ STŘEDISKO nebo lékař.
  Skladujte na dobře větraném místě.Uchovávejte v chladu.
  Skladujte uzamčené.
  Odstraňte obal schválené sběrné místo odpadů. |

Standardní věty o nebezpečnosti

Hořlavá kapalina a páry.

Způsobuje vážné poškození očí.

Může způsobit ospalost nebo závratě.

Opakovaná expozice může způsobit vysušení nebo popraskání kůže.

Pokyny pro bezpečné zacházení

Chraňte před teplem, horkými povrchy, jiskrami, otevřeným ohněm a jinými zdroji zapálení. – Zákaz kouření.

Uchovávejte obal těsně uzavřený.

Zamezte vdechování par.

Používejte pouze venku nebo v dobře větraných prostorách.

PŘI VDECHNUTÍ:Přeneste osobu na čerstvý vzduch a ponechte ji v poloze usnadňující dýchání.

PŘI ZASAŽENÍ OČÍ:Několik minut opatrně oplachujte vodou.Vyjměte kontaktní čočky, jsou-li nasazeny a pokud je lze vyjmout snadno. Pokračujte ve vyplachování.

Okamžitě volejte TOXIKOLOGICKÉ STŘEDISKO nebo lékař.

Skladujte na dobře větraném místě.Uchovávejte v chladu.

Skladujte uzamčené.

Odstraňte obal schválené sběrné místo odpadů.

4.   POVOLENÉ(Á) POUŽITÍ

4.1.   Popis použití

Tabulka 1.

Použití # 1 – Hygienická dezinfekce rukou, tekutá

| Typ přípravku | Typ přípravku 01 - Osobní hygiena (Dezinfekční prostředky) |
| --- | --- |
| V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití | Není relevantní. |
| Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia) | Latinský název: Žádné informace
  Obecný název: Bakterie
  Vývojové stadium: Žádné informace
  Latinský název: Žádné informace
  Obecný název: Mykobakterie
  Vývojové stadium: Žádné informace
  Latinský název: Žádné informace
  Obecný název: Kvasinky
  Vývojové stadium: Žádné informace
  Latinský název: Žádné informace
  Obecný název: Obalené viry
  Vývojové stadium: Žádné informace |
| Oblast použití | Vnitřní






  — | nemocnice a další zdravotnická zařízení, například v sanitkách, v ordinacích, pečovatelských ústavech (včetně domácí péče o pacienty) |

Typ přípravku

Typ přípravku 01 - Osobní hygiena (Dezinfekční prostředky)

V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití

Není relevantní.

Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia)

Latinský název: Žádné informace

Obecný název: Bakterie

Vývojové stadium: Žádné informace

Latinský název: Žádné informace

Obecný název: Mykobakterie

Vývojové stadium: Žádné informace

Latinský název: Žádné informace

Obecný název: Kvasinky

Vývojové stadium: Žádné informace

Latinský název: Žádné informace

Obecný název: Obalené viry

Vývojové stadium: Žádné informace

Oblast použití

Vnitřní

—

nemocnice a další zdravotnická zařízení, například v sanitkách, v ordinacích, pečovatelských ústavech (včetně domácí péče o pacienty)

| — | nemocniční jídelny, velké kuchyně, farmaceutický průmysl, výrobní závody a laboratoře: Hygienická dezinfekce rukou na viditelné čisté a suché ruce. |
| --- | --- |

—

nemocniční jídelny, velké kuchyně, farmaceutický průmysl, výrobní závody a laboratoře: Hygienická dezinfekce rukou na viditelné čisté a suché ruce.

| — | Pouze pro profesionální použití. |
| --- | --- |

—

Pouze pro profesionální použití.

Metoda(y) aplikace

Metoda: Ruční aplikace

Podrobný popis:

drhnutí

Aplikační dávka (dávky) a četnost

Míra aplikace: Dávkování: Alespoň 3 ml (použijte dávkovače: například je nastavte na 1,5 ml na stlačení, 2 stlačení jsou 3 ml) Doba kontaktu: 30 s

Ředění (%): přípravek k přímému použití

Počet a načasování aplikace:

Počet a čas použití není nijak omezen. Mezi jednotlivými aplikacemi není třeba dodržovat žádné bezpečnostní intervaly.

Přípravek lze používat kdykoli a často podle potřeby.

Kategorie uživatelů

průmyslový

profesionál

Velikost balení a obalový materiál

100, 125, 500, 1 000  ml v průhledných/bílých vysokohustotní polyethylen (HDPE) lahvích s výklopným uzávěrem z polypropylen (PP);

5 000  ml v průhledných/bílých HDPE kanystrech se šroubovacím víčkem z HDPE.

500 a 1 000  ml v průhledné lehké HDPE láhvi s integrovanou PP pumpičkou.

4.1.1.   Návod k danému způsobu použití

Přípravky lze aplikovat přímo nebo je lze použít v dávkovači nebo s pumpičkou.

Pro hygienická dezinfekce rukoupoužívejte 3 ml výrobku a udržujte ruce vlhké po dobu 30 sekund.

Nedoplňujte.

4.1.2.   Opatření ke zmírnění rizika k danému způsobu použití

Viz obecné pokyny pro použití

4.1.3.   Údaje o pravděpodobných přímých nebo nepřímých účincích, pokyny pro první pomoc a pohotovostní opatření na ochranu životního prostředí pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití

4.1.4.   Pokyny pro bezpečné zneškodnění přípravku a jeho obalu pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití

4.1.5.   Podmínky skladování a doba použitelnosti přípravku za normálních podmínek skladování pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití

4.2.   Popis použití

Tabulka 2.

Použití # 2 – Chirurgická dezinfekce rukou, tekutá

| Typ přípravku | Typ přípravku 01 - Osobní hygiena (Dezinfekční prostředky) |
| --- | --- |
| V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití | Není relevantní. |
| Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia) | Latinský název: Žádné informace
  Obecný název: Bakterie
  Vývojové stadium: Žádné informace
  Latinský název: Žádné informace
  Obecný název: Mykobakterie
  Vývojové stadium: Žádné informace
  Latinský název: Žádné informace
  Obecný název: Kvasinky
  Vývojové stadium: Žádné informace
  Latinský název: Žádné informace
  Obecný název: Obalené viry
  Vývojové stadium: Žádné informace |
| Oblast použití | Vnitřní






  — | Přípravek lze použít pro chirurgické mytí rukou v nemocnicích a dalších zdravotnických zařízeních: chirurgická dezinfekce rukou na viditelně čisté a suché ruce a předloktí. |

Typ přípravku

Typ přípravku 01 - Osobní hygiena (Dezinfekční prostředky)

V případě potřeby uveďte přesný popis povoleného použití

Není relevantní.

Cílový organismus (cílové organismy) (včetně vývojového stadia)

Latinský název: Žádné informace

Obecný název: Bakterie

Vývojové stadium: Žádné informace

Latinský název: Žádné informace

Obecný název: Mykobakterie

Vývojové stadium: Žádné informace

Latinský název: Žádné informace

Obecný název: Kvasinky

Vývojové stadium: Žádné informace

Latinský název: Žádné informace

Obecný název: Obalené viry

Vývojové stadium: Žádné informace

Oblast použití

Vnitřní

—

Přípravek lze použít pro chirurgické mytí rukou v nemocnicích a dalších zdravotnických zařízeních: chirurgická dezinfekce rukou na viditelně čisté a suché ruce a předloktí.

| — | Pouze pro profesionální použití. |
| --- | --- |

—

Pouze pro profesionální použití.

Metoda(y) aplikace

Metoda: Ruční aplikace

Podrobný popis:

drhnutí

Aplikační dávka (dávky) a četnost

Míra aplikace: Dávkování: Rozetřete dostatečné množství v dávce po 3 ml (použijte dávkovače: například je nastavte na 1,5 ml na stlačení, 2 stlačení jsou 3 ml). Doba kontaktu: 90 s

Ředění (%): přípravek k přímému použití

Počet a načasování aplikace:

Počet a čas použití není nijak omezen. Mezi jednotlivými aplikacemi není třeba dodržovat žádné bezpečnostní intervaly.

Přípravek lze používat kdykoli a často podle potřeby.

Kategorie uživatelů

profesionál

Velikost balení a obalový materiál

100, 125, 500, 1 000  ml v průhledných/bílých vysokohustotní polyethylen (HDPE) lahvích s výklopným uzávěrem z polypropylen (PP);

5 000  ml v průhledných/bílých HDPE kanystrech se šroubovacím víčkem z HDPE.

500 a 1 000  ml v průhledné lehké HDPE láhvi s integrovanou PP pumpičkou.

4.2.1.   Návod k danému způsobu použití

Přípravky lze aplikovat přímo nebo je lze použít v dávkovači nebo s pumpičkou.

Pro chirurgickou dezinfekce rukou použijte tolik 3 ml dávek, kolik je potřeba, aby ruce zůstaly vlhké po dobu 90 sekund.

Nedoplňujte.

4.2.2.   Opatření ke zmírnění rizika k danému způsobu použití

Viz obecné pokyny pro použití

4.2.3.   Údaje o pravděpodobných přímých nebo nepřímých účincích, pokyny pro první pomoc a pohotovostní opatření na ochranu životního prostředí pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití

4.2.4.   Pokyny pro bezpečné zneškodnění přípravku a jeho obalu pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití

4.2.5.   Podmínky skladování a doba použitelnosti přípravku za normálních podmínek skladování pro daný způsob použití

Viz obecné pokyny pro použití

5.   OBECNÁ PRAVIDLA PRO POUŽÍVÁNÍ (1)

5.1.   Pokyny pro používání

Pouze pro profesionální použití.

5.2.   Opatření ke zmírnění rizika

Uchovávejte mimo dosah dětí.

Zabraňte kontaktu s očima.

5.3.   Údaje o pravděpodobných přímých nebo nepřímých účincích, pokyny pro první pomoc a naléhavé případy

Obecné zásady první pomoci: Odsuňte postiženou osobu od kontaminované oblasti. Pokud se necítíte dobře, vyhledejte lékařskou pomoc. Pokud je to možné, ukažte tento list.

PŘI VDECHNUTÍ: Doveďte postiženou osobu na čerstvý vzduch a ponechte v klidu v poloze pohodlné pro dýchání. Zavolejte TOXIKOLOGICKÉ STŘEDISKO nebo lékaře.

PŘI KONTAKTU S POKOŽKOU: Pokožku okamžitě omyjte velkým množstvím vody. Poté odložte veškeré kontaminované oblečení a před dalším použitím ho vyperte. Pokračujte v omývání pokožky vodou po dobu 15 minut. Zavolejte TOXIKOLOGICKÉ STŘEDISKO nebo lékaře.

PŘI ZASAŽENÍ OČÍ: Ihned několik minut vyplachujte vodou. Vyjměte kontaktní čočky, jsou-li nasazeny a lze je vyjmout snadno. Pokračujte ve vyplachování nejméně 15 minut. Zavolejte na číslo 112/155 a požádejte o lékařskou pomoc.

Informace pro zaměstnance zdravotní péče/lékaře:

Oči je také třeba opakovaně vyplachovat i na cestě k lékaři, pokud dojde k zasažení očí alkalickými chemikáliemi (pH > 11), aminy a kyselinami, jako je kyselina octová, kyselina mravenčí nebo kyselina propionová.

PŘI POŽITÍ: Okamžitě vypláchněte ústa. Pokud je postižená osoba schopna polykat, dejte jí něčeho napít. NEVYVOLÁVEJTE zvracení. Zavolejte na číslo 112/155 a požádejte o lékařskou pomoc.

Opatření v případě náhodného úniku:

Pokud je to bezpečné, zastavte únik. Odstraňte zdroje zapálení. Dbejte zvýšené opatrnosti, abyste zabránili vzniku statického elektrického náboje. Zákaz rozdělávání otevřeného ohně. Zákaz kouření.

Zabraňte vstupu do kanalizace a veřejných vod.

Otřete savým materiálem (např. tkaninou). Rozlité tekutiny nechte co nejdříve nasáknout do inertních pevných látek, například jílu nebo křemeliny. Mechanicky je odstraňte (koštětem, lopatou). Likvidaci provádějte v souladu s příslušnými místními předpisy.

5.4.   Pokyny pro bezpečnou likvidaci přípravku a jeho obalu

Likvidaci je nutné provádět v souladu s oficiálními předpisy. Nevylévejte do kanalizace. Nelikvidujte společně s komunálním odpadem. Zlikvidujte obsah/obal v autorizovaném sběrném místě. Před likvidací obal zcela vyprázdněte. Zcela prázdné nádoby lze recyklovat jako jakékoli jiné obaly.

5.5.   Podmínky skladování a doba trvanlivosti přípravku při běžných podmínkách skladování

Doba použitelnosti: 24 měsíců

Skladujte na suchém, chladném a dobře větraném místě. Uchovávejte obal těsně uzavřený. Chraňte před přímým slunečním světlem.

Doporučená skladovací teplota: 0–30 °C

Neskladujte při teplotách pod 0 °C.

Neskladujte v blízkosti potravin, nápojů a krmiv pro zvířata. Udržujte mimo dosah hořlavých materiálů.

6.   DALŠÍ INFORMACE

---

(1)  Návod k použití, opatření ke zmírnění rizik a jiné návody k použití uvedené v tomto oddíle platí pro povolená použití.

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/44

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1121

ze dne 1. června 2023

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht“ předložená Německem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht“ předložená Německem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Nordhessische Ahle Wurscht / Nordhessische Ahle Worscht“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Nordhessische Ahle Wurscht/Nordhessische Ahle Worscht“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.2. Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 1. června 2023.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 56, 15.2.2023, s. 19.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/45

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1122

ze dne 7. června 2023,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“, a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/649 (2) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“ nebo „Čína“) (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. Aktuálně platná antidumpingová cla se pohybují v rozmezí od 0 % do 31,3 % (3). Sazby cla byly stanoveny na základě rozpětí újmy v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/649 (2) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“ nebo „Čína“) (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. Aktuálně platná antidumpingová cla se pohybují v rozmezí od 0 % do 31,3 % (3). Sazby cla byly stanoveny na základě rozpětí újmy v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení.

2

3

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (2) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (4) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(2)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření (4) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

4

| (3) | Žádost o přezkum (dále jen „žádost“) podal dne 4. ledna 2022 Evropský ocelářský svaz EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího určité ploché za tepla válcované výrobky ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k obnovení dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(3)

Žádost o přezkum (dále jen „žádost“) podal dne 4. ledna 2022 Evropský ocelářský svaz EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího určité ploché za tepla válcované výrobky ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli ve smyslu čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Žádost o přezkum byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k obnovení dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

| (4) | Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association, dále jen „CISA“) tvrdilo, že svaz EUROFER v žádosti o přezkum zachovával přílišnou důvěrnost, neboť zúčastněné strany se nemohly k žádosti smysluplně vyjádřit, a proto měla být žádost zamítnuta. Podle sdružení CISA záměrné uplatnění nadměrné důvěrnosti znemožnilo uvedenému sdružení během vyšetřování získat přiměřený přehled o situaci. Zvláště s odkazem na vzorové náklady výrobců v Unii sdružení CISA tvrdilo, že antidumpingová dohoda v rámci Světové obchodní organizace WTO, zejména její bod 6.5.1, a základní nařízení, zejména jeho článek 19, obsahují podobné formulace, pokud jde o povinnost zúčastněných stran sdělit informace, které nemají důvěrnou povahu. |
| --- | --- |

(4)

Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association, dále jen „CISA“) tvrdilo, že svaz EUROFER v žádosti o přezkum zachovával přílišnou důvěrnost, neboť zúčastněné strany se nemohly k žádosti smysluplně vyjádřit, a proto měla být žádost zamítnuta. Podle sdružení CISA záměrné uplatnění nadměrné důvěrnosti znemožnilo uvedenému sdružení během vyšetřování získat přiměřený přehled o situaci. Zvláště s odkazem na vzorové náklady výrobců v Unii sdružení CISA tvrdilo, že antidumpingová dohoda v rámci Světové obchodní organizace WTO, zejména její bod 6.5.1, a základní nařízení, zejména jeho článek 19, obsahují podobné formulace, pokud jde o povinnost zúčastněných stran sdělit informace, které nemají důvěrnou povahu.

| (5) | Článek 19 základního nařízení umožňuje chránit důvěrné informace v situaci, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informací nebo osobu, od níž poskytovatel informací informace získal. Do těchto kategorií spadají informace obsažené v přílohách žádosti s omezeným přístupem. Zejména pokud jde o konkrétní poměry spotřeby výrobních faktorů výrobců v Unii potřebných k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, Komise uvedla, že tyto údaje obsahují obchodní tajemství a nelze je poskytnout v rámci shrnutí. Žadatel k početnímu zjištění běžné hodnoty použil poměry spotřeby výrobních faktorů. Zároveň verze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, která neměla důvěrnou povahu, obsahovala dostatečné důkazy o výrobních faktorech skutečně použitých pro početní zjištění běžné hodnoty. Obdobně nejsou spolupracující vyvážející výrobci v průběhu šetření povinni sdělovat nebo shrnovat určité důvěrné informace, jako je skutečná receptura typů jejich výrobku obsahující poměry spotřeby výrobních faktorů. Komise měla tudíž za to, že verze podnětu zpřístupněná zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje všechny podstatné důkazy a že informace uvedené ve verzi podnětu, která nemá důvěrnou povahu, jsou dostačující k tomu, aby zúčastněné strany mohly v průběhu řízení uplatnit své právo na obhajobu. Proto bylo tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(5)

Článek 19 základního nařízení umožňuje chránit důvěrné informace v situaci, kdy by jejich prozrazení znamenalo významnou soutěžní výhodu pro konkurenta nebo by významně nepříznivě ovlivnilo poskytovatele informací nebo osobu, od níž poskytovatel informací informace získal. Do těchto kategorií spadají informace obsažené v přílohách žádosti s omezeným přístupem. Zejména pokud jde o konkrétní poměry spotřeby výrobních faktorů výrobců v Unii potřebných k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, Komise uvedla, že tyto údaje obsahují obchodní tajemství a nelze je poskytnout v rámci shrnutí. Žadatel k početnímu zjištění běžné hodnoty použil poměry spotřeby výrobních faktorů. Zároveň verze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, která neměla důvěrnou povahu, obsahovala dostatečné důkazy o výrobních faktorech skutečně použitých pro početní zjištění běžné hodnoty. Obdobně nejsou spolupracující vyvážející výrobci v průběhu šetření povinni sdělovat nebo shrnovat určité důvěrné informace, jako je skutečná receptura typů jejich výrobku obsahující poměry spotřeby výrobních faktorů. Komise měla tudíž za to, že verze podnětu zpřístupněná zúčastněným stranám k nahlédnutí obsahuje všechny podstatné důkazy a že informace uvedené ve verzi podnětu, která nemá důvěrnou povahu, jsou dostačující k tomu, aby zúčastněné strany mohly v průběhu řízení uplatnit své právo na obhajobu. Proto bylo tvrzení zamítnuto.

1.3.   Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti

| (6) | Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 5. dubna 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(6)

Komise poté, co po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, dne 5. dubna 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

5

| (7) | Sdružení CISA tvrdilo, že úrovně ziskovosti výrobního odvětví Unie uvedené v žádosti měly Komisi vést k zamítnutí žádosti a že žádost neprokázala, že by pozbytí platnosti opatření mohlo vést k pokračování újmy. Podle sdružení CISA není situace výrobního odvětví Unie tak nestabilní, jak tvrdí svaz EUROFER. Sdružení tvrdilo, že ani jeden z příslušných hospodářských ukazatelů během celého období neklesl na úroveň pod indexem snížení spotřeby a že se výrobní odvětví Unie do určité míry dokázalo zotavit během doby, kdy těžilo z ochrany na základě zavedených opatření. Sdružení CISA rovněž uvedlo, že uložení opatření by bylo v rozporu se zájmem Unie kvůli dopadu sankcí EU, jakož i kvůli vzájemně provázaným narušením dodavatelského řetězce a oživení po pandemii COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Sdružení CISA tvrdilo, že úrovně ziskovosti výrobního odvětví Unie uvedené v žádosti měly Komisi vést k zamítnutí žádosti a že žádost neprokázala, že by pozbytí platnosti opatření mohlo vést k pokračování újmy. Podle sdružení CISA není situace výrobního odvětví Unie tak nestabilní, jak tvrdí svaz EUROFER. Sdružení tvrdilo, že ani jeden z příslušných hospodářských ukazatelů během celého období neklesl na úroveň pod indexem snížení spotřeby a že se výrobní odvětví Unie do určité míry dokázalo zotavit během doby, kdy těžilo z ochrany na základě zavedených opatření. Sdružení CISA rovněž uvedlo, že uložení opatření by bylo v rozporu se zájmem Unie kvůli dopadu sankcí EU, jakož i kvůli vzájemně provázaným narušením dodavatelského řetězce a oživení po pandemii COVID-19.

| (8) | Komise připomněla, že žádost se opírala o pravděpodobnost obnovení újmy, nikoli pokračování újmy. Údaje o ziskovosti uvedené v žádosti o přezkum tedy nebránily zahájení přezkumného šetření, které je zaměřeno do budoucna. V každém případě je ziskovost pouze jedním z mnoha ukazatelů používaných k analýze hospodářské situace výrobního odvětví Unie. V rozporu se stanoviskem sdružení CISA analýza žádosti provedená Komisí ukázala, že žadatel poskytl ve fázi zahájení přezkumu dostatečné důkazy poukazující na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by antidumpingová opatření použitelná na dovoz z ČLR pozbyla platnosti. V této souvislosti Komise připomněla, že při posuzování opodstatněnosti žádosti o přezkum před pozbytím platnosti neexistuje právní povinnost zohlednit zájem Unie. Proto bylo zahájení přezkumného šetření odůvodněné. |
| --- | --- |

(8)

Komise připomněla, že žádost se opírala o pravděpodobnost obnovení újmy, nikoli pokračování újmy. Údaje o ziskovosti uvedené v žádosti o přezkum tedy nebránily zahájení přezkumného šetření, které je zaměřeno do budoucna. V každém případě je ziskovost pouze jedním z mnoha ukazatelů používaných k analýze hospodářské situace výrobního odvětví Unie. V rozporu se stanoviskem sdružení CISA analýza žádosti provedená Komisí ukázala, že žadatel poskytl ve fázi zahájení přezkumu dostatečné důkazy poukazující na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by antidumpingová opatření použitelná na dovoz z ČLR pozbyla platnosti. V této souvislosti Komise připomněla, že při posuzování opodstatněnosti žádosti o přezkum před pozbytím platnosti neexistuje právní povinnost zohlednit zájem Unie. Proto bylo zahájení přezkumného šetření odůvodněné.

1.4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (9) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(9)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.5.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (10) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, všechny známé výrobce v Unii, známé výrobce v Čínské lidové republice a orgány Čínské lidové republiky, jakož i známé dovozce, uživatele a obchodníky a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, všechny známé výrobce v Unii, známé výrobce v Čínské lidové republice a orgány Čínské lidové republiky, jakož i známé dovozce, uživatele a obchodníky a vyzvala je k účasti.

| (11) | Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(11)

Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.6.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (12) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.6.1.   
  Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vzorek vybrala na základě největšího objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření, který mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 29 % odhadované celkové výroby v Unii v období přezkumného šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky a Komise potvrdila předběžně vybraný vzorek. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vzorek vybrala na základě největšího objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření, který mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 29 % odhadované celkové výroby v Unii v období přezkumného šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky a Komise potvrdila předběžně vybraný vzorek. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

| (14) | Ačkoli během postupu výběru vzorku nebyly předloženy žádné připomínky, sdružení CISA v pozdějším podání namítlo, že míra reprezentativnosti je nízká, zejména ve srovnání se vzorkem vybraným v původním šetření, který představoval 45 % výroby v Unii. Sdružení CISA vyzvalo Komisi, aby podrobně zvážila, zda toto nízké číslo neovlivňuje míru reprezentativnosti domácího výrobního odvětví. |
| --- | --- |

(14)

Ačkoli během postupu výběru vzorku nebyly předloženy žádné připomínky, sdružení CISA v pozdějším podání namítlo, že míra reprezentativnosti je nízká, zejména ve srovnání se vzorkem vybraným v původním šetření, který představoval 45 % výroby v Unii. Sdružení CISA vyzvalo Komisi, aby podrobně zvážila, zda toto nízké číslo neovlivňuje míru reprezentativnosti domácího výrobního odvětví.

| (15) | Komise nejprve připomněla, že rozdíly ve vzorku mezi původním šetřením a šetřením v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nezpochybňují reprezentativnost vzorku. Za druhé Komise uvedla, že kromě srovnání se vzorkem v původním šetření sdružení CISA nepředložilo žádné podstatné údaje, které by ukazovaly, že vzorek není reprezentativní. Vzhledem k tomu, že vzorek byl vybrán podle článku 17 základního nařízení na základě objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření a na základě zeměpisné reprezentativnosti a byl omezen na počet výrobců v Unii, které lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit, Komise znovu potvrdila, že vzorek je považován za reprezentativní. |
| --- | --- |

(15)

Komise nejprve připomněla, že rozdíly ve vzorku mezi původním šetřením a šetřením v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nezpochybňují reprezentativnost vzorku. Za druhé Komise uvedla, že kromě srovnání se vzorkem v původním šetření sdružení CISA nepředložilo žádné podstatné údaje, které by ukazovaly, že vzorek není reprezentativní. Vzhledem k tomu, že vzorek byl vybrán podle článku 17 základního nařízení na základě objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření a na základě zeměpisné reprezentativnosti a byl omezen na počet výrobců v Unii, které lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit, Komise znovu potvrdila, že vzorek je považován za reprezentativní.

1.6.2.   
  Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (16) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(16)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (17) | Žádný dovozce, který není ve spojení, se nepřihlásil a neposkytl požadované informace. |
| --- | --- |

(17)

Žádný dovozce, který není ve spojení, se nepřihlásil a neposkytl požadované informace.

1.6.3.   
  Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Čínské lidové republice

| (18) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny známé výrobce v Čínské lidové republice, aby jí poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise mimoto požádala čínské orgány, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(18)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny známé výrobce v Čínské lidové republice, aby jí poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise mimoto požádala čínské orgány, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (19) | Při zahájení přezkumu zpřístupnila Komise kopii dotazníku v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod. (6) |
| --- | --- |

(19)

Při zahájení přezkumu zpřístupnila Komise kopii dotazníku v dokumentaci určené zúčastněným stranám k nahlédnutí a na internetových stránkách GŘ pro obchod. (6)

6

| (20) | Čínští výrobci požadované informace neposkytli a/nebo nesouhlasili se zařazením do vzorku. Komise informovala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii o svém záměru použít dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(20)

Čínští výrobci požadované informace neposkytli a/nebo nesouhlasili se zařazením do vzorku. Komise informovala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii o svém záměru použít dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (21) | Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, byla zjištění týkající se dovozu z ČLR založena na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení, zejména na využití obchodních statistik dovozu a vývozu (Eurostat, Global Trade Atlas [dále jen „GTA“] (7) a žádosti o přezkum před pozbytím platnosti). |
| --- | --- |

(21)

Vzhledem k tomu, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, byla zjištění týkající se dovozu z ČLR založena na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení, zejména na využití obchodních statistik dovozu a vývozu (Eurostat, Global Trade Atlas [dále jen „GTA“] (7) a žádosti o přezkum před pozbytím platnosti).

7

| (22) | Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Čínské lidové republice ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení (8). Odpověď neobdržela. V důsledku toho Komise informovala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii o svém záměru použít dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(22)

Komise zaslala vládě Čínské lidové republiky (dále jen „čínská vláda“) dotazník týkající se existence podstatných zkreslení v Čínské lidové republice ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení (8). Odpověď neobdržela. V důsledku toho Komise informovala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii o svém záměru použít dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

8

1.7.   Odpovědi a ověřování

Odpovědi a ověřování

| (23) | Od výrobců v Unii zařazených do vzorku byly obdrženy vyplněné dotazníky. |
| --- | --- |

(23)

Od výrobců v Unii zařazených do vzorku byly obdrženy vyplněné dotazníky.

| (24) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  — | Výrobci v Unii |
| --- | --- | --- |

(24)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

—

Výrobci v Unii

| — | Arcelor Mittal Poland (Dąbrowa Górnicza, Polsko) |
| --- | --- |

—

Arcelor Mittal Poland (Dąbrowa Górnicza, Polsko)

| — | Tata Steel Ijmuiden (IJmuiden, Nizozemsko) |
| --- | --- |

—

Tata Steel Ijmuiden (IJmuiden, Nizozemsko)

| — | ThyssenKrupp Steel Europe AG (Duisburg, Německo) a společnost ThyssenKrupp Material Processing (Krefeld, Německo), která je s ní ve spojení. |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG (Duisburg, Německo) a společnost ThyssenKrupp Material Processing (Krefeld, Německo), která je s ní ve spojení.

1.8.   Poskytnutí informací

Poskytnutí informací

| (25) | Dne 4. dubna 2023 Komise poskytla informace o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla dána lhůta, během níž se mohly k zveřejněným informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(25)

Dne 4. dubna 2023 Komise poskytla informace o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová cla. Všem stranám byla dána lhůta, během níž se mohly k zveřejněným informacím vyjádřit.

| (26) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Sdružení CISA požádalo útvary Komise o slyšení a dne 12. dubna 2023 bylo vyslechnuto. |
| --- | --- |

(26)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Sdružení CISA požádalo útvary Komise o slyšení a dne 12. dubna 2023 bylo vyslechnuto.

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (27) | Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumu, jsou určité ploché válcované výrobky ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracované, neplátované, nepokovené ani nepotažené (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).
  Tento přezkum se nevztahuje na tyto výrobky:






  i) | výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou, |
| --- | --- | --- |

(27)

Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumu, jsou určité ploché válcované výrobky ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracované, neplátované, nepokovené ani nepotažené (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

Tento přezkum se nevztahuje na tyto výrobky:

i)

výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou,

| ii) | výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli, |
| --- | --- |

ii)

výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli,

| iii) | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší a |
| --- | --- |

iii)

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší a

| iv) | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší. |
| --- | --- |

iv)

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší.

Výrobek, který je předmětem přezkumu, je v současnosti kódů KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kódy TARIC 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 a 7226 91 99. Kódy KN a kódy TARIC se uvádějí pouze pro informaci, aniž je dotčena následná změna sazebního zařazení.

| (28) | Ploché za tepla válcované výrobky z oceli se vyrábějí válcováním za tepla. Jedná se o proces tváření kovu, během nějž horký kov prochází jedním nebo více páry horkých válců, které snižují a sjednocují jeho tloušťku, přičemž teplota kovu je nad rekrystalizační teplotou. Mohou být dodávány v různých formách; ve svitcích (olejovaných nebo neolejovaných, mořených nebo nemořených), v tabulích (plech) nebo v úzkých pásech.
  Ploché za tepla válcované výrobky z oceli mají dvě hlavní použití. Za prvé jde o prvotní materiál pro výrobu různých ocelových výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými plochými a potahovanými výrobky z oceli. Za druhé se používají jako průmyslový vstup nakupovaný koncovými uživateli pro nejrůznější použití, včetně stavebnictví (výroba ocelových trubek), stavby lodí, plynových nádob, automobilů, tlakových nádob a energetických potrubí. |
| --- | --- |

(28)

Ploché za tepla válcované výrobky z oceli se vyrábějí válcováním za tepla. Jedná se o proces tváření kovu, během nějž horký kov prochází jedním nebo více páry horkých válců, které snižují a sjednocují jeho tloušťku, přičemž teplota kovu je nad rekrystalizační teplotou. Mohou být dodávány v různých formách; ve svitcích (olejovaných nebo neolejovaných, mořených nebo nemořených), v tabulích (plech) nebo v úzkých pásech.

Ploché za tepla válcované výrobky z oceli mají dvě hlavní použití. Za prvé jde o prvotní materiál pro výrobu různých ocelových výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými plochými a potahovanými výrobky z oceli. Za druhé se používají jako průmyslový vstup nakupovaný koncovými uživateli pro nejrůznější použití, včetně stavebnictví (výroba ocelových trubek), stavby lodí, plynových nádob, automobilů, tlakových nádob a energetických potrubí.

2.2.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (29) | Dotčeným výrobkem v tomto šetření je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(29)

Dotčeným výrobkem v tomto šetření je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Čínské lidové republiky.

2.3.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (30) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, vyvážený do Unie, |
| --- | --- | --- |

(30)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a stejná základní použití:

—

dotčený výrobek, vyvážený do Unie,

| — | výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný na domácím trhu Čínské lidové republiky a |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný na domácím trhu Čínské lidové republiky a

| — | výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (31) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   Úvodní poznámky

Úvodní poznámky

| (32) | Během období přezkumného šetření pokračoval dovoz některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR, ačkoli na nižší úrovni než v období šetření v rámci původního šetření (tj. od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015). Podle údajů Eurostatu představoval dovoz některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli z ČLR v období přezkumného šetření méně než 0,1 % trhu Unie oproti podílu na trhu ve výši 4,32 % (9) během období šetření v rámci původního šetření. V absolutních hodnotách vyvezla Čína do Unie během období přezkumného šetření přibližně 28 743 tun, což je výrazný pokles ve srovnání s přibližně 1 519 304 tunami (10), které vyvezla do Unie během období šetření v rámci původního šetření. |
| --- | --- |

(32)

Během období přezkumného šetření pokračoval dovoz některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR, ačkoli na nižší úrovni než v období šetření v rámci původního šetření (tj. od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015). Podle údajů Eurostatu představoval dovoz některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli z ČLR v období přezkumného šetření méně než 0,1 % trhu Unie oproti podílu na trhu ve výši 4,32 % (9) během období šetření v rámci původního šetření. V absolutních hodnotách vyvezla Čína do Unie během období přezkumného šetření přibližně 28 743 tun, což je výrazný pokles ve srovnání s přibližně 1 519 304 tunami (10), které vyvezla do Unie během období šetření v rámci původního šetření.

9

10

| (33) | Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, žádný z vývozců/výrobců z ČLR při šetření nespolupracoval. Komise proto informovala orgány ČLR, že vzhledem k nedostatečné spolupráci může Komise použít článek 18 základního nařízení ohledně zjištění týkajících se ČLR. Komise v tomto ohledu neobdržela žádné připomínky ani žádosti o zásah úředníka pro slyšení. |
| --- | --- |

(33)

Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, žádný z vývozců/výrobců z ČLR při šetření nespolupracoval. Komise proto informovala orgány ČLR, že vzhledem k nedostatečné spolupráci může Komise použít článek 18 základního nařízení ohledně zjištění týkajících se ČLR. Komise v tomto ohledu neobdržela žádné připomínky ani žádosti o zásah úředníka pro slyšení.

| (34) | V důsledku toho zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, pokud jde o ČLR, v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházela z dostupných údajů, zejména z informací obsažených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti a v podáních zúčastněných stran v kombinaci s dalšími zdroji údajů, jako jsou obchodní statistiky dovozu a vývozu (Eurostat, GTA (11)). |
| --- | --- |

(34)

V důsledku toho zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, pokud jde o ČLR, v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházela z dostupných údajů, zejména z informací obsažených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti a v podáních zúčastněných stran v kombinaci s dalšími zdroji údajů, jako jsou obchodní statistiky dovozu a vývozu (Eurostat, GTA (11)).

11

3.2.   Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

Postup pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení

| (35) | Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy nasvědčující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zahájila Komise šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Vzhledem k tomu, že v souvislosti s ČLR byly při zahájení šetření k dispozici dostatečné důkazy nasvědčující existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, zahájila Komise šetření podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (36) | S cílem získat informace, které považovala pro své šetření za nezbytné s ohledem na údajná podstatná zkreslení, zaslala Komise čínské vládě dotazník. Kromě toho v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise všechny zúčastněné strany, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy ohledně použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(36)

S cílem získat informace, které považovala pro své šetření za nezbytné s ohledem na údajná podstatná zkreslení, zaslala Komise čínské vládě dotazník. Kromě toho v bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise všechny zúčastněné strany, aby oznámily svá stanoviska, předložily informace a poskytly příslušné důkazy ohledně použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení do 37 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie. Od čínské vlády nebyla obdržena žádná odpověď na dotazník a ve stanovené lhůtě nebylo obdrženo žádné podání týkající se použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení. Komise následně čínskou vládu informovala, že pro účely určení existence podstatných zkreslení v ČLR použije dostupné údaje ve smyslu článku 18 základního nařízení.

| (37) | V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot předběžně vybrala Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Komise dále uvedla, že přezkoumá další možné vhodné země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a první odrážce základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

V bodě 5.3.2 oznámení o zahájení přezkumu Komise rovněž uvedla, že s ohledem na dostupné důkazy pro účely zjištění běžné hodnoty na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot předběžně vybrala Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Komise dále uvedla, že přezkoumá další možné vhodné země v souladu s kritérii stanovenými v čl. 2 odst. 6a první odrážce základního nařízení.

| (38) | Dne 29. srpna 2022 informovala Komise poznámkou o výrobních faktorech zúčastněné strany o příslušných zdrojích, které zamýšlí použít pro zjištění běžné hodnoty, a to s Mexikem jako reprezentativní zemí. V poznámce o výrobních faktorech uvedla Komise seznam všech výrobních faktorů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie, používaných při výrobě některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli. Rovněž zúčastněné strany informovala, že pro společnost Ternium S.A., výrobce v reprezentativní zemi, stanoví správní, prodejní a režijní náklady a zisk. |
| --- | --- |

(38)

Dne 29. srpna 2022 informovala Komise poznámkou o výrobních faktorech zúčastněné strany o příslušných zdrojích, které zamýšlí použít pro zjištění běžné hodnoty, a to s Mexikem jako reprezentativní zemí. V poznámce o výrobních faktorech uvedla Komise seznam všech výrobních faktorů, jako jsou suroviny, pracovní síla a energie, používaných při výrobě některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli. Rovněž zúčastněné strany informovala, že pro společnost Ternium S.A., výrobce v reprezentativní zemi, stanoví správní, prodejní a režijní náklady a zisk.

| (39) | Sdružení CISA předložilo své připomínky 16. září 2022. Tvrdilo, že údaje o dovozu ze statistik GTA neodrážejí vnitrostátní, nýbrž dovozní ceny, které jsou obvykle ovlivněny mnoha faktory, jako je množství dovozu určitého výrobku, dostupnost takového výrobku a vzdálenost mezi vyvážející a dovážející zemí. Komise uznala, že údaje o dovozu ze statistik GTA skutečně odrážejí dovozní ceny. Ve spisu však nic nenaznačuje, že by tyto ceny neodrážely domácí ceny v reprezentativní zemi nebo že by kvalita či množství použitých údajů o dovozu znamenaly nevhodnost těchto údajů pro účely početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(39)

Sdružení CISA předložilo své připomínky 16. září 2022. Tvrdilo, že údaje o dovozu ze statistik GTA neodrážejí vnitrostátní, nýbrž dovozní ceny, které jsou obvykle ovlivněny mnoha faktory, jako je množství dovozu určitého výrobku, dostupnost takového výrobku a vzdálenost mezi vyvážející a dovážející zemí. Komise uznala, že údaje o dovozu ze statistik GTA skutečně odrážejí dovozní ceny. Ve spisu však nic nenaznačuje, že by tyto ceny neodrážely domácí ceny v reprezentativní zemi nebo že by kvalita či množství použitých údajů o dovozu znamenaly nevhodnost těchto údajů pro účely početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (40) | Kromě toho sdružení CISA zpochybnilo, zda použití vážené průměrné jednotkové ceny může odrážet smysluplné jednotkové náklady na suroviny, jako jsou feroslitiny, protože existují značné rozdíly v jednotkových cenách v závislosti na třídě surovin a/nebo zemi původu. Vzhledem k tomu, že se výrobci v ČLR rozhodli při šetření nespolupracovat, Komise nebyla schopna určit třídu feroslitin, které používají konkrétně při výrobě plochých za tepla válcovaných výrobků. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla tudíž stanovena jako vážený průměr jednotkových cen všech tříd ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (12). |
| --- | --- |

(40)

Kromě toho sdružení CISA zpochybnilo, zda použití vážené průměrné jednotkové ceny může odrážet smysluplné jednotkové náklady na suroviny, jako jsou feroslitiny, protože existují značné rozdíly v jednotkových cenách v závislosti na třídě surovin a/nebo zemi původu. Vzhledem k tomu, že se výrobci v ČLR rozhodli při šetření nespolupracovat, Komise nebyla schopna určit třídu feroslitin, které používají konkrétně při výrobě plochých za tepla válcovaných výrobků. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla tudíž stanovena jako vážený průměr jednotkových cen všech tříd ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze I nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (12).

12

| (41) | Sdružení CISA dále předložilo otázku přesnosti jednotkové ceny CIF pro proclení za každý faktor, protože údaje o dovozu podle GTA, které uvedlo Mexiko, jsou na úrovni cen FOB, nikoli CIF. V rámci přezkumu před pozbytím platnosti není Komise povinna vypočítat přesné dumpingové rozpětí, ale jen zjistit, zda existuje pravděpodobnost, že bude dumping pokračovat nebo bude obnoven. Vzhledem k tomu, že, jak je vysvětleno ve 118. bodě odůvodnění níže, bylo zjištěno, že cenový rozdíl mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou pro zbytek světa byl vyšší než 100 %, ani použití jiného přepočítacího koeficientu založeného na skutečném původu dováženého zboží by nezměnilo závěry, ke kterým Komise dospěla. Proto bylo tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(41)

Sdružení CISA dále předložilo otázku přesnosti jednotkové ceny CIF pro proclení za každý faktor, protože údaje o dovozu podle GTA, které uvedlo Mexiko, jsou na úrovni cen FOB, nikoli CIF. V rámci přezkumu před pozbytím platnosti není Komise povinna vypočítat přesné dumpingové rozpětí, ale jen zjistit, zda existuje pravděpodobnost, že bude dumping pokračovat nebo bude obnoven. Vzhledem k tomu, že, jak je vysvětleno ve 118. bodě odůvodnění níže, bylo zjištěno, že cenový rozdíl mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou pro zbytek světa byl vyšší než 100 %, ani použití jiného přepočítacího koeficientu založeného na skutečném původu dováženého zboží by nezměnilo závěry, ke kterým Komise dospěla. Proto bylo tvrzení zamítnuto.

3.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (42) | V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „[b]ěžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“. |
| --- | --- |

(42)

V čl. 2 odst. 1 základního nařízení je uvedeno, že „[b]ěžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

b]ěžná hodnota se obvykle zakládá na cenách, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislým odběratelem v zemi vývozu v běžném obchodním styku“.

| (43) | Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  . |
| --- | --- |

(43)

Avšak čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoví, že
  „pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“
  .

„pokud se [...] zjistí, že není vhodné použít domácí ceny a náklady v zemi vývozu, jelikož v této zemi dochází k podstatným zkreslením ve smyslu písmene b), běžná hodnota se zjistí početně výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty“ a „zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“

| (44) | Jak je podrobněji vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády a výrobců bylo uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné. |
| --- | --- |

(44)

Jak je podrobněji vysvětleno níže, Komise v tomto šetření došla k závěru, že na základě dostupných důkazů a vzhledem k nedostatečné spolupráci čínské vlády a výrobců bylo uplatnění čl. 2 odst. 6a základního nařízení vhodné.

3.4.   Existence podstatných zkreslení

Existence podstatných zkreslení

| (45) | V nedávných šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR (13) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

V nedávných šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR (13) Komise zjistila, že existují podstatná zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení.

13

| (46) | Při těchto šetřeních Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným vládním zásahům, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (14). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví oceli, jež je hlavní surovinou pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, nejen přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (15), ale čínská vláda může rovněž zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (16). Komise dále zjistila, že narušující účinek na trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích, jakož i v oblasti zásobování surovinami a vstupy. Celkově systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou soustředěny spíše v odvětvích označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (17). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (18). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (19), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a) písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR (20). |
| --- | --- |

(46)

Při těchto šetřeních Komise zjistila, že v ČLR dochází k významným vládním zásahům, což vede k narušení účinné alokace zdrojů v souladu s tržními zásadami (14). Komise zejména dospěla k závěru, že v odvětví oceli, jež je hlavní surovinou pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, nejen přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení (15), ale čínská vláda může rovněž zasahovat do cen a nákladů prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení (16). Komise dále zjistila, že narušující účinek na trh mají také přítomnost a zásahy státu na finančních trzích, jakož i v oblasti zásobování surovinami a vstupy. Celkově systém plánování v ČLR vede k tomu, že zdroje jsou soustředěny spíše v odvětvích označených čínskou vládou za strategická nebo jinak politicky významná, místo aby byly alokovány v souladu s tržními silami (17). Kromě toho Komise dospěla k závěru, že čínské právní předpisy upravující úpadek a vlastnictví řádně nefungují ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení, následkem čehož vznikají zkreslení, zejména když jsou v ČLR drženy při životě insolventní firmy a když se přidělují práva k užívání pozemků (18). Ve stejném duchu zjistila Komise zkreslení mzdových nákladů v odvětví oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení (19), jakož i narušení finančních trhů ve smyslu čl. 2 odst. 6a) písm. b) šesté odrážky základního nařízení, zejména pokud jde o přístup podnikových subjektů ke kapitálu v ČLR (20).

14

15

16

17

18

19

20

| (47) | Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti a v pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství ČLR pro účely šetření na ochranu obchodu (21) (dále jen „zpráva“), který vychází z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání podstatných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situace na trhu týkající se příslušného odvětví, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR. |
| --- | --- |

(47)

Stejně jako v předchozích šetřeních týkajících se odvětví oceli v ČLR Komise v tomto šetření prozkoumala, zda je vzhledem k existenci podstatných zkreslení ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR, či nikoli. Komise tak učinila na základě důkazů dostupných ve spisu, včetně důkazů obsažených v žádosti a v pracovním dokumentu útvarů Komise o podstatných zkresleních v hospodářství ČLR pro účely šetření na ochranu obchodu (21) (dále jen „zpráva“), který vychází z veřejně dostupných zdrojů. Tato analýza zahrnovala zkoumání podstatných vládních zásahů do hospodářství ČLR obecně, ale také konkrétní situace na trhu týkající se příslušného odvětví, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Komise na základě předchozích šetření prováděných v tomto ohledu tyto důkazní prvky dále doplnila vlastním výzkumem týkajícím se různých kritérií, která jsou relevantní pro potvrzení existence podstatných zkreslení v ČLR.

21

| (48) | V žádosti bylo uvedeno, že čínské hospodářství jako celek je značně ovlivňováno různými všestrannými zásahy čínské vlády nebo jiných veřejných orgánů na různých úrovních státní správy, a vzhledem k tomu nelze domácí ceny a náklady čínského ocelářského průmyslu při tomto šetření použít. Na podporu svého stanoviska se žádost odvolávala na nedávná šetření Komise v čínském odvětví oceli (22) nebo na závěry Globálního fóra skupiny G20 pro řešení nadbytku kapacity v ocelářství (23). |
| --- | --- |

(48)

V žádosti bylo uvedeno, že čínské hospodářství jako celek je značně ovlivňováno různými všestrannými zásahy čínské vlády nebo jiných veřejných orgánů na různých úrovních státní správy, a vzhledem k tomu nelze domácí ceny a náklady čínského ocelářského průmyslu při tomto šetření použít. Na podporu svého stanoviska se žádost odvolávala na nedávná šetření Komise v čínském odvětví oceli (22) nebo na závěry Globálního fóra skupiny G20 pro řešení nadbytku kapacity v ocelářství (23).

22

23

| (49) | Konkrétně žádost poukazovala na to, že v kontextu doktríny „socialistického tržního hospodářství“ zakotvené v ústavě ČLR, všudypřítomnosti Komunistické strany Číny a jejího vlivu na hospodářství prostřednictvím strategických plánovacích iniciativ – jako je 13. a 14. pětiletý plán (24) – mají státní zásahy čínské vlády různé formy, a to správní, finanční a regulační. |
| --- | --- |

(49)

Konkrétně žádost poukazovala na to, že v kontextu doktríny „socialistického tržního hospodářství“ zakotvené v ústavě ČLR, všudypřítomnosti Komunistické strany Číny a jejího vlivu na hospodářství prostřednictvím strategických plánovacích iniciativ – jako je 13. a 14. pětiletý plán (24) – mají státní zásahy čínské vlády různé formy, a to správní, finanční a regulační.

24

| (50) | V žádosti byly uvedeny příklady prvků naznačujících existenci zkreslení uvedených v čl. 2 odst. 6a písm. b) první až šesté odrážce základního nařízení. S odkazem na předchozí šetření Komise v odvětví oceli, na zprávu a další zdroje žadatel uvedl, že:






  — | Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu. Při vysoké míře vládních zásahů v ocelářském průmyslu a vysokém podílu státem vlastněných podniků v tomto odvětví je dokonce i soukromým výrobcům oceli bráněno působit za tržních podmínek. Čínský trh s ocelí je proto ve značné míře zásobován podniky působícími na základě vlastnictví, kontroly a politického dohledu čínských orgánů. |
| --- | --- | --- |

(50)

V žádosti byly uvedeny příklady prvků naznačujících existenci zkreslení uvedených v čl. 2 odst. 6a písm. b) první až šesté odrážce základního nařízení. S odkazem na předchozí šetření Komise v odvětví oceli, na zprávu a další zdroje žadatel uvedl, že:

—

Čínský stát se zapojuje do intervenční hospodářské politiky při plnění cílů, které se spíše shodují s politickým programem vytyčeným Komunistickou stranou Číny a neodrážejí hospodářské podmínky převládající na volném trhu. Při vysoké míře vládních zásahů v ocelářském průmyslu a vysokém podílu státem vlastněných podniků v tomto odvětví je dokonce i soukromým výrobcům oceli bráněno působit za tržních podmínek. Čínský trh s ocelí je proto ve značné míře zásobován podniky působícími na základě vlastnictví, kontroly a politického dohledu čínských orgánů.

| — | Čínský stát nejen aktivně stanoví obecné ekonomické strategie jednotlivých státem vlastněných podniků a dohlíží na jejich provádění, ale osobuje si také právo podílet se na operativním rozhodování státem vlastněných podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi orgány státní správy a státem vlastněnými podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státem vlastněných podniků a stranických buněk ve společnostech, jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státem vlastněných podniků. Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení. Z tohoto postavení vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování. |
| --- | --- |

—

Čínský stát nejen aktivně stanoví obecné ekonomické strategie jednotlivých státem vlastněných podniků a dohlíží na jejich provádění, ale osobuje si také právo podílet se na operativním rozhodování státem vlastněných podniků. To se obvykle děje prostřednictvím rotace kádrů mezi orgány státní správy a státem vlastněnými podniky, prostřednictvím přítomnosti členů strany ve výkonných orgánech státem vlastněných podniků a stranických buněk ve společnostech, jakož i prostřednictvím formování podnikové struktury v sektoru státem vlastněných podniků. Výměnou za to mají státní podniky v čínském hospodářství zvláštní postavení. Z tohoto postavení vyplývá řada ekonomických výhod, zejména ochrana před konkurencí a preferenční přístup k důležitým vstupům, včetně financování.

| — | Ocelářský průmysl je čínskou vládou považován za zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu (25), a jako takový představuje zvláště podporované odvětví (26). Důsledky politiky čínské vlády pro dané odvětví a zkreslení, jež z ní vyplývají, pravděpodobně nejlépe dokládá současný problém nadměrné kapacity (27). |
| --- | --- |

—

Ocelářský průmysl je čínskou vládou považován za zásadní odvětví čínské ekonomiky, základní kámen státu (25), a jako takový představuje zvláště podporované odvětví (26). Důsledky politiky čínské vlády pro dané odvětví a zkreslení, jež z ní vyplývají, pravděpodobně nejlépe dokládá současný problém nadměrné kapacity (27).

25

26

27

| — | Čínský systém v oblasti úpadků se jeví jako nedostatečný, pokud jde o plnění jeho vlastních hlavních cílů, jako je spravedlivé vyrovnání pohledávek a závazků a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků. |
| --- | --- |

—

Čínský systém v oblasti úpadků se jeví jako nedostatečný, pokud jde o plnění jeho vlastních hlavních cílů, jako je spravedlivé vyrovnání pohledávek a závazků a ochrana zákonných práv a zájmů věřitelů a dlužníků.

| — | Čínská vláda kontroluje ceny surovin, protože objemy vývozu jsou omezeny vývozními kvótami a vývozci musí žádat o vývozní povolení. V dřívějším šetření (28) Komise konstatovala, že „[k]oks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu“. |
| --- | --- |

—

Čínská vláda kontroluje ceny surovin, protože objemy vývozu jsou omezeny vývozními kvótami a vývozci musí žádat o vývozní povolení. V dřívějším šetření (28) Komise konstatovala, že „[k]oks (spolu s železnou rudou hlavní surovina pro výrobu oceli) podléhá množstevnímu omezení v oblasti vývozu a vývoznímu clu“.

28

| — | Nedostatky systému vlastnických práv jsou obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právem k užívání pozemků v Číně. Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování i nadále závisí výhradně na státu (29). |
| --- | --- |

—

Nedostatky systému vlastnických práv jsou obzvláště zjevné v souvislosti s vlastnictvím půdy a právem k užívání pozemků v Číně. Veškerou půdu vlastní čínský stát (půda na venkově v kolektivním vlastnictví a půda ve městech ve státním vlastnictví). Její přidělování i nadále závisí výhradně na státu (29).

29

| — | Pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování a mobilitu omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k úplnému spektru služeb sociálního zabezpečení a k dalším výhodám. V důsledku toho jsou mzdové náklady zkreslené, protože nejsou výsledkem působení běžných tržních sil ani jednání mezi společnostmi a pracovními silami. |
| --- | --- |

—

Pracovníkům a zaměstnavatelům je bráněno v jejich právu na kolektivní organizování a mobilitu omezuje systém registrace domácností, který omezuje přístup k úplnému spektru služeb sociálního zabezpečení a k dalším výhodám. V důsledku toho jsou mzdové náklady zkreslené, protože nejsou výsledkem působení běžných tržních sil ani jednání mezi společnostmi a pracovními silami.

| — | Čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank, které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Formálně mohou existovat obezřetnostní pravidla, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochrany obchodu, však vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu. |
| --- | --- |

—

Čínský finanční systém se vyznačuje silným postavením státem vlastněných bank, které při zajišťování přístupu k financím zohledňují jiná kritéria než ekonomickou životaschopnost projektu. Formálně mohou existovat obezřetnostní pravidla, jako je potřeba zkoumat úvěruschopnost dlužníka, z naprosté většiny důkazů, včetně zjištění v rámci šetření na ochrany obchodu, však vyplývá, že tato ustanovení hrají při uplatňování různých právních nástrojů pouze druhotnou úlohu.

| — | Banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu. Výpůjční náklady jsou také uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic se stále nižší návratností investovaných prostředků. |
| --- | --- |

—

Banky plní výslovnou právní povinnost vykonávat svou činnost v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu. Výpůjční náklady jsou také uměle udržovány na nízké úrovni, aby se podpořil růst investic se stále nižší návratností investovaných prostředků.

| (51) | Čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení anebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc. |
| --- | --- |

(51)

Čínská vláda se nevyjádřila ani nepředložila důkazy podporující nebo vyvracející stávající důkazy obsažené ve spisu k dané věci – včetně zprávy a dalších důkazů, které poskytl žadatel – ohledně existence podstatných zkreslení anebo ohledně vhodnosti použití čl. 2 odst. 6a základního nařízení na danou věc.

| (52) | Konkrétně v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, tedy v odvětví oceli, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Vzhledem k tomu, že čínští vývozci výrobku, který je předmětem přezkumu, nespolupracovali, nebylo možné určit přesný poměr výrobců v soukromém a státním vlastnictví. Šetření však potvrdilo, že dva největší výrobci v odvětví oceli, společnosti Angang Steel Group (dále jen „Ansteel“) a China Baowu Steel Group (dále je „Baowu“), jsou buď plně ve vlastnictví státu, nebo v nich stát vlastní kontrolní podíl. V každém případě, i když pro výrobek, který je předmětem přezkumu, nemusí být k dispozici konkrétní informace, představuje toto odvětví pododvětví ocelářského průmyslu, a zjištění týkající se odvětví oceli se proto považují za ukazatele situace i u výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(52)

Konkrétně v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, tedy v odvětví oceli, přetrvává značná míra vlastnictví ze strany čínské vlády ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) první odrážky základního nařízení. Vzhledem k tomu, že čínští vývozci výrobku, který je předmětem přezkumu, nespolupracovali, nebylo možné určit přesný poměr výrobců v soukromém a státním vlastnictví. Šetření však potvrdilo, že dva největší výrobci v odvětví oceli, společnosti Angang Steel Group (dále jen „Ansteel“) a China Baowu Steel Group (dále je „Baowu“), jsou buď plně ve vlastnictví státu, nebo v nich stát vlastní kontrolní podíl. V každém případě, i když pro výrobek, který je předmětem přezkumu, nemusí být k dispozici konkrétní informace, představuje toto odvětví pododvětví ocelářského průmyslu, a zjištění týkající se odvětví oceli se proto považují za ukazatele situace i u výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (53) | Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví oceli podléhají politickému dohledu a pokynům. Nejnovější čínské politické dokumenty týkající se odvětví oceli potvrzují, že čínská vláda přikládá tomuto odvětví stále velký význam, včetně záměru zasahovat do tohoto odvětví s cílem formovat je v souladu s vládní politikou. Příkladem toho je návrh hlavního stanoviska ministerstva průmyslu a informačních technologií týkajícího se podpory vysoce kvalitního rozvoje ocelářského průmyslu, který vyzývá k dalšímu upevnění průmyslové základny a výraznému zlepšení úrovně modernizace průmyslového řetězce (30), nebo 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, podle něhož se toto odvětví bude
  „držet kombinace vedoucího postavení na trhu a vládní podpory“
  a bude
  „kultivovat skupinu předních společností s vedoucím postavením v oblasti ekologie a klíčovou konkurenceschopností“
   (31), nebo také 14. pětiletý plán rozvoje odvětví ocelového šrotu, k jehož hlavním cílům patří
  „neustále zvyšovat podíl využití ocelového šrotu a do konce 14. pětiletého plánu dosáhnout komplexního podílu šrotu v celostátní výrobě oceli 30 %“
   (32). |
| --- | --- |

(53)

Jak veřejné, tak soukromé podniky v odvětví oceli podléhají politickému dohledu a pokynům. Nejnovější čínské politické dokumenty týkající se odvětví oceli potvrzují, že čínská vláda přikládá tomuto odvětví stále velký význam, včetně záměru zasahovat do tohoto odvětví s cílem formovat je v souladu s vládní politikou. Příkladem toho je návrh hlavního stanoviska ministerstva průmyslu a informačních technologií týkajícího se podpory vysoce kvalitního rozvoje ocelářského průmyslu, který vyzývá k dalšímu upevnění průmyslové základny a výraznému zlepšení úrovně modernizace průmyslového řetězce (30), nebo 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, podle něhož se toto odvětví bude
  „držet kombinace vedoucího postavení na trhu a vládní podpory“
  a bude
  „kultivovat skupinu předních společností s vedoucím postavením v oblasti ekologie a klíčovou konkurenceschopností“
   (31), nebo také 14. pětiletý plán rozvoje odvětví ocelového šrotu, k jehož hlavním cílům patří
  „neustále zvyšovat podíl využití ocelového šrotu a do konce 14. pětiletého plánu dosáhnout komplexního podílu šrotu v celostátní výrobě oceli 30 %“
   (32).

30

„držet kombinace vedoucího postavení na trhu a vládní podpory“

„kultivovat skupinu předních společností s vedoucím postavením v oblasti ekologie a klíčovou konkurenceschopností“

31

„neustále zvyšovat podíl využití ocelového šrotu a do konce 14. pětiletého plánu dosáhnout komplexního podílu šrotu v celostátní výrobě oceli 30 %“

32

| (54) | Podobné příklady záměru čínských úřadů dohlížet na rozvoj tohoto odvětví a řídit jej lze pozorovat i na úrovni provincií, například v provincii Che-pej, která plánuje
  „soustavně uskutečňovat skupinový rozvoj organizací, urychlit reformu smíšeného vlastnictví státních podniků, zaměřit se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých železářských a ocelářských podniků a usilovat o vytvoření jedné až dvou velkých skupin světové úrovně, tří až pěti velkých skupin s vnitrostátním vlivem jako podpory“
  a 
  „dále rozšiřovat recyklační a oběhové kanály ocelového šrotu, posilovat třídění a klasifikaci ocelového šrotu“
   (33). Kromě toho plán provincie Che-pej v odvětví oceli obsahuje několik odkazů na za tepla válcované výrobky z oceli:
  „Podporovat podniky vyrábějící plechy, aby urychlily realizaci transformace málo výkonných
  válcoven za tepla
  (...) a usilovat o to, aby do roku 2022
  primární plechy válcované za tepla
  představovaly více než 30 % operací hloubkového zpracování“
   (34). Kromě toho:
  „Konsolidovat výhody trhu s dráty a tyčemi. Podporovat výrobce drátů a tyčí, aby prováděli výzkum a vývoj a vyráběli za
  tepla válcované žebrované ocelové tyče
  s pevností v tahu nad 500 MPa a zajistili špičkovou modernizaci výrobků. Podporovat speciální ocelářské podniky, aby kombinovaly transformaci technologií a zařízení a modernizovaly a vyvíjely ložiskovou ocel, ocel pro ozubená kola a další speciální ocelové výrobky“. |
| --- | --- |

(54)

Podobné příklady záměru čínských úřadů dohlížet na rozvoj tohoto odvětví a řídit jej lze pozorovat i na úrovni provincií, například v provincii Che-pej, která plánuje
  „soustavně uskutečňovat skupinový rozvoj organizací, urychlit reformu smíšeného vlastnictví státních podniků, zaměřit se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých železářských a ocelářských podniků a usilovat o vytvoření jedné až dvou velkých skupin světové úrovně, tří až pěti velkých skupin s vnitrostátním vlivem jako podpory“
  a 
  „dále rozšiřovat recyklační a oběhové kanály ocelového šrotu, posilovat třídění a klasifikaci ocelového šrotu“
   (33). Kromě toho plán provincie Che-pej v odvětví oceli obsahuje několik odkazů na za tepla válcované výrobky z oceli:
  „Podporovat podniky vyrábějící plechy, aby urychlily realizaci transformace málo výkonných
  válcoven za tepla
  (...) a usilovat o to, aby do roku 2022
  primární plechy válcované za tepla
  představovaly více než 30 % operací hloubkového zpracování“
   (34). Kromě toho:
  „Konsolidovat výhody trhu s dráty a tyčemi. Podporovat výrobce drátů a tyčí, aby prováděli výzkum a vývoj a vyráběli za
  tepla válcované žebrované ocelové tyče
  s pevností v tahu nad 500 MPa a zajistili špičkovou modernizaci výrobků. Podporovat speciální ocelářské podniky, aby kombinovaly transformaci technologií a zařízení a modernizovaly a vyvíjely ložiskovou ocel, ocel pro ozubená kola a další speciální ocelové výrobky“.

„soustavně uskutečňovat skupinový rozvoj organizací, urychlit reformu smíšeného vlastnictví státních podniků, zaměřit se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých železářských a ocelářských podniků a usilovat o vytvoření jedné až dvou velkých skupin světové úrovně, tří až pěti velkých skupin s vnitrostátním vlivem jako podpory“

„dále rozšiřovat recyklační a oběhové kanály ocelového šrotu, posilovat třídění a klasifikaci ocelového šrotu“

33

„Podporovat podniky vyrábějící plechy, aby urychlily realizaci transformace málo výkonných

válcoven za tepla

(...) a usilovat o to, aby do roku 2022

primární plechy válcované za tepla

představovaly více než 30 % operací hloubkového zpracování“

34

„Konsolidovat výhody trhu s dráty a tyčemi. Podporovat výrobce drátů a tyčí, aby prováděli výzkum a vývoj a vyráběli za

tepla válcované žebrované ocelové tyče

s pevností v tahu nad 500 MPa a zajistili špičkovou modernizaci výrobků. Podporovat speciální ocelářské podniky, aby kombinovaly transformaci technologií a zařízení a modernizovaly a vyvíjely ložiskovou ocel, ocel pro ozubená kola a další speciální ocelové výrobky“.

| (55) | Podobně prováděcí plán provincie Che-nan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu předpokládá
  „výstavbu charakteristických základen výroby oceli [...], vybudování šesti charakteristických základen výroby oceli v An-jangu, Ťi-jüanu, Pching-ting-šanu, Sin-jangu, Šang-čchiou, Čou-ou atd. a zlepšení rozsahu, intenzifikace a specializace tohoto průmyslu. V rámci těchto základen se bude do roku 2025 řízená kapacita výroby surového železa v An-jangu pohybovat do 14 milionů tun a řízená kapacita výroby surové oceli do 15 milionů tun“ (35). Prováděcí plán provincie Che-nan obsahuje i konkrétní odkazy na za tepla válcované výrobky:
  „Podporovat nezávislé
  válcovny za tepla
  , aby se podílely na slučování a reorganizaci železářských a ocelářských podniků, a zlepšit odolnost a koncentraci průmyslového řetězce“
   (36). Další cíle průmyslové politiky lze nalézt také v plánovacích dokumentech jiných provincií, například Ťiang-su (37), Šan-tung (38), Šan-si (39) nebo Če-ťiang (40) nebo obcí, jako je Liao-ning Ta-lien (41). |
| --- | --- |

(55)

Podobně prováděcí plán provincie Che-nan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu předpokládá
  „výstavbu charakteristických základen výroby oceli [...], vybudování šesti charakteristických základen výroby oceli v An-jangu, Ťi-jüanu, Pching-ting-šanu, Sin-jangu, Šang-čchiou, Čou-ou atd. a zlepšení rozsahu, intenzifikace a specializace tohoto průmyslu. V rámci těchto základen se bude do roku 2025 řízená kapacita výroby surového železa v An-jangu pohybovat do 14 milionů tun a řízená kapacita výroby surové oceli do 15 milionů tun“ (35). Prováděcí plán provincie Che-nan obsahuje i konkrétní odkazy na za tepla válcované výrobky:
  „Podporovat nezávislé
  válcovny za tepla
  , aby se podílely na slučování a reorganizaci železářských a ocelářských podniků, a zlepšit odolnost a koncentraci průmyslového řetězce“
   (36). Další cíle průmyslové politiky lze nalézt také v plánovacích dokumentech jiných provincií, například Ťiang-su (37), Šan-tung (38), Šan-si (39) nebo Če-ťiang (40) nebo obcí, jako je Liao-ning Ta-lien (41).

„výstavbu charakteristických základen výroby oceli

, vybudování šesti charakteristických základen výroby oceli v An-jangu, Ťi-jüanu, Pching-ting-šanu, Sin-jangu, Šang-čchiou, Čou-ou atd. a zlepšení rozsahu, intenzifikace a specializace tohoto průmyslu. V rámci těchto základen se bude do roku 2025 řízená kapacita výroby surového železa v An-jangu pohybovat do 14 milionů tun a řízená kapacita výroby surové oceli do 15 milionů tun

35

„Podporovat nezávislé

válcovny za tepla

, aby se podílely na slučování a reorganizaci železářských a ocelářských podniků, a zlepšit odolnost a koncentraci průmyslového řetězce“

36

37

38

39

40

41

| (56) | Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců nebylo možné systematicky zjistit existenci osobních vazeb mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a Komunistickou stranou Číny. Jelikož však výrobek, který je předmětem přezkumu, představuje pododvětví ocelářského průmyslu, jsou dostupné informace týkající se výrobců oceli relevantní i pro výrobek, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde o to, že čínská vláda může ovlivňovat ceny a náklady prostřednictvím přítomnosti státu ve firmách ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) druhé odrážky základního nařízení, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců nebylo možné systematicky zjistit existenci osobních vazeb mezi výrobci výrobku, který je předmětem přezkumu, a Komunistickou stranou Číny. Jelikož však výrobek, který je předmětem přezkumu, představuje pododvětví ocelářského průmyslu, jsou dostupné informace týkající se výrobců oceli relevantní i pro výrobek, který je předmětem přezkumu.

| (57) | Například předseda společnosti Ansteel je současně tajemníkem stranického výboru. Podobně ředitel a generální ředitel společnosti Ansteel zastává funkci zástupce tajemníka stranického výboru (42). V případě společnosti Baowu zastává předseda společnosti Baosteel, která je dceřinou společností vlastněnou ze 100 % společností Baowu, současně funkci tajemníka stranického výboru, zatímco generální ředitel je současně zástupcem tajemníka stranického výboru a zástupce generálního ředitele je členem stálého výboru stranického výboru (43). |
| --- | --- |

(57)

Například předseda společnosti Ansteel je současně tajemníkem stranického výboru. Podobně ředitel a generální ředitel společnosti Ansteel zastává funkci zástupce tajemníka stranického výboru (42). V případě společnosti Baowu zastává předseda společnosti Baosteel, která je dceřinou společností vlastněnou ze 100 % společností Baowu, současně funkci tajemníka stranického výboru, zatímco generální ředitel je současně zástupcem tajemníka stranického výboru a zástupce generálního ředitele je členem stálého výboru stranického výboru (43).

42

43

| (58) | Kromě toho jsou v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. Jak je popsáno výše v 54. bodě odůvodnění týkajícím se akčního plánu provincie Che-pej a v 55. bodě odůvodnění týkajícím se akčního plánu provincie Che-nan, šetřením bylo možné určit některé dokumenty, které konkrétně stanoví pokyny k rozvoji pododvětví plochých za tepla válcovaných výrobků. Šetření navíc nalezlo další dokumenty, z nichž vyplývá, že odvětví má prospěch z vládních pokynů a zásahů v ocelářství, vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem přezkumu, představuje jedno z jeho pododvětví. |
| --- | --- |

(58)

Kromě toho jsou v odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, zavedeny politiky, jež pozitivně diskriminují domácí výrobce nebo jinak ovlivňují trh ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) třetí odrážky základního nařízení. Jak je popsáno výše v 54. bodě odůvodnění týkajícím se akčního plánu provincie Che-pej a v 55. bodě odůvodnění týkajícím se akčního plánu provincie Che-nan, šetřením bylo možné určit některé dokumenty, které konkrétně stanoví pokyny k rozvoji pododvětví plochých za tepla válcovaných výrobků. Šetření navíc nalezlo další dokumenty, z nichž vyplývá, že odvětví má prospěch z vládních pokynů a zásahů v ocelářství, vzhledem k tomu, že výrobek, který je předmětem přezkumu, představuje jedno z jeho pododvětví.

| (59) | Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (44). To potvrzují četné plány, směrnice a další dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na státní, regionální a obecní úrovni. Podle 14. pětiletého plánu přijatého v březnu 2021 vyčlenila čínská vláda ocelářský průmysl pro transformaci a modernizaci, jakož i pro optimalizaci a restrukturalizaci (45). Také 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, který se týká i ocelářského průmyslu, uvádí toto odvětví jako „základ reálné ekonomiky“ a „klíčové odvětví, které formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny“, a stanoví řadu cílů a pracovních metod, které by řídily rozvoj ocelářského sektoru v období 2021–2025, jako je modernizace technologie, zlepšení struktury sektoru (v neposlední řadě pomocí další koncentrace podniků) nebo digitální transformace (46). |
| --- | --- |

(59)

Ocelářský průmysl považuje čínská vláda za klíčové odvětví (44). To potvrzují četné plány, směrnice a další dokumenty se zaměřením na ocel, které jsou vydávány na státní, regionální a obecní úrovni. Podle 14. pětiletého plánu přijatého v březnu 2021 vyčlenila čínská vláda ocelářský průmysl pro transformaci a modernizaci, jakož i pro optimalizaci a restrukturalizaci (45). Také 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, který se týká i ocelářského průmyslu, uvádí toto odvětví jako „základ reálné ekonomiky“ a „klíčové odvětví, které formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny“, a stanoví řadu cílů a pracovních metod, které by řídily rozvoj ocelářského sektoru v období 2021–2025, jako je modernizace technologie, zlepšení struktury sektoru (v neposlední řadě pomocí další koncentrace podniků) nebo digitální transformace (46).

44

45

základ reálné ekonomiky

klíčové odvětví, které formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny

46

| (60) | Další důležitou surovinou používanou k výrobě plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli je železná ruda. Železná ruda je také uvedena ve 14. pětiletém plánu rozvoje odvětví surovin, v němž stát plánuje „racionálně rozvíjet domácí nerostné zdroje. Posílit průzkum železné rudy [...], zavést preferenční daňovou politiku, podpořit zavádění moderních technologií a zařízení s cílem snížit produkci tuhého těžebního odpadu“ (47). V provinciích, jako je Che-pej, úřady předpokládají pro toto odvětví následující: „subvence slev na investice do nových projektů; průzkum a vedení finančních institucí k poskytování půjček s nízkým úrokem železářským a ocelářským podnikům pro přechod na nová odvětví a vláda bude zároveň poskytovat subvence na slevy“ (48). Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavní suroviny používané k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tato opatření brání volnému působení tržních sil. |
| --- | --- |

(60)

Další důležitou surovinou používanou k výrobě plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli je železná ruda. Železná ruda je také uvedena ve 14. pětiletém plánu rozvoje odvětví surovin, v němž stát plánuje „racionálně rozvíjet domácí nerostné zdroje. Posílit průzkum železné rudy [...], zavést preferenční daňovou politiku, podpořit zavádění moderních technologií a zařízení s cílem snížit produkci tuhého těžebního odpadu“ (47). V provinciích, jako je Che-pej, úřady předpokládají pro toto odvětví následující: „subvence slev na investice do nových projektů; průzkum a vedení finančních institucí k poskytování půjček s nízkým úrokem železářským a ocelářským podnikům pro přechod na nová odvětví a vláda bude zároveň poskytovat subvence na slevy“ (48). Souhrnně vzato čínská vláda zavedla opatření s cílem přimět hospodářské subjekty k dodržování cílů veřejné politiky, pokud jde o podporu preferovaných odvětví, včetně výroby hlavní suroviny používané k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu. Tato opatření brání volnému působení tržních sil.

racionálně rozvíjet domácí nerostné zdroje. Posílit průzkum železné rudy

, zavést preferenční daňovou politiku, podpořit zavádění moderních technologií a zařízení s cílem snížit produkci tuhého těžebního odpadu

47

subvence slev na investice do nových projektů; průzkum a vedení finančních institucí k poskytování půjček s nízkým úrokem železářským a ocelářským podnikům pro přechod na nová odvětví a vláda bude zároveň poskytovat subvence na slevy

48

| (61) | Současné šetření odhalilo některé důkazy o diskriminačním uplatňování nebo nedostatečném práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli. Konkrétně jde o továrnu Chaoyang Iron & Steel, která pět let po sobě (od roku 2010 do roku 2015) vykazovala ztrátu a ocitla se na pokraji konkursu. Úřad pro dohled nad státním majetkem ji rovněž označil za „zombie podnik“ (49). |
| --- | --- |

(61)

Současné šetření odhalilo některé důkazy o diskriminačním uplatňování nebo nedostatečném práva týkajícího se úpadku a vlastnictví podle čl. 2 odst. 6a písm. b) čtvrté odrážky základního nařízení v odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli. Konkrétně jde o továrnu Chaoyang Iron & Steel, která pět let po sobě (od roku 2010 do roku 2015) vykazovala ztrátu a ocitla se na pokraji konkursu. Úřad pro dohled nad státním majetkem ji rovněž označil za „zombie podnik“ (49).

49

| (62) | Odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli je rovněž ovlivněno zkreslením mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (v přístupu ke vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR) (50). |
| --- | --- |

(62)

Odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli je rovněž ovlivněno zkreslením mzdových nákladů ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) páté odrážky základního nařízení, jak je rovněž uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Tato zkreslení ovlivňují odvětví jak přímo (při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, nebo hlavních vstupů), tak nepřímo (v přístupu ke vstupům od společností, na které se vztahuje stejný pracovněprávní systém v ČLR) (50).

50

| (63) | Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno také výše v 46. bodě odůvodnění. Významné zásahy vlády do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních. |
| --- | --- |

(63)

Ve stávajícím šetření nebyl navíc předložen žádný důkaz o tom, že odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu, není ovlivňováno zásahy státu do finančního systému ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) šesté odrážky základního nařízení, jak je uvedeno také výše v 46. bodě odůvodnění. Významné zásahy vlády do finančního systému proto závažně ovlivňují tržní podmínky na všech úrovních.

| (64) | A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích. |
| --- | --- |

(64)

A konečně Komise připomíná, že pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu, je zapotřebí řada vstupů. Když výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli tyto vstupy nakupují nebo uzavírají smlouvy o jejich dodávkách, ceny, které platí (a které jsou zaznamenány jako jejich náklady), zjevně podléhají stejným systémovým zkreslením, jež byla uvedena výše. Například dodavatelé vstupů využívají pracovní sílu, která podléhá zkreslením. Mohou si vypůjčit peněžní prostředky, které podléhají zkreslením ve finančním sektoru/při alokaci kapitálu. Navíc podléhají systému plánování, který je uplatňován na všech úrovních státní správy a ve všech odvětvích.

| (65) | V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I. a II. zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále. |
| --- | --- |

(65)

V důsledku toho nejen není vhodné použít domácí prodejní ceny plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, ale navíc jsou poznamenány i všechny vstupní náklady (včetně surovin, energie, půdy, financování, pracovní síly atd.), protože tvorbu jejich cen ovlivňují významné zásahy státu, jak je popsáno v částech I. a II. zprávy. Zásahy státu popsané v souvislosti s alokací kapitálu, půdy, pracovní síly, energie a surovin se totiž vyskytují v celé ČLR. To například znamená, že určitý vstup, který byl jako takový vyprodukován v ČLR díky společnému působení řady výrobních faktorů, je vystaven podstatným zkreslením. Totéž platí o vstupu použitém v tomto vstupu a tak dále.

| (66) | Dne 19. května 2022 (51) a 16. září 2022 (52) předložilo sdružení CISA řadu argumentů týkajících se údajných významných zkreslení. Za prvé, sdružení CISA tvrdilo, že zpráva, z níž Komise vychází, nesplňuje standardy nestranných a objektivních důkazů a důkazů s dostatečnou důkazní silou, zejména vzhledem k tomu, že ji Komise vypracovala s konkrétním cílem usnadnit výrobním odvětvím Unie podání stížnosti v oblasti obchodních opatření. Sdružení CISA dále tvrdilo, že vzhledem k tomu, že zpráva byla zveřejněna v roce 2017, nemůže odrážet údajná zkreslení během období šetření, které pokrývá kalendářní rok 2021. |
| --- | --- |

(66)

Dne 19. května 2022 (51) a 16. září 2022 (52) předložilo sdružení CISA řadu argumentů týkajících se údajných významných zkreslení. Za prvé, sdružení CISA tvrdilo, že zpráva, z níž Komise vychází, nesplňuje standardy nestranných a objektivních důkazů a důkazů s dostatečnou důkazní silou, zejména vzhledem k tomu, že ji Komise vypracovala s konkrétním cílem usnadnit výrobním odvětvím Unie podání stížnosti v oblasti obchodních opatření. Sdružení CISA dále tvrdilo, že vzhledem k tomu, že zpráva byla zveřejněna v roce 2017, nemůže odrážet údajná zkreslení během období šetření, které pokrývá kalendářní rok 2021.

51

52

| (67) | Komise s tím nesouhlasila. Komise uvedla, že zpráva je komplexní dokument založený na rozsáhlých objektivních důkazech, včetně právních a správních předpisů a dalších oficiálních politických dokumentů zveřejněných čínskou vládou, zpráv třetích stran pocházejících od mezinárodních organizací, akademických studií a článků akademických pracovníků a dalších spolehlivých nezávislých zdrojů. Byla zveřejněna od prosince 2017, aby každá zúčastněná strana měla dostatek příležitostí k jejímu vyvrácení, doplnění nebo vyjádření připomínek k ní a k důkazům, na nichž je založena, a ani čínská vláda, ani jiné strany nepředložily argumenty či důkazy vyvracející zdroje uvedené ve zprávě. Stejně tak, pokud jde o tvrzení, že zpráva je zastaralá, Komise zejména konstatovala, že hlavní politické dokumenty a důkazy obsažené ve zprávě, včetně příslušných pětiletých plánů a právních předpisů použitelných na výrobek, který je předmětem přezkumu, byly během období přezkumného šetření stále důležité a že žádné strany neprokázaly, že tomu tak již nebylo. Čína začala zveřejňovat nové pětileté plány až v průběhu roku 2021 a řada z nich byla zveřejněna až ve druhé polovině roku. Bylo to dále potvrzeno výzkumem zaměřeným na konkrétní případy, který provedla Komise a který je shrnut výše. |
| --- | --- |

(67)

Komise s tím nesouhlasila. Komise uvedla, že zpráva je komplexní dokument založený na rozsáhlých objektivních důkazech, včetně právních a správních předpisů a dalších oficiálních politických dokumentů zveřejněných čínskou vládou, zpráv třetích stran pocházejících od mezinárodních organizací, akademických studií a článků akademických pracovníků a dalších spolehlivých nezávislých zdrojů. Byla zveřejněna od prosince 2017, aby každá zúčastněná strana měla dostatek příležitostí k jejímu vyvrácení, doplnění nebo vyjádření připomínek k ní a k důkazům, na nichž je založena, a ani čínská vláda, ani jiné strany nepředložily argumenty či důkazy vyvracející zdroje uvedené ve zprávě. Stejně tak, pokud jde o tvrzení, že zpráva je zastaralá, Komise zejména konstatovala, že hlavní politické dokumenty a důkazy obsažené ve zprávě, včetně příslušných pětiletých plánů a právních předpisů použitelných na výrobek, který je předmětem přezkumu, byly během období přezkumného šetření stále důležité a že žádné strany neprokázaly, že tomu tak již nebylo. Čína začala zveřejňovat nové pětileté plány až v průběhu roku 2021 a řada z nich byla zveřejněna až ve druhé polovině roku. Bylo to dále potvrzeno výzkumem zaměřeným na konkrétní případy, který provedla Komise a který je shrnut výše.

| (68) | Za druhé, sdružení CISA uvedlo, že antidumpingová dohoda WTO nezná pojem podstatných zkreslení v článku 2.2 antidumpingové dohody. Namísto toho toto ustanovení umožňuje početní zjištění běžné hodnoty v omezeném počtu určitých podmínek, přičemž podstatná zkreslení mezi těmito podmínkami nejsou. Sdružení CISA navíc uvedlo, že článek 2.2 antidumpingové dohody umožňuje pouze použití výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky pro správní, prodejní a režijní náklady a zisk, zatímco čl. 2 odst. 6a základního nařízení umožňuje použití údajů z vhodné reprezentativní země, což je v rozporu s pravidly WTO. Kromě toho sdružení CISA tvrdilo, že jakákoli početně zjištěná hodnota by musela být vypočtena v souladu s článkem 2.2.1.1 antidumpingové dohody a v souladu s výkladem odvolacího orgánu WTO ve věci EU – bionafta (DS 473), jakož i panelem WTO ve věci EU – metodiky úpravy nákladů II (Rusko) (DS494), které nezmiňují pojem podstatných zkreslení ani možnost nepřihlížet k údajům vyvážející společnosti. |
| --- | --- |

(68)

Za druhé, sdružení CISA uvedlo, že antidumpingová dohoda WTO nezná pojem podstatných zkreslení v článku 2.2 antidumpingové dohody. Namísto toho toto ustanovení umožňuje početní zjištění běžné hodnoty v omezeném počtu určitých podmínek, přičemž podstatná zkreslení mezi těmito podmínkami nejsou. Sdružení CISA navíc uvedlo, že článek 2.2 antidumpingové dohody umožňuje pouze použití výrobních nákladů v zemi původu s připočtením přiměřené částky pro správní, prodejní a režijní náklady a zisk, zatímco čl. 2 odst. 6a základního nařízení umožňuje použití údajů z vhodné reprezentativní země, což je v rozporu s pravidly WTO. Kromě toho sdružení CISA tvrdilo, že jakákoli početně zjištěná hodnota by musela být vypočtena v souladu s článkem 2.2.1.1 antidumpingové dohody a v souladu s výkladem odvolacího orgánu WTO ve věci EU – bionafta (DS 473), jakož i panelem WTO ve věci EU – metodiky úpravy nákladů II (Rusko) (DS494), které nezmiňují pojem podstatných zkreslení ani možnost nepřihlížet k údajům vyvážející společnosti.

| (69) | Komise měla za to, že ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení jsou plně v souladu s povinnostmi, které má Evropská unie vůči WTO, a judikaturou citovanou sdružením CISA. Komise je dále toho názoru, že – v souladu s rozhodnutím panelu WTO a Odvolacího orgánu ve věci DS473 – ustanovení základního nařízení, která jsou použitelná obecně na všechny členy WTO, například čl. 2 odst. 5 druhý pododstavec, dovolují použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je tato úprava nutná a odůvodněná. Z důvodu existence podstatných zkreslení jsou náklady a ceny v zemi vývozu nevhodné pro početní zjištění běžné hodnoty. Za těchto okolností čl. 2 odst. 6a základního nařízení předpokládá početní zjištění nákladů na výrobu a prodej na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, včetně nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s podobnou úrovní rozvoje, jakou má země vývozu. Pokud jde o věc DS 494, Komise připomíná, že jak EU, tak Ruská federace se proti závěrům panelu odvolaly a závěry nenabyly právní moci, a tudíž – podle stávající judikatury WTO – nemají právní postavení v systému WTO, neboť nebyly schváleny Orgánem pro řešení sporů prostřednictvím rozhodnutí členů WTO. Každopádně se ve zprávě panelu v tomto sporu výslovně pojednává o ustanoveních čl. 2 odst. 6a základního nařízení jako o ustanoveních, která nejsou předmětem sporu. Komise proto toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(69)

Komise měla za to, že ustanovení čl. 2 odst. 6a základního nařízení jsou plně v souladu s povinnostmi, které má Evropská unie vůči WTO, a judikaturou citovanou sdružením CISA. Komise je dále toho názoru, že – v souladu s rozhodnutím panelu WTO a Odvolacího orgánu ve věci DS473 – ustanovení základního nařízení, která jsou použitelná obecně na všechny členy WTO, například čl. 2 odst. 5 druhý pododstavec, dovolují použití údajů ze třetí země, které jsou řádně upraveny, pokud je tato úprava nutná a odůvodněná. Z důvodu existence podstatných zkreslení jsou náklady a ceny v zemi vývozu nevhodné pro početní zjištění běžné hodnoty. Za těchto okolností čl. 2 odst. 6a základního nařízení předpokládá početní zjištění nákladů na výrobu a prodej na základě nezkreslených cen nebo referenčních hodnot, včetně nezkreslených cen nebo referenčních hodnot ve vhodné reprezentativní zemi s podobnou úrovní rozvoje, jakou má země vývozu. Pokud jde o věc DS 494, Komise připomíná, že jak EU, tak Ruská federace se proti závěrům panelu odvolaly a závěry nenabyly právní moci, a tudíž – podle stávající judikatury WTO – nemají právní postavení v systému WTO, neboť nebyly schváleny Orgánem pro řešení sporů prostřednictvím rozhodnutí členů WTO. Každopádně se ve zprávě panelu v tomto sporu výslovně pojednává o ustanoveních čl. 2 odst. 6a základního nařízení jako o ustanoveních, která nejsou předmětem sporu. Komise proto toto tvrzení zamítla.

| (70) | Za třetí, sdružení CISA tvrdilo, že praxe odkazování na minulá šetření jako na „důkaz“ určitých tvrzení, jak to učinil žadatel v žádosti v tomto šetření, by pravděpodobně neobstála v přístupu Odvolacího orgánu k důkaznímu břemenu, jak je uvedeno v rozhodnutí Odvolacího orgánu WTO ve věci USA – konečná antidumpingová a vyrovnávací cla na některé výrobky (Čína) (DS 379). Sdružení CISA zejména odkázalo na zjištění, k nimž Komise dospěla v rámci antisubvenčního šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků (53). |
| --- | --- |

(70)

Za třetí, sdružení CISA tvrdilo, že praxe odkazování na minulá šetření jako na „důkaz“ určitých tvrzení, jak to učinil žadatel v žádosti v tomto šetření, by pravděpodobně neobstála v přístupu Odvolacího orgánu k důkaznímu břemenu, jak je uvedeno v rozhodnutí Odvolacího orgánu WTO ve věci USA – konečná antidumpingová a vyrovnávací cla na některé výrobky (Čína) (DS 379). Sdružení CISA zejména odkázalo na zjištění, k nimž Komise dospěla v rámci antisubvenčního šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků (53).

53

| (71) | Komise toto tvrzení zpochybňuje. Na jedné straně se žádost s cílem doložit tvrzení týkající se narušení trhu s plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli neopírala pouze o vyrovnávací clo na ploché za tepla válcované výrobky, ale doplňovala i další zdroje (54). Na druhé straně Komise nečiní své závěry o použitelnosti čl. 2 odst. 6a na základě žádosti, ale na základě všech dostupných důkazů shromážděných během šetření a v plném rozsahu uvedených v tomto oddíle. |
| --- | --- |

(71)

Komise toto tvrzení zpochybňuje. Na jedné straně se žádost s cílem doložit tvrzení týkající se narušení trhu s plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli neopírala pouze o vyrovnávací clo na ploché za tepla válcované výrobky, ale doplňovala i další zdroje (54). Na druhé straně Komise nečiní své závěry o použitelnosti čl. 2 odst. 6a na základě žádosti, ale na základě všech dostupných důkazů shromážděných během šetření a v plném rozsahu uvedených v tomto oddíle.

54

| (72) | Za čtvrté, sdružení CISA poukázalo na otázku 14. pětiletého plánu a upozornilo, že na jedné straně 14. pětiletý plán skutečně zmiňuje odvětví oceli, pouze však v obecném kontextu, přičemž upozorňuje na význam obecné transformace a modernizace tradičních průmyslových odvětví a na druhé straně by plán neměl být považován za závazný právní předpis, ale spíše za pokyny vyjadřující politické názory do budoucna. Kromě toho sdružení CISA mělo za to, že takové plány existují i v EU, kde Evropská komise zveřejňuje „bílé knihy“, „zelené knihy“ atd. |
| --- | --- |

(72)

Za čtvrté, sdružení CISA poukázalo na otázku 14. pětiletého plánu a upozornilo, že na jedné straně 14. pětiletý plán skutečně zmiňuje odvětví oceli, pouze však v obecném kontextu, přičemž upozorňuje na význam obecné transformace a modernizace tradičních průmyslových odvětví a na druhé straně by plán neměl být považován za závazný právní předpis, ale spíše za pokyny vyjadřující politické názory do budoucna. Kromě toho sdružení CISA mělo za to, že takové plány existují i v EU, kde Evropská komise zveřejňuje „bílé knihy“, „zelené knihy“ atd.

| (73) | Tuto námitku nebylo možno akceptovat. Nejprve je třeba poznamenat, že pětileté plány, které zveřejňuje čínská vláda, nejsou pouze obecnými pokyny, ale mají právně závaznou povahu. Komise v tomto ohledu odkázala na podrobnou analýzu plánů v kapitole 4 zprávy, jejíž jedna část v oddíle 4.3.1 je výslovně věnována závazné povaze plánů. Čtrnáctý pětiletý plán výslovně připomíná všem úřadům, aby plány svědomitě prováděly:
  „Posílíme systémy řízení plánování, jako jsou katalogy a seznamy, sestavy a archivace, slaďování a koordinace, vytvoříme seznamy a katalogy, jako jsou zvláštní plány na národní úrovni v rámci „14. pětiletého plánu“, podpoříme archivaci plánů, přičemž se budeme opírat o informační platformu pro integrované řízení národního plánování, a zavedeme jednotnou správu různých plánů. Vytvoříme a zlepšíme mechanismy harmonizace a koordinace plánování, harmonizujeme plány schválené Ústředním výborem Komunistické strany Číny a Státní radou a plány rozvoje provincií s tímto plánem před jejich předložením ke schválení, zajistíme, aby územní plánování na celostátní úrovni, speciální plánování, regionální plánování a další úrovně plánování byly koordinovány s tímto plánem z hlediska hlavních cílů, směrů rozvoje, celkového uspořádání, hlavních politik, hlavních projektů a prevence a kontroly rizik“ (55). Kromě toho 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin stanoví, že „všechny lokality se s tímto plánem musí lépe seznámit a zahrnout jeho hlavní obsah a hlavní projekty do svých hlavních místních projektů“
  , přičemž
  „odvětví oceli a další klíčová odvětví musí formulovat konkrétní prováděcí stanoviska na základě cílů a úkolů tohoto plánu“ (56). |
| --- | --- |

(73)

Tuto námitku nebylo možno akceptovat. Nejprve je třeba poznamenat, že pětileté plány, které zveřejňuje čínská vláda, nejsou pouze obecnými pokyny, ale mají právně závaznou povahu. Komise v tomto ohledu odkázala na podrobnou analýzu plánů v kapitole 4 zprávy, jejíž jedna část v oddíle 4.3.1 je výslovně věnována závazné povaze plánů. Čtrnáctý pětiletý plán výslovně připomíná všem úřadům, aby plány svědomitě prováděly:
  „Posílíme systémy řízení plánování, jako jsou katalogy a seznamy, sestavy a archivace, slaďování a koordinace, vytvoříme seznamy a katalogy, jako jsou zvláštní plány na národní úrovni v rámci „14. pětiletého plánu“, podpoříme archivaci plánů, přičemž se budeme opírat o informační platformu pro integrované řízení národního plánování, a zavedeme jednotnou správu různých plánů. Vytvoříme a zlepšíme mechanismy harmonizace a koordinace plánování, harmonizujeme plány schválené Ústředním výborem Komunistické strany Číny a Státní radou a plány rozvoje provincií s tímto plánem před jejich předložením ke schválení, zajistíme, aby územní plánování na celostátní úrovni, speciální plánování, regionální plánování a další úrovně plánování byly koordinovány s tímto plánem z hlediska hlavních cílů, směrů rozvoje, celkového uspořádání, hlavních politik, hlavních projektů a prevence a kontroly rizik“ (55). Kromě toho 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin stanoví, že „všechny lokality se s tímto plánem musí lépe seznámit a zahrnout jeho hlavní obsah a hlavní projekty do svých hlavních místních projektů“
  , přičemž
  „odvětví oceli a další klíčová odvětví musí formulovat konkrétní prováděcí stanoviska na základě cílů a úkolů tohoto plánu“ (56).

„Posílíme systémy řízení plánování, jako jsou katalogy a seznamy, sestavy a archivace, slaďování a koordinace, vytvoříme seznamy a katalogy, jako jsou zvláštní plány na národní úrovni v rámci „14. pětiletého plánu“, podpoříme archivaci plánů, přičemž se budeme opírat o informační platformu pro integrované řízení národního plánování, a zavedeme jednotnou správu různých plánů. Vytvoříme a zlepšíme mechanismy harmonizace a koordinace plánování, harmonizujeme plány schválené Ústředním výborem Komunistické strany Číny a Státní radou a plány rozvoje provincií s tímto plánem před jejich předložením ke schválení, zajistíme, aby územní plánování na celostátní úrovni, speciální plánování, regionální plánování a další úrovně plánování byly koordinovány s tímto plánem z hlediska hlavních cílů, směrů rozvoje, celkového uspořádání, hlavních politik, hlavních projektů a prevence a kontroly rizik

55

všechny lokality se s tímto plánem musí lépe seznámit a zahrnout jeho hlavní obsah a hlavní projekty do svých hlavních místních projektů“

„odvětví oceli a další klíčová odvětví musí formulovat konkrétní prováděcí stanoviska na základě cílů a úkolů tohoto plánu

56

| (74) | Čínská vláda neuvedla v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(74)

Čínská vláda neuvedla v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

| (75) | Sdružení CISA po poskytnutí informací dále zdůraznilo, že vzhledem ke svému účelu zpráva nesplňuje standardy nestranných a objektivních důkazů a důkazů s dostatečnou průkazní hodnotou. V souvislosti s výše uvedeným se sdružení CISA dále zmínilo o různých „pětiletých plánech“, které by podle CISA měly být považovány za obecný politický dokument stanovující různé priority, pokud jde o veřejné investice, a nikoli za závazné právní předpisy. |
| --- | --- |

(75)

Sdružení CISA po poskytnutí informací dále zdůraznilo, že vzhledem ke svému účelu zpráva nesplňuje standardy nestranných a objektivních důkazů a důkazů s dostatečnou průkazní hodnotou. V souvislosti s výše uvedeným se sdružení CISA dále zmínilo o různých „pětiletých plánech“, které by podle CISA měly být považovány za obecný politický dokument stanovující různé priority, pokud jde o veřejné investice, a nikoli za závazné právní předpisy.

| (76) | Jak je vysvětleno v 67. a 73. bodě odůvodnění, tato tvrzení byla zamítnuta a vzhledem k tomu, že po poskytnutí informací nebyly předloženy žádné další důkazy nebo argumenty, zůstalo rozhodnutí Komise beze změny. |
| --- | --- |

(76)

Jak je vysvětleno v 67. a 73. bodě odůvodnění, tato tvrzení byla zamítnuta a vzhledem k tomu, že po poskytnutí informací nebyly předloženy žádné další důkazy nebo argumenty, zůstalo rozhodnutí Komise beze změny.

| (77) | Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak je popsáno v následujícím oddíle. |
| --- | --- |

(77)

Z dostupných důkazů celkově vyplývá, že ceny výrobku, který je předmětem přezkumu, ani náklady na jeho výrobu, včetně nákladů na suroviny, energii a pracovní sílu, nejsou výsledkem volného působení tržních sil, protože jsou ovlivněny významnými zásahy státu ve smyslu čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení, jak ukazuje skutečný nebo možný dopad jednoho nebo více příslušných prvků v něm uvedených. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že čínská vláda nespolupracovala, dospěla Komise k závěru, že v tomto případě není k určení běžné hodnoty vhodné použít domácí ceny a náklady. Komise proto přikročila k početnímu zjištění běžné hodnoty výhradně na základě výrobních nákladů a nákladů na prodej odrážejících nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty, to jest v tomto případě na základě odpovídajících výrobních nákladů a nákladů na prodej ve vhodné reprezentativní zemi v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení, jak je popsáno v následujícím oddíle.

3.4.1.   
  Reprezentativní země

Reprezentativní země

3.4.1.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (78) | Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:






  — | úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele podobným ČLR na základě databáze Světové banky (57), |
| --- | --- | --- |

(78)

Volba reprezentativní země byla založena na těchto kritériích podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení:

—

úroveň hospodářského rozvoje je podobná jako v ČLR. Za tímto účelem použila Komise země s hrubým národním důchodem na obyvatele podobným ČLR na základě databáze Světové banky (57),

57

| — | v dané zemi probíhá výroba výrobku, který je předmětem přezkumu (58), |
| --- | --- |

—

v dané zemi probíhá výroba výrobku, který je předmětem přezkumu (58),

58

| — | dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi, |
| --- | --- |

—

dostupnost odpovídajících veřejných údajů v reprezentativní zemi,

| — | je-li reprezentativních třetích zemí více, měla by být případně upřednostněna země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany. |
| --- | --- |

—

je-li reprezentativních třetích zemí více, měla by být případně upřednostněna země s náležitou úrovní sociální a environmentální ochrany.

| (79) | Jak uvádí 38. bod odůvodnění, Komise vydala dne 29. srpna 2022 poznámku ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty („poznámku o výrobních faktorech“). V této poznámce byly popsány skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zúčastněné strany byly informovány o záměru považovat v tomto případě Mexiko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení. |
| --- | --- |

(79)

Jak uvádí 38. bod odůvodnění, Komise vydala dne 29. srpna 2022 poznámku ke spisu týkající se zdrojů pro stanovení běžné hodnoty („poznámku o výrobních faktorech“). V této poznámce byly popsány skutečnosti a důkazy, na nichž jsou založena příslušná kritéria, a zúčastněné strany byly informovány o záměru považovat v tomto případě Mexiko za vhodnou reprezentativní zemi, pokud se potvrdí existence podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a základního nařízení.

| (80) | V souladu s kritérii uvedenými v čl. 2 odst. 6a základního nařízení Komise označila Mexiko za zemi s podobnou úrovní ekonomického rozvoje jako ČLR. Mexiko je na základě hrubého národního důchodu klasifikováno Světovou bankou jako země s „vyššími středními příjmy“. Kromě toho bylo Mexiko označeno za zemi, kde se výrobek, který je předmětem přezkumu, vyrábí a kde jsou snadno dostupné příslušné údaje. |
| --- | --- |

(80)

V souladu s kritérii uvedenými v čl. 2 odst. 6a základního nařízení Komise označila Mexiko za zemi s podobnou úrovní ekonomického rozvoje jako ČLR. Mexiko je na základě hrubého národního důchodu klasifikováno Světovou bankou jako země s „vyššími středními příjmy“. Kromě toho bylo Mexiko označeno za zemi, kde se výrobek, který je předmětem přezkumu, vyrábí a kde jsou snadno dostupné příslušné údaje.

| (81) | Konečně vzhledem k nedostatečné spolupráci a poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Mexiko je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Konečně vzhledem k nedostatečné spolupráci a poté, co bylo na základě všech výše uvedených prvků stanoveno, že Mexiko je vhodnou reprezentativní zemí, nebylo nutné provést posouzení úrovně sociální a environmentální ochrany podle poslední věty čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážky základního nařízení.

3.4.1.2.   Závěr

Závěr

| (82) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci, jak bylo navrhováno v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, a vzhledem k tomu, že Mexiko vyhovovalo kritériím stanoveným v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, vybrala Komise Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(82)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci, jak bylo navrhováno v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, a vzhledem k tomu, že Mexiko vyhovovalo kritériím stanoveným v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, vybrala Komise Mexiko jako vhodnou reprezentativní zemi.

3.4.2.   
  Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

Zdroje použité ke stanovení nezkreslených nákladů

| (83) | V poznámce týkající se příslušných zdrojů pro stanovení běžné hodnoty Komise vysvětlila, že vzhledem k neexistenci spolupráce bude muset vycházet z dostupných skutečností podle článku 18 základního nařízení. Výběr reprezentativní země byl založen na informacích obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, které byly považovány za vhodné ke zjištění nezkreslených nákladů většiny výrobních činitelů, zejména surovin, podle příslušných kritérií stanovených v čl. 2 odst. 6a základního nařízení v souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení, včetně databáze Global Trade Atlas („GTA“). Dále Komise uvedla, že ke stanovení nezkreslených nákladů na energii použije tyto zdroje: pro elektřinu poslední dostupné údaje o cenách elektřiny pro průmysl platných v Mexiku, které byly zveřejněny na portálu Globalpetrolprices.com (59), a pro plyn cenu, která byla zveřejněna na internetových stránkách Indices de Referencia de Precios de Gas Natural (IPGN) (60). Komise dále uvedla, že za účelem stanovení nezkreslených nákladů práce použije poslední veřejně dostupné údaje ze statistického útvaru Mezinárodní organizace práce (ILOSTAT) (61), podle nichž určí mzdy v Mexiku. |
| --- | --- |

(83)

V poznámce týkající se příslušných zdrojů pro stanovení běžné hodnoty Komise vysvětlila, že vzhledem k neexistenci spolupráce bude muset vycházet z dostupných skutečností podle článku 18 základního nařízení. Výběr reprezentativní země byl založen na informacích obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, které byly považovány za vhodné ke zjištění nezkreslených nákladů většiny výrobních činitelů, zejména surovin, podle příslušných kritérií stanovených v čl. 2 odst. 6a základního nařízení v souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení, včetně databáze Global Trade Atlas („GTA“). Dále Komise uvedla, že ke stanovení nezkreslených nákladů na energii použije tyto zdroje: pro elektřinu poslední dostupné údaje o cenách elektřiny pro průmysl platných v Mexiku, které byly zveřejněny na portálu Globalpetrolprices.com (59), a pro plyn cenu, která byla zveřejněna na internetových stránkách Indices de Referencia de Precios de Gas Natural (IPGN) (60). Komise dále uvedla, že za účelem stanovení nezkreslených nákladů práce použije poslední veřejně dostupné údaje ze statistického útvaru Mezinárodní organizace práce (ILOSTAT) (61), podle nichž určí mzdy v Mexiku.

59

60

61

| (84) | Komise zahrnula hodnotu pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních faktorů uvedených výše. Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii k přímým výrobním nákladům na základě údajů výrobců v Unii poskytnutých žadatelem, který za tímto účelem poskytl konkrétní informace. |
| --- | --- |

(84)

Komise zahrnula hodnotu pro náklady na výrobní režii, aby se zohlednily náklady nezahrnuté do výrobních faktorů uvedených výše. Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii k přímým výrobním nákladům na základě údajů výrobců v Unii poskytnutých žadatelem, který za tímto účelem poskytl konkrétní informace.

| (85) | V poznámce o výrobních faktorech Komise uvedla, že pro zemi, která byla stanovena jako země, kde se vyrábí přezkoumávaný výrobek, tedy Mexiko, určila společnost Ternium S.A. jakožto výrobce přezkoumávaného výrobku, jehož nejnovější veřejné finanční údaje uvádějí zisky a přiměřenou výši prodejních, správních a režijních nákladů pro účely stanovení nezkreslené běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(85)

V poznámce o výrobních faktorech Komise uvedla, že pro zemi, která byla stanovena jako země, kde se vyrábí přezkoumávaný výrobek, tedy Mexiko, určila společnost Ternium S.A. jakožto výrobce přezkoumávaného výrobku, jehož nejnovější veřejné finanční údaje uvádějí zisky a přiměřenou výši prodejních, správních a režijních nákladů pro účely stanovení nezkreslené běžné hodnoty.

| (86) | Analýza údajů o dovozu ukázala, že Mexiko by mohlo být použito jako vhodná reprezentativní země, jelikož jeho dovoz hlavních výrobních faktorů nebyl významně ovlivněn dovozem z ČLR nebo z některé ze zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) 2015/755 (62). |
| --- | --- |

(86)

Analýza údajů o dovozu ukázala, že Mexiko by mohlo být použito jako vhodná reprezentativní země, jelikož jeho dovoz hlavních výrobních faktorů nebyl významně ovlivněn dovozem z ČLR nebo z některé ze zemí uvedených v příloze I nařízení (EU) 2015/755 (62).

62

| (87) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít ke stanovení nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty pro výpočet běžné hodnoty jako vhodnou reprezentativní zemi Mexiko a společnost Ternium S.A. |
| --- | --- |

(87)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise informovala zúčastněné strany, že má v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážkou základního nařízení v úmyslu použít ke stanovení nezkreslené ceny nebo referenční hodnoty pro výpočet běžné hodnoty jako vhodnou reprezentativní zemi Mexiko a společnost Ternium S.A.

| (88) | Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Mexika jako reprezentativní země a společnosti Ternium S.A. jako výrobce v reprezentativní zemi vyjádřily. |
| --- | --- |

(88)

Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se ke vhodnosti Mexika jako reprezentativní země a společnosti Ternium S.A. jako výrobce v reprezentativní zemi vyjádřily.

| (89) | Sdružení CISA ve svém vyjádření uvedlo, že z několika reprezentativních zemí, které Komise v nedávné době vybrala, je Mexiko jedinou zemí, která není schopna vykazovat dovozní ceny na úrovni cen CIF, a zpochybnila přístup Komise, která k ceně FOB připočítává 5 %, aby cenu FOB převedla na cenu CIF. Komise uvedla, že i kdyby se tento přepočítací koeficient nepoužil, byl by cenový rozdíl mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou do zbytku světa stanovenou ve 118. bodě odůvodnění značný. Proto uvedené tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(89)

Sdružení CISA ve svém vyjádření uvedlo, že z několika reprezentativních zemí, které Komise v nedávné době vybrala, je Mexiko jedinou zemí, která není schopna vykazovat dovozní ceny na úrovni cen CIF, a zpochybnila přístup Komise, která k ceně FOB připočítává 5 %, aby cenu FOB převedla na cenu CIF. Komise uvedla, že i kdyby se tento přepočítací koeficient nepoužil, byl by cenový rozdíl mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou do zbytku světa stanovenou ve 118. bodě odůvodnění značný. Proto uvedené tvrzení zamítla.

| (90) | Sdružení CISA rovněž tvrdilo, že referenční hodnota pro feroslitiny není spolehlivá, protože použité kódy HS zahrnují několik různých slitin s velmi rozdílnými jednotkovými cenami. Komise připomněla, že sdružení CISA neuvedlo který typ (které typy) slitin by měl(y) být ze souhrnných údajů pro referenční cenu odstraněn(y). Dále měla Komise za to, že uvedené tvrzení je bezpředmětné, protože i kdyby pro tento vstup nebyla stanovena žádná referenční cena, jak je vysvětleno ve 118. bodě odůvodnění níže, cenový rozdíl mezi běžnou hodnotou a stanovenou vývozní cenou do zbytku světa by zůstal významný. Proto uvedené tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(90)

Sdružení CISA rovněž tvrdilo, že referenční hodnota pro feroslitiny není spolehlivá, protože použité kódy HS zahrnují několik různých slitin s velmi rozdílnými jednotkovými cenami. Komise připomněla, že sdružení CISA neuvedlo který typ (které typy) slitin by měl(y) být ze souhrnných údajů pro referenční cenu odstraněn(y). Dále měla Komise za to, že uvedené tvrzení je bezpředmětné, protože i kdyby pro tento vstup nebyla stanovena žádná referenční cena, jak je vysvětleno ve 118. bodě odůvodnění níže, cenový rozdíl mezi běžnou hodnotou a stanovenou vývozní cenou do zbytku světa by zůstal významný. Proto uvedené tvrzení zamítla.

| (91) | Sdružení CISA rovněž zpochybnilo přiměřenost finančních výsledků společnosti Ternium S.A., protože jsou vykazovány na konsolidované úrovni zahrnující několik zemí a další výrobky. |
| --- | --- |

(91)

Sdružení CISA rovněž zpochybnilo přiměřenost finančních výsledků společnosti Ternium S.A., protože jsou vykazovány na konsolidované úrovni zahrnující několik zemí a další výrobky.

| (92) | Komise měla za to, že v daném případě je použití konsolidovaných údajů společnosti Ternium S.A. vhodné, protože neexistují podrobnější údaje omezené na společnost Ternium Mexico a na výrobek, který je předmětem přezkumu. Kromě toho společnost vyrábí převážně ocelářské výrobky. Proto byly její údaje považovány za reprezentativní pro odvětví oceli a výrobek, který je předmětem přezkumu. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení navíc vyžaduje, aby částka prodejních, správních a režijních nákladů a zisku zahrnutá do početně zjištěné běžné hodnoty byla nezkreslená a přiměřená. Sdružení CISA neuvedlo ani nedoložilo, že by použitá částka byla zkreslená nebo nepřiměřená. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(92)

Komise měla za to, že v daném případě je použití konsolidovaných údajů společnosti Ternium S.A. vhodné, protože neexistují podrobnější údaje omezené na společnost Ternium Mexico a na výrobek, který je předmětem přezkumu. Kromě toho společnost vyrábí převážně ocelářské výrobky. Proto byly její údaje považovány za reprezentativní pro odvětví oceli a výrobek, který je předmětem přezkumu. Ustanovení čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení navíc vyžaduje, aby částka prodejních, správních a režijních nákladů a zisku zahrnutá do početně zjištěné běžné hodnoty byla nezkreslená a přiměřená. Sdružení CISA neuvedlo ani nedoložilo, že by použitá částka byla zkreslená nebo nepřiměřená. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (93) | Sdružení CISA tvrdilo, že použití finančních údajů společnosti Ternium S.A. z roku 2020 je neslučitelné s obdobím přezkumného šetření, kterým je rok 2021. Komise považovala údaje společnosti Ternium S.A. za přiměřené, protože společnost v období přezkumného šetření dosahovala zisku, její účetní výkazy byly snadno dostupné a Mexiko představuje 52 % jejího konsolidovaného prodeje. Dále měla Komise za to, že v kontextu tohoto šetření je použití roku 2020 jako referenčního roku odůvodněné, jelikož se jedná o poslední rok, kdy byla společnost Ternium S.A. zisková a vykazovala přiměřenou úroveň prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Jak je vysvětleno v poznámce k výrobním faktorům, v účetním roce 2021 byl zisk mimořádně vysoký, konkrétně 58,25 %, což pravděpodobně odráží oživení po pandemii COVID-19. Komise proto považovala za vhodnější použít údaje za rok 2020 a tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(93)

Sdružení CISA tvrdilo, že použití finančních údajů společnosti Ternium S.A. z roku 2020 je neslučitelné s obdobím přezkumného šetření, kterým je rok 2021. Komise považovala údaje společnosti Ternium S.A. za přiměřené, protože společnost v období přezkumného šetření dosahovala zisku, její účetní výkazy byly snadno dostupné a Mexiko představuje 52 % jejího konsolidovaného prodeje. Dále měla Komise za to, že v kontextu tohoto šetření je použití roku 2020 jako referenčního roku odůvodněné, jelikož se jedná o poslední rok, kdy byla společnost Ternium S.A. zisková a vykazovala přiměřenou úroveň prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Jak je vysvětleno v poznámce k výrobním faktorům, v účetním roce 2021 byl zisk mimořádně vysoký, konkrétně 58,25 %, což pravděpodobně odráží oživení po pandemii COVID-19. Komise proto považovala za vhodnější použít údaje za rok 2020 a tvrzení zamítla.

| (94) | Po poskytnutí informací sdružení CISA tvrdilo, že Komise neposkytla informace o „referenčních hodnotách použitých pro účely určení běžné hodnoty“, což podle sdružení CISA může vést k bezprostřednímu porušení základní zásady antidumpingového práva a řízení, zejména článku 20 základního nařízení, a práva sdružení CISA na obhajobu, pokud jde o základní aspekty přezkumu před pozbytím platnosti. Sdružení CISA dále uvedlo, že poskytování podrobných referenčních cen (a výpočtů) pro účely určení běžné hodnoty je ustálenou praxí Komise, a to jak v původních šetřeních, tak v přezkumech před pozbytím platnosti, a proto žádá Komisi, aby svou praxi v podobných řízeních sladila. |
| --- | --- |

(94)

Po poskytnutí informací sdružení CISA tvrdilo, že Komise neposkytla informace o „referenčních hodnotách použitých pro účely určení běžné hodnoty“, což podle sdružení CISA může vést k bezprostřednímu porušení základní zásady antidumpingového práva a řízení, zejména článku 20 základního nařízení, a práva sdružení CISA na obhajobu, pokud jde o základní aspekty přezkumu před pozbytím platnosti. Sdružení CISA dále uvedlo, že poskytování podrobných referenčních cen (a výpočtů) pro účely určení běžné hodnoty je ustálenou praxí Komise, a to jak v původních šetřeních, tak v přezkumech před pozbytím platnosti, a proto žádá Komisi, aby svou praxi v podobných řízeních sladila.

| (95) | Komise uvedla, že poskytla referenční ceny, tj. jednotkové hodnoty hlavních výrobních faktorů, i jejich zdroje v poznámce o výrobních faktorech ze dne 29. srpna 2022. Sdružení CISA bylo jako zúčastněné straně oznámeno vložení poznámky o výrobních faktorech do spisu a sdružení mělo k ní přístup. Žádná z referenčních hodnot uvedených v této poznámce nebyla následně změněna. Kromě toho Komise použila pro výpočet běžné hodnoty stejnou metodiku, jaká byla použita v žádosti zpřístupněné všem zúčastněným stranám. Komise rovněž připomněla, že vzhledem k tomu, že žádný z výrobců v ČLR nespolupracoval, nebyly poskytnuty žádné informace týkající se konkrétních společností. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(95)

Komise uvedla, že poskytla referenční ceny, tj. jednotkové hodnoty hlavních výrobních faktorů, i jejich zdroje v poznámce o výrobních faktorech ze dne 29. srpna 2022. Sdružení CISA bylo jako zúčastněné straně oznámeno vložení poznámky o výrobních faktorech do spisu a sdružení mělo k ní přístup. Žádná z referenčních hodnot uvedených v této poznámce nebyla následně změněna. Kromě toho Komise použila pro výpočet běžné hodnoty stejnou metodiku, jaká byla použita v žádosti zpřístupněné všem zúčastněným stranám. Komise rovněž připomněla, že vzhledem k tomu, že žádný z výrobců v ČLR nespolupracoval, nebyly poskytnuty žádné informace týkající se konkrétních společností. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.4.2.1.   Závěr

Závěr

| (96) | S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Mexiko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi. |
| --- | --- |

(96)

S ohledem na výše uvedenou analýzu splnilo Mexiko kritéria stanovená v čl. 2 odst. 6a písm. a) první odrážce základního nařízení, aby mohlo být považováno za vhodnou reprezentativní zemi.

3.4.3.   
  Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

Nezkreslené náklady a referenční hodnoty

3.4.3.1.   Výrobní faktory

Výrobní faktory

| (97) | S ohledem na všechny informace založené na žádosti a po analýze připomínek předložených zúčastněnými stranami byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoveny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

  Tabulka 1


  Výrobní faktory určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli









  Výrobní faktor | Kód komodity | Nezkreslená hodnota v CNY | Měrná jednotka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suroviny |
| Ocelový šrot | 72041001 ; 72042101 ; 72042999 ; 72044101 ; 72044999 | 3 135,04 | tuna |
| Železná ruda | 26011101 ; 260112 | 3 364,05 | tuna |
| Uhlí | 270119 ; 27011201 | 757,98 | tuna |
| Koks | 27040003 ; 27131101 | 1 249,21 | tuna |
| Feroslitiny | 72022102 ; 72022199 ; 72022999 ; 72023001 ; 72024101 ; 72024999 ; 72027001 ; 72029104 ; 72029202 ; 72029301 ; 72029999 | 18 560,08 | tuna |
| Tabule | 720712 ; 72072002 ; 72241006 ; 722490 | 4 980,54 | tuna |
| Druhotné produkty: |
| Vedlejší produkty hodnocené jako šrot | 72041001 ; 72042101 ; 72042999 ; 72044101 ; 72044999 | 3 135,04 | tuna |
| Práce |
| Práce | | 13,00 | za člověkohodinu |
| Energie |
| Elektřina | | 1 058,69 | MWH |
| Zemní plyn | | 34,42 | GJ |
| Kyslík | 280440 | 514,52 | Km3 |

(97)

S ohledem na všechny informace založené na žádosti a po analýze připomínek předložených zúčastněnými stranami byly za účelem určení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení stanoveny tyto výrobní faktory a jejich zdroje:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výrobní faktory určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli

Výrobní faktory určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli

Výrobní faktor

Kód komodity

Nezkreslená hodnota v CNY

Měrná jednotka

Suroviny

Ocelový šrot

72041001 ; 72042101 ; 72042999 ; 72044101 ; 72044999

3 135,04

tuna

Železná ruda

26011101 ; 260112

3 364,05

tuna

Uhlí

270119 ; 27011201

757,98

tuna

Koks

27040003 ; 27131101

1 249,21

tuna

Feroslitiny

72022102 ; 72022199 ; 72022999 ; 72023001 ; 72024101 ; 72024999 ; 72027001 ; 72029104 ; 72029202 ; 72029301 ; 72029999

18 560,08

tuna

Tabule

720712 ; 72072002 ; 72241006 ; 722490

4 980,54

tuna

Druhotné produkty:

Vedlejší produkty hodnocené jako šrot

72041001 ; 72042101 ; 72042999 ; 72044101 ; 72044999

3 135,04

tuna

Práce

Práce

13,00

za člověkohodinu

Energie

Elektřina

1 058,69

MWH

Zemní plyn

34,42

GJ

Kyslík

280440

514,52

Km3

3.4.3.2.   Suroviny

Suroviny

| (98) | Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byla připočtena dovozní cla. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze I nařízení (EU) 2015/755. Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť v 77. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z ČLR a zemí, které nejsou členy WTO, do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní. |
| --- | --- |

(98)

Za účelem stanovení nezkreslené ceny surovin dodaných k bráně závodu výrobce v reprezentativní zemi použila Komise jako základ váženou průměrnou cenu dovozu do reprezentativní země vykázanou v databázi GTA, k níž byla připočtena dovozní cla. Dovozní cena v reprezentativní zemi byla stanovena jako vážený průměr jednotkových cen dovozů ze všech třetích zemí s výjimkou ČLR a ze zemí, které nejsou členy Světové obchodní organizace, uvedených v příloze I nařízení (EU) 2015/755. Komise se rozhodla vyloučit dovoz z ČLR do reprezentativní země, neboť v 77. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že vzhledem k existenci podstatných zkreslení podle čl. 2 odst. 6a písm. b) základního nařízení není vhodné použít domácí ceny a náklady v ČLR. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy o tom, že tato zkreslení nemají vliv rovněž na výrobky určené na vývoz, Komise usoudila, že tato zkreslení ovlivnila vývozní ceny. Po vyloučení dovozu z ČLR a zemí, které nejsou členy WTO, do reprezentativní země zůstal objem dovozu z jiných třetích zemí reprezentativní.

| (99) | K těmto dovozním cenám by běžně měly být připočteny také ceny vnitrostátní dopravy. Avšak s ohledem na zjištění uvedené v oddíle 3.4 i na povahu tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, který je zaměřen na zjištění toho, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping nebo by mohl být obnoven, a nikoli na zjištění jeho přesného rozsahu, Komise rozhodla, že úpravy o vnitrostátní dopravu nejsou nezbytné. Tyto úpravy by pouze zapříčinily zvýšení běžné hodnoty, a tím i dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(99)

K těmto dovozním cenám by běžně měly být připočteny také ceny vnitrostátní dopravy. Avšak s ohledem na zjištění uvedené v oddíle 3.4 i na povahu tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, který je zaměřen na zjištění toho, zda během období přezkumného šetření přetrvával dumping nebo by mohl být obnoven, a nikoli na zjištění jeho přesného rozsahu, Komise rozhodla, že úpravy o vnitrostátní dopravu nejsou nezbytné. Tyto úpravy by pouze zapříčinily zvýšení běžné hodnoty, a tím i dumpingového rozpětí.

3.4.3.3.   Pracovní síla

Pracovní síla

| (100) | Úřad ILOSTAT zveřejňuje podrobné informace o mzdách v různých hospodářských odvětvích v Mexiku. Komise použila nejnovější dostupné statistické údaje za rok 2021, pokud jde o průměrné náklady práce a průměrný počet odpracovaných hodin týdně v Mexiku. |
| --- | --- |

(100)

Úřad ILOSTAT zveřejňuje podrobné informace o mzdách v různých hospodářských odvětvích v Mexiku. Komise použila nejnovější dostupné statistické údaje za rok 2021, pokud jde o průměrné náklady práce a průměrný počet odpracovaných hodin týdně v Mexiku.

3.4.3.4.   Elektrická energie

Elektrická energie

| (101) | Ceny elektřiny pro společnosti (průmyslové uživatele) v Mexiku jsou zveřejněny na internetových stránkách Globalpetrolprices.com. Komise použila údaje o cenách elektřiny pro průmyslové odběratele v září 2021. |
| --- | --- |

(101)

Ceny elektřiny pro společnosti (průmyslové uživatele) v Mexiku jsou zveřejněny na internetových stránkách Globalpetrolprices.com. Komise použila údaje o cenách elektřiny pro průmyslové odběratele v září 2021.

3.4.3.5.   Zemní plyn

Zemní plyn

| (102) | V případě zemního plynu použila Komise cenu plynu v Mexiku za období přezkumného šetření zveřejněnou na internetových stránkách Indices de Referencia de Precios de Gas Natural (IPGN) (63), která umožňuje stanovit cenu zemního plynu dodávaného průmyslovým uživatelům. |
| --- | --- |

(102)

V případě zemního plynu použila Komise cenu plynu v Mexiku za období přezkumného šetření zveřejněnou na internetových stránkách Indices de Referencia de Precios de Gas Natural (IPGN) (63), která umožňuje stanovit cenu zemního plynu dodávaného průmyslovým uživatelům.

63

3.4.3.6.   Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady, zisk a snížení hodnoty

Náklady na výrobní režii, správní, prodejní a režijní náklady, zisk a snížení hodnoty

| (103) | Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu výrobních režijních nákladů, aby byly pokryty náklady, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech. |
| --- | --- |

(103)

Podle čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení „[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk“. Kromě toho je třeba stanovit hodnotu výrobních režijních nákladů, aby byly pokryty náklady, které nejsou zahrnuty ve výše uvedených výrobních faktorech.

[p]očetně zjištěná běžná hodnota zahrnuje nezkreslenou a přiměřenou částku pro správní, prodejní a režijní náklady a pro zisk

| (104) | Komise použila finanční údaje společnosti Ternium S.A., výrobce v reprezentativní zemi, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(104)

Komise použila finanční údaje společnosti Ternium S.A., výrobce v reprezentativní zemi, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění.

| (105) | Pro zjištění nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Na základě údajů poskytnutých výrobci v Unii v žádosti proto Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a celkových výrobních nákladů a nákladů práce. Tento procentní podíl byl poté použit na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů pro získání nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii v závislosti na vyráběném modelu. |
| --- | --- |

(105)

Pro zjištění nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii a vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců použila Komise dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení. Na základě údajů poskytnutých výrobci v Unii v žádosti proto Komise stanovila poměr nákladů na výrobní režii a celkových výrobních nákladů a nákladů práce. Tento procentní podíl byl poté použit na nezkreslenou hodnotu výrobních nákladů pro získání nezkreslené hodnoty nákladů na výrobní režii v závislosti na vyráběném modelu.

3.4.4.   
  Výpočet běžné hodnoty

Výpočet běžné hodnoty

| (106) | Na základě výše uvedených skutečností Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(106)

Na základě výše uvedených skutečností Komise početně zjistila běžnou hodnotu na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení.

| (107) | Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců vycházela Komise z informací, které poskytl žadatel v žádosti o přezkum ohledně použití každého faktoru (materiálů a pracovní síly) pro výrobu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli. |
| --- | --- |

(107)

Za prvé Komise určila nezkreslené výrobní náklady. Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců vycházela Komise z informací, které poskytl žadatel v žádosti o přezkum ohledně použití každého faktoru (materiálů a pracovní síly) pro výrobu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli.

| (108) | Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise připočetla výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Náklady na výrobní režii byly určeny na základě údajů poskytnutých žadatelem. Prodejní, režijní a správní náklady a zisk byly stanoveny na základě účetní závěrky společnosti Ternium S.A. za rok 2020, jak je uvedeno v auditované účetní závěrce společnosti (64). K nezkresleným výrobním nákladům Komise připočetla tyto položky:






  — | náklady na výrobní režii, které činily celkem 11,30 % přímých výrobních nákladů, |
| --- | --- | --- |

(108)

Po stanovení nezkreslených výrobních nákladů Komise připočetla výrobní režii, prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Náklady na výrobní režii byly určeny na základě údajů poskytnutých žadatelem. Prodejní, režijní a správní náklady a zisk byly stanoveny na základě účetní závěrky společnosti Ternium S.A. za rok 2020, jak je uvedeno v auditované účetní závěrce společnosti (64). K nezkresleným výrobním nákladům Komise připočetla tyto položky:

64

—

náklady na výrobní režii, které činily celkem 11,30 % přímých výrobních nákladů,

| — | prodejní, správní a režijní náklady a ostatní náklady, které představovaly 10,74 % nákladů na prodané zboží společnosti Ternium S.A, a |
| --- | --- |

—

prodejní, správní a režijní náklady a ostatní náklady, které představovaly 10,74 % nákladů na prodané zboží společnosti Ternium S.A, a

| — | zisk dosažený společností Ternium S.A, který činil 16,33 % nákladů na prodané zboží, byl uplatněn na celkové nezkreslené výrobní náklady. |
| --- | --- |

—

zisk dosažený společností Ternium S.A, který činil 16,33 % nákladů na prodané zboží, byl uplatněn na celkové nezkreslené výrobní náklady.

| (109) | Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota stanovená na tomto základě činí 1 381,50 EUR/t. |
| --- | --- |

(109)

Na tomto základě Komise početně zjistila běžnou hodnotu podle typu výrobku na základě ceny ze závodu v souladu s čl. 2 odst. 6a písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota stanovená na tomto základě činí 1 381,50 EUR/t.

| (110) | Po poskytnutí informací souhlasilo sdružení CISA s použitím finančních údajů za rok 2020 namísto roku 2021 Komisí, i když rovněž tvrdilo, že zisk společnosti Ternium S.A. ve výši 16,33 % v roce 2020 stále nebyl pro železářský a ocelářský průmysl nízký. |
| --- | --- |

(110)

Po poskytnutí informací souhlasilo sdružení CISA s použitím finančních údajů za rok 2020 namísto roku 2021 Komisí, i když rovněž tvrdilo, že zisk společnosti Ternium S.A. ve výši 16,33 % v roce 2020 stále nebyl pro železářský a ocelářský průmysl nízký.

| (111) | Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo běžnou hodnotu určenou Komisí. Jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění, sdružení CISA tvrdilo, že není schopno ověřit přesnost běžné hodnoty stanovené Komisí a že podle sdružení CISA byla běžná hodnota určená během šetření potenciálně nesprávná. Důvodem byla skutečnost, že ačkoli se období použitá v žádosti a v přezkumu před pozbytím platnosti převážně překrývala, Komise v přezkumu před pozbytím platnosti zjistila běžnou hodnotu, která je o více než 80 % vyšší než v žádosti, přestože byla použita stejná metodika výpočtu a stejná země jako reprezentativní země. |
| --- | --- |

(111)

Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo běžnou hodnotu určenou Komisí. Jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění, sdružení CISA tvrdilo, že není schopno ověřit přesnost běžné hodnoty stanovené Komisí a že podle sdružení CISA byla běžná hodnota určená během šetření potenciálně nesprávná. Důvodem byla skutečnost, že ačkoli se období použitá v žádosti a v přezkumu před pozbytím platnosti převážně překrývala, Komise v přezkumu před pozbytím platnosti zjistila běžnou hodnotu, která je o více než 80 % vyšší než v žádosti, přestože byla použita stejná metodika výpočtu a stejná země jako reprezentativní země.

| (112) | V poznámce o výrobních faktorech ze dne 29. srpna 2022 Komise zpřístupnila jednotkové hodnoty hlavních „výrobních faktorů“. Z těchto hodnot bylo zřejmé, že referenční cena železné rudy, která je jedním z nejvýznamnějších vstupů používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, se výrazně zvýšila, a to o 186 % během období přezkumného šetření. Kromě toho nebyly po vložení poznámky o výrobních faktorech do spisu obdrženy žádné připomínky týkající se rozdílů mezi cenami výrobních faktorů v poznámce o výrobních faktorech a v žádosti. Proto bylo tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(112)

V poznámce o výrobních faktorech ze dne 29. srpna 2022 Komise zpřístupnila jednotkové hodnoty hlavních „výrobních faktorů“. Z těchto hodnot bylo zřejmé, že referenční cena železné rudy, která je jedním z nejvýznamnějších vstupů používaných při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, se výrazně zvýšila, a to o 186 % během období přezkumného šetření. Kromě toho nebyly po vložení poznámky o výrobních faktorech do spisu obdrženy žádné připomínky týkající se rozdílů mezi cenami výrobních faktorů v poznámce o výrobních faktorech a v žádosti. Proto bylo tvrzení zamítnuto.

3.4.5.   
  Pokračování dumpingu

Pokračování dumpingu

| (113) | Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena určena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Komise pro účely určení vývozních cen chtěla použít dostupné statistické informace od Eurostatu. |
| --- | --- |

(113)

Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena určena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. Komise pro účely určení vývozních cen chtěla použít dostupné statistické informace od Eurostatu.

| (114) | Podle údajů Eurostatu však bylo v období přezkumného šetření z ČLR dovezeno pouze 28 743 tun určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli, což odpovídá 0,1 % spotřeby na volném trhu. Komise proto dospěla k závěru, že tento nízký objem není pro analýzu přetrvání dumpingu dostatečný. Z tohoto důvodu zaměřila své šetření na pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(114)

Podle údajů Eurostatu však bylo v období přezkumného šetření z ČLR dovezeno pouze 28 743 tun určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli, což odpovídá 0,1 % spotřeby na volném trhu. Komise proto dospěla k závěru, že tento nízký objem není pro analýzu přetrvání dumpingu dostatečný. Z tohoto důvodu zaměřila své šetření na pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

3.4.6.   
  Pravděpodobnost obnovení dumpingu

Pravděpodobnost obnovení dumpingu

| (115) | S ohledem na úvahy uvedené výše v 113. a 114. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní ceny některých čínských plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli do zbytku světa, čínská výrobní kapacita a volná kapacita a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(115)

S ohledem na úvahy uvedené výše v 113. a 114. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní ceny některých čínských plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli do zbytku světa, čínská výrobní kapacita a volná kapacita a atraktivita trhu Unie.

3.4.6.1.   Porovnání mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou

Porovnání mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou

| (116) | Komise během období přezkumného šetření analyzovala cenovou strukturu čínského vývozu do třetích zemí. Proto si vyhledala veřejně dostupné informace, jako jsou statistiky čínského vývozu uvedené v databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), a nalezla v nich objemy a ceny vývozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(116)

Komise během období přezkumného šetření analyzovala cenovou strukturu čínského vývozu do třetích zemí. Proto si vyhledala veřejně dostupné informace, jako jsou statistiky čínského vývozu uvedené v databázi Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), a nalezla v nich objemy a ceny vývozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli v období přezkumného šetření.

| (117) | Čínské vývozní statistiky uvedené v databázi GTA udávaly průměrnou vývozní cenu FOB z Číny do jiných zemí ve výši 660 EUR/t, která byla upravena na cenu ze závodu (po úpravách o náklady na námořní a vnitrostátní dopravu a poplatky za vykládku) ve výši 626 EUR/t. |
| --- | --- |

(117)

Čínské vývozní statistiky uvedené v databázi GTA udávaly průměrnou vývozní cenu FOB z Číny do jiných zemí ve výši 660 EUR/t, která byla upravena na cenu ze závodu (po úpravách o náklady na námořní a vnitrostátní dopravu a poplatky za vykládku) ve výši 626 EUR/t.

| (118) | Průměrná vývozní cena zjištěná během období přezkumného šetření byla o více než 100 % nižší než běžná hodnota určená v bodě 3.4.4 výše. Proto se považovalo za pravděpodobné, že pokud by byla stávající opatření zrušena, čínští vyvážející výrobci by začali prodávat do Unie za ceny nižší, než je zjištěná běžná hodnota. |
| --- | --- |

(118)

Průměrná vývozní cena zjištěná během období přezkumného šetření byla o více než 100 % nižší než běžná hodnota určená v bodě 3.4.4 výše. Proto se považovalo za pravděpodobné, že pokud by byla stávající opatření zrušena, čínští vyvážející výrobci by začali prodávat do Unie za ceny nižší, než je zjištěná běžná hodnota.

3.4.6.2.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (119) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vycházela Komise při svých zjištěních ohledně kapacity ostatních vyvážejících výrobců z dostupných skutečností a opírala se o informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, jakož i o další dostupné zdroje. |
| --- | --- |

(119)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vycházela Komise při svých zjištěních ohledně kapacity ostatních vyvážejících výrobců z dostupných skutečností a opírala se o informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, jakož i o další dostupné zdroje.

| (120) | V roce 2020 činil podíl Číny na světové výrobě surové oceli 56,5 %, zatímco v roce 2019 to bylo 53,3 % (65). V září 2020 prohlášení 88. zasedání výboru OECD pro ocel uvedlo, že „navzdory celosvětovému negativnímu šoku v oblasti poptávky se výroba a zásoby v Číně oproti předchozímu roku výrazně zvýšily“. Výbor pro ocel navíc „se znepokojením zaznamenal odchylku od [celosvětového] trendu v Číně, kde výroba oceli dosáhla v prvním pololetí roku 2020 rekordních objemů a zásoby dosáhly historicky vysoké úrovně. Tento vývoj představuje riziko, že nadměrná nabídka v Číně prohloubí globální nerovnováhu způsobenou šoky v oblasti poptávky v souvislosti s pandemií COVID-19.“ Trend stále se rozšiřující kapacity výroby oceli v Číně byl dále podpořen „obrovským zmírněním úvěrových podmínek“ v kombinaci s rostoucími investicemi velkých výrobců oceli, přičemž menší subjekty nadále zůstávají mimo systém kontroly kapacit. Také nedávná zpráva OECD z února 2021 upozornila na rostoucí nadměrnou kapacitu výroby oceli na celém světě, na níž se podílejí zejména asijské země včetně Číny (66). |
| --- | --- |

(120)

V roce 2020 činil podíl Číny na světové výrobě surové oceli 56,5 %, zatímco v roce 2019 to bylo 53,3 % (65). V září 2020 prohlášení 88. zasedání výboru OECD pro ocel uvedlo, že „navzdory celosvětovému negativnímu šoku v oblasti poptávky se výroba a zásoby v Číně oproti předchozímu roku výrazně zvýšily“. Výbor pro ocel navíc „se znepokojením zaznamenal odchylku od [celosvětového] trendu v Číně, kde výroba oceli dosáhla v prvním pololetí roku 2020 rekordních objemů a zásoby dosáhly historicky vysoké úrovně. Tento vývoj představuje riziko, že nadměrná nabídka v Číně prohloubí globální nerovnováhu způsobenou šoky v oblasti poptávky v souvislosti s pandemií COVID-19.“ Trend stále se rozšiřující kapacity výroby oceli v Číně byl dále podpořen „obrovským zmírněním úvěrových podmínek“ v kombinaci s rostoucími investicemi velkých výrobců oceli, přičemž menší subjekty nadále zůstávají mimo systém kontroly kapacit. Také nedávná zpráva OECD z února 2021 upozornila na rostoucí nadměrnou kapacitu výroby oceli na celém světě, na níž se podílejí zejména asijské země včetně Číny (66).

65

navzdory celosvětovému negativnímu šoku v oblasti poptávky se výroba a zásoby v Číně oproti předchozímu roku výrazně zvýšily

se znepokojením zaznamenal odchylku od [celosvětového] trendu v Číně, kde výroba oceli dosáhla v prvním pololetí roku 2020 rekordních objemů a zásoby dosáhly historicky vysoké úrovně

Tento vývoj představuje riziko, že nadměrná nabídka v Číně prohloubí globální nerovnováhu způsobenou šoky v oblasti poptávky v souvislosti s pandemií COVID-19

obrovským zmírněním úvěrových podmínek

66

| (121) | Čínská vláda má pro svůj ocelářský průmysl ambiciózní plány (67), neboť se snaží odstranit zastaralé závody a nekonkurenceschopné společnosti s nadměrnými náklady a zároveň se zaměřuje na podporu a propagaci výrobců oceli, kteří jsou v souladu s vládní politikou a prioritami. Hodlá tak očistit odvětví, posílit vedoucí aktéry a odstranit ty, kteří nedosahují dostatečných výsledků, a ty, kteří nesplňují vládní priority (nebo s nimi nejsou v souladu). Cílem je vychovat „novou generaci lídrů odvětví“
  . Toho se má dosáhnout prostřednictvím politik, jako je systém výměn kapacit a kapitalizace pohledávek, které umožňují velmi značnou volnost státu v rozhodování o činnosti jednotlivých podniků. Základním účelem je zvýšit kapacity „vybraných“ aktérů, což jsou výrobci s vynikajícími výsledky, kteří splňují současné cíle vlády v ocelářském průmyslu. |
| --- | --- |

(121)

Čínská vláda má pro svůj ocelářský průmysl ambiciózní plány (67), neboť se snaží odstranit zastaralé závody a nekonkurenceschopné společnosti s nadměrnými náklady a zároveň se zaměřuje na podporu a propagaci výrobců oceli, kteří jsou v souladu s vládní politikou a prioritami. Hodlá tak očistit odvětví, posílit vedoucí aktéry a odstranit ty, kteří nedosahují dostatečných výsledků, a ty, kteří nesplňují vládní priority (nebo s nimi nejsou v souladu). Cílem je vychovat „novou generaci lídrů odvětví“
  . Toho se má dosáhnout prostřednictvím politik, jako je systém výměn kapacit a kapitalizace pohledávek, které umožňují velmi značnou volnost státu v rozhodování o činnosti jednotlivých podniků. Základním účelem je zvýšit kapacity „vybraných“ aktérů, což jsou výrobci s vynikajícími výsledky, kteří splňují současné cíle vlády v ocelářském průmyslu.

67

novou generaci lídrů odvětví“

| (122) | Podle informací uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti činila odhadovaná celková čínská kapacita u určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli více než 345 milionů tun, přičemž výroba a čínská spotřeba byly v roce 2020 odhadovány na 314 milionů tun. Na tomto základě byla volná kapacita v Číně v roce 2020 odhadnuta na 31 milionů tun, což je orientační hodnota volné kapacity v období přezkumného šetření, která je téměř rovna celkové spotřebě Unie na volném trhu (přibližně 35 milionů tun) v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(122)

Podle informací uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti činila odhadovaná celková čínská kapacita u určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli více než 345 milionů tun, přičemž výroba a čínská spotřeba byly v roce 2020 odhadovány na 314 milionů tun. Na tomto základě byla volná kapacita v Číně v roce 2020 odhadnuta na 31 milionů tun, což je orientační hodnota volné kapacity v období přezkumného šetření, která je téměř rovna celkové spotřebě Unie na volném trhu (přibližně 35 milionů tun) v období přezkumného šetření.

| (123) | Zpomalení čínské poptávky po oceli na počátku roku 2021 je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. Čínské kapacity jsou v porovnání se skutečnými potřebami čínské ekonomiky příliš velké. |
| --- | --- |

(123)

Zpomalení čínské poptávky po oceli na počátku roku 2021 je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. Čínské kapacity jsou v porovnání se skutečnými potřebami čínské ekonomiky příliš velké.

| (124) | Kromě toho je jeden z hlavních trhů, Spojené státy americké, chráněn antidumpingovými opatřeními uloženými na výrobek, který je předmětem přezkumu, což omezuje přístup vyvážejících čínských výrobců. |
| --- | --- |

(124)

Kromě toho je jeden z hlavních trhů, Spojené státy americké, chráněn antidumpingovými opatřeními uloženými na výrobek, který je předmětem přezkumu, což omezuje přístup vyvážejících čínských výrobců.

| (125) | Na tomto základě je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, nasměrují čínští výrobci své volné kapacity ve velkém množství za dumpingové ceny na trh Unie. |
| --- | --- |

(125)

Na tomto základě je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, nasměrují čínští výrobci své volné kapacity ve velkém množství za dumpingové ceny na trh Unie.

3.4.6.3.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (126) | Trh Unie patří mezi největší trhy s některými plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli na světě. Čínský trh není schopen absorbovat přebytečnou kapacitu výroby oceli a trhy hlavních třetích zemí jsou pro čínský vývoz uzavřeny, protože na nich byla proti ČLR zavedena antidumpingová, ochranná nebo jiná obdobná opatření (68). Kromě toho jsou úrovně cen v Unii (průměrná cena účtovaná výrobním odvětvím Unie v období přezkumného šetření činila 734 EUR/t) vyšší než průměrná cena účtovaná čínskými vyvážejícími výrobci ve zbytku světa (714 EUR/t na úrovni cen CIF). Jak je vysvětleno ve 200. bodě odůvodnění, jsou ploché za tepla válcované výrobky komoditním výrobkem vysoce citlivým vůči cenám, a tudíž by čínští vývozci měli silnou motivaci směrovat svůj vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti |
| --- | --- |

(126)

Trh Unie patří mezi největší trhy s některými plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli na světě. Čínský trh není schopen absorbovat přebytečnou kapacitu výroby oceli a trhy hlavních třetích zemí jsou pro čínský vývoz uzavřeny, protože na nich byla proti ČLR zavedena antidumpingová, ochranná nebo jiná obdobná opatření (68). Kromě toho jsou úrovně cen v Unii (průměrná cena účtovaná výrobním odvětvím Unie v období přezkumného šetření činila 734 EUR/t) vyšší než průměrná cena účtovaná čínskými vyvážejícími výrobci ve zbytku světa (714 EUR/t na úrovni cen CIF). Jak je vysvětleno ve 200. bodě odůvodnění, jsou ploché za tepla válcované výrobky komoditním výrobkem vysoce citlivým vůči cenám, a tudíž by čínští vývozci měli silnou motivaci směrovat svůj vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti

68

| (127) | Žadatel ve své žádosti tvrdil, že samotná ochranná opatření Unie týkající se oceli a vztahující se na výrobek, který je předmětem přezkumu, nebudou dostatečná k ochraně trhu Unie před dovozem značného množství za dumpingové ceny. Vzhledem k tomu, že Čína neobdržela pro výrobek, který je předmětem přezkumu, žádnou zvláštní kvótu pro svou zemi, mají čínští vyvážející výrobci přístup k velkému množství zbytkových objemů kvót, v jejichž rámci by mohli, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, směrovat svůj vývoz na trh Unie. Proto je pravděpodobné, že pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, objemy čínského vývozu by se v rámci zbytkové kvóty výrazně zvýšily, a zaplavily by tak trh Unie dříve, než by se začala uplatňovat celní sazba mimo rámec kvóty v rámci ochranného opatření. |
| --- | --- |

(127)

Žadatel ve své žádosti tvrdil, že samotná ochranná opatření Unie týkající se oceli a vztahující se na výrobek, který je předmětem přezkumu, nebudou dostatečná k ochraně trhu Unie před dovozem značného množství za dumpingové ceny. Vzhledem k tomu, že Čína neobdržela pro výrobek, který je předmětem přezkumu, žádnou zvláštní kvótu pro svou zemi, mají čínští vyvážející výrobci přístup k velkému množství zbytkových objemů kvót, v jejichž rámci by mohli, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, směrovat svůj vývoz na trh Unie. Proto je pravděpodobné, že pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, objemy čínského vývozu by se v rámci zbytkové kvóty výrazně zvýšily, a zaplavily by tak trh Unie dříve, než by se začala uplatňovat celní sazba mimo rámec kvóty v rámci ochranného opatření.

| (128) | S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že trh Unie představuje atraktivní cíl pro stávající volnou kapacitu v ČLR, pokud by byla antidumpingová opatření zrušena. |
| --- | --- |

(128)

S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že trh Unie představuje atraktivní cíl pro stávající volnou kapacitu v ČLR, pokud by byla antidumpingová opatření zrušena.

| (129) | Po poskytnutí informací sdružení CISA tvrdilo, že stanovení běžné hodnoty čínských vývozců na úrovni, která je téměř dvojnásobkem výrobních nákladů výrobního odvětví Unie, je nepřiměřené, i když je založeno na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(129)

Po poskytnutí informací sdružení CISA tvrdilo, že stanovení běžné hodnoty čínských vývozců na úrovni, která je téměř dvojnásobkem výrobních nákladů výrobního odvětví Unie, je nepřiměřené, i když je založeno na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.

| (130) | Jak je uvedeno v 95. a 112. bodě odůvodnění, Komise poskytla jednotkové hodnoty výrobních faktorů a doplnila informace o metodice použité k výpočtu běžné hodnoty. Jelikož vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, byla zjištění týkající se dovozu z ČLR založena na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení, včetně databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), aby byly určeny nezkreslené náklady většiny výrobních faktorů, zejména surovin. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(130)

Jak je uvedeno v 95. a 112. bodě odůvodnění, Komise poskytla jednotkové hodnoty výrobních faktorů a doplnila informace o metodice použité k výpočtu běžné hodnoty. Jelikož vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, byla zjištění týkající se dovozu z ČLR založena na dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení, včetně databáze Global Trade Atlas (dále jen „GTA“), aby byly určeny nezkreslené náklady většiny výrobních faktorů, zejména surovin. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.4.6.4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (131) | Vzhledem ke zjištěním týkajícím se volné kapacity, atraktivity trhu Unie z hlediska velikosti a cen a skutečnosti, že ceny účtované vyvážejícími výrobci z ČLR třetím zemím jsou výrazně nižší než zjištěná běžná hodnota, dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(131)

Vzhledem ke zjištěním týkajícím se volné kapacity, atraktivity trhu Unie z hlediska velikosti a cen a skutečnosti, že ceny účtované vyvážejícími výrobci z ČLR třetím zemím jsou výrazně nižší než zjištěná běžná hodnota, dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu.

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (132) | Podle žadatele vyrábělo obdobný výrobek v Unii v posuzovaném období 21 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(132)

Podle žadatele vyrábělo obdobný výrobek v Unii v posuzovaném období 21 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (133) | Celková výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 70 milionů tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník a odpovědi na makrodotazník předložené svazem EUROFER. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představují 29 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(133)

Celková výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 70 milionů tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník a odpovědi na makrodotazník předložené svazem EUROFER. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představují 29 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření.

4.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (134) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, se považuje za prvotní materiál pro výrobu různých navazujících výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými výrobky. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je většinou vertikálně integrované a vyrábí jak výrobek, který je předmětem přezkumu, tak navazující výrobky, byl v případě potřeby závislý i volný trh analyzován samostatně. |
| --- | --- |

(134)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, se považuje za prvotní materiál pro výrobu různých navazujících výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými výrobky. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je většinou vertikálně integrované a vyrábí jak výrobek, který je předmětem přezkumu, tak navazující výrobky, byl v případě potřeby závislý i volný trh analyzován samostatně.

| (135) | Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro závislý trh přímo nesoutěží s dovozem a případné převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naopak výroba určená pro volný trh přímo soutěží s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou stanoveny podle tržních podmínek. Celkový volný trh navíc zahrnuje prodej výrobců Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a prodej společnostem ve spojení pro jinou než vlastní spotřebu. |
| --- | --- |

(135)

Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro závislý trh přímo nesoutěží s dovozem a případné převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naopak výroba určená pro volný trh přímo soutěží s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou stanoveny podle tržních podmínek. Celkový volný trh navíc zahrnuje prodej výrobců Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a prodej společnostem ve spojení pro jinou než vlastní spotřebu.

| (136) | Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě obdobného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro závislý nebo pro volný trh. Komise zjistila, že přibližně 60 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii bylo během období přezkumného šetření určeno pro závislý trh. |
| --- | --- |

(136)

Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě obdobného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro závislý nebo pro volný trh. Komise zjistila, že přibližně 60 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii bylo během období přezkumného šetření určeno pro závislý trh.

| (137) | Komise stanovila spotřebu na volném trhu v Unii na základě a) prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie podle údajů z odpovědi svazu EUROFER na makrodotazník a b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu. Spotřeba na závislém trhu v Unii byla stanovena na základě využití pro vlastní spotřebu a prodeje pro vlastní spotřebu na trhu Unie všech známých výrobců v Unii, jak bylo uvedeno v odpovědi svazu EUROFER na makrodotazník. |
| --- | --- |

(137)

Komise stanovila spotřebu na volném trhu v Unii na základě a) prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie podle údajů z odpovědi svazu EUROFER na makrodotazník a b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu. Spotřeba na závislém trhu v Unii byla stanovena na základě využití pro vlastní spotřebu a prodeje pro vlastní spotřebu na trhu Unie všech známých výrobců v Unii, jak bylo uvedeno v odpovědi svazu EUROFER na makrodotazník.

| (138) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii (v tis. tun) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba na volném trhu | 34 533 | 32 411 | 27 899 | 34 869 |
| Index | 100 | 94 | 81 | 101 |
| Vlastní spotřeba | 45 289 | 42 011 | 36 989 | 40 424 |
| Index | 100 | 93 | 82 | 89 |
| Celková spotřeba v Unii | 79 822 | 74 422 | 64 888 | 75 293 |
| Index | 100 | 93 | 81 | 94 |
| Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(138)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii (v tis. tun)

Spotřeba v Unii (v tis. tun)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Spotřeba na volném trhu

34 533

32 411

27 899

34 869

Index

Index

100

100

94

94

81

81

101

101

Vlastní spotřeba

45 289

42 011

36 989

40 424

Index

Index

100

100

93

93

82

82

89

89

Celková spotřeba v Unii

79 822

74 422

64 888

75 293

Index

Index

100

100

93

93

81

81

94

94

Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (139) | Celková spotřeba v Unii se v roce 2019 snížila o 7 % a v roce 2020 prudce poklesla o dalších 12 % v důsledku propadu poptávky způsobeného pandemií COVID-19. Po tomto poklesu sice následoval výrazný nárůst následkem oživení poptávky po oceli během období přezkumného šetření, spotřeba však byla stále o 6 % nižší než v roce 2018. |
| --- | --- |

(139)

Celková spotřeba v Unii se v roce 2019 snížila o 7 % a v roce 2020 prudce poklesla o dalších 12 % v důsledku propadu poptávky způsobeného pandemií COVID-19. Po tomto poklesu sice následoval výrazný nárůst následkem oživení poptávky po oceli během období přezkumného šetření, spotřeba však byla stále o 6 % nižší než v roce 2018.

| (140) | Spotřeba na volném trhu se vyvíjela podobně jako celková spotřeba v Unii. Do roku 2020 prudce poklesla o 19 % a během období přezkumného šetření se výrazně zotavila, a dosáhla dokonce úrovně o 1 % vyšší než v roce 2018. |
| --- | --- |

(140)

Spotřeba na volném trhu se vyvíjela podobně jako celková spotřeba v Unii. Do roku 2020 prudce poklesla o 19 % a během období přezkumného šetření se výrazně zotavila, a dosáhla dokonce úrovně o 1 % vyšší než v roce 2018.

| (141) | Trend spotřeby na závislém trhu byl téměř totožný s vývojem celkové spotřeby v Unii, která do roku 2020 prudce klesala o 18 %, následně se zotavila, avšak dosáhla pouze 89 % úrovně roku 2018. |
| --- | --- |

(141)

Trend spotřeby na závislém trhu byl téměř totožný s vývojem celkové spotřeby v Unii, která do roku 2020 prudce klesala o 18 %, následně se zotavila, avšak dosáhla pouze 89 % úrovně roku 2018.

| (142) | Celkově se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 6 %. |
| --- | --- |

(142)

Celkově se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 6 %.

4.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.3.1.   
  Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (143) | Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou na volném trhu v Unii uvedenou výše v tabulce 2. |
| --- | --- |

(143)

Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou na volném trhu v Unii uvedenou výše v tabulce 2.

| (144) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Objem dovozu (v tis. tun), podíl na trhu a ceny (EUR/t) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR | 1,7 | 0,5 | 0,3 | 28,7 |
| Podíl na trhu | 0,0  % | 0,0  % | 0,0  % | 0,1  % |
| Ceny dovozu z ČLR | 1 674 | 3 177 | 2 482 | 664 |
| Index | 100 | 190 | 148 | 40 |
| Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(144)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu (v tis. tun), podíl na trhu a ceny (EUR/t)

Objem dovozu (v tis. tun), podíl na trhu a ceny (EUR/t)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ČLR

1,7

0,5

0,3

28,7

Podíl na trhu

0,0  %

0,0  %

0,0  %

0,1  %

Ceny dovozu z ČLR

1 674

3 177

2 482

664

Index

Index

100

100

190

190

148

148

40

40

Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (145) | Po uložení opatření v roce 2017 se dovoz z Číny snížil na nevýznamnou úroveň a v roce 2018 dosáhl zanedbatelného podílu na trhu ve výši 0,002 %. V letech 2018 až 2020 dovoz ještě poklesl. Během období přezkumného šetření však dovoz z ČLR v dubnu 2021 ve srovnání s nízkými úrovněmi v předchozích třech letech prudce vzrostl. Podíl na trhu však zůstal velmi nízký a činil 0,1 %. |
| --- | --- |

(145)

Po uložení opatření v roce 2017 se dovoz z Číny snížil na nevýznamnou úroveň a v roce 2018 dosáhl zanedbatelného podílu na trhu ve výši 0,002 %. V letech 2018 až 2020 dovoz ještě poklesl. Během období přezkumného šetření však dovoz z ČLR v dubnu 2021 ve srovnání s nízkými úrovněmi v předchozích třech letech prudce vzrostl. Podíl na trhu však zůstal velmi nízký a činil 0,1 %.

| (146) | Čínské dovozní ceny byly podle údajů Eurostatu v letech 2018, 2019 a 2020 mimořádně vysoké, ačkoli během období přezkumného šetření prudce klesly. Mimořádně vysoké dovozní ceny v letech 2018 až 2020 pravděpodobně souvisejí se skutečností, že Čína vyvezla do Unie zanedbatelný objem, který nelze považovat za směrodatný. |
| --- | --- |

(146)

Čínské dovozní ceny byly podle údajů Eurostatu v letech 2018, 2019 a 2020 mimořádně vysoké, ačkoli během období přezkumného šetření prudce klesly. Mimořádně vysoké dovozní ceny v letech 2018 až 2020 pravděpodobně souvisejí se skutečností, že Čína vyvezla do Unie zanedbatelný objem, který nelze považovat za směrodatný.

| (147) | Komise měla za to, že čínské dovozní ceny vykazované v Eurostatu během posuzovaného období nejsou reprezentativní pro průměrné ceny plochých za tepla válcovaných výrobků, a to vzhledem k velmi nízkému objemu dovozu z ČLR v tomto období, a že tyto ceny nelze použít k vyvození smysluplných nebo relevantních závěrů. |
| --- | --- |

(147)

Komise měla za to, že čínské dovozní ceny vykazované v Eurostatu během posuzovaného období nejsou reprezentativní pro průměrné ceny plochých za tepla válcovaných výrobků, a to vzhledem k velmi nízkému objemu dovozu z ČLR v tomto období, a že tyto ceny nelze použít k vyvození smysluplných nebo relevantních závěrů.

| (148) | Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ostatních třetích zemí se vyvíjel takto:

  Tabulka 4


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR | Objem (v tis. tun) | 7 997 | 7 225 | 5 879 | 9 635 |
| | Index | 100 | 90 | 74 | 120 |
| | Podíl na trhu | 23  % | 22  % | 21  % | 28  % |
| | Průměrná cena (EUR/t) | 532 | 482 | 428 | 765 |
| | Index | 100 | 90 | 80 | 144 |
| Zdroj: Eurostat |

(148)

Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ostatních třetích zemí se vyvíjel takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR

Objem (v tis. tun)

7 997

7 225

5 879

9 635

Index

Index

100

100

90

90

74

74

120

120

Podíl na trhu

23  %

22  %

21  %

28  %

Průměrná cena (EUR/t)

532

482

428

765

Index

Index

100

100

90

90

80

80

144

144

Zdroj: Eurostat

| (149) | Celkový dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí než z dotčené země se od roku 2018 do roku 2020 snížil o 26 %, v roce 2021 prudce vzrostl a dosáhl podílu na trhu ve výši 28 %, což je o 20 % více než v roce 2018. Celkově Unie dováží ploché za tepla válcované výrobky z více než 40 zemí světa. Pěti největšími vývozci plochých za tepla válcovaných výrobků do EU v období přezkumného šetření byly Rusko, Indie, Turecko, Egypt a Tchaj-wan, které představovaly 18 % volného trhu Unie a 65 % veškerého dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků. Největším vývozcem bylo Rusko s podílem na trhu ve výši 5,8 %, zatímco ostatní čtyři země měly podíl na trhu v rozsahu 2 % až 4 %. Žádná jiná země nemá podíl na trhu vyšší než 2 %. Z největších vývozců se antidumpingová opatření v současné době vztahují na dovoz z Ruska (69) a Turecka (70). |
| --- | --- |

(149)

Celkový dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí než z dotčené země se od roku 2018 do roku 2020 snížil o 26 %, v roce 2021 prudce vzrostl a dosáhl podílu na trhu ve výši 28 %, což je o 20 % více než v roce 2018. Celkově Unie dováží ploché za tepla válcované výrobky z více než 40 zemí světa. Pěti největšími vývozci plochých za tepla válcovaných výrobků do EU v období přezkumného šetření byly Rusko, Indie, Turecko, Egypt a Tchaj-wan, které představovaly 18 % volného trhu Unie a 65 % veškerého dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků. Největším vývozcem bylo Rusko s podílem na trhu ve výši 5,8 %, zatímco ostatní čtyři země měly podíl na trhu v rozsahu 2 % až 4 %. Žádná jiná země nemá podíl na trhu vyšší než 2 %. Z největších vývozců se antidumpingová opatření v současné době vztahují na dovoz z Ruska (69) a Turecka (70).

69

70

4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.4.1.   
  Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (150) | V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(150)

V rámci hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byly vyhodnoceny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (151) | Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(151)

Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, k posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (152) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů poskytnutých žadatelem, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(152)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů poskytnutých žadatelem, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (153) | Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(153)

Makroekonomické ukazatele jsou tyto: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (154) | Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(154)

Mikroekonomické ukazatele jsou tyto: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

| (155) | Jak je vysvětleno v 136. až 137. bodě odůvodnění, aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě dotčeného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. Pokud to bylo relevantní a možné, analyzovala Komise ukazatele újmy týkající se volného a závislého trhu odděleně. |
| --- | --- |

(155)

Jak je vysvětleno v 136. až 137. bodě odůvodnění, aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě dotčeného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. Pokud to bylo relevantní a možné, analyzovala Komise ukazatele újmy týkající se volného a závislého trhu odděleně.

4.4.2.   
  Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (156) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tis. tun) | 75 626 | 70 920 | 61 096 | 69 531 |
| Index | 100 | 94 | 81 | 92 |
| Výrobní kapacita (v tis. tun) | 90 923 | 92 584 | 91 965 | 93 249 |
| Index | 100 | 102 | 101 | 103 |
| Využití kapacity | 83  % | 77  % | 66  % | 75  % |
| Index | 100 | 92 | 80 | 90 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(156)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tis. tun)

75 626

70 920

61 096

69 531

Index

Index

100

100

94

94

81

81

92

92

Výrobní kapacita (v tis. tun)

90 923

92 584

91 965

93 249

Index

Index

100

100

102

102

101

101

103

103

Využití kapacity

83  %

77  %

66  %

75  %

Index

Index

100

100

92

92

80

80

90

90

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (157) | Objem výroby výrobního odvětví Unie vykazoval podobný trend jako celková spotřeba v Unii a během posuzovaného období se celkově snížil přibližně o 8 %, přičemž v roce 2020 došlo k výraznému poklesu, po němž následoval nárůst následkem oživení poptávky po oceli během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(157)

Objem výroby výrobního odvětví Unie vykazoval podobný trend jako celková spotřeba v Unii a během posuzovaného období se celkově snížil přibližně o 8 %, přičemž v roce 2020 došlo k výraznému poklesu, po němž následoval nárůst následkem oživení poptávky po oceli během období přezkumného šetření.

| (158) | Zatímco výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období mírně zvýšila o 3 %, využití kapacity vykazovalo stejný negativní trend jako objem výroby, přičemž mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření kleslo o 10 %. |
| --- | --- |

(158)

Zatímco výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období mírně zvýšila o 3 %, využití kapacity vykazovalo stejný negativní trend jako objem výroby, přičemž mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření kleslo o 10 %.

4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (159) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na volném trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na volném trhu (v tis. tun) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej na volném trhu | 26 534 | 25 185 | 22 020 | 25 205 |
| Index | 100 | 95 | 83 | 95 |
| Podíl na trhu | 77 % | 78 % | 79 % | 72 % |
| Index | 100 | 101 | 104 | 99 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(159)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na volném trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na volném trhu (v tis. tun)

Objem prodeje a podíl na volném trhu (v tis. tun)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Prodej na volném trhu

26 534

25 185

22 020

25 205

Index

Index

100

100

95

95

83

83

95

95

Podíl na trhu

77 %

78 %

79 %

72 %

Index

Index

100

100

101

101

104

104

99

99

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (160) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vykazoval obdobný trend jako spotřeba. V letech 2018 až 2020 se z důvodů uvedených ve 139. bodě odůvodnění snížil a v období přezkumného šetření se následně začal zotavovat. Přesto bylo oživení v období přezkumného šetření stále pod úrovní roku 2018. |
| --- | --- |

(160)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vykazoval obdobný trend jako spotřeba. V letech 2018 až 2020 se z důvodů uvedených ve 139. bodě odůvodnění snížil a v období přezkumného šetření se následně začal zotavovat. Přesto bylo oživení v období přezkumného šetření stále pod úrovní roku 2018.

| (161) | Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu, pokud jde o spotřebu v Unii, od roku 2018 do roku 2020 mírně zvýšil ze 77 % na 79 % a mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření klesl o sedm procentních bodů na 72 %. Jak ukazuje tabulka 4, tento pokles vysvětluje skutečnost, že podíl dovozu ze třetích zemí na trhu mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o 7 %, což vysvětluje ztrátu podílu výrobního odvětví Unie na volném trhu

  Tabulka 7


  Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu (v tis. tun) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie | 45 289 | 42 011 | 36 989 | 40 424 |
| Index | 100 | 93 | 82 | 89 |
| Celková výroba výrobního odvětví Unie | 75 626 | 70 920 | 61 096 | 69 531 |
| % objemu pro vlastní spotřebu v porovnání s celkovou výrobou | 59,9  % | 59,2  % | 60,5  % | 58,1  % |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(161)

Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu, pokud jde o spotřebu v Unii, od roku 2018 do roku 2020 mírně zvýšil ze 77 % na 79 % a mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření klesl o sedm procentních bodů na 72 %. Jak ukazuje tabulka 4, tento pokles vysvětluje skutečnost, že podíl dovozu ze třetích zemí na trhu mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o 7 %, což vysvětluje ztrátu podílu výrobního odvětví Unie na volném trhu

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu (v tis. tun)

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu (v tis. tun)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie

45 289

42 011

36 989

40 424

Index

Index

100

100

93

93

82

82

89

89

Celková výroba výrobního odvětví Unie

75 626

70 920

61 096

69 531

% objemu pro vlastní spotřebu v porovnání s celkovou výrobou

59,9  %

59,2  %

60,5  %

58,1  %

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (162) | Objem výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu (tvořený vlastní spotřebou a závislým prodejem na trhu Unie) se od roku 2018 do roku 2020 snížil o 18 % a v roce 2021 se zotavil o 7 procentních bodů, což během posuzovaného období vedlo k celkovému poklesu o 11 % z přibližně 45 milionů tun na 40 milionů tun od začátku do konce období přezkumného šetření. Celkově lze říci, že závislý a volný trh vykazovaly stejný trend. Komise proto dospěla k závěru, že vývoj závislého trhu neměl žádný významný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie na volném trhu. |
| --- | --- |

(162)

Objem výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu (tvořený vlastní spotřebou a závislým prodejem na trhu Unie) se od roku 2018 do roku 2020 snížil o 18 % a v roce 2021 se zotavil o 7 procentních bodů, což během posuzovaného období vedlo k celkovému poklesu o 11 % z přibližně 45 milionů tun na 40 milionů tun od začátku do konce období přezkumného šetření. Celkově lze říci, že závislý a volný trh vykazovaly stejný trend. Komise proto dospěla k závěru, že vývoj závislého trhu neměl žádný významný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie na volném trhu.

| (163) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu pro vlastní spotřebu (vyjádřený jako procento celkové výroby) zůstal v průběhu posuzovaného období poměrně stabilní, v rozsahu mezi 58,1 % a 60,5 %. |
| --- | --- |

(163)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu pro vlastní spotřebu (vyjádřený jako procento celkové výroby) zůstal v průběhu posuzovaného období poměrně stabilní, v rozsahu mezi 58,1 % a 60,5 %.

4.4.2.3.   Růst

Růst

| (164) | V kontextu klesající spotřeby a výroby přišlo výrobní odvětví Unie nejen o objem prodeje, nýbrž také o podíl na volném trhu. Celkově výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nezaznamenalo žádný růst. |
| --- | --- |

(164)

V kontextu klesající spotřeby a výroby přišlo výrobní odvětví Unie nejen o objem prodeje, nýbrž také o podíl na volném trhu. Celkově výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nezaznamenalo žádný růst.

4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (165) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 41 161 | 38 980 | 36 207 | 38 470 |
| Index | 100 | 95 | 88 | 93 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance) | 1 824 | 1 819 | 1 687 | 1 807 |
| Index | 100 | 100 | 93 | 99 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(165)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

41 161

38 980

36 207

38 470

Index

Index

100

100

95

95

88

88

93

93

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

1 824

1 819

1 687

1 807

Index

Index

100

100

100

100

93

93

99

99

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (166) | Mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření počet zaměstnanců zabývajících se výrobou výrobku, který je předmětem přezkumu, odpovídal vývoji objemu výroby v Unii, v letech 2018 až 2020 se prudce snížila v období přezkumného šetření pak mírně vzrostl. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 7 %. |
| --- | --- |

(166)

Mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření počet zaměstnanců zabývajících se výrobou výrobku, který je předmětem přezkumu, odpovídal vývoji objemu výroby v Unii, v letech 2018 až 2020 se prudce snížila v období přezkumného šetření pak mírně vzrostl. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 7 %.

| (167) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance zůstala v posuzovaném období celkově stabilní. |
| --- | --- |

(167)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.

4.4.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (168) | Jak je vysvětleno ve 114. bodě odůvodnění, nebylo možné zjistit dumping během období přezkumného šetření. Proto nebylo možné stanovit žádné dumpingové rozpětí. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu, jestliže by byla antidumpingová opatření zrušena. |
| --- | --- |

(168)

Jak je vysvětleno ve 114. bodě odůvodnění, nebylo možné zjistit dumping během období přezkumného šetření. Proto nebylo možné stanovit žádné dumpingové rozpětí. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu, jestliže by byla antidumpingová opatření zrušena.

| (169) | Antidumpingová opatření uložená po původním šetření umožnila výrobnímu odvětví Unie zotavit se z předešlého dumpingu, jak vyplývá z údajů za rok 2018. Potvrzují to i zjištění Komise z antidumpingového šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků z Turecka (71). |
| --- | --- |

(169)

Antidumpingová opatření uložená po původním šetření umožnila výrobnímu odvětví Unie zotavit se z předešlého dumpingu, jak vyplývá z údajů za rok 2018. Potvrzují to i zjištění Komise z antidumpingového šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků z Turecka (71).

71

4.4.3.   
  Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.4.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (170) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (EUR/t) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu | 549 | 509 | 450 | 734 |
| Index | 100 | 93 | 82 | 134 |
| Jednotkové výrobní náklady | 518 | 557 | 534 | 669 |
| Index | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(170)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (EUR/t)

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (EUR/t)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu

549

509

450

734

Index

Index

100

100

93

93

82

82

134

134

Jednotkové výrobní náklady

518

557

534

669

Index

Index

100

100

108

108

103

103

129

129

Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (171) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v letech 2018 až 2020 snížily o 18 % a v roce 2021 oproti roku 2018 prudce vzrostly o 34 %. Vývoj jednotkových prodejních cen v posuzovaném období byl ovlivněn vážným narušením zapříčiněným pandemií COVID-19 a obnovením poptávky v období po pandemii. V roce 2021 patřily k faktorům ovlivňujícím náhlý a výrazný nárůst jednotkové prodejní ceny vysoká poptávka po oceli, omezená nabídka a zvýšené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(171)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v letech 2018 až 2020 snížily o 18 % a v roce 2021 oproti roku 2018 prudce vzrostly o 34 %. Vývoj jednotkových prodejních cen v posuzovaném období byl ovlivněn vážným narušením zapříčiněným pandemií COVID-19 a obnovením poptávky v období po pandemii. V roce 2021 patřily k faktorům ovlivňujícím náhlý a výrazný nárůst jednotkové prodejní ceny vysoká poptávka po oceli, omezená nabídka a zvýšené výrobní náklady.

| (172) | Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 29 %. V roce 2019 však výrobní náklady vzrostly, zatímco jednotkové prodejní ceny klesly. Neschopnost výrobního odvětví Unie zohlednit zvýšené výrobní náklady v prodejní ceně byla způsobena velkým objemem dumpingového dovozu z Turecka, který tlačil ceny dolů. V roce 2020 výrobní náklady i prodejní ceny klesly, výrobní náklady však v menší míře. Důvodem byl propad trhu během pandemie COVID-19, který výrazně snížil ceny, zatímco výrobní náklady byly ovlivněny méně. Jednotkové výrobní náklady v roce 2021 prudce vzrostly v důsledku skokového nárůstu cen energií a komodit. V důsledku oživení po pandemii COVID-19 však prudce vzrostla i poptávka a následně se výrazně zvýšily i ceny (o více než 50 % mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření), přičemž nárůst byl dokonce větší než zvýšení výrobních nákladů ve stejném období. |
| --- | --- |

(172)

Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 29 %. V roce 2019 však výrobní náklady vzrostly, zatímco jednotkové prodejní ceny klesly. Neschopnost výrobního odvětví Unie zohlednit zvýšené výrobní náklady v prodejní ceně byla způsobena velkým objemem dumpingového dovozu z Turecka, který tlačil ceny dolů. V roce 2020 výrobní náklady i prodejní ceny klesly, výrobní náklady však v menší míře. Důvodem byl propad trhu během pandemie COVID-19, který výrazně snížil ceny, zatímco výrobní náklady byly ovlivněny méně. Jednotkové výrobní náklady v roce 2021 prudce vzrostly v důsledku skokového nárůstu cen energií a komodit. V důsledku oživení po pandemii COVID-19 však prudce vzrostla i poptávka a následně se výrazně zvýšily i ceny (o více než 50 % mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření), přičemž nárůst byl dokonce větší než zvýšení výrobních nákladů ve stejném období.

4.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (173) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR/FTE) | 64 164 | 69 352 | 69 748 | 78 444 |
| Index | 100 | 108 | 109 | 122 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(173)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR/FTE)

64 164

69 352

69 748

78 444

Index

Index

100

100

108

108

109

109

122

122

Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (174) | Během posuzovaného období se průměrné náklady práce snížily o 22 %. Zatímco počet zaměstnanců v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2018 klesl, průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance se zvýšily. |
| --- | --- |

(174)

Během posuzovaného období se průměrné náklady práce snížily o 22 %. Zatímco počet zaměstnanců v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2018 klesl, průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance se zvýšily.

4.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (175) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 631 608 | 533 200 | 390 880 | 522 405 |
| Index | 100 | 84 | 62 | 83 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 5,0  % | 4,5  % | 3,8  % | 4,6  % |
| Index | 100 | 90 | 76 | 92 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(175)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

631 608

533 200

390 880

522 405

Index

Index

100

100

84

84

62

62

83

83

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

5,0  %

4,5  %

3,8  %

4,6  %

Index

Index

100

100

90

90

76

76

92

92

Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (176) | Během posuzovaného období se zásoby plochých za tepla válcovaných výrobků výrobního odvětví Unie neustále snižovaly a v roce 2020 došlo k drastickému poklesu, což lze vysvětlit vlivy pandemie COVID-19, a v roce 2021 pak následoval opětovný nárůst. Odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků v Unii se vyznačuje rámcovými smlouvami (měsíčními, čtvrtletními, ročními) mezi výrobci a odběrateli, které určují množství a ceny. Tyto rámcové smlouvy se provádějí prostřednictvím nákupních objednávek podle potřeb odběratelů. Výrobní odvětví Unie tak může plánovat svou výrobu a zásoby. Zásoby se u tohoto výrobního odvětví nepovažují za důležitý ukazatel újmy, jak bylo zjištěno i v původním šetření, jelikož většinu druhů obdobného výrobku vyrábí výrobní odvětví Unie na základě konkrétních objednávek uživatelů. |
| --- | --- |

(176)

Během posuzovaného období se zásoby plochých za tepla válcovaných výrobků výrobního odvětví Unie neustále snižovaly a v roce 2020 došlo k drastickému poklesu, což lze vysvětlit vlivy pandemie COVID-19, a v roce 2021 pak následoval opětovný nárůst. Odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků v Unii se vyznačuje rámcovými smlouvami (měsíčními, čtvrtletními, ročními) mezi výrobci a odběrateli, které určují množství a ceny. Tyto rámcové smlouvy se provádějí prostřednictvím nákupních objednávek podle potřeb odběratelů. Výrobní odvětví Unie tak může plánovat svou výrobu a zásoby. Zásoby se u tohoto výrobního odvětví nepovažují za důležitý ukazatel újmy, jak bylo zjištěno i v původním šetření, jelikož většinu druhů obdobného výrobku vyrábí výrobní odvětví Unie na základě konkrétních objednávek uživatelů.

4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (177) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje na volném trhu v Unii (% obratu z prodeje) | 8,4 | –7,2 | –18,0 | 14,1 |
| Index | 100 | –86 | – 214 | 168 |
| Peněžní tok (v EUR) | 496 319 788 | –6 211 922 | – 130 468 840 | 645 183 908 |
| Index | 100 | –1,3 | –26 | 130 |
| Investice (v EUR) | 216 927 207 | 433 154 031 | 181 406 902 | 394 535 083 |
| Index | 100 | 200 | 84 | 182 |
| Návratnost investic | 9,1  % | –6,0  % | –13,3  % | 17,4  % |
| Index | 100 | –66 | – 146 | 191 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(177)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje na volném trhu v Unii (% obratu z prodeje)

8,4

–7,2

–18,0

14,1

Index

Index

100

100

–86

–86

– 214

– 214

168

168

Peněžní tok (v EUR)

496 319 788

–6 211 922

– 130 468 840

645 183 908

Index

Index

100

100

–1,3

–1,3

–26

–26

130

130

Investice (v EUR)

216 927 207

433 154 031

181 406 902

394 535 083

Index

Index

100

100

200

200

84

84

182

182

Návratnost investic

9,1  %

–6,0  %

–13,3  %

17,4  %

Index

Index

100

100

–66

–66

– 146

– 146

191

191

Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (178) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku na volném trhu v Unii vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(178)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku na volném trhu v Unii vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

| (179) | Ziskovost během posuzovaného období kolísala a celková ziskovost se během posuzovaného období zvýšila o 5,7 procentního bodu. Po zavedení opatření v roce 2017 se odvětví zotavilo a v roce 2018 vykázalo zisk. V roce 2019 však došlo ke ztrátám a v roce 2020 dosáhla ziskovost v hlavním období pandemie nejnižší úrovně, a to –18 %. V roce 2021 se pak zisk opět výrazně zvýšil na 14,1 %. Po zavedení opatření vůči ČLR v roce 2017 se rychle zvýšil dumpingový dovoz za nízké ceny z Turecka, což vysvětluje pokles ziskovosti v roce 2019. Toto snížení ziskovosti pak ještě zhoršily otřesy způsobené celosvětovou pandemií v roce 2020, například narušení dodavatelského řetězce a pokles spotřeby oceli. Prudký nárůst poptávky po oceli spolu se zvýšením prodejních cen vedl k výjimečně vysokým ziskům v roce 2021, který byl pro výrobní odvětví Unie výjimečný. |
| --- | --- |

(179)

Ziskovost během posuzovaného období kolísala a celková ziskovost se během posuzovaného období zvýšila o 5,7 procentního bodu. Po zavedení opatření v roce 2017 se odvětví zotavilo a v roce 2018 vykázalo zisk. V roce 2019 však došlo ke ztrátám a v roce 2020 dosáhla ziskovost v hlavním období pandemie nejnižší úrovně, a to –18 %. V roce 2021 se pak zisk opět výrazně zvýšil na 14,1 %. Po zavedení opatření vůči ČLR v roce 2017 se rychle zvýšil dumpingový dovoz za nízké ceny z Turecka, což vysvětluje pokles ziskovosti v roce 2019. Toto snížení ziskovosti pak ještě zhoršily otřesy způsobené celosvětovou pandemií v roce 2020, například narušení dodavatelského řetězce a pokles spotřeby oceli. Prudký nárůst poptávky po oceli spolu se zvýšením prodejních cen vedl k výjimečně vysokým ziskům v roce 2021, který byl pro výrobní odvětví Unie výjimečný.

| (180) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019–2020, po němž následovalo silné zotavení v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(180)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unii financovat svou činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019–2020, po němž následovalo silné zotavení v období přezkumného šetření.

| (181) | Od roku 2018 do období přezkumného šetření se investice zvýšily o 82 %. Celkově měly investiční toky v posuzovaném období dvojí charakter: investice v roce 2019 výrazně vzrostly, následoval pokles v roce 2020 a druhý vrchol v roce 2021. Investice byly obecně zaměřeny na zlepšení kvality a ekologizaci výroby. |
| --- | --- |

(181)

Od roku 2018 do období přezkumného šetření se investice zvýšily o 82 %. Celkově měly investiční toky v posuzovaném období dvojí charakter: investice v roce 2019 výrazně vzrostly, následoval pokles v roce 2020 a druhý vrchol v roce 2021. Investice byly obecně zaměřeny na zlepšení kvality a ekologizaci výroby.

| (182) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se během období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2018 výrazně zlepšila. V posuzovaném období se návratnost investic zvýšila o 8,3 procentního bodu. Vyvíjela se podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019 a 2020, po němž následovalo silné zotavení v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(182)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se během období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2018 výrazně zlepšila. V posuzovaném období se návratnost investic zvýšila o 8,3 procentního bodu. Vyvíjela se podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019 a 2020, po němž následovalo silné zotavení v období přezkumného šetření.

| (183) | Během období přezkumného šetření, kdy došlo k rychlému zotavení z pandemie, nebyla schopnost opatřit si kapitál u výrobců v Unii zařazených do vzorku ovlivněna. |
| --- | --- |

(183)

Během období přezkumného šetření, kdy došlo k rychlému zotavení z pandemie, nebyla schopnost opatřit si kapitál u výrobců v Unii zařazených do vzorku ovlivněna.

4.5.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (184) | Po uložení antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny v roce 2017 se dovoz z Číny snížil a během posuzovaného období zůstal pod minimální stanovenou úrovní, což výrobnímu odvětví Unie umožnilo začít se zotavovat ze škodlivých účinků dumpingového dovozu z Číny. Do konce roku 2018 se výrobní odvětví Unie zotavilo, jak potvrzuje nařízení Komise 2021/1100 týkající se dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků pocházejících z Turecka (72). Zotavování hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo však náhle ukončeno a začalo se opět zhoršovat v roce 2019, kdy výrobní odvětví Unie muselo konkurovat významným objemům dumpingového dovozu za nízké ceny z Turecka. Ten je nutil stanovovat ceny pod úrovní nákladů, aby si udrželo svůj podíl na trhu, a způsobil tak výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu (73). V červenci 2021 Komise uložila konečná opatření vůči Turecku a díky různým faktorům, které vysvětluje 179. bod odůvodnění, se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a do konce roku 2021 došlo k návratu k hospodářské situaci obdobné jako v roce 2018. Z toho důvodu již během období přezkumného šetření nebylo výrobní odvětví Unie považováno za zasažené újmou. |
| --- | --- |

(184)

Po uložení antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny v roce 2017 se dovoz z Číny snížil a během posuzovaného období zůstal pod minimální stanovenou úrovní, což výrobnímu odvětví Unie umožnilo začít se zotavovat ze škodlivých účinků dumpingového dovozu z Číny. Do konce roku 2018 se výrobní odvětví Unie zotavilo, jak potvrzuje nařízení Komise 2021/1100 týkající se dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků pocházejících z Turecka (72). Zotavování hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo však náhle ukončeno a začalo se opět zhoršovat v roce 2019, kdy výrobní odvětví Unie muselo konkurovat významným objemům dumpingového dovozu za nízké ceny z Turecka. Ten je nutil stanovovat ceny pod úrovní nákladů, aby si udrželo svůj podíl na trhu, a způsobil tak výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu (73). V červenci 2021 Komise uložila konečná opatření vůči Turecku a díky různým faktorům, které vysvětluje 179. bod odůvodnění, se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a do konce roku 2021 došlo k návratu k hospodářské situaci obdobné jako v roce 2018. Z toho důvodu již během období přezkumného šetření nebylo výrobní odvětví Unie považováno za zasažené újmou.

72

73

| (185) | Konkrétně řečeno, téměř všechny ukazatele újmy, zejména výroba, využití kapacity, objem prodeje a prodejní ceny, zaměstnanost a produktivita, zisk, peněžní tok a návratnost investic, vykazovaly během posuzovaného období podobný trend. Ten se vyznačoval poklesem v roce 2019, výraznějším poklesem v roce 2020 a opětovným vzestupem v období přezkumného šetření na úroveň obdobnou úrovni na začátku posuzovaného období v roce 2018. Důvodem tohoto nepravidelného trendu je do značné míry souběh značného přílivu levného dumpingového dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Turecka a jedinečné dynamiky, která byla důsledkem pandemie COVID-19. Omezení volného pohybu osob a přerušování průmyslové činnosti vedly v roce 2020 k mimořádně nízké úrovni spotřeby a nízké poptávce po oceli, zatímco v roce 2021 během oživení po pandemii COVID poptávka po oceli a ceny oceli prudce vzrostly, což vedlo mimo jiné k mimořádně vysokým ziskům ocelářského průmyslu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(185)

Konkrétně řečeno, téměř všechny ukazatele újmy, zejména výroba, využití kapacity, objem prodeje a prodejní ceny, zaměstnanost a produktivita, zisk, peněžní tok a návratnost investic, vykazovaly během posuzovaného období podobný trend. Ten se vyznačoval poklesem v roce 2019, výraznějším poklesem v roce 2020 a opětovným vzestupem v období přezkumného šetření na úroveň obdobnou úrovni na začátku posuzovaného období v roce 2018. Důvodem tohoto nepravidelného trendu je do značné míry souběh značného přílivu levného dumpingového dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Turecka a jedinečné dynamiky, která byla důsledkem pandemie COVID-19. Omezení volného pohybu osob a přerušování průmyslové činnosti vedly v roce 2020 k mimořádně nízké úrovni spotřeby a nízké poptávce po oceli, zatímco v roce 2021 během oživení po pandemii COVID poptávka po oceli a ceny oceli prudce vzrostly, což vedlo mimo jiné k mimořádně vysokým ziskům ocelářského průmyslu během období přezkumného šetření.

| (186) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie neutrpělo v průběhu období přezkumného šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(186)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie neutrpělo v průběhu období přezkumného šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

| (187) | Tyto ukazatele však nelze analyzovat bez zohlednění mimořádně příznivých podmínek na trhu s ocelí v roce 2021. V roce 2020 ale zpomalení průmyslové činnosti vyvolané pandemií a následný pokles poptávky po oceli vedly k vážnému poklesu výkonnosti ocelářského průmyslu a světové ekonomiky obecně. V roce 2021 se spotřeba oceli díky oživení poptávky výrazně zvýšila, a stejně tak i ceny oceli. |
| --- | --- |

(187)

Tyto ukazatele však nelze analyzovat bez zohlednění mimořádně příznivých podmínek na trhu s ocelí v roce 2021. V roce 2020 ale zpomalení průmyslové činnosti vyvolané pandemií a následný pokles poptávky po oceli vedly k vážnému poklesu výkonnosti ocelářského průmyslu a světové ekonomiky obecně. V roce 2021 se spotřeba oceli díky oživení poptávky výrazně zvýšila, a stejně tak i ceny oceli.

5.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (188) | Jak je vysvětleno ve 186. bodě odůvodnění, Komise učinila závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Na druhou stranu, jak je vysvětleno ve 131. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že dumping by se v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně opakoval. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(188)

Jak je vysvětleno ve 186. bodě odůvodnění, Komise učinila závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Na druhou stranu, jak je vysvětleno ve 131. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že dumping by se v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně opakoval. Komise proto v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z ČLR, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (189) | V tomto ohledu Komise zkoumala výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Číně, atraktivitu trhu Unie a pravděpodobnou úroveň cen dovozu z Číny při neexistenci antidumpingových opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(189)

V tomto ohledu Komise zkoumala výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Číně, atraktivitu trhu Unie a pravděpodobnou úroveň cen dovozu z Číny při neexistenci antidumpingových opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie.

5.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (190) | Jak je popsáno ve 122. bodě odůvodnění, výrobci v Číně mají značnou volnou kapacitu. Odhadovaná čínská volná kapacita odpovídá 89 % objemu spotřeby na volném trhu v EU. Tuto volnou kapacitu by bylo možné využít při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho, jak je uvedeno ve 123. bodě odůvodnění, snižující se čínská poptávka po oceli je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou v Číně pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. |
| --- | --- |

(190)

Jak je popsáno ve 122. bodě odůvodnění, výrobci v Číně mají značnou volnou kapacitu. Odhadovaná čínská volná kapacita odpovídá 89 % objemu spotřeby na volném trhu v EU. Tuto volnou kapacitu by bylo možné využít při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho, jak je uvedeno ve 123. bodě odůvodnění, snižující se čínská poptávka po oceli je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou v Číně pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi.

| (191) | Kromě toho je jeden z hlavních trhů, Spojené státy americké, chráněn antidumpingovými opatřeními uloženými na výrobek, který je předmětem přezkumu, což omezuje přístup čínských výrobců. |
| --- | --- |

(191)

Kromě toho je jeden z hlavních trhů, Spojené státy americké, chráněn antidumpingovými opatřeními uloženými na výrobek, který je předmětem přezkumu, což omezuje přístup čínských výrobců.

5.2.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (192) | Jak je popsáno ve 126. bodě odůvodnění, trh Unie patří mezi největší trhy s některými plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli na světě. Čínský trh navíc není schopen absorbovat přebytečnou kapacitu výroby oceli a trhy hlavních třetích zemí jsou pro čínský vývoz uzavřeny, protože na nich byla proti ČLR zavedena antidumpingová, ochranná nebo jiná obdobná opatření. Rovněž úroveň cen v Unii je vyšší než průměrná cena, kterou čínští vývozci účtují zbytku světa. Proto trh Unie představuje atraktivní cíl pro stávající volnou kapacitu v ČLR, pokud by byla antidumpingová opatření zrušena. |
| --- | --- |

(192)

Jak je popsáno ve 126. bodě odůvodnění, trh Unie patří mezi největší trhy s některými plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli na světě. Čínský trh navíc není schopen absorbovat přebytečnou kapacitu výroby oceli a trhy hlavních třetích zemí jsou pro čínský vývoz uzavřeny, protože na nich byla proti ČLR zavedena antidumpingová, ochranná nebo jiná obdobná opatření. Rovněž úroveň cen v Unii je vyšší než průměrná cena, kterou čínští vývozci účtují zbytku světa. Proto trh Unie představuje atraktivní cíl pro stávající volnou kapacitu v ČLR, pokud by byla antidumpingová opatření zrušena.

| (193) | Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo závěry týkající se atraktivity trhu Unie a tvrdilo, že čínské ocelářské odvětví se spoléhá na svůj domácí trh a že čínská domácí spotřeba je desetkrát větší než segment volného trhu EU. Dále zdůraznilo, že od 1. srpna 2021 již některé výrobky z oceli, včetně ploché za tepla válcované oceli, nejsou způsobilé pro vývozní slevy na DPH, což má odrazující účinek na vývoz a přesměrovává čínskou výrobu oceli na čínský domácí průmysl. |
| --- | --- |

(193)

Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo závěry týkající se atraktivity trhu Unie a tvrdilo, že čínské ocelářské odvětví se spoléhá na svůj domácí trh a že čínská domácí spotřeba je desetkrát větší než segment volného trhu EU. Dále zdůraznilo, že od 1. srpna 2021 již některé výrobky z oceli, včetně ploché za tepla válcované oceli, nejsou způsobilé pro vývozní slevy na DPH, což má odrazující účinek na vývoz a přesměrovává čínskou výrobu oceli na čínský domácí průmysl.

| (194) | Komise uznala, že čínská domácí spotřeba plochých za tepla válcovaných výrobků je výrazně větší než volný trh EU, ale jak je vysvětleno ve 190. bodě odůvodnění, výrobci v Číně mají významnou volnou kapacitu, kterou nejsou schopni uvést do provozu pro účely svého domácího trhu. Nic tedy nebrání čínským výrobcům, aby tuto volnou kapacitu využili k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho, jak je uvedeno ve 123. bodě odůvodnění, snižující se čínská poptávka po oceli je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi výrobní kapacitou a poptávkou v Číně pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. Pokud jde o údajnou změnu systému DPH, Komise uvedla, že sdružení CISA nepředložilo žádné důkazy na podporu tvrzení, že změna slev na DPH by vedla nebo povede k významným změnám vývozního chování čínských výrobců. Komise proto toto tvrzení zamítla jako nepodložené. |
| --- | --- |

(194)

Komise uznala, že čínská domácí spotřeba plochých za tepla válcovaných výrobků je výrazně větší než volný trh EU, ale jak je vysvětleno ve 190. bodě odůvodnění, výrobci v Číně mají významnou volnou kapacitu, kterou nejsou schopni uvést do provozu pro účely svého domácího trhu. Nic tedy nebrání čínským výrobcům, aby tuto volnou kapacitu využili k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho, jak je uvedeno ve 123. bodě odůvodnění, snižující se čínská poptávka po oceli je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi výrobní kapacitou a poptávkou v Číně pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. Pokud jde o údajnou změnu systému DPH, Komise uvedla, že sdružení CISA nepředložilo žádné důkazy na podporu tvrzení, že změna slev na DPH by vedla nebo povede k významným změnám vývozního chování čínských výrobců. Komise proto toto tvrzení zamítla jako nepodložené.

5.3.   Pravděpodobné ceny čínského dovozu a dopad na výrobní odvětví Unie

Pravděpodobné ceny čínského dovozu a dopad na výrobní odvětví Unie

| (195) | S ohledem na nízké objemy dovozu z ČLR v letech 2018 až 2021 měla Komise za to, že při stanovení pravděpodobných cen dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny v případě, že nebudou zavedena antidumpingová opatření, nelze využít dovozní ceny uváděné Eurostatem. Namísto toho Komise považovala za reprezentativní zástupnou hodnotu ceny při vývozu z ČLR do všech třetích zemí mimo Unii (dále jen „zbytek světa“). |
| --- | --- |

(195)

S ohledem na nízké objemy dovozu z ČLR v letech 2018 až 2021 měla Komise za to, že při stanovení pravděpodobných cen dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny v případě, že nebudou zavedena antidumpingová opatření, nelze využít dovozní ceny uváděné Eurostatem. Namísto toho Komise považovala za reprezentativní zástupnou hodnotu ceny při vývozu z ČLR do všech třetích zemí mimo Unii (dále jen „zbytek světa“).

| (196) | Jak popisuje 117. bod odůvodnění výše, Komise zjistila, že během období přezkumného šetření činily čínské vývozní ceny (FOB) do zbytku světa v průměru 660 EUR/t. Na základě této ceny a s cílem určit pravděpodobnou cenu, za kterou by čínský vývoz dorazil na hranice Unie, Komise připočetla náklady na pojištění a dopravu. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, Komise uplatnila náklady použité v původním šetření, tj. 52 EUR/t nebo 7,9 % ceny za tunu, jako nejlepší dostupný údaj. Komise proto dospěla k závěru, že pokud by opatření nebyla uložena, pravděpodobná dovozní cena CIF čínského vývozu plochých za tepla válcovaných výrobků do Unie by nebyla vyšší než 712 EUR/t. |
| --- | --- |

(196)

Jak popisuje 117. bod odůvodnění výše, Komise zjistila, že během období přezkumného šetření činily čínské vývozní ceny (FOB) do zbytku světa v průměru 660 EUR/t. Na základě této ceny a s cílem určit pravděpodobnou cenu, za kterou by čínský vývoz dorazil na hranice Unie, Komise připočetla náklady na pojištění a dopravu. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, Komise uplatnila náklady použité v původním šetření, tj. 52 EUR/t nebo 7,9 % ceny za tunu, jako nejlepší dostupný údaj. Komise proto dospěla k závěru, že pokud by opatření nebyla uložena, pravděpodobná dovozní cena CIF čínského vývozu plochých za tepla válcovaných výrobků do Unie by nebyla vyšší než 712 EUR/t.

| (197) | Vzhledem k tomu, že z důvodu neposkytnutí spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity statistické údaje, bylo možné stanovit pouze průměrnou cenu za tunu pro nejrůznější druhy výrobků. Kvůli nedostatku informací na úrovni druhu výrobku proto nemohla Komise provést přesný výpočet cenového podbízení, ale musela se omezit na srovnání průměrných cen za tunu. |
| --- | --- |

(197)

Vzhledem k tomu, že z důvodu neposkytnutí spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity statistické údaje, bylo možné stanovit pouze průměrnou cenu za tunu pro nejrůznější druhy výrobků. Kvůli nedostatku informací na úrovni druhu výrobku proto nemohla Komise provést přesný výpočet cenového podbízení, ale musela se omezit na srovnání průměrných cen za tunu.

| (198) | Takto stanovené čínské vývozní ceny byly porovnány s váženými průměrnými prodejními cenami, které výrobci v Unii zařazení do vzorku během přezkumného šetření účtovali odběratelům na trhu Unie, upravenými na úroveň ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(198)

Takto stanovené čínské vývozní ceny byly porovnány s váženými průměrnými prodejními cenami, které výrobci v Unii zařazení do vzorku během přezkumného šetření účtovali odběratelům na trhu Unie, upravenými na úroveň ceny ze závodu.

| (199) | Srovnání cen bylo provedeno při stejné obchodní úrovni a obdobně jako u přesné metodiky výpočtu cenového podbízení byl výsledek srovnání vyjádřen jako procento teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období přezkumného šetření. Ukázalo se, že ceny vývozu z Číny do Unie by byly v průměru přibližně o 8 % nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(199)

Srovnání cen bylo provedeno při stejné obchodní úrovni a obdobně jako u přesné metodiky výpočtu cenového podbízení byl výsledek srovnání vyjádřen jako procento teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období přezkumného šetření. Ukázalo se, že ceny vývozu z Číny do Unie by byly v průměru přibližně o 8 % nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie.

| (200) | Ploché za tepla válcované výrobky jsou komoditním výrobkem vysoce citlivým vůči cenám, a jak bylo zjištěno v původním šetření týkajícím se dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny a rovněž v šetření týkajícím se totožného výrobku z Turecka, poměrně nízká úroveň cenového podbízení ve spojení s velkými objemy může mít významný a okamžitý dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie (74). V obou těchto šetřeních přinutilo rozpětí cenového podbízení nižší než 5 % výrobní odvětví Unie snížit prodejní ceny (nebo ztratit podíl na trhu) do té míry, že mu v krátkodobém horizontu vznikla podstatná újma. |
| --- | --- |

(200)

Ploché za tepla válcované výrobky jsou komoditním výrobkem vysoce citlivým vůči cenám, a jak bylo zjištěno v původním šetření týkajícím se dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny a rovněž v šetření týkajícím se totožného výrobku z Turecka, poměrně nízká úroveň cenového podbízení ve spojení s velkými objemy může mít významný a okamžitý dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie (74). V obou těchto šetřeních přinutilo rozpětí cenového podbízení nižší než 5 % výrobní odvětví Unie snížit prodejní ceny (nebo ztratit podíl na trhu) do té míry, že mu v krátkodobém horizontu vznikla podstatná újma.

74

| (201) | Vzhledem k tomu, že se výrobní odvětví Unie v období přezkumného šetření právě zotavilo z bouřlivého a hospodářsky obtížného období, včetně pandemie COVID-19, a utrpělo kumulované ztráty, je stále v nestabilní situaci. Je proto vysoce pravděpodobné, že opakovaný levný dumpingový dovoz z Číny ve významných objemech, který by se podbízel cenám Unie, by měl významný nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie, zejména pokud jde o výrobu, objem prodeje a ceny, ziskovost a investiční potřeby, což by vedlo k obnovení podstatné újmy. |
| --- | --- |

(201)

Vzhledem k tomu, že se výrobní odvětví Unie v období přezkumného šetření právě zotavilo z bouřlivého a hospodářsky obtížného období, včetně pandemie COVID-19, a utrpělo kumulované ztráty, je stále v nestabilní situaci. Je proto vysoce pravděpodobné, že opakovaný levný dumpingový dovoz z Číny ve významných objemech, který by se podbízel cenám Unie, by měl významný nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie, zejména pokud jde o výrobu, objem prodeje a ceny, ziskovost a investiční potřeby, což by vedlo k obnovení podstatné újmy.

| (202) | Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo výběr posuzovaného období pro analýzu újmy. Tvrdilo, že dumpingový dovoz plochých za tepla válcovaných výrobků ve zvýšeném objemu z Turecka v roce 2019, zpomalení hospodářského růstu způsobené onemocněním COVID-19 a oživení po pandemii zkreslují důkazy, které sloužily jako základ pro analýzu dumpingu a újmy. Tvrdilo, že Komise měla analyzovat jiné období, a navrhlo přezkoumat prodloužené období zahrnující jeden nebo dva roky před posuzovaným obdobím (2016–2018), jakož i období po období přezkumného šetření (2022). |
| --- | --- |

(202)

Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo výběr posuzovaného období pro analýzu újmy. Tvrdilo, že dumpingový dovoz plochých za tepla válcovaných výrobků ve zvýšeném objemu z Turecka v roce 2019, zpomalení hospodářského růstu způsobené onemocněním COVID-19 a oživení po pandemii zkreslují důkazy, které sloužily jako základ pro analýzu dumpingu a újmy. Tvrdilo, že Komise měla analyzovat jiné období, a navrhlo přezkoumat prodloužené období zahrnující jeden nebo dva roky před posuzovaným obdobím (2016–2018), jakož i období po období přezkumného šetření (2022).

| (203) | Komise toto tvrzení zamítla. Připomněla, že různé prvky, které podle sdružení CISA mohou zkreslit důkazy během posuzovaného období, byly zohledněny a pečlivě zváženy v analýze újmy provedené Komisí. Komise dále uvedla, že i kdyby bylo zváženo prodloužené období před obdobím přezkumného šetření, jak navrhlo sdružení CISA, existovaly by stále stejné prvky. Pokud jde o období přezkumného šetření, Komise připomněla, že v čl. 6 odst. 1 základního nařízení se uvádí:
  „(Z)volí se posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží.“
  Z ustálené judikatury vyplývá, že od Komise nelze požadovat, aby do svých výpočtů zahrnula faktory vztahující se k období následujícímu po období šetření, ledaže by tyto faktory odhalily nové skutečnosti, v jejichž důsledku by navržené uložení antidumpingového cla bylo zjevně nepřiměřené (75). Stejné odůvodnění by mělo obdobně platit i pro přezkumná šetření zahájená podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Sdružení CISA neposkytlo žádné důkazy nasvědčující tomu, že v důsledku skutečností následujících po období přezkumného šetření bylo opětovné uložení cla zjevně nepřiměřené. |
| --- | --- |

(203)

Komise toto tvrzení zamítla. Připomněla, že různé prvky, které podle sdružení CISA mohou zkreslit důkazy během posuzovaného období, byly zohledněny a pečlivě zváženy v analýze újmy provedené Komisí. Komise dále uvedla, že i kdyby bylo zváženo prodloužené období před obdobím přezkumného šetření, jak navrhlo sdružení CISA, existovaly by stále stejné prvky. Pokud jde o období přezkumného šetření, Komise připomněla, že v čl. 6 odst. 1 základního nařízení se uvádí:
  „(Z)volí se posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží.“
  Z ustálené judikatury vyplývá, že od Komise nelze požadovat, aby do svých výpočtů zahrnula faktory vztahující se k období následujícímu po období šetření, ledaže by tyto faktory odhalily nové skutečnosti, v jejichž důsledku by navržené uložení antidumpingového cla bylo zjevně nepřiměřené (75). Stejné odůvodnění by mělo obdobně platit i pro přezkumná šetření zahájená podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Sdružení CISA neposkytlo žádné důkazy nasvědčující tomu, že v důsledku skutečností následujících po období přezkumného šetření bylo opětovné uložení cla zjevně nepřiměřené.

„(Z)volí se posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží.“

75

5.4.   Závěr

Závěr

| (204) | Na výše uvedeném základě se dospělo k závěru, že neexistence opatření by pravděpodobně vedla ke značnému navýšení dumpingového dovozu z ČLR za ceny působící újmu a k obnovení podstatné újmy. |
| --- | --- |

(204)

Na výše uvedeném základě se dospělo k závěru, že neexistence opatření by pravděpodobně vedla ke značnému navýšení dumpingového dovozu z ČLR za ceny působící újmu a k obnovení podstatné újmy.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (205) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(205)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (206) | Výrobní odvětví Unie se nachází v patnácti členských státech (Belgie, Česká republika, Finsko, Francie, Itálie, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko a Španělsko). V souvislosti s výrobkem, který je předmětem přezkumu, zaměstnává více než 38 000 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(206)

Výrobní odvětví Unie se nachází v patnácti členských státech (Belgie, Česká republika, Finsko, Francie, Itálie, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko a Španělsko). V souvislosti s výrobkem, který je předmětem přezkumu, zaměstnává více než 38 000 zaměstnanců.

| (207) | Pokud by opatření nebyla přijata, výrobní odvětví Unie by již nebylo chráněno před pravděpodobným nárůstem dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo podstatnou újmu. Účinek antidumpingových opatření bude pro výrobce v Unii pozitivní, neboť opatření pomohou výrobnímu odvětví Unie pokračovat v zotavování z předešlého dumpingu. Je proto nepochybně v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat. |
| --- | --- |

(207)

Pokud by opatření nebyla přijata, výrobní odvětví Unie by již nebylo chráněno před pravděpodobným nárůstem dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo podstatnou újmu. Účinek antidumpingových opatření bude pro výrobce v Unii pozitivní, neboť opatření pomohou výrobnímu odvětví Unie pokračovat v zotavování z předešlého dumpingu. Je proto nepochybně v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.

6.1.1.   
  Zájem uživatelů a dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem uživatelů a dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (208) | Komise se obrátila na všechny známé uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení. Žádný uživatel ani dovozce, který není ve spojení, se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření poskytnutím odpovědi na dotazník. Vzhledem k tomu, že uživatelé a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali a vzhledem k tomu, že nic nesvědčí o opaku, nepovažuje se pokračování opatření za odporující zájmu uživatelů a dovozců. |
| --- | --- |

(208)

Komise se obrátila na všechny známé uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení. Žádný uživatel ani dovozce, který není ve spojení, se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření poskytnutím odpovědi na dotazník. Vzhledem k tomu, že uživatelé a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali a vzhledem k tomu, že nic nesvědčí o opaku, nepovažuje se pokračování opatření za odporující zájmu uživatelů a dovozců.

| (209) | Komise dále analyzovala, zda by opatření vůči Číně měla negativní dopad na bezpečnost dodávek, neboť u plochých za tepla válcovaných výrobků jsou zavedena opatření i vůči Turecku, Brazílii, Íránu a Rusku. Podle údajů z makrodotazníku svazu EUROFER činila úroveň využití kapacity výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření 75 % a celková výrobní kapacita převyšovala celkovou spotřebu v Unii o 18 milionů tun. Kromě toho navzdory opatřením vůči některým významným vývozcům plochých za tepla válcovaných výrobků vyváželo přezkoumávaný výrobek během období přezkumného šetření do Unie téměř 40 zemí, což ukazuje, že uložení opatření nebude mít vliv na diverzifikaci dodávek. Z těchto důvodů a vzhledem k tomu, že uživatelé a dovozci nespolupracovali, dospěla Komise k závěru, že na úrovni dodávek následným uživatelům neexistují žádná potenciální rizika. |
| --- | --- |

(209)

Komise dále analyzovala, zda by opatření vůči Číně měla negativní dopad na bezpečnost dodávek, neboť u plochých za tepla válcovaných výrobků jsou zavedena opatření i vůči Turecku, Brazílii, Íránu a Rusku. Podle údajů z makrodotazníku svazu EUROFER činila úroveň využití kapacity výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření 75 % a celková výrobní kapacita převyšovala celkovou spotřebu v Unii o 18 milionů tun. Kromě toho navzdory opatřením vůči některým významným vývozcům plochých za tepla válcovaných výrobků vyváželo přezkoumávaný výrobek během období přezkumného šetření do Unie téměř 40 zemí, což ukazuje, že uložení opatření nebude mít vliv na diverzifikaci dodávek. Z těchto důvodů a vzhledem k tomu, že uživatelé a dovozci nespolupracovali, dospěla Komise k závěru, že na úrovni dodávek následným uživatelům neexistují žádná potenciální rizika.

| (210) | Po poskytnutí informací sdružení CISA odkázalo na ochranné opatření EU týkající se mimo jiné dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny, které významně omezuje možnost čínských výrobců vyvážet ploché za tepla válcované výrobky na trh EU a omezuje toky volného obchodu na úkor navazujících výrobců a konečných uživatelů. |
| --- | --- |

(210)

Po poskytnutí informací sdružení CISA odkázalo na ochranné opatření EU týkající se mimo jiné dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny, které významně omezuje možnost čínských výrobců vyvážet ploché za tepla válcované výrobky na trh EU a omezuje toky volného obchodu na úkor navazujících výrobců a konečných uživatelů.

| (211) | Komise připomněla, že dotyčné ochranné opatření nelze považovat za opatření trvalé povahy a že stávající opatření (76) nemá žádný dopad na posouzení pravděpodobnosti zvýšeného dovozu v případě neexistence antidumpingových cel. Vzhledem k dočasné povaze ochranných opatření týkajících se oceli proto Komise shledala, že tato opatření nemohou mít vliv na její závěry v tomto šetření. Pokud jde o bezpečnost dodávek, jak je uvedeno v 209. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření překročila celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie celkovou spotřebu v Unii a několik dalších třetích zemí vyváželo ploché za tepla válcované výrobky do Unie. Ochranné opatření je navíc pravidelně přezkoumáváno a v případě potřeby upravováno s cílem zajistit dostatečné dodávky oceli na trh Unie. Ochranná opatření by proto nepředstavovala riziko pro bezpečnost dodávek pro následné uživatele. |
| --- | --- |

(211)

Komise připomněla, že dotyčné ochranné opatření nelze považovat za opatření trvalé povahy a že stávající opatření (76) nemá žádný dopad na posouzení pravděpodobnosti zvýšeného dovozu v případě neexistence antidumpingových cel. Vzhledem k dočasné povaze ochranných opatření týkajících se oceli proto Komise shledala, že tato opatření nemohou mít vliv na její závěry v tomto šetření. Pokud jde o bezpečnost dodávek, jak je uvedeno v 209. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření překročila celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie celkovou spotřebu v Unii a několik dalších třetích zemí vyváželo ploché za tepla válcované výrobky do Unie. Ochranné opatření je navíc pravidelně přezkoumáváno a v případě potřeby upravováno s cílem zajistit dostatečné dodávky oceli na trh Unie. Ochranná opatření by proto nepředstavovala riziko pro bezpečnost dodávek pro následné uživatele.

76

| (212) | Kromě toho sdružení CISA tvrdilo, že zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) zhorší přístup na trh EU vzhledem k zatěžujícím oznamovacím povinnostem a příplatkům spojeným s CBAM. |
| --- | --- |

(212)

Kromě toho sdružení CISA tvrdilo, že zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) zhorší přístup na trh EU vzhledem k zatěžujícím oznamovacím povinnostem a příplatkům spojeným s CBAM.

| (213) | Komise připomněla, že mechanismus CBAM vstoupí v platnost až v říjnu 2023 a že během přechodného období do roku 2026 budou muset dovozci vykazovat pouze emise obsažené v jejich zboží, aniž by měli povinnost platit jakékoli finanční poplatky. Stanoveným důvodem tohoto přechodného období je poskytnout stranám čas přizpůsobit se před zavedením konečného systému a snížit riziko narušení obchodu. Komise se proto domnívala, že je předčasné provádět jakékoli posouzení potenciálního dopadu mechanismu CBAM na budoucí obchodní toky plochých za tepla válcovaných výrobků, a toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(213)

Komise připomněla, že mechanismus CBAM vstoupí v platnost až v říjnu 2023 a že během přechodného období do roku 2026 budou muset dovozci vykazovat pouze emise obsažené v jejich zboží, aniž by měli povinnost platit jakékoli finanční poplatky. Stanoveným důvodem tohoto přechodného období je poskytnout stranám čas přizpůsobit se před zavedením konečného systému a snížit riziko narušení obchodu. Komise se proto domnívala, že je předčasné provádět jakékoli posouzení potenciálního dopadu mechanismu CBAM na budoucí obchodní toky plochých za tepla válcovaných výrobků, a toto tvrzení zamítla.

6.1.2.   
  Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (214) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody na základě zájmu Unie, které by bránily pokračování stávajících opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(214)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody na základě zájmu Unie, které by bránily pokračování stávajících opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR.

7.   TVRZENÍ, ŽE OPATŘENÍ BY MĚLA BÝT POZASTAVENA

TVRZENÍ, ŽE OPATŘENÍ BY MĚLA BÝT POZASTAVENA

| (215) | Sdružení CISA uvedlo, že stávající antidumpingová opatření by měla být pozastavena v souladu s čl. 14 odst. 4 základního nařízení, a prohlásilo, že jsou splněny obě podmínky stanovené ve výše uvedeném čl. 14 odst. 4 základního nařízení. Tvrdilo, že tržní podmínky se dočasně změnily do té míry, že je nepravděpodobné, že by újma v důsledku tohoto pozastavení přetrvávala nebo vznikla. V tomto smyslu sdružení CISA poukázalo na očekávání růstu navazujícího průmyslového odvětví Unie a na očekávané hospodářské oživení v období po pandemii COVID, na zvýšení cen dotčeného výrobku, na očekávaný pokles objemu dovozu z Ruska a Ukrajiny a na prováděcí rozhodnutí o pozastavení konečného antidumpingového cla uloženého na ploché válcované výrobky z hliníku z ČLR (77). |
| --- | --- |

(215)

Sdružení CISA uvedlo, že stávající antidumpingová opatření by měla být pozastavena v souladu s čl. 14 odst. 4 základního nařízení, a prohlásilo, že jsou splněny obě podmínky stanovené ve výše uvedeném čl. 14 odst. 4 základního nařízení. Tvrdilo, že tržní podmínky se dočasně změnily do té míry, že je nepravděpodobné, že by újma v důsledku tohoto pozastavení přetrvávala nebo vznikla. V tomto smyslu sdružení CISA poukázalo na očekávání růstu navazujícího průmyslového odvětví Unie a na očekávané hospodářské oživení v období po pandemii COVID, na zvýšení cen dotčeného výrobku, na očekávaný pokles objemu dovozu z Ruska a Ukrajiny a na prováděcí rozhodnutí o pozastavení konečného antidumpingového cla uloženého na ploché válcované výrobky z hliníku z ČLR (77).

77

| (216) | Komise tvrzení sdružení CISA zamítla, protože bylo obecné a nepodložené. Na druhé straně přezkumné šetření zjistilo, že újma by se pravděpodobně obnovila, pokud by opatření byla zrušena, a obdobná situace by nastala i v případě jejich pozastavení. Po poskytnutí informací sdružení CISA toto tvrzení zopakovalo, nepředložilo však žádný nový argument. |
| --- | --- |

(216)

Komise tvrzení sdružení CISA zamítla, protože bylo obecné a nepodložené. Na druhé straně přezkumné šetření zjistilo, že újma by se pravděpodobně obnovila, pokud by opatření byla zrušena, a obdobná situace by nastala i v případě jejich pozastavení. Po poskytnutí informací sdružení CISA toto tvrzení zopakovalo, nepředložilo však žádný nový argument.

8.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (217) | Na základě závěrů, ke kterým dospěla Komise ohledně obnovení dumpingu, obnovení újmy a zájmu Unie, by měla být antidumpingová opatření vztahující na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR zachována. |
| --- | --- |

(217)

Na základě závěrů, ke kterým dospěla Komise ohledně obnovení dumpingu, obnovení újmy a zájmu Unie, by měla být antidumpingová opatření vztahující na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR zachována.

| (218) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(218)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření kvůli rozdílu mezi celními sazbami je nutno přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních sazeb antidumpingového cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není taková faktura přiložena, by se mělo vztahovat antidumpingové clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (219) | Ačkoli je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(219)

Ačkoli je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla na dovoz, není tato faktura jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (220) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(220)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (221) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla. |
| --- | --- |

(221)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb antidumpingového cla.

| (222) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (78). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(222)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (78). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

78

Úředním věstníku Evropské unie

| (223) | Vývozce nebo výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období, které bylo použito pro stanovení cla, jež se v současnosti uplatňuje na jeho vývoz, může Komisi požádat, aby se na něj vztahovalo antidumpingové clo pro spolupracující společnosti, které nejsou zahrnuty do vzorku. Komise by měla takovéto žádosti vyhovět, pokud jsou splněny tři podmínky. Nový vyvážející výrobce by měl prokázat, že: i) nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období, které bylo použito pro stanovení cla; ii) není ve spojení se společností, která tak činila a na kterou se tudíž vztahují antidumpingová cla;, a iii) vyvážel dotčený výrobek posléze nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství těchto výrobků do Unie. |
| --- | --- |

(223)

Vývozce nebo výrobce, který nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období, které bylo použito pro stanovení cla, jež se v současnosti uplatňuje na jeho vývoz, může Komisi požádat, aby se na něj vztahovalo antidumpingové clo pro spolupracující společnosti, které nejsou zahrnuty do vzorku. Komise by měla takovéto žádosti vyhovět, pokud jsou splněny tři podmínky. Nový vyvážející výrobce by měl prokázat, že: i) nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období, které bylo použito pro stanovení cla; ii) není ve spojení se společností, která tak činila a na kterou se tudíž vztahují antidumpingová cla;, a iii) vyvážel dotčený výrobek posléze nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství těchto výrobků do Unie.

| (224) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (79), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(224)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (79), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

79

Úředního věstníku Evropské unie

| (225) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(225)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracovaných, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených, v současnosti kódů KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kódy TARIC 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 a 7226 91 99 a pocházejících z Čínské lidové republiky.

Tento přezkum se nevztahuje na tyto výrobky:

| i) | výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou; |
| --- | --- |

i)

výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou;

| ii) | výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli; |
| --- | --- |

ii)

výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli;

| iii) | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší a |
| --- | --- |

iii)

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší a

| iv) | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší. |
| --- | --- |

iv)

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší.

2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 0  % | C157 |
| | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 10,3  % | C158 |
| | Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch  (80) | 10,3  % | C159 |
| | Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch  (81) | 10,3  % | C160 |
| | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 31,3  % | C161 |
| | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 31,3  % | C162 |
| | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co. Ltd. | 0  % | C164 |
| | Beijing Shougang Co. Ltd., Qian’an Iron & Steel branch | 0  % | C208 |
| | Angang Steel Company Limited | 10,8  % | C150 |
| | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | 0  % | C151 |
| | Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | 0  % | C147 |
| | Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | 0  % | C163 |
| | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd. | 10,8  % | C165 |
| | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | 10,8  % | C166 |
| | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | 10,8  % | C167 |
| | Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | 0  % | C168 |
| | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | 10,8  % | C156 |
| | Všechny ostatní společnosti | 0  % | C999 |

Země

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

0  %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

10,3  %

C158

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch  (80)

10,3  %

C159

Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch  (81)

10,3  %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

31,3  %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

31,3  %

C162

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co. Ltd.

0  %

C164

Beijing Shougang Co. Ltd., Qian’an Iron & Steel branch

0  %

C208

Angang Steel Company Limited

10,8  %

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

0  %

C151

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

0  %

C147

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

0  %

C163

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd.

10,8  %

C165

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

10,8  %

C166

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

10,8  %

C167

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

0  %

C168

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

10,8  %

C156

Všechny ostatní společnosti

0  %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (výrobku, který je předmětem přezkumu) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, byl vyroben společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

| a) | v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (období původního šetření) nevyvážel dotčený výrobek uvedený v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky do Unie; |
| --- | --- |

a)

v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (období původního šetření) nevyvážel dotčený výrobek uvedený v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky do Unie;

| b) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením a |
| --- | --- |

b)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením a

| c) | po skončení období původního šetření buď skutečně vyvezl výrobek pocházející z Čínské lidové republiky, který je předmětem přezkumu, do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství dotčeného zboží do Unie, |
| --- | --- |

c)

po skončení období původního šetření buď skutečně vyvezl výrobek pocházející z Čínské lidové republiky, který je předmětem přezkumu, do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství dotčeného zboží do Unie,

může být čl. 1 odst. 2 změněn tak, že se na seznam společností uvedených v tabulce doplní nový vyvážející výrobce, na nějž se bude vztahovat individuální clo nepřevyšující celní sazbu použitelnou na uvedené společnosti, jež spolupracovaly v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření, tj. 0 %.

5.   Pokud budou konečná vyrovnávací cla uložená článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/969 změněna nebo zrušena, cla uvedená v odstavci 2 se zvýší o stejný podíl, přičemž se omezí na zjištěné skutečné dumpingové rozpětí nebo na rozpětí újmy zjištěné v příslušných případech u jednotlivých společností, a to s účinkem od vstupu tohoto nařízení v platnost.

V případech, kdy bylo u určitých vyvážejících výrobců od antidumpingového cla odečteno vyrovnávací clo, vedou žádosti o vrácení zaplaceného cla podle článku 21 nařízení (EU) 2016/1037 rovněž k posouzení dumpingového rozpětí u tohoto vyvážejícího výrobce, které převažovalo v období šetření týkajícím se vrácení zaplaceného cla. Částka, jež má být vrácena žadateli, nesmí překročit rozdíl mezi vybraným clem a kombinovaným vyrovnávacím a antidumpingovým clem stanoveným v rámci šetření týkajícího se vrácení zaplaceného cla.

6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. června 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649 ze dne 5. dubna 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 92, 6.4.2017, s. 68).

2

(3)  Nařízení (EU) 2017/649 ve znění prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17).

3

(4)  
  Úř. věst. C 277, 12.7.2021, s. 3.

4

(5)  
  Úř. věst. C 150, 5.4.2022, s. 3.

5

(6)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2594

6

(7)  https://www.gtis.com/gta

7

(8)  Pojem „čínská vláda“ se v tomto nařízení používá v širším smyslu a zahrnuje Státní radu, jakož i všechna ministerstva, útvary, agentury a správní orgány na ústřední, regionální a místní úrovni.

8

(9)  Viz 76. bod odůvodnění, prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1778 ze dne 6. října 2016, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 272, 7.10.2016, s. 33).

9

(10)  Viz předchozí poznámka pod čarou.

10

(11)  https://www.gtis.com/gta/

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 ze dne 29. dubna 2015 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33). Podle ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení nelze v těchto zemích použít pro účely určení běžné hodnoty domácí ceny, přičemž tyto údaje o dovozu byly každopádně zanedbatelné.

12

(13)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/2068 ze dne 26. října 2022, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých plochých za studena válcovaných výrobků z oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Ruské federace na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 277, 27.10.2022, s. 149); prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/191 ze dne 16. února 2022 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 36, 17.2.2022, s. 1); prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/95 ze dne 24. ledna 2022, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 16, 25.1.2022, s. 36); prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2239 ze dne 15. prosince 2021 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých velkokapacitních ocelových stožárů pro větrné elektrárny pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 450, 16.12.2021, s. 59); prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635 ze dne 16. dubna 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých svařovaných trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Běloruska, Čínské lidové republiky a Ruska na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 132, 19.4.2021, s. 145).

13

(14)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 80. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 208. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 59. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění, prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 149.–150. bod odůvodnění.

14

(15)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 64. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 192. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 46. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 115.–118. bod odůvodnění.

15

(16)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 66. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 193.–194. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 47. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 119.–122. bod odůvodnění. Lze mít za to, že právo příslušných státních orgánů jmenovat a odvolávat klíčové vedoucí pracovníky ve státních podnicích, zakotvené v čínských právních předpisech, odráží odpovídající vlastnická práva, avšak dalším důležitým kanálem, jehož prostřednictvím může stát zasahovat do podnikatelských rozhodnutí, jsou buňky Komunistické strany Číny v podnicích, a to jak státních, tak soukromých. Podle práva obchodních společností v ČLR má být organizace Komunistické strany Číny zřízena v každé společnosti (alespoň se třemi členy této strany v souladu se stranickými stanovami) a daná společnost musí pro činnost stranické organizace vytvořit nezbytné podmínky. V minulosti tento požadavek podle všeho nebyl vždy dodržován ani přísně vymáhán. Nejpozději od roku 2016 však Komunistická strana Číny posílila své nároky, pokud jde o ovládání obchodních rozhodnutí státních podniků jakožto politický princip. Komunistická strana Číny údajně vyvíjí tlak i na soukromé společnosti, aby na první místo stavěly „vlastenectví“ a dodržovaly stranickou kázeň. V roce 2017 údajně existovaly stranické buňky v 70 % z asi 1,86 milionu soukromých společností a rostl tlak na to, aby organizace Komunistické strany Číny měly konečné slovo v podnikatelských rozhodnutích přijímaných v rámci společností, v nichž působí. Tato pravidla se běžně uplatňují ve všech oblastech čínského hospodářství, ve všech odvětvích, včetně výrobců výrobku, který je předmětem přezkumu, a dodavatelů vstupů.

16

(17)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 68. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 195.–201. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 48.–52. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 123.–129. bod odůvodnění.

17

(18)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 202. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 53. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 130.–133. bod odůvodnění.

18

(19)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 75. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 203. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/95, 54. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 134.–135. bod odůvodnění.

19

(20)  Viz prováděcí nařízení (EU) 2022/2068, 76. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2022/191, 204. bod odůvodnění; prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/95, 55. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/2239, 67.–74. bod odůvodnění; prováděcí nařízení (EU) 2021/635, 136.–145. bod odůvodnění.

20

(21)  Pracovní dokument útvarů Komise SWD(2017) 483 final/2, 20. 12. 2017, k dispozici na adrese: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

21

(22)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649 ze dne 5. dubna 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 92, 6.4.2017, s. 68); prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17); prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/688 ze dne 2. května 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 116, 3.5.2019, s. 39).

22

(23)  Globální fórum pro nadměrnou kapacitu v ocelářství, ministerská zpráva, 20. září 2018.

23

(24)  Všečínské shromáždění lidových zástupců, 14. pětiletý plán, překlad do anglického jazyka – Center for Security and Emerging Technology, 12. března 2021,

24

https://cset.georgetown.edu/wp-content/uploads/t0284_14th_Five_Year_Plan_EN.pdf

(25)  Úvod k plánu přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu.

25

(26)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) (změna z roku 2013) vydaný prostřednictvím vyhlášky č. 9 Národní komise pro rozvoj a reformy ze dne 27. března 2011 a změněný v souladu s rozhodnutím Národní komise pro rozvoj a reformy o změně příslušných ustanovení Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze 2011) vydaným prostřednictvím vyhlášky č. 21 Národní komise pro rozvoj a reformy ze dne 16. února 2013.

26

(27)  OECD, „Latest developments in steelmaking capacity“ (Nejnovější vývoj ocelářských kapacit), únor 2021, s. 11.

27

(28)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 214/2013 ze dne 11. března 2013 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 73, 15.3.2013, s. 1).

28

(29)  Marketplace, „Industrial Policy: If China does it, why can’t we?“ (Průmyslová politika: Když to dělá Čína, proč bychom nemohli i my?), 1. března 2021.

29

https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/.

(30)  Viz https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (vyhledáno dne 6. února 2023).

30

(31)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje odvětví ocelového šrotu, oddíl IV, pododdíl 3.

31

(32)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje odvětví ocelového šrotu, oddíl II, pododdíl 1.

32

(33)  Viz Tříletý akční plán rozvoje klastrů v řetězci ocelářského průmyslu provincie Che-pej, kapitola I, oddíl 3; k dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (vyhledáno dne 6. února 2023).

33

(34)  Viz Tříletý akční plán rozvoje klastrů v řetězci ocelářského průmyslu provincie Che-pej, oddíl II, kapitola 4, odst. 12; k dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml.

34

(35)  Viz Prováděcí plán provincie Che-nan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu, kapitola II, oddíl 3; k dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (vyhledáno dne 6. února 2023).

35

(36)  Viz Prováděcí plán provincie Che-nan pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu v rámci 14. pětiletého plánu, kapitola II, oddíl 3; k dispozici na adrese: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml

36

(37)  Viz Pracovní plán provincie Ťiang-su pro transformaci, modernizaci a optimalizaci uspořádání odvětví oceli na období 2019–2025; k dispozici na adrese: http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (vyhledáno dne 6. února 2023).

37

(38)  Čtrnáctý pětiletý plán rozvoje ocelářského průmyslu provincie Šan-tung; k dispozici na adrese: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (vyhledáno dne 6. února 2023).

38

(39)  Akční plán provincie Šan-si pro transformaci a modernizaci ocelářského průmyslu na rok 2020; k dispozici na adrese: http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (vyhledáno dne 6. února 2023).

39

(40)  Akční plán provincie Če-ťiang na podporu vysoce kvalitního rozvoje ocelářského průmyslu: „
  Podpora fúzí a reorganizace podniků, urychlení procesu koncentrace, snížení počtu ocelářských podniků přibližně na 10 podniků
  “; k dispozici na adrese: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (vyhledáno dne 6. února 2023).

40

Podpora fúzí a reorganizace podniků, urychlení procesu koncentrace, snížení počtu ocelářských podniků přibližně na 10 podniků

(41)  Čtrnáctý pětiletý plán rozvoje zpracovatelského průmyslu města Liao-ning Ta-lien: „
  Do roku 2025 dosáhne hodnota průmyslové výroby nových materiálů 15 milionů jüanů a úroveň zařízení a schopnosti zajistit klíčové materiály se zjevně zlepší.“; k dispozici na adrese: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (vyhledáno dne 6. února 2023).

41

Do roku 2025 dosáhne hodnota průmyslové výroby nových materiálů 15 milionů jüanů a úroveň zařízení a schopnosti zajistit klíčové materiály se zjevně zlepší

(42)  Viz internetové stránky skupiny na adrese: http://www.ansteel.cn/about/jituangaoguan/ (vyhledáno dne 6. února 2023).

42

(43)  Viz internetové stránky společnosti na adrese: https://www.baosteel.com/about/manager (vyhledáno dne 6. února 2023).

43

(44)  Zpráva, část III, kapitola 14, s. 346 a násl.

44

(45)  Viz 14. pětiletý plán národního hospodářského a sociálního rozvoje Čínské lidové republiky a Dlouhodobé cíle do roku 2035, část III, článek VIII, k dispozici na adrese: https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (vyhledáno dne 6. února 2023).

45

(46)  Viz zejména oddíly I a II 14. pětiletého plánu rozvoje odvětví surovin.

46

(47)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin, s. 22.

47

(48)  Viz akční plán města Tchang-šan v provincii Che-pej pro železo a ocel 1 + 3 na rok 2022, kapitola 4, oddíl 2; k dispozici na adrese: http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (vyhledáno dne 6. února 2023).

48

(49)  Viz článek na internetových stránkách skupiny Ansteel: 鞍钢集团网站 (ansteel.cn) (zdroj: Angang Daily 2021-11-24).

49

(50)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/635, 134. a 135. bod odůvodnění, a prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/508 ze dne 7. dubna 2020 (Úř. věst. L 110, 8.4.2020, s. 3), 143. a 144. bod odůvodnění.

50

(51)  Sdružení CISA: „
  Vyjádření v rámci přezkumu EU před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
  “, podané dne 19. května 2022.

51

Vyjádření v rámci přezkumu EU před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

(52)  Sdružení CISA:
  „Vyjádření k poznámce týkající se zdrojů pro určení běžné hodnoty v rámci přezkumu EU před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
  “, podané dne 16. září 2022.

52

„Vyjádření k poznámce týkající se zdrojů pro určení běžné hodnoty v rámci přezkumu EU před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

(53)  
  Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17.

53

(54)  Například odkaz na prováděcí nařízení (EU) č. 214/2013 (bod 80 žádosti) (Úř. věst. L 73, 15.3.2013, s. 1).

54

(55)  Viz 14. pětiletý plán, kapitola LXIV, oddíl 2.

55

(56)  Viz 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin, oddíl VIII.

56

(57)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (Otevřené údaje Světové banky – vyšší střední příjmy), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

57

(58)  Pokud se výrobek, který je předmětem přezkumu, v žádné zemi s obdobnou úrovní rozvoje nevyrábí, lze zvážit výrobu výrobku ve stejné obecné kategorii a/nebo odvětví výrobku, který je předmětem přezkumu.

58

(59)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/electricity_prices/

59

(60)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html

60

(61)  https://ilostat.ilo.org/data/country-profiles/

61

(62)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755 (Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33) ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/749 ze dne 24. února 2017, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/755, pokud jde o vypuštění Kazachstánu ze seznamu zemí v příloze I uvedeného nařízení (Úř. věst. L 113, 29.4.2017, s. 11).

62

(63)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html.

63

(64)  https://s2.q4cdn.com/156255844/files/doc_financials/quarterly/2021/4Q2021/FS-Ternium-Dec31-2021.pdf

64

(65)  Worldsteel, 26.1.2021, v ThinkDesk China Research & Consulting, „China’s State-Business Nexus Revisited – Government Interventions and Market Distortions in the Chinese Steel Industry“ (Přehodnocené spojení čínského státu a podniků – zásahy státu a narušení trhu v čínském ocelářském průmyslu), 17. října 2021, s. 92.

65

(66)  OECD, „Latest developments in steelmaking capacity“ (Nejnovější vývoj ocelářských kapacit), únor 2021, s. 11.

66

(67)  ThinkDesk China Research & Consulting, „China’s State-Business Nexus Revisited – Government Interventions and Market Distortions in the Chinese Steel Industry“ (Nová podoba spojení čínského státu a podniků – zásahy státu a narušení trhu v čínském ocelářském průmyslu), 17. října 2021.

67

(68)  V současné době existují antidumpingová opatření v těchto zemích: Kanada, Spojené státy americké, Turecko, Mexiko a Spojené království. Arabské státy v Zálivu mají ochranná opatření a Spojené státy americké mají rovněž opatření podle § 232.

68

(69)  
  Úř. věst. L 258, 6.10.2017, s. 24.

69

(70)  
  Úř. věst. L 238, 6.7.2021, s. 32.

70

(71)  Viz 139. bod odůvodnění, prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/9 ze dne 6. ledna 2021, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 3, 7.1.2021, s. 4).

71

(72)  Viz 210. bod odůvodnění, prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1100 ze dne 5. července 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 238, 6.7.2021, s. 32).

72

(73)  
  Tamtéž.

73

Tamtéž.

(74)  Viz 98. bod odůvodnění, Úř. věst. L 3, 7.1.2021, s. 4.

74

(75)  Rozsudek ze dne 17. prosince 2008, HEG a Graphite India v. Rada, T-462/04, ECLI:EU:T:2008:586, bod 67.

75

(76)  Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/159 bylo uloženo ochranné opatření týkající se některých výrobků z oceli na dobu tří let. Prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/1029 bylo ochranné opatření prodlouženo do 30. června 2024.

76

(77)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1788 ze dne 8. října 2021, kterým se pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) 2021/1784 na dovoz plochých válcovaných výrobků z hliníku pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 359, 11.10.2021, s. 105).

77

(78)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

78

(79)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

79

(80)  Dříve „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch“.

80

(81)  Dříve „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch“.

81

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/84 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/84

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1123

ze dne 7. června 2023,

kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

Předchozí šetření a platná opatření

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/969 (2) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) vyrovnávací clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“ nebo „Čína“) (dále jen „původní nařízení“). Aktuálně platná vyrovnávací cla se pohybují v rozmezí od 4,6 % do 35,9 % (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/969 (2) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) vyrovnávací clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“ nebo „Čína“) (dále jen „původní nařízení“). Aktuálně platná vyrovnávací cla se pohybují v rozmezí od 4,6 % do 35,9 % (dále jen „původní opatření“). Na šetření, které vedlo k uložení původních opatření, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.

2

| (2) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/649 (3) uložila Komise konečná antidumpingová opatření vztahující se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Aktuálně platná antidumpingová cla se pohybují v rozmezí od 0 % do 31,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/649 (3) uložila Komise konečná antidumpingová opatření vztahující se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Aktuálně platná antidumpingová cla se pohybují v rozmezí od 0 % do 31,3 %.

3

1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (3) | V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (4) obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření podle článku 18 základního nařízení. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (4) obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření podle článku 18 základního nařízení.

4

| (4) | Žádost o přezkum (dále jen „žádost“) podal dne 9. března 2022 Evropský ocelářský svaz EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího určité ploché za tepla válcované výrobky ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli ve smyslu čl. 10 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Žádost o přezkum (dále jen „žádost“) podal dne 9. března 2022 Evropský ocelářský svaz EUROFER (dále jen „žadatel“) jménem výrobního odvětví Unie vyrábějícího určité ploché za tepla válcované výrobky ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli ve smyslu čl. 10 odst. 6 základního nařízení.

| (5) | Žadatel tvrdil, že pokud by vyrovnávací opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy působené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(5)

Žadatel tvrdil, že pokud by vyrovnávací opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (6) | Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 8. června 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR do Unie na základě čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“). |
| --- | --- |

(6)

Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 8. června 2022 zahájila přezkum před pozbytím platnosti týkající se dovozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR do Unie na základě čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

Úředním věstníku Evropské unie

5

| (7) | Před zahájením přezkumu Komise dne 12. května 2022 oznámila vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) (6), že obdržela řádně podloženou žádost, a vyzvala čínskou vládu ke konzultacím v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení. Téhož dne předložila čínská vláda rovněž písemné připomínky, v nichž tvrdila, že žádost obecně neobsahuje dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, zejména pokud jde o specifičnost údajných subvencí pro výrobce plochých za tepla válcovaných výrobků. Komise vzala připomínky čínské vlády na vědomí a během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti věnovala těmto prvkům zvláštní pozornost. |
| --- | --- |

(7)

Před zahájením přezkumu Komise dne 12. května 2022 oznámila vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) (6), že obdržela řádně podloženou žádost, a vyzvala čínskou vládu ke konzultacím v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení. Téhož dne předložila čínská vláda rovněž písemné připomínky, v nichž tvrdila, že žádost obecně neobsahuje dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, zejména pokud jde o specifičnost údajných subvencí pro výrobce plochých za tepla válcovaných výrobků. Komise vzala připomínky čínské vlády na vědomí a během šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti věnovala těmto prvkům zvláštní pozornost.

6

1.4.   Samostatné šetření týkající se téhož dotčeného výrobku

Samostatné šetření týkající se téhož dotčeného výrobku

| (8) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie dne 5. dubna 2022 (7) oznámila Komise rovněž zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (8), pokud jde o platná konečná antidumpingová opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR do Unie. |
| --- | --- |

(8)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie dne 5. dubna 2022 (7) oznámila Komise rovněž zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (8), pokud jde o platná konečná antidumpingová opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR do Unie.

7

8

1.5.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (9) | Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(9)

Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. ledna 2021 do 31. prosince 2021 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2018 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

1.6.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (10) | V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, všechny známé výrobce v Unii, známé výrobce v ČLR a Rusku a orgány Čínské lidové republiky, jakož i známé dovozce, uživatele a obchodníky a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(10)

V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se obrátily na Komisi a zúčastnily se šetření. Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, všechny známé výrobce v Unii, známé výrobce v ČLR a Rusku a orgány Čínské lidové republiky, jakož i známé dovozce, uživatele a obchodníky a vyzvala je k účasti.

| (11) | Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(11)

Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.7.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (12) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

1.7.1.   
  Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s článkem 27 základního nařízení Komise vzorek vybrala na základě největšího objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření, který mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 29 % odhadované celkové výroby v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky a Komise potvrdila předběžně vybraný vzorek. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s článkem 27 základního nařízení Komise vzorek vybrala na základě největšího objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření, který mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Tento vzorek sestával ze tří výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 29 % odhadované celkové výroby v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky a Komise potvrdila předběžně vybraný vzorek. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

1.7.2.   
  Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (14) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce, který není ve spojení, se nepřihlásil a neposkytl požadované informace. |
| --- | --- |

(14)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce, který není ve spojení, se nepřihlásil a neposkytl požadované informace.

1.7.3.   
  Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (15) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku vyvážejících výrobců, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby určila a/nebo kontaktovala případné další výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. Žádný z výrobců v ČLR neposkytl požadované informace. |
| --- | --- |

(15)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku vyvážejících výrobců, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby určila a/nebo kontaktovala případné další výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. Žádný z výrobců v ČLR neposkytl požadované informace.

| (16) | Komise následně informovala verbální nótou ze dne 2. září 2022 orgány ČLR, že při šetření týkajícím se přetrvání nebo obnovení subvencování bude možná nutné využít dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Orgány ČLR na tuto nótu nereagovaly. |
| --- | --- |

(16)

Komise následně informovala verbální nótou ze dne 2. září 2022 orgány ČLR, že při šetření týkajícím se přetrvání nebo obnovení subvencování bude možná nutné využít dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Orgány ČLR na tuto nótu nereagovaly.

1.8.   Dotazník a ověřování

Dotazník a ověřování

| (17) | Komise zaslala dotazníky třem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, žadateli a čínské vládě. Odpovědi na dotazníky předložili tři výrobci v Unii zařazení do vzorku a žadatel. |
| --- | --- |

(17)

Komise zaslala dotazníky třem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, žadateli a čínské vládě. Odpovědi na dotazníky předložili tři výrobci v Unii zařazení do vzorku a žadatel.

| (18) | Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy a k posouzení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran: | výrobci v Unii:






  — | Arcelor Mittal Poland (Dąbrowa Górnicza, Polsko) |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy a k posouzení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:

výrobci v Unii:

—

Arcelor Mittal Poland (Dąbrowa Górnicza, Polsko)

| — | Tata Steel Ijmuiden (IJmuiden, Nizozemsko) |
| --- | --- |

—

Tata Steel Ijmuiden (IJmuiden, Nizozemsko)

| — | ThyssenKrupp Steel Europe AG (Duisburg, Německo) a společnost ThyssenKrupp Material Processing (Krefeld, Německo), která je s ní ve spojení. |
| --- | --- |

—

ThyssenKrupp Steel Europe AG (Duisburg, Německo) a společnost ThyssenKrupp Material Processing (Krefeld, Německo), která je s ní ve spojení.

1.9.   Poskytnutí informací

Poskytnutí informací

| (19) | Dne 4. dubna 2023 Komise informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá uložit vyrovnávací clo. Všem stranám byla dána lhůta, během níž se mohly k zveřejněným informacím vyjádřit. |
| --- | --- |

(19)

Dne 4. dubna 2023 Komise informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá uložit vyrovnávací clo. Všem stranám byla dána lhůta, během níž se mohly k zveřejněným informacím vyjádřit.

| (20) | Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Sdružení CISA požádalo útvary Komise o slyšení a dne 12. dubna 2023 bylo vyslechnuto. |
| --- | --- |

(20)

Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a ve vhodných případech zohlednila. Všechny strany, které o to požádaly, byly vyslechnuty. Sdružení CISA požádalo útvary Komise o slyšení a dne 12. dubna 2023 bylo vyslechnuto.

2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

Výrobek, který je předmětem přezkumu

| (21) | Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tedy určité ploché válcované výrobky ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracované, neplátované, nepokovené ani nepotažené (dále jen „ploché za tepla válcované výrobky“ nebo „výrobek, který je předmětem přezkumu“).
  Tento přezkum se nevztahuje na tyto výrobky:






  a) | výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou, |
| --- | --- | --- |

(21)

Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tedy určité ploché válcované výrobky ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracované, neplátované, nepokovené ani nepotažené (dále jen „ploché za tepla válcované výrobky“ nebo „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

Tento přezkum se nevztahuje na tyto výrobky:

a)

výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou,

| b) | výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli, |
| --- | --- |

b)

výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli,

| c) | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší a |
| --- | --- |

c)

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší a

| d) | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší. |
| --- | --- |

d)

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší.

Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kódy TARIC 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 a 7226 91 99. Kódy KN a kódy TARIC se uvádějí pouze pro informaci, aniž je dotčena následná změna sazebního zařazení.

| (22) | Ploché za tepla válcované výrobky z oceli se vyrábějí válcováním za tepla. Jedná se o proces tváření kovu, během nějž horký kov prochází jedním nebo více páry horkých válců, které snižují a sjednocují jeho tloušťku, přičemž teplota kovu je nad rekrystalizační teplotou. Mohou být dodávány v různých formách; ve svitcích (olejovaných nebo neolejovaných, mořených nebo nemořených), v tabulích (plech) nebo v úzkých pásech. |
| --- | --- |

(22)

Ploché za tepla válcované výrobky z oceli se vyrábějí válcováním za tepla. Jedná se o proces tváření kovu, během nějž horký kov prochází jedním nebo více páry horkých válců, které snižují a sjednocují jeho tloušťku, přičemž teplota kovu je nad rekrystalizační teplotou. Mohou být dodávány v různých formách; ve svitcích (olejovaných nebo neolejovaných, mořených nebo nemořených), v tabulích (plech) nebo v úzkých pásech.

| (23) | Výrobky z ploché za tepla válcované oceli mají dvě hlavní použití. Za prvé jde o prvotní materiál pro výrobu různých ocelových výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými plochými a potahovanými výrobky z oceli. Za druhé se používají jako průmyslový vstup nakupovaný koncovými uživateli pro nejrůznější použití, včetně stavebnictví (výroba ocelových trubek), stavby lodí, plynových nádob, automobilů, tlakových nádob a energetických potrubí. |
| --- | --- |

(23)

Výrobky z ploché za tepla válcované oceli mají dvě hlavní použití. Za prvé jde o prvotní materiál pro výrobu různých ocelových výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými plochými a potahovanými výrobky z oceli. Za druhé se používají jako průmyslový vstup nakupovaný koncovými uživateli pro nejrůznější použití, včetně stavebnictví (výroba ocelových trubek), stavby lodí, plynových nádob, automobilů, tlakových nádob a energetických potrubí.

2.2.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (24) | Dotčeným výrobkem v tomto šetření je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Čínské lidové republiky. |
| --- | --- |

(24)

Dotčeným výrobkem v tomto šetření je výrobek, který je předmětem přezkumu, pocházející z Čínské lidové republiky.

2.3.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (25) | Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, vyvážený do Unie, |
| --- | --- | --- |

(25)

Jak bylo zjištěno v původním šetření, tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální vlastnosti a stejná základní použití:

—

dotčený výrobek, vyvážený do Unie,

| — | výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR a

| — | výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek, který je předmětem přezkumu, vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (26) | Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ SUBVENCOVÁNÍ

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ SUBVENCOVÁNÍ

| (27) | V souladu s článkem 18 základního nařízení a jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení přezkumu, Komise nejprve zkoumala, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání subvencování. |
| --- | --- |

(27)

V souladu s článkem 18 základního nařízení a jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení přezkumu, Komise nejprve zkoumala, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání subvencování.

3.1.   Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení

Nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení

| (28) | Dne 12. července 2022 zaslala Komise čínské vládě dotazník. Čínská vláda byla požádána, aby předala dotazník určený pro banky a další finanční instituce, o nichž je jí známo, že poskytovaly úvěry dotčenému výrobnímu odvětví, jakož i výrobcům a distributorům oceli válcované za tepla a za studena dodávajícím vstupy pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(28)

Dne 12. července 2022 zaslala Komise čínské vládě dotazník. Čínská vláda byla požádána, aby předala dotazník určený pro banky a další finanční instituce, o nichž je jí známo, že poskytovaly úvěry dotčenému výrobnímu odvětví, jakož i výrobcům a distributorům oceli válcované za tepla a za studena dodávajícím vstupy pro výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (29) | Komise neobdržela žádnou odpověď. |
| --- | --- |

(29)

Komise neobdržela žádnou odpověď.

| (30) | Verbální nótou ze dne 2. září 2022 informovala Komise čínské orgány, že v důsledku nedostatečné spolupráce ze strany čínské vlády a výrobců přezkoumávaného výrobku má Komise v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení v úmyslu založit svá zjištění na dostupných údajích. Čínské orgány byly rovněž informovány, že zjištění založená na dostupných údajích mohou být méně příznivá, než kdyby čínská vláda a výrobci při šetření spolupracovali. |
| --- | --- |

(30)

Verbální nótou ze dne 2. září 2022 informovala Komise čínské orgány, že v důsledku nedostatečné spolupráce ze strany čínské vlády a výrobců přezkoumávaného výrobku má Komise v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení v úmyslu založit svá zjištění na dostupných údajích. Čínské orgány byly rovněž informovány, že zjištění založená na dostupných údajích mohou být méně příznivá, než kdyby čínská vláda a výrobci při šetření spolupracovali.

| (31) | V tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky. Ke zjištění přetrvávání subvenčních praktik Číny v odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků považovala Komise v souladu s článkem 28 základního nařízení za nutné použít dostupné údaje. |
| --- | --- |

(31)

V tomto ohledu nebyly předloženy žádné připomínky. Ke zjištění přetrvávání subvenčních praktik Číny v odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků považovala Komise v souladu s článkem 28 základního nařízení za nutné použít dostupné údaje.

| (32) | Komise proto použila pro svou analýzu všechny jí dostupné údaje, zejména:






  a) | žádost; |
| --- | --- | --- |

(32)

Komise proto použila pro svou analýzu všechny jí dostupné údaje, zejména:

a)

žádost;

| b) | zjištění původního šetření provedeného Komisí s ohledem na tentýž výrobek v Číně, tj. na ploché za tepla válcované výrobky (9); |
| --- | --- |

b)

zjištění původního šetření provedeného Komisí s ohledem na tentýž výrobek v Číně, tj. na ploché za tepla válcované výrobky (9);

9

| c) | zjištění nejnovějších antisubvenčních šetření provedených Komisí v souvislosti s jinými podporovanými odvětvími v Číně, jako je výroba pneumatik (10) (dále jen „šetření týkající se pneumatik“), elektrických jízdních kol (11) (dále jen „šetření týkající se elektrokol“), výrobků z oceli s organickým povlakem (12) (dále jen „šetření týkající se oceli s organickým povlakem“), kabelů z optických vláken (13) (dále jen „šetření týkající se optických vláken“) a konvertovaných hliníkových fólií (14) (dále jen „šetření týkající se hliníkových fólií“), kde bylo zkoumáno obdobné subvencování; |
| --- | --- |

c)

zjištění nejnovějších antisubvenčních šetření provedených Komisí v souvislosti s jinými podporovanými odvětvími v Číně, jako je výroba pneumatik (10) (dále jen „šetření týkající se pneumatik“), elektrických jízdních kol (11) (dále jen „šetření týkající se elektrokol“), výrobků z oceli s organickým povlakem (12) (dále jen „šetření týkající se oceli s organickým povlakem“), kabelů z optických vláken (13) (dále jen „šetření týkající se optických vláken“) a konvertovaných hliníkových fólií (14) (dále jen „šetření týkající se hliníkových fólií“), kde bylo zkoumáno obdobné subvencování;

10

11

12

13

14

| d) | pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice ČLR pro účely šetření v oblasti ochrany obchodu (dále jen „zpráva o Číně“) (15). |
| --- | --- |

d)

pracovní dokument útvarů Komise o podstatných zkresleních v ekonomice ČLR pro účely šetření v oblasti ochrany obchodu (dále jen „zpráva o Číně“) (15).

15

3.2.   Obecné poznámky k ocelářskému průmyslu v Číně

Obecné poznámky k ocelářskému průmyslu v Číně

| (33) | Před analýzou údajného subvencování v podobě specifických subvencí nebo subvenčních programů (oddíl 3.3 níže a následující) Komise posoudila vládní plány, projekty a další dokumenty, které byly relevantní pro více než jednu ze subvencí nebo subvenčních programů. Zjistila, že veškeré posuzované subvence nebo subvenční programy jsou součástí provádění centrálního plánování čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů. |
| --- | --- |

(33)

Před analýzou údajného subvencování v podobě specifických subvencí nebo subvenčních programů (oddíl 3.3 níže a následující) Komise posoudila vládní plány, projekty a další dokumenty, které byly relevantní pro více než jednu ze subvencí nebo subvenčních programů. Zjistila, že veškeré posuzované subvence nebo subvenční programy jsou součástí provádění centrálního plánování čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů.

3.2.1.   
  Čtrnáctý pětiletý plán

Čtrnáctý pětiletý plán

| (34) | Komise ve stávajícím šetření zjistila, že hlavním relevantním dokumentem v období přezkumného šetření byl 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, jako je ocelářství. Ocelářský průmysl je důležitou součástí průmyslu surovin, a tudíž představuje klíčovou oblast, která formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny, a „hlavní bojiště“ pro restrukturalizaci průmyslové základny a zelený rozvoj průmyslu. Plán klade důraz na vybudování skupiny předních podniků v průmyslovém řetězci s ekologickým vedením a zásadní konkurenceschopností. |
| --- | --- |

(34)

Komise ve stávajícím šetření zjistila, že hlavním relevantním dokumentem v období přezkumného šetření byl 14. pětiletý plán rozvoje průmyslu surovin, jako je ocelářství. Ocelářský průmysl je důležitou součástí průmyslu surovin, a tudíž představuje klíčovou oblast, která formuje mezinárodní konkurenční výhodu Číny, a „hlavní bojiště“ pro restrukturalizaci průmyslové základny a zelený rozvoj průmyslu. Plán klade důraz na vybudování skupiny předních podniků v průmyslovém řetězci s ekologickým vedením a zásadní konkurenceschopností.

| (35) | Tříletý plán provincie Che-pej týkající se rozvoje klastrů v ocelářském průmyslu (2020–2022) rozpracovává reformu smíšeného vlastnictví státních podniků, zaměřuje se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých ocelářských podniků. |
| --- | --- |

(35)

Tříletý plán provincie Che-pej týkající se rozvoje klastrů v ocelářském průmyslu (2020–2022) rozpracovává reformu smíšeného vlastnictví státních podniků, zaměřuje se na podporu meziregionálních fúzí a reorganizaci soukromých ocelářských podniků.

| (36) | Čtrnáctý pětiletý plán rozvoje ocelářského průmyslu provincie Šan-tung zdůrazňuje jako cíl konkurenceschopnost ocelářského průmyslu, stejně jako zajištění přísné kontroly výrobní kapacity. Dále také stanoví cíle optimalizace struktury průmyslu, posílení inovačního úsilí, podpory zeleného rozvoje a vybudování pokročilé průmyslové základny pro výrobu oceli s prvotřídní vnitrostátní konkurenceschopností a mezinárodním vlivem. |
| --- | --- |

(36)

Čtrnáctý pětiletý plán rozvoje ocelářského průmyslu provincie Šan-tung zdůrazňuje jako cíl konkurenceschopnost ocelářského průmyslu, stejně jako zajištění přísné kontroly výrobní kapacity. Dále také stanoví cíle optimalizace struktury průmyslu, posílení inovačního úsilí, podpory zeleného rozvoje a vybudování pokročilé průmyslové základny pro výrobu oceli s prvotřídní vnitrostátní konkurenceschopností a mezinárodním vlivem.

| (37) | Po poskytnutí informací sdružení CISA tvrdilo, že Komise se při prokazování strategického významu příslušného odvětví do značné míry spoléhala na „14. pětiletý plán“ a při tom dokládala existenci subvencí ve vztahu k tomuto konkrétnímu odvětví. Sdružení CISA zdůraznilo, že „pětileté plány“ jsou pouze orientační dokumenty vyjadřující politické názory na budoucnost a jako takové nejsou závazné, protože v těchto plánech není žádné ustanovení o porušení nebo o sankci. Kromě toho sdružení CISA v tomto ohledu odkázalo na rovnocenné dokumenty a zprávy ze strany Evropské komise, jako je vlastní publikace Komise nazvaná „Nová průmyslová strategie“, v níž sama Komise určuje různé priority, pokud jde o veřejné investice, v jasné snaze usměrnit budoucí rozvoj klíčových průmyslových odvětví EU. |
| --- | --- |

(37)

Po poskytnutí informací sdružení CISA tvrdilo, že Komise se při prokazování strategického významu příslušného odvětví do značné míry spoléhala na „14. pětiletý plán“ a při tom dokládala existenci subvencí ve vztahu k tomuto konkrétnímu odvětví. Sdružení CISA zdůraznilo, že „pětileté plány“ jsou pouze orientační dokumenty vyjadřující politické názory na budoucnost a jako takové nejsou závazné, protože v těchto plánech není žádné ustanovení o porušení nebo o sankci. Kromě toho sdružení CISA v tomto ohledu odkázalo na rovnocenné dokumenty a zprávy ze strany Evropské komise, jako je vlastní publikace Komise nazvaná „Nová průmyslová strategie“, v níž sama Komise určuje různé priority, pokud jde o veřejné investice, v jasné snaze usměrnit budoucí rozvoj klíčových průmyslových odvětví EU.

| (38) | Tuto námitku nebylo možno akceptovat. Nejprve je třeba poznamenat, že pětileté plány, které zveřejňuje čínská vláda, nejsou pouze obecnými pokyny, ale mají právně závaznou povahu. Čtrnáctý pětiletý plán výslovně připomíná všem úřadům, aby plány svědomitě prováděly: „Posílíme systémy řízení plánování, jako jsou katalogy a seznamy, sestavy a archivace, slaďování a koordinace, vytvoříme seznamy a katalogy, jako jsou zvláštní plány na národní úrovni v rámci „14. pětiletého plánu“, podpoříme archivaci plánů, přičemž se budeme opírat o informační platformu pro integrované řízení národního plánování, a zavedeme jednotnou správu různých plánů. Vytvoříme a zlepšíme mechanismy slaďování a koordinace plánování, před předložením ke schválení sladíme plány schválené Ústředním výborem Komunistické strany Číny a státní radou a plány rozvoje provincií s tímto plánem, zajistíme, aby územní plánování na celostátní úrovni, speciální plánování, regionální plánování a další úrovně plánování byly s tímto plánem koordinovány, pokud jde o hlavní cíle, směry rozvoje, celkové uspořádání, hlavní politiky, hlavní projekty a prevenci a kontrolu rizik.“ (16) Kromě toho 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin stanoví, že „všechny lokality se s tímto plánem musí lépe seznámit a zahrnout jeho hlavní obsah a hlavní projekty do svých hlavních místních projektů“, přičemž „odvětví oceli a další klíčová odvětví musí formulovat konkrétní prováděcí stanoviska na základě cílů a úkolů tohoto plánu.“ Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(38)

Tuto námitku nebylo možno akceptovat. Nejprve je třeba poznamenat, že pětileté plány, které zveřejňuje čínská vláda, nejsou pouze obecnými pokyny, ale mají právně závaznou povahu. Čtrnáctý pětiletý plán výslovně připomíná všem úřadům, aby plány svědomitě prováděly: „Posílíme systémy řízení plánování, jako jsou katalogy a seznamy, sestavy a archivace, slaďování a koordinace, vytvoříme seznamy a katalogy, jako jsou zvláštní plány na národní úrovni v rámci „14. pětiletého plánu“, podpoříme archivaci plánů, přičemž se budeme opírat o informační platformu pro integrované řízení národního plánování, a zavedeme jednotnou správu různých plánů. Vytvoříme a zlepšíme mechanismy slaďování a koordinace plánování, před předložením ke schválení sladíme plány schválené Ústředním výborem Komunistické strany Číny a státní radou a plány rozvoje provincií s tímto plánem, zajistíme, aby územní plánování na celostátní úrovni, speciální plánování, regionální plánování a další úrovně plánování byly s tímto plánem koordinovány, pokud jde o hlavní cíle, směry rozvoje, celkové uspořádání, hlavní politiky, hlavní projekty a prevenci a kontrolu rizik.“ (16) Kromě toho 14. pětiletý plán rozvoje odvětví surovin stanoví, že „všechny lokality se s tímto plánem musí lépe seznámit a zahrnout jeho hlavní obsah a hlavní projekty do svých hlavních místních projektů“, přičemž „odvětví oceli a další klíčová odvětví musí formulovat konkrétní prováděcí stanoviska na základě cílů a úkolů tohoto plánu.“ Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

Posílíme systémy řízení plánování, jako jsou katalogy a seznamy, sestavy a archivace, slaďování a koordinace, vytvoříme seznamy a katalogy, jako jsou zvláštní plány na národní úrovni v rámci „14. pětiletého plánu“, podpoříme archivaci plánů, přičemž se budeme opírat o informační platformu pro integrované řízení národního plánování, a zavedeme jednotnou správu různých plánů. Vytvoříme a zlepšíme mechanismy slaďování a koordinace plánování, před předložením ke schválení sladíme plány schválené Ústředním výborem Komunistické strany Číny a státní radou a plány rozvoje provincií s tímto plánem, zajistíme, aby územní plánování na celostátní úrovni, speciální plánování, regionální plánování a další úrovně plánování byly s tímto plánem koordinovány, pokud jde o hlavní cíle, směry rozvoje, celkové uspořádání, hlavní politiky, hlavní projekty a prevenci a kontrolu rizik.

16

všechny lokality se s tímto plánem musí lépe seznámit a zahrnout jeho hlavní obsah a hlavní projekty do svých hlavních místních projektů

odvětví oceli a další klíčová odvětví musí formulovat konkrétní prováděcí stanoviska na základě cílů a úkolů tohoto plánu.

| (39) | Čínská vláda neuvedla v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku. |
| --- | --- |

(39)

Čínská vláda neuvedla v rámci stávajícího šetření žádné důkazy nebo argumenty, jež by svědčily o opaku.

3.2.2.   
  Vyhláška č. 35

Vyhláška č. 35

| (40) | Dalším politickým dokumentem, kterým se řídí čínský ocelářský průmysl, je vyhláška č. 35 Národní komise pro rozvoj a reformy s názvem „Politiky pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu“ (2005) (dále jen „vyhláška č. 35“). Tato vyhláška, schválená Státní radou, se týká různých aspektů kontroly čínské vlády nad tímto výrobním odvětvím, včetně:






  — | zákazu zahraničního většinového vlastnictví výrobců oceli v Číně (článek 1), |
| --- | --- | --- |

(40)

Dalším politickým dokumentem, kterým se řídí čínský ocelářský průmysl, je vyhláška č. 35 Národní komise pro rozvoj a reformy s názvem „Politiky pro rozvoj železářského a ocelářského průmyslu“ (2005) (dále jen „vyhláška č. 35“). Tato vyhláška, schválená Státní radou, se týká různých aspektů kontroly čínské vlády nad tímto výrobním odvětvím, včetně:

—

zákazu zahraničního většinového vlastnictví výrobců oceli v Číně (článek 1),

| — | stanovení cílů výroby pro největší výrobce oceli (článek 3), |
| --- | --- |

—

stanovení cílů výroby pro největší výrobce oceli (článek 3),

| — | stanovení pravidel pro změny v podnikové struktuře ocelářských společností (článek 20), |
| --- | --- |

—

stanovení pravidel pro změny v podnikové struktuře ocelářských společností (článek 20),

| — | stanovení postupů pro schvalování investic do ocelářských podniků čínskou vládou (článek 22), |
| --- | --- |

—

stanovení postupů pro schvalování investic do ocelářských podniků čínskou vládou (článek 22),

| — | poskytování půjček a práv k užívání pozemků pouze těm výrobcům oceli, kteří dodržují národní rozvojové politiky pro dané odvětví (články 24 a 25), a |
| --- | --- |

—

poskytování půjček a práv k užívání pozemků pouze těm výrobcům oceli, kteří dodržují národní rozvojové politiky pro dané odvětví (články 24 a 25), a

| — | státních zásahů zaměřených na podporu velkých páteřních skupin podniků s cílem zakládat výrobu v zahraničí a základny pro dodávky surovin ze zahraničí (článek 30). |
| --- | --- |

—

státních zásahů zaměřených na podporu velkých páteřních skupin podniků s cílem zakládat výrobu v zahraničí a základny pro dodávky surovin ze zahraničí (článek 30).

3.2.3.   
  Rozhodnutí č. 40

Rozhodnutí č. 40

| (41) | Rozhodnutí č. 40 je vyhláška Státní rady, která člení průmyslová odvětví pro účely investic do různých kategorií, a to na „podporované, omezované a eliminované projekty“. V tomto rozhodnutí se uvádí, že důležitým základem pro přijímání investičních rozhodnutí je „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, který je prováděcím opatřením k rozhodnutí č. 40. Je rovněž vodítkem pro čínskou vládu při řízení investičních projektů a při stanovení a prosazování politik v oblasti veřejných financí, daní, úvěrů, pozemků, dovozu a vývozu (17). Ocelářský průmysl je uveden v kapitole VIII tohoto katalogu pokynů jako podporované odvětví. Pokud jde o právní povahu, Komise konstatovala, že rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR. V tomto ohledu je toto rozhodnutí pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty právně závazné (18). |
| --- | --- |

(41)

Rozhodnutí č. 40 je vyhláška Státní rady, která člení průmyslová odvětví pro účely investic do různých kategorií, a to na „podporované, omezované a eliminované projekty“. V tomto rozhodnutí se uvádí, že důležitým základem pro přijímání investičních rozhodnutí je „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, který je prováděcím opatřením k rozhodnutí č. 40. Je rovněž vodítkem pro čínskou vládu při řízení investičních projektů a při stanovení a prosazování politik v oblasti veřejných financí, daní, úvěrů, pozemků, dovozu a vývozu (17). Ocelářský průmysl je uveden v kapitole VIII tohoto katalogu pokynů jako podporované odvětví. Pokud jde o právní povahu, Komise konstatovala, že rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR. V tomto ohledu je toto rozhodnutí pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty právně závazné (18).

17

18

3.2.4.   
  Plán revitalizace

Plán revitalizace

| (42) | Program přizpůsobení a revitalizace ocelářského průmyslu (2009) je akční plán pro ocelářský průmysl. Plán si klade za cíl vyrovnat se s mezinárodní finanční krizí a reaguje na celkové politické požadavky čínské vlády v zájmu udržení růstu. Usiluje také o „zajištění stabilního fungování tohoto výrobního odvětví“, jelikož „je považováno za důležitý průmyslový pilíř národní ekonomiky“. Tento dokument stanoví:






  — | zvýšení finanční podpory pro „klíčové páteřní“ výrobce oceli, |
| --- | --- | --- |

(42)

Program přizpůsobení a revitalizace ocelářského průmyslu (2009) je akční plán pro ocelářský průmysl. Plán si klade za cíl vyrovnat se s mezinárodní finanční krizí a reaguje na celkové politické požadavky čínské vlády v zájmu udržení růstu. Usiluje také o „zajištění stabilního fungování tohoto výrobního odvětví“, jelikož „je považováno za důležitý průmyslový pilíř národní ekonomiky“. Tento dokument stanoví:

—

zvýšení finanční podpory pro „klíčové páteřní“ výrobce oceli,

| — | urychlení strukturálního přizpůsobení a podporu modernizace průmyslu, |
| --- | --- |

—

urychlení strukturálního přizpůsobení a podporu modernizace průmyslu,

| — | podporu klíčových společností, které směřují do zahraničí, v jejich rozvoji, technické spolupráci a fúzích a akvizicích, |
| --- | --- |

—

podporu klíčových společností, které směřují do zahraničí, v jejich rozvoji, technické spolupráci a fúzích a akvizicích,

| — | zvýšení rozsahu vývozních úvěrů v oblasti metalurgických zařízení. |
| --- | --- |

—

zvýšení rozsahu vývozních úvěrů v oblasti metalurgických zařízení.

3.2.5.   
  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci

Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci

| (43) | Podle kapitoly VIII Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (2019) je odvětví oceli podporovaným odvětvím. |
| --- | --- |

(43)

Podle kapitoly VIII Katalogu pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (2019) je odvětví oceli podporovaným odvětvím.

3.2.6.   
  Celkové závěry týkající se zásahů čínské vlády v ocelářství

Celkové závěry týkající se zásahů čínské vlády v ocelářství

| (44) | S ohledem na výše uvedené dokumenty a jejich ustanovení a na to, že nebyly předloženy důkazy o tom, že by se tyto dokumenty a ustanovení již neuplatňovaly, Komise zopakovala svůj závěr z původního šetření, že čínský ocelářský průmysl během období přezkumného šetření byl i nadále klíčovým/strategickým odvětvím, jehož rozvoj je čínskou vládou nadále aktivně prosazován a řízen jako strategický cíl politiky. |
| --- | --- |

(44)

S ohledem na výše uvedené dokumenty a jejich ustanovení a na to, že nebyly předloženy důkazy o tom, že by se tyto dokumenty a ustanovení již neuplatňovaly, Komise zopakovala svůj závěr z původního šetření, že čínský ocelářský průmysl během období přezkumného šetření byl i nadále klíčovým/strategickým odvětvím, jehož rozvoj je čínskou vládou nadále aktivně prosazován a řízen jako strategický cíl politiky.

3.3.   Subvence a subvenční programy zkoumané ve stávajícím přezkumu před pozbytím platnosti

Subvence a subvenční programy zkoumané ve stávajícím přezkumu před pozbytím platnosti

| (45) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců uvedené v 27. a 30. bodě odůvodnění se Komise rozhodla zkoumat, zda dochází k přetrvávání subvencování, níže uvedeným způsobem. Zaprvé Komise zkoumala, zda subvence napadené v původním šetření i nadále poskytovaly výhodu výrobnímu odvětví plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků. Poté Komise analyzovala, zda toto odvětví, jak se uvádí v žádosti, čerpalo výhody ze subvencí, které nebyly napadeny v původním šetření (dále jen „další subvence“ nebo „nové subvence“). |
| --- | --- |

(45)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců uvedené v 27. a 30. bodě odůvodnění se Komise rozhodla zkoumat, zda dochází k přetrvávání subvencování, níže uvedeným způsobem. Zaprvé Komise zkoumala, zda subvence napadené v původním šetření i nadále poskytovaly výhodu výrobnímu odvětví plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků. Poté Komise analyzovala, zda toto odvětví, jak se uvádí v žádosti, čerpalo výhody ze subvencí, které nebyly napadeny v původním šetření (dále jen „další subvence“ nebo „nové subvence“).

| (46) | Komise rozhodla, že s ohledem na zjištění potvrzující existenci přetrvávajícího subvencování, pokud jde o většinu subvencí napadených v původním šetření, jakož i některé další subvence, nebylo nutné zkoumat všechny ostatní subvence, o nichž žadatel tvrdil, že existují. |
| --- | --- |

(46)

Komise rozhodla, že s ohledem na zjištění potvrzující existenci přetrvávajícího subvencování, pokud jde o většinu subvencí napadených v původním šetření, jakož i některé další subvence, nebylo nutné zkoumat všechny ostatní subvence, o nichž žadatel tvrdil, že existují.

| (47) | Po poskytnutí informací sdružení CISA tvrdilo, že zjištění učiněná v minulých antisubvenčních šetřeních nelze jen přenést na stávající šetření Komise, neboť takové obrácení důkazního břemene se odchyluje od přijímaného práva na obhajobu jakéhokoli žalovaného v takových šetřeních. Podle sdružení CISA použila Komise předchozí zjištění v jiných samostatných a nesouvisejících šetřeních, aby vylíčila hospodářské praktiky v Číně jako příklady subvencování. Tento přístup však neprokazuje existenci subvencování ve vztahu k výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(47)

Po poskytnutí informací sdružení CISA tvrdilo, že zjištění učiněná v minulých antisubvenčních šetřeních nelze jen přenést na stávající šetření Komise, neboť takové obrácení důkazního břemene se odchyluje od přijímaného práva na obhajobu jakéhokoli žalovaného v takových šetřeních. Podle sdružení CISA použila Komise předchozí zjištění v jiných samostatných a nesouvisejících šetřeních, aby vylíčila hospodářské praktiky v Číně jako příklady subvencování. Tento přístup však neprokazuje existenci subvencování ve vztahu k výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (48) | Komise byla toho názoru, že žadatel poskytl dostatečné důkazy o existenci, výši, povaze, výhodě a specifičnosti, které mu byly přiměřeně dostupné. Kromě toho se Komise rovněž domnívala, že vzhledem k neexistenci spolupráce se nedávná antisubvenční šetření EU týkající se týchž subvenčních programů uvedených v žádosti rovněž zabývala výhodou, specifičností a výší subvencování týchž programů. Tato předchozí zjištění o subvencování spolu s velkým množstvím informací obsažených v žádosti a potvrzených Komisí v průběhu tohoto šetření představovaly dostupné údaje, pokud jde o přetrvávání subvencování, v souladu s článkem 28 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(48)

Komise byla toho názoru, že žadatel poskytl dostatečné důkazy o existenci, výši, povaze, výhodě a specifičnosti, které mu byly přiměřeně dostupné. Kromě toho se Komise rovněž domnívala, že vzhledem k neexistenci spolupráce se nedávná antisubvenční šetření EU týkající se týchž subvenčních programů uvedených v žádosti rovněž zabývala výhodou, specifičností a výší subvencování týchž programů. Tato předchozí zjištění o subvencování spolu s velkým množstvím informací obsažených v žádosti a potvrzených Komisí v průběhu tohoto šetření představovaly dostupné údaje, pokud jde o přetrvávání subvencování, v souladu s článkem 28 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

3.4.   Subvence napadené v původním šetření

Subvence napadené v původním šetření

3.4.1.   
  Preferenční úvěry

Preferenční úvěry

3.4.1.1.   Zjištění původního šetření

Zjištění původního šetření

| (49) | V původním šetření (19) Komise zjistila, že banky ve vlastnictví státu jsou veřejnoprávními subjekty, jelikož vykonávají vládní funkce a přitom jednají z pověření vlády. |
| --- | --- |

(49)

V původním šetření (19) Komise zjistila, že banky ve vlastnictví státu jsou veřejnoprávními subjekty, jelikož vykonávají vládní funkce a přitom jednají z pověření vlády.

19

| (50) | V této souvislosti je třeba uvést, že velká většina bank, které úvěrovaly výrobce spolupracující v původním šetření, byla ve státním vlastnictví. Z dostupných údajů původního šetření bylo zjištěno, že přinejmenším 35 z uváděných 45 bank bylo ve státním vlastnictví; včetně největších komerčních bank v Číně, jako je Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China. Dále bylo rovněž zjištěno, že tyto komerční banky ve vlastnictví státu zaujímaly na trhu dominantní postavení a jakožto veřejnoprávní subjekty se podílely na poskytování úvěrů za úrokové sazby nižší než tržní. Proto byl učiněn závěr, že čínská vláda v rámci své politiky poskytovala odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků preferenční úvěry. |
| --- | --- |

(50)

V této souvislosti je třeba uvést, že velká většina bank, které úvěrovaly výrobce spolupracující v původním šetření, byla ve státním vlastnictví. Z dostupných údajů původního šetření bylo zjištěno, že přinejmenším 35 z uváděných 45 bank bylo ve státním vlastnictví; včetně největších komerčních bank v Číně, jako je Bank of China, China Construction Bank a Industrial and Commercial Bank of China. Dále bylo rovněž zjištěno, že tyto komerční banky ve vlastnictví státu zaujímaly na trhu dominantní postavení a jakožto veřejnoprávní subjekty se podílely na poskytování úvěrů za úrokové sazby nižší než tržní. Proto byl učiněn závěr, že čínská vláda v rámci své politiky poskytovala odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků preferenční úvěry.

| (51) | Komise rovněž, mimo jiné na základě článků 34 a 38 zákona o komerčním bankovnictví a článků 17 a 18 vyhlášky č. 40, zjistila, že soukromé komerční banky v Číně byly pověřeny a řízeny čínskou vládou tak, aby poskytovaly výrobcům preferenční úvěry v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. |
| --- | --- |

(51)

Komise rovněž, mimo jiné na základě článků 34 a 38 zákona o komerčním bankovnictví a článků 17 a 18 vyhlášky č. 40, zjistila, že soukromé komerční banky v Číně byly pověřeny a řízeny čínskou vládou tak, aby poskytovaly výrobcům preferenční úvěry v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení.

| (52) | Komise proto dospěla k závěru, že: se jednalo o finanční příspěvky výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků ve formě přímého převodu peněžních prostředků od vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení a že také soukromé banky byly pověřeny nebo jim bylo vládou nařízeno, aby poskytovaly stejným výrobcům finanční příspěvky ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

Komise proto dospěla k závěru, že: se jednalo o finanční příspěvky výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků ve formě přímého převodu peněžních prostředků od vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení a že také soukromé banky byly pověřeny nebo jim bylo vládou nařízeno, aby poskytovaly stejným výrobcům finanční příspěvky ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.

| (53) | Bylo zjištěno, že v míře, v níž jsou vládní půjčky poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Vzhledem ke zjištění, že nevládní úvěry v Číně nepředstavují odpovídající tržní referenční hodnotu (soukromé banky jsou pověřeny a řízeny čínskou vládou), byla taková referenční hodnota sestavena na základě standardní úvěrové sazby Čínské lidové banky. Tato sazba byla upravena tak, aby odrážela běžné tržní riziko, připočtením adekvátní prémie předpokládané u dluhopisů „neinvestičního stupně“, které vydávají podniky (s ratingem BB). |
| --- | --- |

(53)

Bylo zjištěno, že v míře, v níž jsou vládní půjčky poskytovány za podmínek výhodnějších, než jaké by mohli jejich příjemci skutečně získat na trhu, je těmto poskytována výhoda ve smyslu čl. 3 odst. 2 a čl. 6 písm. b) základního nařízení. Vzhledem ke zjištění, že nevládní úvěry v Číně nepředstavují odpovídající tržní referenční hodnotu (soukromé banky jsou pověřeny a řízeny čínskou vládou), byla taková referenční hodnota sestavena na základě standardní úvěrové sazby Čínské lidové banky. Tato sazba byla upravena tak, aby odrážela běžné tržní riziko, připočtením adekvátní prémie předpokládané u dluhopisů „neinvestičního stupně“, které vydávají podniky (s ratingem BB).

| (54) | Bylo zjištěno, že tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože ocelářský průmysl podle rozhodnutí č. 40 spadal do podporované kategorie a poskytování úvěrů bylo omezeno pouze na ocelářské podniky, jež plně dodržovaly politiky rozvoje železářského a ocelářského průmyslu (vyhlášku č. 35). |
| --- | --- |

(54)

Bylo zjištěno, že tento subvenční program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože ocelářský průmysl podle rozhodnutí č. 40 spadal do podporované kategorie a poskytování úvěrů bylo omezeno pouze na ocelářské podniky, jež plně dodržovaly politiky rozvoje železářského a ocelářského průmyslu (vyhlášku č. 35).

| (55) | Dále bylo zjištěno, že tento program je specifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, jelikož některé vládní plány a dokumenty pobízely a dávaly pokyny k finanční podpoře ocelářského průmyslu, a to i v konkrétních zeměpisných regionech v Číně. |
| --- | --- |

(55)

Dále bylo zjištěno, že tento program je specifický podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, jelikož některé vládní plány a dokumenty pobízely a dávaly pokyny k finanční podpoře ocelářského průmyslu, a to i v konkrétních zeměpisných regionech v Číně.

| (56) | Míra subvence zjištěná v původním šetření pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku se pohybovala od 1,99 % do 27,91 %. |
| --- | --- |

(56)

Míra subvence zjištěná v původním šetření pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku se pohybovala od 1,99 % do 27,91 %.

3.4.1.2.   Pokračování subvenčního programu

Pokračování subvenčního programu

| (57) | Žadatel v žádosti a odpovídajících přílohách (20) poskytl důkazy o tom, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků i nadále čerpali výhodu z preferenčních úvěrů a úrokových sazeb nižších, než jsou sazby domácích bank v Číně. |
| --- | --- |

(57)

Žadatel v žádosti a odpovídajících přílohách (20) poskytl důkazy o tom, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků i nadále čerpali výhodu z preferenčních úvěrů a úrokových sazeb nižších, než jsou sazby domácích bank v Číně.

20

| (58) | Žadatel poskytl důkazy o významné přítomnosti a přetrvávajícím dominantním postavení bank ve vlastnictví státu na trhu v čínském bankovním sektoru. V bodě 67 žádost uváděla výčet velkých bank ve vlastnictví státu, které za preferenčních podmínek poskytovaly úvěry výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků v Číně. |
| --- | --- |

(58)

Žadatel poskytl důkazy o významné přítomnosti a přetrvávajícím dominantním postavení bank ve vlastnictví státu na trhu v čínském bankovním sektoru. V bodě 67 žádost uváděla výčet velkých bank ve vlastnictví státu, které za preferenčních podmínek poskytovaly úvěry výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků v Číně.

| (59) | A konečně také žadatel uvedl, že soukromé banky jsou i nadále pověřeny a řízeny čínskou vládou k poskytování subvencovaných půjček ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. Zjištění, k nimž Komise v tomto ohledu dospěla v původním šetření, tedy zůstávají v platnosti. |
| --- | --- |

(59)

A konečně také žadatel uvedl, že soukromé banky jsou i nadále pověřeny a řízeny čínskou vládou k poskytování subvencovaných půjček ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. Zjištění, k nimž Komise v tomto ohledu dospěla v původním šetření, tedy zůstávají v platnosti.

| (60) | Vzhledem k neexistenci spolupráce ze strany čínské vlády nebyly předloženy žádné argumenty, jež by zpochybnily důkazy předložené žadatelem, pokud jde o současnou situaci čínského bankovního systému. |
| --- | --- |

(60)

Vzhledem k neexistenci spolupráce ze strany čínské vlády nebyly předloženy žádné argumenty, jež by zpochybnily důkazy předložené žadatelem, pokud jde o současnou situaci čínského bankovního systému.

| (61) | Rozhodující skutečnosti důležité pro zavedení a přetrvání tohoto subvenčního programu, zejména působení bank ve vlastnictví státu jako veřejnoprávních subjektů, jejich dominantní postavení v bankovním sektoru, pověření a řízení soukromých bank, potvrdila rovněž zpráva o Číně (21) a zjištění nejnovějších šetření týkajících se pneumatik (22), elektrokol (23), oceli s organickým povlakem (24), optických vláken (25) a hliníkových fólií (26). |
| --- | --- |

(61)

Rozhodující skutečnosti důležité pro zavedení a přetrvání tohoto subvenčního programu, zejména působení bank ve vlastnictví státu jako veřejnoprávních subjektů, jejich dominantní postavení v bankovním sektoru, pověření a řízení soukromých bank, potvrdila rovněž zpráva o Číně (21) a zjištění nejnovějších šetření týkajících se pneumatik (22), elektrokol (23), oceli s organickým povlakem (24), optických vláken (25) a hliníkových fólií (26).

21

22

23

24

25

26

3.4.1.3.   Výhoda

Výhoda

| (62) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských výrobců neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování během období přezkumného šetření, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 61. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni. |
| --- | --- |

(62)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských výrobců neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování během období přezkumného šetření, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 61. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni.

3.4.1.4.   Specifičnost

Specifičnost

| (63) | Dotčený program subvencí byl dosud specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a b) základního nařízení vzhledem k tomu, že právní stav popsaný v 54. bodě odůvodnění se nezměnil, a s ohledem na nový 14. pětiletý plán pro ocelářský průmysl, jenž potvrzuje, že ocelářský průmysl je podporovaným odvětvím. |
| --- | --- |

(63)

Dotčený program subvencí byl dosud specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a b) základního nařízení vzhledem k tomu, že právní stav popsaný v 54. bodě odůvodnění se nezměnil, a s ohledem na nový 14. pětiletý plán pro ocelářský průmysl, jenž potvrzuje, že ocelářský průmysl je podporovaným odvětvím.

3.4.1.5.   Závěr

Závěr

| (64) | Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že poskytování preferenčních úvěrů jako napadnutelná subvence během období přezkumného šetření přetrvávalo. |
| --- | --- |

(64)

Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že poskytování preferenčních úvěrů jako napadnutelná subvence během období přezkumného šetření přetrvávalo.

3.4.2.   
  Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou

Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou

3.4.2.1.   Zjištění původního šetření

Zjištění původního šetření

| (65) | V původním šetření (27) Komise zjistila, že poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou by se mělo považovat za subvenční opatření ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jelikož fungující trh s pozemky v Číně neexistuje, poskytuje čínská vláda práva k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou, čímž získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Použití vnější referenční hodnoty prokázalo, že částka, kterou výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků zaplatili za práva k užívání pozemků, je výrazně pod úrovní běžné tržní ceny. |
| --- | --- |

(65)

V původním šetření (27) Komise zjistila, že poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou by se mělo považovat za subvenční opatření ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jelikož fungující trh s pozemky v Číně neexistuje, poskytuje čínská vláda práva k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou, čímž získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Použití vnější referenční hodnoty prokázalo, že částka, kterou výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků zaplatili za práva k užívání pozemků, je výrazně pod úrovní běžné tržní ceny.

27

| (66) | Komise rovněž zjistila, že subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, jelikož přístup k průmyslovým pozemkům je zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslové politiky stanovené státem. Kromě toho pouze některé obchodní operace podléhají nabídkovému řízení, přičemž postupy orgánů nebo vlády při stanovení cen v dané oblasti jsou často nejasné a netransparentní. |
| --- | --- |

(66)

Komise rovněž zjistila, že subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, jelikož přístup k průmyslovým pozemkům je zákonem omezen pouze na společnosti, které dodržují průmyslové politiky stanovené státem. Kromě toho pouze některé obchodní operace podléhají nabídkovému řízení, přičemž postupy orgánů nebo vlády při stanovení cen v dané oblasti jsou často nejasné a netransparentní.

| (67) | S použitím cen půdy na Tchaj-wanu jako referenční hodnoty byla pro výrobce zařazené do vzorku stanovena výše subvence v souvislosti s tímto opatřením v rozmezí 1,20 % až 7,63 %. |
| --- | --- |

(67)

S použitím cen půdy na Tchaj-wanu jako referenční hodnoty byla pro výrobce zařazené do vzorku stanovena výše subvence v souvislosti s tímto opatřením v rozmezí 1,20 % až 7,63 %.

3.4.2.2.   Pokračování subvenčního programu

Pokračování subvenčního programu

| (68) | Žadatel v žádosti a odpovídajících přílohách (28) poskytl důkazy o tom, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků i nadále čerpají výhodu práv k užívání pozemků za ceny nižší než přiměřené. |
| --- | --- |

(68)

Žadatel v žádosti a odpovídajících přílohách (28) poskytl důkazy o tom, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků i nadále čerpají výhodu práv k užívání pozemků za ceny nižší než přiměřené.

28

| (69) | Žadatel uvedl, že právní předpisy upravující tuto záležitost se od původního šetření nezměnily. Soukromé vlastnictví půdy je Číně zakázáno. Zákon o správě pozemků, a zejména jeho článek 2, dosud stanoví, že vlastníkem veškerých pozemků v Číně je v konečném důsledku čínská vláda, jelikož jsou v kolektivním vlastnictví Číny. Zákon o majetku (články 45–48) stanoví, že půda je v Číně buď v „kolektivním vlastnictví“, nebo ve „vlastnictví státu“. Pozemky nelze prodávat, lze však udělovat práva k jejich užívání na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby. |
| --- | --- |

(69)

Žadatel uvedl, že právní předpisy upravující tuto záležitost se od původního šetření nezměnily. Soukromé vlastnictví půdy je Číně zakázáno. Zákon o správě pozemků, a zejména jeho článek 2, dosud stanoví, že vlastníkem veškerých pozemků v Číně je v konečném důsledku čínská vláda, jelikož jsou v kolektivním vlastnictví Číny. Zákon o majetku (články 45–48) stanoví, že půda je v Číně buď v „kolektivním vlastnictví“, nebo ve „vlastnictví státu“. Pozemky nelze prodávat, lze však udělovat práva k jejich užívání na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.

| (70) | Ani čínská vláda, ani výrobci neposkytli důkazy nasvědčující tomu, že odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků přestalo využívat poskytování práv k užívání pozemků za ceny nižší než přiměřené. |
| --- | --- |

(70)

Ani čínská vláda, ani výrobci neposkytli důkazy nasvědčující tomu, že odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků přestalo využívat poskytování práv k užívání pozemků za ceny nižší než přiměřené.

| (71) | Na základě dostupných informací, včetně závěrů zprávy o Číně (29) v tomto ohledu a zjištění nejnovějších šetření týkajících vyrovnávacích cel vůči ČLR u pneumatik (30), elektrokol (31) a kabelů z optických vláken (32), dospěla Komise k závěru, že nájemné placené za užívání pozemků bylo i nadále subvencováno, protože systém zavedený čínskou vládou není v souladu s tržními zásadami. |
| --- | --- |

(71)

Na základě dostupných informací, včetně závěrů zprávy o Číně (29) v tomto ohledu a zjištění nejnovějších šetření týkajících vyrovnávacích cel vůči ČLR u pneumatik (30), elektrokol (31) a kabelů z optických vláken (32), dospěla Komise k závěru, že nájemné placené za užívání pozemků bylo i nadále subvencováno, protože systém zavedený čínskou vládou není v souladu s tržními zásadami.

29

30

31

32

3.4.2.3.   Výhoda

Výhoda

| (72) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 71. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni. |
| --- | --- |

(72)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 71. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni.

3.4.2.4.   Specifičnost

Specifičnost

| (73) | Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení. Práva k užívání pozemků jsou udělována pouze omezené skupině společností. Ocelářský průmysl, který v rámci rozhodnutí Státní rady č. 40 spadá do podporované kategorie, kromě toho patří mezi odvětví, jež využívají práv k užívání pozemků. |
| --- | --- |

(73)

Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení. Práva k užívání pozemků jsou udělována pouze omezené skupině společností. Ocelářský průmysl, který v rámci rozhodnutí Státní rady č. 40 spadá do podporované kategorie, kromě toho patří mezi odvětví, jež využívají práv k užívání pozemků.

3.4.2.5.   Závěr

Závěr

| (74) | Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že poskytování práv k užívání pozemků za ceny nižší než přiměřené přetrvávalo jako napadnutelná subvence v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(74)

Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že poskytování práv k užívání pozemků za ceny nižší než přiměřené přetrvávalo jako napadnutelná subvence v období přezkumného šetření.

3.4.3.   
  Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení

Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení

3.4.3.1.   Zjištění původního šetření

Zjištění původního šetření

| (75) | V původním šetření (33) Komise zjistila, že výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků byly poskytovány napadnutelné subvence spojené s preferenčním zacházením v rámci programů a politik týkajících se daně z příjmu a ostatních přímých daní. |
| --- | --- |

(75)

V původním šetření (33) Komise zjistila, že výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků byly poskytovány napadnutelné subvence spojené s preferenčním zacházením v rámci programů a politik týkajících se daně z příjmu a ostatních přímých daní.

33

| (76) | Pokud jde o tři konkrétní programy – úlevy na dani z příjmů podniků za čerpání zdrojů ze synergického využívání, odpočet daně z příjmů podniků u výdajů na výzkumné a vývojové činnosti a osvobození od daní z užívání pozemků – Komise založila svá zjištění týkající se právního základu, způsobilosti, povahy subvence a její specifičnosti na ověřených odpovědích na dotazník a byla schopna vypočítat subvenční sazby pro jednotlivé společnosti zařazené do vzorku. |
| --- | --- |

(76)

Pokud jde o tři konkrétní programy – úlevy na dani z příjmů podniků za čerpání zdrojů ze synergického využívání, odpočet daně z příjmů podniků u výdajů na výzkumné a vývojové činnosti a osvobození od daní z užívání pozemků – Komise založila svá zjištění týkající se právního základu, způsobilosti, povahy subvence a její specifičnosti na ověřených odpovědích na dotazník a byla schopna vypočítat subvenční sazby pro jednotlivé společnosti zařazené do vzorku.

| (77) | Bylo zjištěno, že v případě těchto programů týkajících se daně z příjmu a ostatních přímých daní se jedná o subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. |
| --- | --- |

(77)

Bylo zjištěno, že v případě těchto programů týkajících se daně z příjmu a ostatních přímých daní se jedná o subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.

| (78) | Bylo rovněž zjištěno, že tyto subvenční programy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k nim byl podle právních předpisů, jimiž se řídil orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobní odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků. |
| --- | --- |

(78)

Bylo rovněž zjištěno, že tyto subvenční programy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k nim byl podle právních předpisů, jimiž se řídil orgán poskytující subvenci, omezen na určité podniky a odvětví zařazené do kategorie podporovaných, např. na výrobní odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků.

| (79) | Míra subvence zjištěná v původním šetření pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku se pohybovala od 0,00 % do 0,66 %. |
| --- | --- |

(79)

Míra subvence zjištěná v původním šetření pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku se pohybovala od 0,00 % do 0,66 %.

3.4.3.2.   Pokračování subvenčního programu

Pokračování subvenčního programu

| (80) | V žádost o přezkum před pozbytím platnosti (34) žadatel poskytl důkazy o tom, že mnozí čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků nadále využívají několika programů úlev na dani z příjmů podniků napadených v původním šetření. Právním základem programu úlev na dani z příjmů podniků je článek 28 zákona o dani z příjmů podniků a článek 93 prováděcích pravidel k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků. Žadatel navíc poskytl důkazy o subvencování v podobě odpočtu daně z příjmů podniků u výzkumných a vývojových činností, jehož právním základem je čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků a prováděcí pravidla k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků. |
| --- | --- |

(80)

V žádost o přezkum před pozbytím platnosti (34) žadatel poskytl důkazy o tom, že mnozí čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků nadále využívají několika programů úlev na dani z příjmů podniků napadených v původním šetření. Právním základem programu úlev na dani z příjmů podniků je článek 28 zákona o dani z příjmů podniků a článek 93 prováděcích pravidel k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků. Žadatel navíc poskytl důkazy o subvencování v podobě odpočtu daně z příjmů podniků u výzkumných a vývojových činností, jehož právním základem je čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků a prováděcí pravidla k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků.

34

| (81) | Šetření týkající se kabelů z optických vláken (35) a hliníkových fólií (36) potvrdila, že uvedené programy se nadále používají a jejich povaha se nezměnila. |
| --- | --- |

(81)

Šetření týkající se kabelů z optických vláken (35) a hliníkových fólií (36) potvrdila, že uvedené programy se nadále používají a jejich povaha se nezměnila.

35

36

| (82) | Vzhledem k neexistenci spolupráce ze strany čínské vlády nebyly předloženy žádné argumenty, jež by zpochybnily důkazy předložené žadatelem, pokud jde o přetrvávající výhody plynoucí výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků z programů a politik týkajících se daně z příjmu a ostatních přímých daní. |
| --- | --- |

(82)

Vzhledem k neexistenci spolupráce ze strany čínské vlády nebyly předloženy žádné argumenty, jež by zpochybnily důkazy předložené žadatelem, pokud jde o přetrvávající výhody plynoucí výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků z programů a politik týkajících se daně z příjmu a ostatních přímých daní.

| (83) | Dotčené programy jsou považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. |
| --- | --- |

(83)

Dotčené programy jsou považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.

3.4.3.3.   Výhoda

Výhoda

| (84) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 81. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni. |
| --- | --- |

(84)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 81. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že čínští výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni.

3.4.3.4.   Specifičnost

Specifičnost

| (85) | Tyto programy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k nim je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky a odvětví. |
| --- | --- |

(85)

Tyto programy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k nim je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky a odvětví.

3.4.3.5.   Závěr

Závěr

| (86) | Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že v případě některých z daňových programů se v období přezkumného šetření i nadále jednalo o napadnutelné subvence. |
| --- | --- |

(86)

Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že v případě některých z daňových programů se v období přezkumného šetření i nadále jednalo o napadnutelné subvence.

3.4.4.   
  Programy a politiky týkající se nepřímých daní a dovozního cla

Programy a politiky týkající se nepřímých daní a dovozního cla

3.4.4.1.   Zjištění původního šetření

Zjištění původního šetření

| (87) | V původním šetření (37) Komise zjistila, že výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků byly poskytovány napadnutelné subvence spojené s preferenčním zacházením v rámci dvou programů týkajících se nepřímých daní a dovozního cla:






  a) | osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení a technologií; |
| --- | --- | --- |

(87)

V původním šetření (37) Komise zjistila, že výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků byly poskytovány napadnutelné subvence spojené s preferenčním zacházením v rámci dvou programů týkajících se nepřímých daní a dovozního cla:

37

a)

osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení a technologií;

| b) | osvobození od daně pro politicky motivované přemístění. |
| --- | --- |

b)

osvobození od daně pro politicky motivované přemístění.

| (88) | Bylo zjištěno, že tyto programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla jsou subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, což poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu. |
| --- | --- |

(88)

Bylo zjištěno, že tyto programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla jsou subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, což poskytuje společnostem z řad příjemců výhodu.

| (89) | Tyto subvenční programy byly rovněž shledány specifickými ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k nim byl podle právních předpisů, jimiž se řídily orgány poskytující subvence, omezen pouze na některé podniky a odvětví. Nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády navíc neumožnila Komisi dospět k závěru ohledně toho, zda existovala objektivní kritéria způsobilosti k určitým programům, což je také učinilo specifickými podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(89)

Tyto subvenční programy byly rovněž shledány specifickými ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k nim byl podle právních předpisů, jimiž se řídily orgány poskytující subvence, omezen pouze na některé podniky a odvětví. Nedostatečná spolupráce ze strany čínské vlády navíc neumožnila Komisi dospět k závěru ohledně toho, zda existovala objektivní kritéria způsobilosti k určitým programům, což je také učinilo specifickými podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.

| (90) | Míra subvence zjištěná v původním šetření pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku činila 1,01 %. |
| --- | --- |

(90)

Míra subvence zjištěná v původním šetření pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku činila 1,01 %.

3.4.4.2.   Pokračování subvenčního programu

Pokračování subvenčního programu

| (91) | Žádost, jakož i zjištění nejnovějších antisubvenčních šetření provedených Komisí v souvislosti s podporovanými odvětvími v Číně, jako je výroba pneumatik (38), kabelů z optických vláken (39) a hliníkových fólií (40), potvrdila, že uvedené programy se nadále používají a jejich povaha se nezměnila. |
| --- | --- |

(91)

Žádost, jakož i zjištění nejnovějších antisubvenčních šetření provedených Komisí v souvislosti s podporovanými odvětvími v Číně, jako je výroba pneumatik (38), kabelů z optických vláken (39) a hliníkových fólií (40), potvrdila, že uvedené programy se nadále používají a jejich povaha se nezměnila.

38

39

40

| (92) | Vzhledem k neexistenci spolupráce ze strany čínské vlády nebyly předloženy žádné argumenty, jež by zpochybnily důkazy předložené žadatelem, pokud jde o přetrvávající výhody čerpané výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků z programů a politik týkajících se nepřímých daní a dovozního cla. |
| --- | --- |

(92)

Vzhledem k neexistenci spolupráce ze strany čínské vlády nebyly předloženy žádné argumenty, jež by zpochybnily důkazy předložené žadatelem, pokud jde o přetrvávající výhody čerpané výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků z programů a politik týkajících se nepřímých daní a dovozního cla.

| (93) | Dotčené programy jsou považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. |
| --- | --- |

(93)

Dotčené programy jsou považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě prominutí příjmů vládou, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu.

3.4.4.3.   Výhoda

Výhoda

| (94) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 91. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni. |
| --- | --- |

(94)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 91. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni.

3.4.4.4.   Specifičnost

Specifičnost

| (95) | Tyto programy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k nim je omezen pouze na některé podniky a odvětví. |
| --- | --- |

(95)

Tyto programy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, neboť přístup k nim je omezen pouze na některé podniky a odvětví.

3.4.4.5.   Závěr

Závěr

| (96) | Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla během období přezkumného šetření nadále představovaly napadnutelné subvence. |
| --- | --- |

(96)

Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla během období přezkumného šetření nadále představovaly napadnutelné subvence.

3.4.5.   
  Grantové programy

Grantové programy

3.4.5.1.   Zjištění původního šetření

Zjištění původního šetření

| (97) | V původním šetření (41) Komise dospěla k závěru, že všechny společnosti zařazené do vzorku čerpaly výhody z řady grantů vztahujících se k ochraně životního prostředí a snižování emisí a z grantů, které souvisely s výzkumem a vývojem a technologickým rozvojem a inovacemi. |
| --- | --- |

(97)

V původním šetření (41) Komise dospěla k závěru, že všechny společnosti zařazené do vzorku čerpaly výhody z řady grantů vztahujících se k ochraně životního prostředí a snižování emisí a z grantů, které souvisely s výzkumem a vývojem a technologickým rozvojem a inovacemi.

41

| (98) | Původní šetření rovněž dospělo ke kladnému výsledku, pokud jde o existenci řady subvencí ad hoc poskytnutých určitým výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků ze strany vládních orgánů různé úrovně, tj. místních, regionálních nebo celostátních. Příklady takových grantů jsou patentové fondy, fondy a odměny v oblasti vědy a techniky, fondy na rozvoj podnikání, granty na základní infrastrukturu, finanční podpora poskytovaná na okresní nebo provinční úrovni, fondy na dovoz železné rudy, fondy na přemístění společnosti, zvláštní fond pro zavádění zámořských pokročilých technologií a úrokové slevy na úvěry pro dovážená zařízení. |
| --- | --- |

(98)

Původní šetření rovněž dospělo ke kladnému výsledku, pokud jde o existenci řady subvencí ad hoc poskytnutých určitým výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků ze strany vládních orgánů různé úrovně, tj. místních, regionálních nebo celostátních. Příklady takových grantů jsou patentové fondy, fondy a odměny v oblasti vědy a techniky, fondy na rozvoj podnikání, granty na základní infrastrukturu, finanční podpora poskytovaná na okresní nebo provinční úrovni, fondy na dovoz železné rudy, fondy na přemístění společnosti, zvláštní fond pro zavádění zámořských pokročilých technologií a úrokové slevy na úvěry pro dovážená zařízení.

ad hoc

| (99) | Tyto granty a ostatní subvence ad hoc byly posouzeny jako subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. převod finančních prostředků od čínské vlády výrobcům dotčeného výrobku v podobě grantů. |
| --- | --- |

(99)

Tyto granty a ostatní subvence ad hoc byly posouzeny jako subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. převod finančních prostředků od čínské vlády výrobcům dotčeného výrobku v podobě grantů.

ad hoc

| (100) | Bylo rovněž zjištěno, že jsou specifické buď podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení vzhledem k tomu, že byly zřejmě omezeny na určité společnosti či konkrétní projekty v určitých regionech a/nebo na ocelářský průmysl, nebo podle čl. 4 odst. 2 písm. b), jelikož podmínky způsobilosti a skutečná kritéria pro výběr způsobilých podniků nebyly transparentní ani objektivní a neuplatňovaly se automaticky. |
| --- | --- |

(100)

Bylo rovněž zjištěno, že jsou specifické buď podle čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení vzhledem k tomu, že byly zřejmě omezeny na určité společnosti či konkrétní projekty v určitých regionech a/nebo na ocelářský průmysl, nebo podle čl. 4 odst. 2 písm. b), jelikož podmínky způsobilosti a skutečná kritéria pro výběr způsobilých podniků nebyly transparentní ani objektivní a neuplatňovaly se automaticky.

| (101) | Míra subvence zjištěná v původním šetření pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku se pohybovala od 0,09 % do 1,45 %. |
| --- | --- |

(101)

Míra subvence zjištěná v původním šetření pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku se pohybovala od 0,09 % do 1,45 %.

3.4.5.2.   Pokračování subvenčních programů

Pokračování subvenčních programů

| (102) | V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti (42) žadatel předložil důkazy o tom, že mnozí výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků využívají grantových programů i nadále. |
| --- | --- |

(102)

V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti (42) žadatel předložil důkazy o tom, že mnozí výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků využívají grantových programů i nadále.

42

| (103) | Zjištění nejnovějších antisubvenčních šetření provedených Komisí v souvislosti s podporovanými odvětvími v Číně, jako je výroba kabelů z optických vláken (43) a hliníkových fólií (44), potvrdila, že uvedené programy se nadále používají a jejich povaha se nezměnila. |
| --- | --- |

(103)

Zjištění nejnovějších antisubvenčních šetření provedených Komisí v souvislosti s podporovanými odvětvími v Číně, jako je výroba kabelů z optických vláken (43) a hliníkových fólií (44), potvrdila, že uvedené programy se nadále používají a jejich povaha se nezměnila.

43

44

| (104) | Většina grantů byla poskytnuta za účelem financování konkrétních projektů nebo aktiv, odměny za úspory energie nebo ochranu životního prostředí a modernizace oceláren. |
| --- | --- |

(104)

Většina grantů byla poskytnuta za účelem financování konkrétních projektů nebo aktiv, odměny za úspory energie nebo ochranu životního prostředí a modernizace oceláren.

| (105) | Žadatel rovněž poskytl důkazy založené na analýze ročních účetních závěrek konkrétních společností, že nejméně dvanáct výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků v letech 2018 až 2021 obdrželo subvence. |
| --- | --- |

(105)

Žadatel rovněž poskytl důkazy založené na analýze ročních účetních závěrek konkrétních společností, že nejméně dvanáct výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků v letech 2018 až 2021 obdrželo subvence.

| (106) | Všechny granty a jiné subvence ad hoc analyzované během přezkumu před pozbytím platnosti představovaly subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého převodu finančních prostředků v souvislosti s granty a podobnými převody prostředků. |
| --- | --- |

(106)

Všechny granty a jiné subvence ad hoc analyzované během přezkumu před pozbytím platnosti představovaly subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého převodu finančních prostředků v souvislosti s granty a podobnými převody prostředků.

ad hoc

| (107) | Vzhledem k neexistenci spolupráce ze strany čínské vlády a výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků nebyly předloženy žádné argumenty, jež by zpochybnily důkazy předložené žadatelem, pokud jde o přetrvávající výhody čerpané výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků z grantů nebo výhody poskytnuté ad hoc. |
| --- | --- |

(107)

Vzhledem k neexistenci spolupráce ze strany čínské vlády a výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků nebyly předloženy žádné argumenty, jež by zpochybnily důkazy předložené žadatelem, pokud jde o přetrvávající výhody čerpané výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků z grantů nebo výhody poskytnuté ad hoc.

ad hoc

3.4.5.3.   Výhoda

Výhoda

| (108) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 103. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni. |
| --- | --- |

(108)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců neměla Komise k dispozici žádné údaje o konkrétních společnostech, na jejichž základě by mohla vypočítat výši subvence poskytnuté během období přezkumného šetření. Ačkoli kvůli nedostatečné spolupráci nebylo možné přesně stanovit výši subvencování, na základě žádosti, zjištění z předchozích šetření podle 103. bodu odůvodnění a neexistence jakéhokoli náznaku opaku bylo možné konstatovat, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků jsou nadále subvencováni.

3.4.5.4.   Specifičnost

Specifičnost

| (109) | Tyto subvence byly považovány právně nebo fakticky za specifické na základě čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků se má za to, že byly poskytovány omezenému počtu výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků, a/nebo bylo přihlédnuto ke způsobu, jakým orgány poskytující subvenci vykonávaly při rozhodování o poskytnutí subvence správní uvážení. |
| --- | --- |

(109)

Tyto subvence byly považovány právně nebo fakticky za specifické na základě čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků se má za to, že byly poskytovány omezenému počtu výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků, a/nebo bylo přihlédnuto ke způsobu, jakým orgány poskytující subvenci vykonávaly při rozhodování o poskytnutí subvence správní uvážení.

3.4.5.5.   Závěr

Závěr

| (110) | Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že výrobcům byly i nadále poskytovány granty jako napadnutelná subvence během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(110)

Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že výrobcům byly i nadále poskytovány granty jako napadnutelná subvence během období přezkumného šetření.

3.5.   Další subvence

Další subvence

3.5.1.   
  Kapitalizace dluhů

Kapitalizace dluhů

3.5.1.1.   Úvod

Úvod

| (111) | Žádost o přezkum před pozbytím platnosti (45) obsahovala rozsáhlé důkazy o tom, že několik čínských výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků se účastnilo druhé generace nástrojů kapitalizace pohledávek prováděné v letech 2016 až 2019, a to v celkové výši dluhu 237 miliard RMB. Žádost tvrdí, že nesplacené dluhy státem vlastněných výrobců oceli vůči státem vlastněným komerčním bankám (dále jen „čínské komerční banky“) byly zrušeny výměnou za vlastní kapitál prostřednictvím různých typů prováděcích agentur, což jsou nebankovní finanční instituce spadající do oblasti pravomoci čínské regulační komise pro bankovnictví a pojišťovnictví. Nejběžnější formou prováděcích agentur pro kapitalizaci pohledávek jsou společnosti pro investice do finančních aktiv, které se odštěpují od bank nebo pojišťoven. V žádosti se dále tvrdilo, že investiční agentury byly vytvořeny výslovně za účelem likvidace rozsáhlých objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně ocelářského průmyslu, a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků, mimo jiné pomocí kapitalizace pohledávek. |
| --- | --- |

(111)

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti (45) obsahovala rozsáhlé důkazy o tom, že několik čínských výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků se účastnilo druhé generace nástrojů kapitalizace pohledávek prováděné v letech 2016 až 2019, a to v celkové výši dluhu 237 miliard RMB. Žádost tvrdí, že nesplacené dluhy státem vlastněných výrobců oceli vůči státem vlastněným komerčním bankám (dále jen „čínské komerční banky“) byly zrušeny výměnou za vlastní kapitál prostřednictvím různých typů prováděcích agentur, což jsou nebankovní finanční instituce spadající do oblasti pravomoci čínské regulační komise pro bankovnictví a pojišťovnictví. Nejběžnější formou prováděcích agentur pro kapitalizaci pohledávek jsou společnosti pro investice do finančních aktiv, které se odštěpují od bank nebo pojišťoven. V žádosti se dále tvrdilo, že investiční agentury byly vytvořeny výslovně za účelem likvidace rozsáhlých objemů úvěrů v selhání v klíčových odvětvích, včetně ocelářského průmyslu, a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků, mimo jiné pomocí kapitalizace pohledávek.

45

| (112) | Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla o tomto programu žádné informace, založila Komise svá zjištění o tomto programu na informacích obsažených v žádosti a informacích z antisubvenčního šetření, které Komise provedla v odvětví oceli v Číně a které se týkalo výrobců oceli s organickým povlakem (46). |
| --- | --- |

(112)

Vzhledem k tomu, že čínská vláda neposkytla o tomto programu žádné informace, založila Komise svá zjištění o tomto programu na informacích obsažených v žádosti a informacích z antisubvenčního šetření, které Komise provedla v odvětví oceli v Číně a které se týkalo výrobců oceli s organickým povlakem (46).

46

| (113) | Jak bylo uvedeno v 91. bodě odůvodnění výše, Komise konstatovala, že odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků je podporovaným odvětvím, a v oddíle 3.4.1 uvedla, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků využívají preferenčního financování díky tomu, že čínská vláda provádí politiku poskytování preferenčních úvěrů odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků prostřednictvím státem vlastněných bank. Čínská vláda rovněž pověřila i banky v soukromém vlastnictví a těmto bankám nařídila, aby tyto preferenční úvěry poskytovaly výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků. Komise dále zjistila, že čínská vláda vybudovala celý regulační ekosystém týkající se kapitalizace pohledávek, k němuž patří rostoucí počet a rozmanitost věřitelů, cílových společností, prováděcích agentur, investorů, platforem služeb a dozorových institucí. A přestože dokumenty čínské vlády důsledně zdůrazňují tržní orientaci tohoto systému, připomínají také účastníkům, že se od nich očekává, že budou sloužit vyššímu dobru a podporovat cíle národní hospodářské politiky. |
| --- | --- |

(113)

Jak bylo uvedeno v 91. bodě odůvodnění výše, Komise konstatovala, že odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků je podporovaným odvětvím, a v oddíle 3.4.1 uvedla, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků využívají preferenčního financování díky tomu, že čínská vláda provádí politiku poskytování preferenčních úvěrů odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků prostřednictvím státem vlastněných bank. Čínská vláda rovněž pověřila i banky v soukromém vlastnictví a těmto bankám nařídila, aby tyto preferenční úvěry poskytovaly výrobcům plochých za tepla válcovaných výrobků. Komise dále zjistila, že čínská vláda vybudovala celý regulační ekosystém týkající se kapitalizace pohledávek, k němuž patří rostoucí počet a rozmanitost věřitelů, cílových společností, prováděcích agentur, investorů, platforem služeb a dozorových institucí. A přestože dokumenty čínské vlády důsledně zdůrazňují tržní orientaci tohoto systému, připomínají také účastníkům, že se od nich očekává, že budou sloužit vyššímu dobru a podporovat cíle národní hospodářské politiky.

| (114) | Podle „Pokynů k regulaci podnikání finančních institucí v oblasti řízení aktiv“, na které žádost odkazuje, jsou finanční instituce podporovány v tom, aby získávaly finanční prostředky vydáváním produktů řízení aktiv za účelem investování do oblastí, které splňují požadavky národních strategií a průmyslových politik a vyhovují požadavkům národních politik strukturálních reforem na straně nabídky za předpokladu dodržování právních a správních předpisů a udržitelnosti podnikání. Finanční instituce jsou dále podporovány v získávání finančních prostředků prostřednictvím vydávání produktů řízení aktiv na podporu transformace hospodářské struktury, tržně orientované a legalizované kapitalizace pohledávek a snižování zadluženosti podniků. |
| --- | --- |

(114)

Podle „Pokynů k regulaci podnikání finančních institucí v oblasti řízení aktiv“, na které žádost odkazuje, jsou finanční instituce podporovány v tom, aby získávaly finanční prostředky vydáváním produktů řízení aktiv za účelem investování do oblastí, které splňují požadavky národních strategií a průmyslových politik a vyhovují požadavkům národních politik strukturálních reforem na straně nabídky za předpokladu dodržování právních a správních předpisů a udržitelnosti podnikání. Finanční instituce jsou dále podporovány v získávání finančních prostředků prostřednictvím vydávání produktů řízení aktiv na podporu transformace hospodářské struktury, tržně orientované a legalizované kapitalizace pohledávek a snižování zadluženosti podniků.

| (115) | Žádost se rovněž odvolávala na „Stanoviska k řešení nadměrné kapacity v ocelářském průmyslu a realizaci oživení“, která zdůrazňovala nutnost zvýšit finanční podporu ocelářských podniků a přilákat investiční kapitál z jiných zdrojů než ze státního rozpočtu a finančních institucí, například pomocí produktů správy majetku, penzijních fondů atd. Dále tento dokument naléhavě vyzývá k rozvoji tržních přístupů při řešení zadluženosti podniků a k podpoře bank při likvidaci problémových dluhů převodem problémových úvěrových pozic na společnosti pro řízení aktiv. |
| --- | --- |

(115)

Žádost se rovněž odvolávala na „Stanoviska k řešení nadměrné kapacity v ocelářském průmyslu a realizaci oživení“, která zdůrazňovala nutnost zvýšit finanční podporu ocelářských podniků a přilákat investiční kapitál z jiných zdrojů než ze státního rozpočtu a finančních institucí, například pomocí produktů správy majetku, penzijních fondů atd. Dále tento dokument naléhavě vyzývá k rozvoji tržních přístupů při řešení zadluženosti podniků a k podpoře bank při likvidaci problémových dluhů převodem problémových úvěrových pozic na společnosti pro řízení aktiv.

| (116) | „Stanoviska k podpoře ocelářského a uhelného průmyslu při řešení nadměrné kapacity a realizaci oživení“, která v roce 2016 zveřejnila Čínská lidová banka a regulační komise dohlížející na odvětví bankovnictví, pojišťovnictví a cenných papírů, obsahují pokyny, jak pomoci ocelářskému a uhelnému průmyslu vyřešit problémy s nadměrnou kapacitou a platební neschopností. Tohoto cíle se má dosáhnout prostřednictvím „vedoucí úlohy finančních služeb“ podniků, které by uhelnému a ocelářskému průmyslu umožnily zlepšit finanční, technologickou a environmentální výkonnost. Podniky, které dodržují národní průmyslové politiky a mohou splnit několik nejasně definovaných podmínek týkajících se restrukturalizace, platební schopnosti a ochrany životního prostředí, mohou navíc využít restrukturalizace úvěrových období. |
| --- | --- |

(116)

„Stanoviska k podpoře ocelářského a uhelného průmyslu při řešení nadměrné kapacity a realizaci oživení“, která v roce 2016 zveřejnila Čínská lidová banka a regulační komise dohlížející na odvětví bankovnictví, pojišťovnictví a cenných papírů, obsahují pokyny, jak pomoci ocelářskému a uhelnému průmyslu vyřešit problémy s nadměrnou kapacitou a platební neschopností. Tohoto cíle se má dosáhnout prostřednictvím „vedoucí úlohy finančních služeb“ podniků, které by uhelnému a ocelářskému průmyslu umožnily zlepšit finanční, technologickou a environmentální výkonnost. Podniky, které dodržují národní průmyslové politiky a mohou splnit několik nejasně definovaných podmínek týkajících se restrukturalizace, platební schopnosti a ochrany životního prostředí, mohou navíc využít restrukturalizace úvěrových období.

| (117) | V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti je uvedena informace o zřízení systému společné konference pod vedením Státní rady, která přezkoumala a schválila regulační a podpůrné politiky, včetně provedení nového kola kapitalizace pohledávek. Současně vypracovala společné mechanismy sankcí za porušení pravidel. Společná konference dále vyzvala k provádění transakcí kapitalizace pohledávek ve prospěch podniků a průmyslových odvětví s velkým významem pro hospodářskou transformaci a národní bezpečnost. |
| --- | --- |

(117)

V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti je uvedena informace o zřízení systému společné konference pod vedením Státní rady, která přezkoumala a schválila regulační a podpůrné politiky, včetně provedení nového kola kapitalizace pohledávek. Současně vypracovala společné mechanismy sankcí za porušení pravidel. Společná konference dále vyzvala k provádění transakcí kapitalizace pohledávek ve prospěch podniků a průmyslových odvětví s velkým významem pro hospodářskou transformaci a národní bezpečnost.

| (118) | Generální tajemník Si Ťin-pching na konferenci ústředního výboru Komunistické strany Číny věnované finančním činnostem v roce 2017 potvrdil dlouhodobý postoj, podle něhož musí finanční instituce chápat svou úlohu především jako službu reálné ekonomice a musí učinit vše pro to, aby podpořily slabá místa této ekonomiky. Ve svém prohlášení se podrobněji věnoval povinnosti finančního sektoru sloužit reálné ekonomice tím, že ji bude chránit před finančními riziky. Finanční odvětví by tak mělo zlepšit efektivitu a kvalitu služeb a nasměrovat více zdrojů do hlavních a slabých oblastí hospodářského a sociálního rozvoje. Kromě toho se vláda podílí na snižování zadluženosti ekonomiky tím, že důsledně provádí obezřetnou měnovou politiku a upřednostňuje snižování zadluženosti ve státních podnicích. |
| --- | --- |

(118)

Generální tajemník Si Ťin-pching na konferenci ústředního výboru Komunistické strany Číny věnované finančním činnostem v roce 2017 potvrdil dlouhodobý postoj, podle něhož musí finanční instituce chápat svou úlohu především jako službu reálné ekonomice a musí učinit vše pro to, aby podpořily slabá místa této ekonomiky. Ve svém prohlášení se podrobněji věnoval povinnosti finančního sektoru sloužit reálné ekonomice tím, že ji bude chránit před finančními riziky. Finanční odvětví by tak mělo zlepšit efektivitu a kvalitu služeb a nasměrovat více zdrojů do hlavních a slabých oblastí hospodářského a sociálního rozvoje. Kromě toho se vláda podílí na snižování zadluženosti ekonomiky tím, že důsledně provádí obezřetnou měnovou politiku a upřednostňuje snižování zadluženosti ve státních podnicích.

| (119) | Zasedání stálého výboru čínské Státní rady v roce 2017 postavilo snižování zadluženosti státem vlastněných podniků do samého středu obecného úkolu snižovat zadluženost podniků. Stálý výbor navrhl vypracovat příslušná opatření pro fiskální podporu nadměrně zadlužených státních aktiv v ocelářském a uhelném průmyslu. Jednal také o zřízení státního mechanismu pro doplňování státem vlastněného kapitálu a zpřístupnění kapitálu potřebného pro transformaci a modernizaci. |
| --- | --- |

(119)

Zasedání stálého výboru čínské Státní rady v roce 2017 postavilo snižování zadluženosti státem vlastněných podniků do samého středu obecného úkolu snižovat zadluženost podniků. Stálý výbor navrhl vypracovat příslušná opatření pro fiskální podporu nadměrně zadlužených státních aktiv v ocelářském a uhelném průmyslu. Jednal také o zřízení státního mechanismu pro doplňování státem vlastněného kapitálu a zpřístupnění kapitálu potřebného pro transformaci a modernizaci.

| (120) | S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že kapitalizace pohledávek představují finanční příspěvek ve formě účasti na základním kapitálu nebo ve formě úvěru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo v podobě ušlých příjmů vyplývající z dluhů, které byly zrušeny nebo nebyly vráceny ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento finanční příspěvek poskytla vláda prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, tj. prostřednictvím uvedených čtyř čínských prováděcích agentur a různých bank ve státním vlastnictví. Při neexistenci jakékoli spolupráce ze strany čínské vlády během přezkumu před pozbytím platnosti dospěla Komise k závěru, že důkazy obsažené ve spisu dostatečně prokázaly, že prováděcí agentury byly veřejnoprávními subjekty, neboť byly čínskou vládou výslovně vytvořeny za účelem zbavení se značných objemů úvěrů se selháním v klíčových odvětvích, včetně odvětví oceli, a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků. Proto se mělo za to, že jejich chování odpovídalo jednání z pověření vlády. |
| --- | --- |

(120)

S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že kapitalizace pohledávek představují finanční příspěvek ve formě účasti na základním kapitálu nebo ve formě úvěru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo v podobě ušlých příjmů vyplývající z dluhů, které byly zrušeny nebo nebyly vráceny ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Tento finanční příspěvek poskytla vláda prostřednictvím veřejnoprávních subjektů zapojených do těchto obchodních operací, tj. prostřednictvím uvedených čtyř čínských prováděcích agentur a různých bank ve státním vlastnictví. Při neexistenci jakékoli spolupráce ze strany čínské vlády během přezkumu před pozbytím platnosti dospěla Komise k závěru, že důkazy obsažené ve spisu dostatečně prokázaly, že prováděcí agentury byly veřejnoprávními subjekty, neboť byly čínskou vládou výslovně vytvořeny za účelem zbavení se značných objemů úvěrů se selháním v klíčových odvětvích, včetně odvětví oceli, a restrukturalizace dluhů státem vlastněných podniků. Proto se mělo za to, že jejich chování odpovídalo jednání z pověření vlády.

| (121) | Žádost také obsahovala důkazy o tom, že velké množství případů zrušení dluhu nezohlednilo obvyklá obchodní hlediska, jelikož čínská vláda neprovedla posouzení, zda by běžný soukromý investor provedl tyto kapitalizace pohledávek s očekáváním, že v průběhu času bude vytvořena přiměřená míra návratnosti. V žádosti se uvádělo, že čínská vláda provedla značné kapitalizace pohledávek s cílem snížit poměr základního kapitálu vůči cizímu jmění u výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků, a zvýšit tak jejich konkurenceschopnost, aniž přitom zohlednila obchodní hlediska, jak by to učinil soukromý investor. Komise došla po důkladné analýze informací uvedených v žádosti a při nedostatku jiných informací ve spisu k závěru, že tato opatření jsou považována za výhodu ve smyslu čl. 6 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(121)

Žádost také obsahovala důkazy o tom, že velké množství případů zrušení dluhu nezohlednilo obvyklá obchodní hlediska, jelikož čínská vláda neprovedla posouzení, zda by běžný soukromý investor provedl tyto kapitalizace pohledávek s očekáváním, že v průběhu času bude vytvořena přiměřená míra návratnosti. V žádosti se uvádělo, že čínská vláda provedla značné kapitalizace pohledávek s cílem snížit poměr základního kapitálu vůči cizímu jmění u výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků, a zvýšit tak jejich konkurenceschopnost, aniž přitom zohlednila obchodní hlediska, jak by to učinil soukromý investor. Komise došla po důkladné analýze informací uvedených v žádosti a při nedostatku jiných informací ve spisu k závěru, že tato opatření jsou považována za výhodu ve smyslu čl. 6 písm. a) základního nařízení.

3.5.1.2.   Výhoda

Výhoda

| (122) | Kapitalizace pohledávek představují finanční příspěvek ve formě účasti na základním kapitálu nebo úvěru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo v podobě ušlých příjmů vyplývající z dluhů, které byly zrušeny nebo nebyly vráceny ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(122)

Kapitalizace pohledávek představují finanční příspěvek ve formě účasti na základním kapitálu nebo úvěru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení nebo v podobě ušlých příjmů vyplývající z dluhů, které byly zrušeny nebo nebyly vráceny ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (123) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků během tohoto přezkumu Komise došla po důkladné analýze informací uvedených v žádosti a při nedostatku jiných informací obsažených ve spisu k závěru, že tato opatření jsou považována za výhodu ve smyslu čl. 6 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(123)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínské vlády a čínských výrobců plochých za tepla válcovaných výrobků během tohoto přezkumu Komise došla po důkladné analýze informací uvedených v žádosti a při nedostatku jiných informací obsažených ve spisu k závěru, že tato opatření jsou považována za výhodu ve smyslu čl. 6 písm. a) základního nařízení.

3.5.1.3.   Specifičnost

Specifičnost

| (124) | Tato subvence byla specifická v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, neboť neexistovala objektivní kritéria pro poskytování subvencí a nebylo jasné, za jakých podmínek výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků mohou nebo nemohou být do tohoto programu zapojeni. Kapitalizace pohledávek byly rovněž specifické v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení vzhledem k tomu, že udělování subvencí záviselo ve velké míře na uvážení orgánů veřejné správy a že ze subvence získala výhodu pouze některá odvětví, např. odvětví trpící nadměrnou kapacitou. |
| --- | --- |

(124)

Tato subvence byla specifická v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, neboť neexistovala objektivní kritéria pro poskytování subvencí a nebylo jasné, za jakých podmínek výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků mohou nebo nemohou být do tohoto programu zapojeni. Kapitalizace pohledávek byly rovněž specifické v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. c) základního nařízení vzhledem k tomu, že udělování subvencí záviselo ve velké míře na uvážení orgánů veřejné správy a že ze subvence získala výhodu pouze některá odvětví, např. odvětví trpící nadměrnou kapacitou.

3.5.1.4.   Závěr

Závěr

| (125) | Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků měli prospěch z kapitalizace pohledávek jako napadnutelné subvence během období přezkumného šetření ve formě finanční pomoci za účelem snížení podnikových dluhů těžce zadlužených společností. |
| --- | --- |

(125)

Komise proto dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků měli prospěch z kapitalizace pohledávek jako napadnutelné subvence během období přezkumného šetření ve formě finanční pomoci za účelem snížení podnikových dluhů těžce zadlužených společností.

3.6.   Celkový závěr ohledně přetrvání subvencování

Celkový závěr ohledně přetrvání subvencování

| (126) | S ohledem na výše uvedené proto Komise dospěla k závěru, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků v Číně v období přezkumného šetření nadále čerpali výhody z napadnutelných subvencí. |
| --- | --- |

(126)

S ohledem na výše uvedené proto Komise dospěla k závěru, že výrobci plochých za tepla válcovaných výrobků v Číně v období přezkumného šetření nadále čerpali výhody z napadnutelných subvencí.

4.   VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ

VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ

| (127) | V návaznosti na zjištění o existenci subvencování v období přezkumného šetření Komise zkoumala pravděpodobnost pokračování subvencovaného dovozu z dotčené země, pokud by byla tato opatření zrušena. Navíc byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(127)

V návaznosti na zjištění o existenci subvencování v období přezkumného šetření Komise zkoumala pravděpodobnost pokračování subvencovaného dovozu z dotčené země, pokud by byla tato opatření zrušena. Navíc byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR a atraktivita trhu Unie.

4.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (128) | Vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobců v Čínské lidové republice vycházela Komise při svých zjištěních ohledně kapacity ostatních výrobců z dostupných skutečností a opírala se o informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, jakož i o další dostupné zdroje. |
| --- | --- |

(128)

Vzhledem k nedostatečné spolupráci výrobců v Čínské lidové republice vycházela Komise při svých zjištěních ohledně kapacity ostatních výrobců z dostupných skutečností a opírala se o informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, jakož i o další dostupné zdroje.

| (129) | V roce 2020 činil podíl Číny na světové výrobě surové oceli 56,5 %, zatímco v roce 2019 to bylo 53,3 % (47). V září 2020 prohlášení 88. zasedání výboru OECD pro ocel uvedlo, že „navzdory celosvětovému negativnímu šoku v oblasti poptávky se výroba a zásoby v Číně oproti předchozímu roku výrazně zvýšily“. Výbor pro ocel navíc „se znepokojením zaznamenal odchylku od [celosvětového] trendu v Číně, kde výroba oceli dosáhla v prvním pololetí roku 2020 rekordních objemů a zásoby dosáhly historicky vysoké úrovně. Tento vývoj představuje riziko, že nadměrná nabídka v Číně prohloubí globální nerovnováhu způsobenou šoky v oblasti poptávky v souvislosti s pandemií COVID-19.“ Trend stále se rozšiřující kapacity výroby oceli v Číně byl dále podpořen „obrovským zmírněním úvěrových podmínek“ v kombinaci s rostoucími investicemi velkých výrobců oceli, přičemž menší subjekty nadále zůstávají mimo systém kontroly kapacit. Také zpráva OECD z února 2021 upozornila na rostoucí nadměrnou kapacitu výroby oceli na celém světě, na níž se podílejí zejména asijské země včetně Číny (48). |
| --- | --- |

(129)

V roce 2020 činil podíl Číny na světové výrobě surové oceli 56,5 %, zatímco v roce 2019 to bylo 53,3 % (47). V září 2020 prohlášení 88. zasedání výboru OECD pro ocel uvedlo, že „navzdory celosvětovému negativnímu šoku v oblasti poptávky se výroba a zásoby v Číně oproti předchozímu roku výrazně zvýšily“. Výbor pro ocel navíc „se znepokojením zaznamenal odchylku od [celosvětového] trendu v Číně, kde výroba oceli dosáhla v prvním pololetí roku 2020 rekordních objemů a zásoby dosáhly historicky vysoké úrovně. Tento vývoj představuje riziko, že nadměrná nabídka v Číně prohloubí globální nerovnováhu způsobenou šoky v oblasti poptávky v souvislosti s pandemií COVID-19.“ Trend stále se rozšiřující kapacity výroby oceli v Číně byl dále podpořen „obrovským zmírněním úvěrových podmínek“ v kombinaci s rostoucími investicemi velkých výrobců oceli, přičemž menší subjekty nadále zůstávají mimo systém kontroly kapacit. Také zpráva OECD z února 2021 upozornila na rostoucí nadměrnou kapacitu výroby oceli na celém světě, na níž se podílejí zejména asijské země včetně Číny (48).

47

navzdory celosvětovému negativnímu šoku v oblasti poptávky se výroba a zásoby v Číně oproti předchozímu roku výrazně zvýšily

se znepokojením zaznamenal odchylku od [celosvětového] trendu v Číně, kde výroba oceli dosáhla v prvním pololetí roku 2020 rekordních objemů a zásoby dosáhly historicky vysoké úrovně

Tento vývoj představuje riziko, že nadměrná nabídka v Číně prohloubí globální nerovnováhu způsobenou šoky v oblasti poptávky v souvislosti s pandemií COVID-19

obrovským zmírněním úvěrových podmínek

48

| (130) | Čínská vláda má pro svůj ocelářský průmysl ambiciózní plány (49), neboť se snaží odstranit zastaralé závody a nekonkurenceschopné společnosti s nadměrnými náklady a zároveň se zaměřuje na podporu a propagaci výrobců oceli, kteří jsou v souladu s vládní politikou a prioritami. Hodlá tak očistit odvětví, posílit vedoucí aktéry a odstranit ty, kteří nedosahují dostatečných výsledků, a ty, kteří nesplňují vládní priority (nebo s nimi nejsou v souladu). Cílem je vychovat „novou generaci lídrů odvětví“
  . Toho se má dosáhnout prostřednictvím politik, jako je systém výměn kapacit a kapitalizace pohledávek, které umožňují velmi značnou volnost státu v rozhodování o činnosti jednotlivých podniků. Základním účelem je zvýšit kapacity „vybraných“ aktérů, což jsou výrobci s vynikajícími výsledky, kteří splňují současné cíle vlády v ocelářském průmyslu. |
| --- | --- |

(130)

Čínská vláda má pro svůj ocelářský průmysl ambiciózní plány (49), neboť se snaží odstranit zastaralé závody a nekonkurenceschopné společnosti s nadměrnými náklady a zároveň se zaměřuje na podporu a propagaci výrobců oceli, kteří jsou v souladu s vládní politikou a prioritami. Hodlá tak očistit odvětví, posílit vedoucí aktéry a odstranit ty, kteří nedosahují dostatečných výsledků, a ty, kteří nesplňují vládní priority (nebo s nimi nejsou v souladu). Cílem je vychovat „novou generaci lídrů odvětví“
  . Toho se má dosáhnout prostřednictvím politik, jako je systém výměn kapacit a kapitalizace pohledávek, které umožňují velmi značnou volnost státu v rozhodování o činnosti jednotlivých podniků. Základním účelem je zvýšit kapacity „vybraných“ aktérů, což jsou výrobci s vynikajícími výsledky, kteří splňují současné cíle vlády v ocelářském průmyslu.

49

novou generaci lídrů odvětví“

| (131) | Podle informací uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti činila odhadovaná celková čínská kapacita u určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli více než 345 milionů tun, přičemž výroba a čínská spotřeba byly v roce 2020 odhadovány na 314 milionů tun. Na tomto základě byla volná kapacita v Číně v roce 2020 odhadnuta na 31 milionů tun, což je orientační hodnota volné kapacity v období přezkumného šetření, která je téměř rovna celkové spotřebě Unie na volném trhu (přibližně 35 milionů tun) v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(131)

Podle informací uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti činila odhadovaná celková čínská kapacita u určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli více než 345 milionů tun, přičemž výroba a čínská spotřeba byly v roce 2020 odhadovány na 314 milionů tun. Na tomto základě byla volná kapacita v Číně v roce 2020 odhadnuta na 31 milionů tun, což je orientační hodnota volné kapacity v období přezkumného šetření, která je téměř rovna celkové spotřebě Unie na volném trhu (přibližně 35 milionů tun) v období přezkumného šetření.

| (132) | Zpomalení čínské poptávky po oceli na počátku roku 2021 je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. Čínské kapacity jsou v porovnání se skutečnými potřebami čínské ekonomiky příliš velké. |
| --- | --- |

(132)

Zpomalení čínské poptávky po oceli na počátku roku 2021 je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. Čínské kapacity jsou v porovnání se skutečnými potřebami čínské ekonomiky příliš velké.

| (133) | Na tomto základě je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, nasměrují čínští výrobci své volné kapacity ve velkém množství za subvencované ceny na trh Unie. |
| --- | --- |

(133)

Na tomto základě je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, nasměrují čínští výrobci své volné kapacity ve velkém množství za subvencované ceny na trh Unie.

4.2.   Přitažlivost trhu Unie

Přitažlivost trhu Unie

| (134) | Trh Unie patří mezi největší trhy s některými plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli na světě. Čínský trh není schopen absorbovat přebytečnou kapacitu výroby oceli a trhy hlavních třetích zemí jsou pro čínský vývoz uzavřeny, protože na nich byla proti ČLR zavedena antidumpingová, ochranná nebo jiná obdobná opatření (50). Kromě toho jsou úrovně cen v Unii (průměrná cena účtovaná výrobním odvětvím Unie v období přezkumného šetření činila 734 EUR/t) vyšší než průměrná cena účtovaná čínskými vyvážejícími výrobci ve zbytku světa (714 EUR/t na úrovni cen CIF). Jak je vysvětleno ve 206. bodě odůvodnění, jsou ploché za tepla válcované výrobky komoditním výrobkem vysoce citlivým vůči cenám, a tudíž by čínští vývozci měli silnou motivaci směřovat svůj vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(134)

Trh Unie patří mezi největší trhy s některými plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli na světě. Čínský trh není schopen absorbovat přebytečnou kapacitu výroby oceli a trhy hlavních třetích zemí jsou pro čínský vývoz uzavřeny, protože na nich byla proti ČLR zavedena antidumpingová, ochranná nebo jiná obdobná opatření (50). Kromě toho jsou úrovně cen v Unii (průměrná cena účtovaná výrobním odvětvím Unie v období přezkumného šetření činila 734 EUR/t) vyšší než průměrná cena účtovaná čínskými vyvážejícími výrobci ve zbytku světa (714 EUR/t na úrovni cen CIF). Jak je vysvětleno ve 206. bodě odůvodnění, jsou ploché za tepla válcované výrobky komoditním výrobkem vysoce citlivým vůči cenám, a tudíž by čínští vývozci měli silnou motivaci směřovat svůj vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

50

| (135) | Žadatel ve své žádosti tvrdil, že samotná ochranná opatření Unie týkající se oceli a vztahující se na výrobek, který je předmětem přezkumu, nebudou dostatečná k ochraně trhu Unie před dovozem značného množství za subvencované ceny. Vzhledem k tomu, že Čína neobdržela pro výrobek, který je předmětem přezkumu, žádnou zvláštní kvótu pro svou zemi, mají čínští výrobci přístup k velkému množství zbytkových objemů kvót, v jejichž rámci by mohli, pokud by vyrovnávací opatření pozbyla platnosti, směrovat svůj vývoz na trh Unie. Proto je pravděpodobné, že pokud by byla vyrovnávací opatření zrušena, objemy čínského vývozu by se v rámci zbytkové kvóty výrazně zvýšily, a zaplavily by tak trh Unie dříve, než by se začala uplatňovat celní sazba mimo rámec kvóty v rámci ochranného opatření. |
| --- | --- |

(135)

Žadatel ve své žádosti tvrdil, že samotná ochranná opatření Unie týkající se oceli a vztahující se na výrobek, který je předmětem přezkumu, nebudou dostatečná k ochraně trhu Unie před dovozem značného množství za subvencované ceny. Vzhledem k tomu, že Čína neobdržela pro výrobek, který je předmětem přezkumu, žádnou zvláštní kvótu pro svou zemi, mají čínští výrobci přístup k velkému množství zbytkových objemů kvót, v jejichž rámci by mohli, pokud by vyrovnávací opatření pozbyla platnosti, směrovat svůj vývoz na trh Unie. Proto je pravděpodobné, že pokud by byla vyrovnávací opatření zrušena, objemy čínského vývozu by se v rámci zbytkové kvóty výrazně zvýšily, a zaplavily by tak trh Unie dříve, než by se začala uplatňovat celní sazba mimo rámec kvóty v rámci ochranného opatření.

4.3.   Závěr k pravděpodobnosti přetrvávání subvencování

Závěr k pravděpodobnosti přetrvávání subvencování

| (136) | Na základě dostupných údajů dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důkazy o tom, že subvencování odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků v ČLR přetrvávalo v průběhu posuzovaného období a bude pravděpodobně přetrvávat i v budoucnu. Žádné důkazy neprokázaly, že dotčené subvence a subvenční programy budou v blízké budoucnosti ukončeny. |
| --- | --- |

(136)

Na základě dostupných údajů dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důkazy o tom, že subvencování odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků v ČLR přetrvávalo v průběhu posuzovaného období a bude pravděpodobně přetrvávat i v budoucnu. Žádné důkazy neprokázaly, že dotčené subvence a subvenční programy budou v blízké budoucnosti ukončeny.

| (137) | Subvencování odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků umožňuje čínským výrobcům udržet si výrobní kapacitu na úrovni výrazně přesahující domácí poptávku, jež by případně mohla pokrýt celou spotřebu v Unii. |
| --- | --- |

(137)

Subvencování odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků umožňuje čínským výrobcům udržet si výrobní kapacitu na úrovni výrazně přesahující domácí poptávku, jež by případně mohla pokrýt celou spotřebu v Unii.

| (138) | Komise proto dospěla k závěru, že zrušení vyrovnávacích opatření by pravděpodobně vedlo k přesměrování subvencovaného dovozu významného objemu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trh Unie. Čínská vláda i nadále nabízí odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků různé subvenční programy a Komise došla k závěru, že odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků během období přezkumného šetření řadu z nich využilo. |
| --- | --- |

(138)

Komise proto dospěla k závěru, že zrušení vyrovnávacích opatření by pravděpodobně vedlo k přesměrování subvencovaného dovozu významného objemu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trh Unie. Čínská vláda i nadále nabízí odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků různé subvenční programy a Komise došla k závěru, že odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků během období přezkumného šetření řadu z nich využilo.

5.   ÚJMA

ÚJMA

5.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

| (139) | Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období 21 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(139)

Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období 21 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

| (140) | Celková výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 70 milionů tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník a odpovědi na makrodotazník předložené svazem EUROFER. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představují 29 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(140)

Celková výroba výrobku, který je předmětem přezkumu, v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 70 milionů tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako je žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník a odpovědi na makrodotazník předložené svazem EUROFER. Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, výrobci v Unii zařazení do vzorku představují 29 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření.

5.2.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (141) | Výrobek, který je předmětem přezkumu, se považuje za prvotní materiál pro výrobu různých navazujících výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými výrobky. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je většinou vertikálně integrované a vyrábí jak výrobek, který je předmětem přezkumu, tak navazující výrobky, byl v případě potřeby závislý i volný trh analyzován samostatně. |
| --- | --- |

(141)

Výrobek, který je předmětem přezkumu, se považuje za prvotní materiál pro výrobu různých navazujících výrobků s přidanou hodnotou, počínaje za studena válcovanými výrobky. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je většinou vertikálně integrované a vyrábí jak výrobek, který je předmětem přezkumu, tak navazující výrobky, byl v případě potřeby závislý i volný trh analyzován samostatně.

| (142) | Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro závislý trh přímo nesoutěží s dovozem a případné převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naopak výroba určená pro volný trh přímo soutěží s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou stanoveny podle tržních podmínek. |
| --- | --- |

(142)

Rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené pro závislý trh přímo nesoutěží s dovozem a případné převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naopak výroba určená pro volný trh přímo soutěží s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou stanoveny podle tržních podmínek.

| (143) | Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě obdobného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro závislý nebo pro volný trh. Komise zjistila, že přibližně 60 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii bylo během období přezkumného šetření určeno pro závislý trh. |
| --- | --- |

(143)

Aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě obdobného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro závislý nebo pro volný trh. Komise zjistila, že přibližně 60 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii bylo během období přezkumného šetření určeno pro závislý trh.

| (144) | Komise stanovila spotřebu na volném trhu v Unii na základě a) prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie podle údajů z odpovědi svazu EUROFER na makrodotazník a b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu. Spotřeba na závislém trhu v Unii byla stanovena na základě využití pro vlastní spotřebu a prodeje pro vlastní spotřebu na trhu Unie všech známých výrobců v Unii, jak bylo uvedeno v odpovědi svazu EUROFER makrodotazník. |
| --- | --- |

(144)

Komise stanovila spotřebu na volném trhu v Unii na základě a) prodeje všech známých výrobců v Unii na trhu Unie podle údajů z odpovědi svazu EUROFER na makrodotazník a b) dovozu do Unie ze všech třetích zemí podle údajů Eurostatu. Spotřeba na závislém trhu v Unii byla stanovena na základě využití pro vlastní spotřebu a prodeje pro vlastní spotřebu na trhu Unie všech známých výrobců v Unii, jak bylo uvedeno v odpovědi svazu EUROFER makrodotazník.

| (145) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (v tis. tun) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba na volném trhu | 34 533 | 32 411 | 27 899 | 34 869 |
| Index | 100 | 94 | 81 | 101 |
| Vlastní spotřeba | 45 289 | 42 011 | 36 989 | 40 424 |
| Index | 100 | 93 | 82 | 89 |
| Celková spotřeba v Unii | 79 822 | 74 422 | 64 888 | 75 293 |
| Index | 100 | 93 | 81 | 94 |
| Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(145)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (v tis. tun)

Spotřeba v Unii (v tis. tun)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Spotřeba na volném trhu

34 533

32 411

27 899

34 869

Index

Index

100

100

94

94

81

81

101

101

Vlastní spotřeba

45 289

42 011

36 989

40 424

Index

Index

100

100

93

93

82

82

89

89

Celková spotřeba v Unii

79 822

74 422

64 888

75 293

Index

Index

100

100

93

93

81

81

94

94

Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

Zdroj

| (146) | Celková spotřeba v Unii se v roce 2019 snížila o 7 % a v roce 2020 prudce poklesla o dalších 12 % v důsledku propadu poptávky způsobeného pandemií COVID-19. Po tomto poklesu sice následovalo výrazné oživení způsobené oživením poptávky po oceli během období přezkumného šetření, stále však byla spotřeba o 6 % nižší než v roce 2018 |
| --- | --- |

(146)

Celková spotřeba v Unii se v roce 2019 snížila o 7 % a v roce 2020 prudce poklesla o dalších 12 % v důsledku propadu poptávky způsobeného pandemií COVID-19. Po tomto poklesu sice následovalo výrazné oživení způsobené oživením poptávky po oceli během období přezkumného šetření, stále však byla spotřeba o 6 % nižší než v roce 2018

| (147) | Spotřeba na volném trhu se vyvíjela podobně jako celková spotřeba v Unii. Do roku 2020 prudce poklesla o 19 % a během období přezkumného šetření se výrazně zotavila, a dosáhla dokonce úrovně o 1 % vyšší než v roce 2018. |
| --- | --- |

(147)

Spotřeba na volném trhu se vyvíjela podobně jako celková spotřeba v Unii. Do roku 2020 prudce poklesla o 19 % a během období přezkumného šetření se výrazně zotavila, a dosáhla dokonce úrovně o 1 % vyšší než v roce 2018.

| (148) | Trend spotřeby na závislém trhu byl téměř totožný s vývojem celkové spotřeby v Unii, která do roku 2020 prudce klesala o 18 %, následně se zotavila, avšak dosáhla pouze 89 % úrovně roku 2018. |
| --- | --- |

(148)

Trend spotřeby na závislém trhu byl téměř totožný s vývojem celkové spotřeby v Unii, která do roku 2020 prudce klesala o 18 %, následně se zotavila, avšak dosáhla pouze 89 % úrovně roku 2018.

| (149) | Celkově se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 6 %. |
| --- | --- |

(149)

Celkově se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 6 %.

5.3.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

5.3.1.   
  Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

| (150) | Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou na volném trhu v Unii uvedenou výše v tabulce 2. |
| --- | --- |

(150)

Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou na volném trhu v Unii uvedenou výše v tabulce 2.

| (151) | Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu (v tis. tun), podíl na trhu a ceny (EUR/t) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z ČLR | 1,7 | 0,5 | 0,3 | 28,7 |
| Podíl na trhu | 0,0  % | 0,0  % | 0,0  % | 0,1  % |
| Ceny dovozu z ČLR | 1 674 | 3 177 | 2 482 | 664 |
| Index | 100 | 190 | 148 | 40 |
| Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(151)

Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu (v tis. tun), podíl na trhu a ceny (EUR/t)

Objem dovozu (v tis. tun), podíl na trhu a ceny (EUR/t)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem dovozu z ČLR

1,7

0,5

0,3

28,7

Podíl na trhu

0,0  %

0,0  %

0,0  %

0,1  %

Ceny dovozu z ČLR

1 674

3 177

2 482

664

Index

Index

100

100

190

190

148

148

40

40

Zdroj: Eurostat, odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (152) | Po uložení opatření v roce 2017 se dovoz z Číny snížil na zanedbatelnou úroveň a v roce 2018 dosáhl zanedbatelného podílu na trhu ve výši 0,002 %. V letech 2018 až 2020 dovoz ještě poklesl. Během období přezkumného šetření však dovoz z ČLR v dubnu 2021 ve srovnání s nízkými úrovněmi v předchozích třech letech prudce vzrostl. Podíl na trhu však zůstal velmi nízký a činil 0,1 %. |
| --- | --- |

(152)

Po uložení opatření v roce 2017 se dovoz z Číny snížil na zanedbatelnou úroveň a v roce 2018 dosáhl zanedbatelného podílu na trhu ve výši 0,002 %. V letech 2018 až 2020 dovoz ještě poklesl. Během období přezkumného šetření však dovoz z ČLR v dubnu 2021 ve srovnání s nízkými úrovněmi v předchozích třech letech prudce vzrostl. Podíl na trhu však zůstal velmi nízký a činil 0,1 %.

| (153) | Čínské dovozní ceny byly podle údajů Eurostatu v letech 2018, 2019 a 2020 mimořádně vysoké, ačkoli během období přezkumného šetření prudce klesly. Mimořádně vysoké dovozní ceny v letech 2018 až 2020 pravděpodobně souvisejí se skutečností, že Čína vyvezla do Unie zanedbatelný objem, který nelze považovat za směrodatný. |
| --- | --- |

(153)

Čínské dovozní ceny byly podle údajů Eurostatu v letech 2018, 2019 a 2020 mimořádně vysoké, ačkoli během období přezkumného šetření prudce klesly. Mimořádně vysoké dovozní ceny v letech 2018 až 2020 pravděpodobně souvisejí se skutečností, že Čína vyvezla do Unie zanedbatelný objem, který nelze považovat za směrodatný.

| (154) | Komise měla za to, že čínské dovozní ceny vykazované v Eurostatu během posuzovaného období nejsou reprezentativní pro průměrné ceny plochých za tepla válcovaných výrobků, a to vzhledem k velmi nízkému objemu dovozu z ČLR v tomto období, a že tyto ceny nelze použít k vyvození smysluplných nebo relevantních závěrů. |
| --- | --- |

(154)

Komise měla za to, že čínské dovozní ceny vykazované v Eurostatu během posuzovaného období nejsou reprezentativní pro průměrné ceny plochých za tepla válcovaných výrobků, a to vzhledem k velmi nízkému objemu dovozu z ČLR v tomto období, a že tyto ceny nelze použít k vyvození smysluplných nebo relevantních závěrů.

| (155) | Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ostatních třetích zemí se vyvíjel takto:

  Tabulka 3


  Dovoz ze třetích zemí











  Země | | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR | Objem (v tis. tun) | 7 997 | 7 225 | 5 879 | 9 635 |
| | Index | 100 | 90 | 74 | 120 |
| | Podíl na trhu | 23  % | 22  % | 21  % | 28  % |
| | Průměrná cena (v EUR/t) | 532 | 482 | 428 | 765 |
| | Index | 100 | 90 | 80 | 144 |
| Zdroj: Eurostat |

(155)

Dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z ostatních třetích zemí se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Dovoz ze třetích zemí

Dovoz ze třetích zemí

Země

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR

Objem (v tis. tun)

7 997

7 225

5 879

9 635

Index

Index

100

100

90

90

74

74

120

120

Podíl na trhu

23  %

22  %

21  %

28  %

Průměrná cena (v EUR/t)

532

482

428

765

Index

Index

100

100

90

90

80

80

144

144

Zdroj: Eurostat

| (156) | Celkový dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí než z dotčené země se od roku 2018 do roku 2020 snížil o 26 %, v roce 2021 prudce vzrostl a dosáhl podílu na trhu ve výši 28 %, což je o 20 % více než v roce 2018. Celkově Unie dováží ploché za tepla válcované výrobky z více než 40 zemí světa. Pěti největšími vývozci plochých za tepla válcovaných výrobků do EU v období přezkumného šetření byly Rusko, Indie, Turecko, Egypt a Tchaj-wan, které představovaly 18 % volného trhu Unie a 65 % veškerého dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků. Největším vývozcem bylo Rusko s podílem na trhu ve výši 5,8 %, zatímco ostatní čtyři země měly podíl na trhu v rozsahu 2 % až 4 %. Žádná jiná země nemá podíl na trhu vyšší než 2 %. Z největších vývozců se antidumpingová opatření v současné době vztahují na dovoz z Ruska (51) a Turecka (52). |
| --- | --- |

(156)

Celkový dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, z jiných třetích zemí než z dotčené země se od roku 2018 do roku 2020 snížil o 26 %, v roce 2021 prudce vzrostl a dosáhl podílu na trhu ve výši 28 %, což je o 20 % více než v roce 2018. Celkově Unie dováží ploché za tepla válcované výrobky z více než 40 zemí světa. Pěti největšími vývozci plochých za tepla válcovaných výrobků do EU v období přezkumného šetření byly Rusko, Indie, Turecko, Egypt a Tchaj-wan, které představovaly 18 % volného trhu Unie a 65 % veškerého dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků. Největším vývozcem bylo Rusko s podílem na trhu ve výši 5,8 %, zatímco ostatní čtyři země měly podíl na trhu v rozsahu 2 % až 4 %. Žádná jiná země nemá podíl na trhu vyšší než 2 %. Z největších vývozců se antidumpingová opatření v současné době vztahují na dovoz z Ruska (51) a Turecka (52).

51

52

5.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.4.1.   
  Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (157) | V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(157)

V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.

| (158) | Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů poskytnutých žadatelem, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(158)

Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů poskytnutých žadatelem, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

| (159) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování. |
| --- | --- |

(159)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování.

| (160) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(160)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

| (161) | Jak je vysvětleno v 143. až 144. bodě odůvodnění, aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě dotčeného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. Pokud to bylo relevantní a možné, analyzovala Komise ukazatele újmy týkající se volného a závislého trhu odděleně. |
| --- | --- |

(161)

Jak je vysvětleno v 143. až 144. bodě odůvodnění, aby si Komise vytvořila co nejúplnější představu o výrobním odvětví Unie, obstarala si údaje o celé výrobě dotčeného výrobku a určila, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu nebo pro volný trh. Pokud to bylo relevantní a možné, analyzovala Komise ukazatele újmy týkající se volného a závislého trhu odděleně.

5.4.2.   
  Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

5.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (162) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tis. tun) | 75 626 | 70 920 | 61 096 | 69 531 |
| Index | 100 | 94 | 81 | 92 |
| Výrobní kapacita (v tis. tun) | 90 923 | 92 584 | 91 965 | 93 249 |
| Index | 100 | 102 | 101 | 103 |
| Využití kapacity | 83  % | 77  % | 66  % | 75  % |
| Index | 100 | 92 | 80 | 90 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(162)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tis. tun)

75 626

70 920

61 096

69 531

Index

Index

100

100

94

94

81

81

92

92

Výrobní kapacita (v tis. tun)

90 923

92 584

91 965

93 249

Index

Index

100

100

102

102

101

101

103

103

Využití kapacity

83  %

77  %

66  %

75  %

Index

Index

100

100

92

92

80

80

90

90

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (163) | Objem výroby výrobního odvětví Unie vykazoval podobný trend jako celková spotřeba v Unii a během posuzovaného období se celkově snížil přibližně o 8 %, přičemž v roce 2020 došlo k výraznému poklesu, po němž následovalo oživení z důvodů vysvětlených ve 146. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(163)

Objem výroby výrobního odvětví Unie vykazoval podobný trend jako celková spotřeba v Unii a během posuzovaného období se celkově snížil přibližně o 8 %, přičemž v roce 2020 došlo k výraznému poklesu, po němž následovalo oživení z důvodů vysvětlených ve 146. bodě odůvodnění.

| (164) | Zatímco výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období mírně zvýšila o 3 %, využití kapacity vykazovalo stejný negativní trend jako objem výroby, přičemž mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření kleslo o 10 %. |
| --- | --- |

(164)

Zatímco výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období mírně zvýšila o 3 %, využití kapacity vykazovalo stejný negativní trend jako objem výroby, přičemž mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření kleslo o 10 %.

5.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (165) | Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na volném trhu (v tis. tun) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej na volném trhu | 26 534 | 25 185 | 22 020 | 25 205 |
| Index | 100 | 95 | 83 | 95 |
| Podíl na trhu | 77  % | 78  % | 79  % | 72  % |
| Index | 100 | 101 | 104 | 99 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(165)

Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na volném trhu (v tis. tun)

Objem prodeje a podíl na volném trhu (v tis. tun)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Prodej na volném trhu

26 534

25 185

22 020

25 205

Index

Index

100

100

95

95

83

83

95

95

Podíl na trhu

77  %

78  %

79  %

72  %

Index

Index

100

100

101

101

104

104

99

99

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (166) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vykazoval obdobný trend jako spotřeba. V letech 2018 až 2020 se z důvodů uvedených ve 146. bodě odůvodnění snížil a v období přezkumného šetření se následně začal zotavovat. Přesto bylo oživení v období přezkumného šetření stále pod úrovní roku 2018. |
| --- | --- |

(166)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vykazoval obdobný trend jako spotřeba. V letech 2018 až 2020 se z důvodů uvedených ve 146. bodě odůvodnění snížil a v období přezkumného šetření se následně začal zotavovat. Přesto bylo oživení v období přezkumného šetření stále pod úrovní roku 2018.

| (167) | Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu, pokud jde o spotřebu v Unii, od roku 2018 do roku 2020 mírně zvýšil ze 77 % na 79 % a mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření klesl o sedm procentních bodů na 72 %. Jak ukazuje tabulka 4, tento pokles vysvětluje skutečnost, že podíl dovozu ze třetích zemí na trhu mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o 7 %, což vysvětluje ztrátu podílu výrobního odvětví Unie na volném trhu.

  Tabulka 6


  Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu (v tis. tun) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie | 45 289 | 42 011 | 36 989 | 40 424 |
| Index | 100 | 93 | 82 | 89 |
| Celková výroba výrobního odvětví Unie | 75 626 | 70 920 | 61 096 | 69 531 |
| % objemu pro vlastní spotřebu v porovnání s celkovou výrobou | 59,9  % | 59,2  % | 60,5  % | 58,1  % |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(167)

Během posuzovaného období se podíl výrobního odvětví Unie na trhu, pokud jde o spotřebu v Unii, od roku 2018 do roku 2020 mírně zvýšil ze 77 % na 79 % a mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření klesl o sedm procentních bodů na 72 %. Jak ukazuje tabulka 4, tento pokles vysvětluje skutečnost, že podíl dovozu ze třetích zemí na trhu mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření vzrostl o 7 %, což vysvětluje ztrátu podílu výrobního odvětví Unie na volném trhu.

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu (v tis. tun)

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie a podíl na trhu (v tis. tun)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Objem pro vlastní spotřebu na trhu Unie

45 289

42 011

36 989

40 424

Index

Index

100

100

93

93

82

82

89

89

Celková výroba výrobního odvětví Unie

75 626

70 920

61 096

69 531

% objemu pro vlastní spotřebu v porovnání s celkovou výrobou

59,9  %

59,2  %

60,5  %

58,1  %

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (168) | Objem výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu (tvořený vlastní spotřebou a závislým prodejem na trhu Unie) se od roku 2018 do roku 2020 snížil o 18 % a v roce 2021 se zotavil o 7 procentních bodů, což během posuzovaného období vedlo k celkovému poklesu o 11 % z přibližně 45 milionů tun na 40 milionů tun od začátku do konce období přezkumného šetření. Celkově lze říci, že závislý a volný trh vykazovaly stejný trend. Komise proto dospěla k závěru, že vývoj závislého trhu neměl žádný významný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie na volném trhu. |
| --- | --- |

(168)

Objem výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu (tvořený vlastní spotřebou a závislým prodejem na trhu Unie) se od roku 2018 do roku 2020 snížil o 18 % a v roce 2021 se zotavil o 7 procentních bodů, což během posuzovaného období vedlo k celkovému poklesu o 11 % z přibližně 45 milionů tun na 40 milionů tun od začátku do konce období přezkumného šetření. Celkově lze říci, že závislý a volný trh vykazovaly stejný trend. Komise proto dospěla k závěru, že vývoj závislého trhu neměl žádný významný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie na volném trhu.

| (169) | Podíl výrobního odvětví Unie na trhu pro vlastní spotřebu (vyjádřený jako procento celkové výroby) zůstal v průběhu posuzovaného období poměrně stabilní, v rozsahu mezi 58,1 % a 60,5 %. |
| --- | --- |

(169)

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu pro vlastní spotřebu (vyjádřený jako procento celkové výroby) zůstal v průběhu posuzovaného období poměrně stabilní, v rozsahu mezi 58,1 % a 60,5 %.

5.4.2.3.   Růst

Růst

| (170) | V kontextu klesající spotřeby a výroby přišlo výrobní odvětví Unie nejen o objem prodeje, nýbrž také o podíl na volném trhu. Celkově výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nezaznamenalo žádný růst. |
| --- | --- |

(170)

V kontextu klesající spotřeby a výroby přišlo výrobní odvětví Unie nejen o objem prodeje, nýbrž také o podíl na volném trhu. Celkově výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nezaznamenalo žádný růst.

5.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (171) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 41 161 | 38 980 | 36 207 | 38 470 |
| Index | 100 | 95 | 88 | 93 |
| Produktivita (v jednotkách na zaměstnance) | 1 824 | 1 819 | 1 687 | 1 807 |
| Index | 100 | 100 | 93 | 99 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER. |

(171)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

41 161

38 980

36 207

38 470

Index

Index

100

100

95

95

88

88

93

93

Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

1 824

1 819

1 687

1 807

Index

Index

100

100

100

100

93

93

99

99

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytl svaz EUROFER.

| (172) | Mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření počet zaměstnanců zabývajících se výrobou přezkoumávaného výrobku odpovídal vývoji objemu výroby v Unii, v letech 2018 až 2020 se prudce snížil a pak v období přezkumného šetření mírně vzrostl. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 7 %. |
| --- | --- |

(172)

Mezi rokem 2018 a obdobím přezkumného šetření počet zaměstnanců zabývajících se výrobou přezkoumávaného výrobku odpovídal vývoji objemu výroby v Unii, v letech 2018 až 2020 se prudce snížil a pak v období přezkumného šetření mírně vzrostl. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 7 %.

| (173) | Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance zůstala v posuzovaném období celkově stabilní. |
| --- | --- |

(173)

Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnance zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.

5.4.2.5.   Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování

Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování

| (174) | Komise dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že výrobcům byly během období přezkumného šetření i nadále poskytovány napadnutelné subvence. Výše napadnutelných subvencí v případě Číny, jež je specifikována výše v oddíle věnovaném subvencím, je značná. |
| --- | --- |

(174)

Komise dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, z nichž vyplývá, že výrobcům byly během období přezkumného šetření i nadále poskytovány napadnutelné subvence. Výše napadnutelných subvencí v případě Číny, jež je specifikována výše v oddíle věnovaném subvencím, je značná.

| (175) | Antisubvenční opatření uložená po původním šetření umožnila výrobnímu odvětví Unie zotavit se z dřívějšího subvencování, jak vyplývá z údajů za rok 2018. Potvrzují to i zjištění Komise z antidumpingového šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků z Turecka (53). |
| --- | --- |

(175)

Antisubvenční opatření uložená po původním šetření umožnila výrobnímu odvětví Unie zotavit se z dřívějšího subvencování, jak vyplývá z údajů za rok 2018. Potvrzují to i zjištění Komise z antidumpingového šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků z Turecka (53).

53

5.4.3.   
  Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

5.4.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

Ceny a činitele ovlivňující ceny

| (176) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (EUR/t) | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu | 549 | 509 | 450 | 734 |
| Index | 100 | 93 | 82 | 134 |
| Jednotkové výrobní náklady | 518 | 557 | 534 | 669 |
| Index | 100 | 108 | 103 | 129 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(176)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (EUR/t)

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii (EUR/t)

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu

549

509

450

734

Index

Index

100

100

93

93

82

82

134

134

Jednotkové výrobní náklady

518

557

534

669

Index

Index

100

100

108

108

103

103

129

129

Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (177) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v letech 2018 až 2020 snížily o 17 % a v roce 2021 prudce vzrostly o 34 %. Vývoj jednotkových prodejních cen v posuzovaném období byl ovlivněn vážným narušením zapříčiněným pandemií COVID-19 a obnovením poptávky v období po pandemii. V roce 2021 patřily k faktorům ovlivňujícím náhlý a výrazný nárůst jednotkové prodejní ceny vysoká poptávka po oceli, omezená nabídka a zvýšené výrobní náklady. |
| --- | --- |

(177)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v letech 2018 až 2020 snížily o 17 % a v roce 2021 prudce vzrostly o 34 %. Vývoj jednotkových prodejních cen v posuzovaném období byl ovlivněn vážným narušením zapříčiněným pandemií COVID-19 a obnovením poptávky v období po pandemii. V roce 2021 patřily k faktorům ovlivňujícím náhlý a výrazný nárůst jednotkové prodejní ceny vysoká poptávka po oceli, omezená nabídka a zvýšené výrobní náklady.

| (178) | Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 29 %. V roce 2019 však výrobní náklady vzrostly, zatímco jednotkové prodejní ceny klesly. Neschopnost výrobního odvětví Unie zohlednit zvýšené výrobní náklady v prodejní ceně byla způsobena velkým objemem dumpingového dovozu z Turecka, který tlačil ceny dolů. V roce 2020 výrobní náklady i prodejní ceny klesly, výrobní náklady však v menší míře. Důvodem byl propad trhu během pandemie COVID-19, který výrazně snížil ceny, zatímco výrobní náklady byly ovlivněny méně. Jednotkové výrobní náklady v roce 2021 prudce vzrostly v důsledku skokového nárůstu cen energií a komodit. V důsledku oživení po pandemii COVID-19 však prudce vzrostla i poptávka a následně se výrazně zvýšily i ceny (o více než 50 % mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření), přičemž nárůst byl dokonce větší než zvýšení výrobních nákladů ve stejném období. |
| --- | --- |

(178)

Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 29 %. V roce 2019 však výrobní náklady vzrostly, zatímco jednotkové prodejní ceny klesly. Neschopnost výrobního odvětví Unie zohlednit zvýšené výrobní náklady v prodejní ceně byla způsobena velkým objemem dumpingového dovozu z Turecka, který tlačil ceny dolů. V roce 2020 výrobní náklady i prodejní ceny klesly, výrobní náklady však v menší míře. Důvodem byl propad trhu během pandemie COVID-19, který výrazně snížil ceny, zatímco výrobní náklady byly ovlivněny méně. Jednotkové výrobní náklady v roce 2021 prudce vzrostly v důsledku skokového nárůstu cen energií a komodit. V důsledku oživení po pandemii COVID-19 však prudce vzrostla i poptávka a následně se výrazně zvýšily i ceny (o více než 50 % mezi rokem 2020 a obdobím přezkumného šetření), přičemž nárůst byl dokonce větší než zvýšení výrobních nákladů ve stejném období.

5.4.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (179) | Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR/FTE) | 64 164 | 69 352 | 69 748 | 78 444 |
| Index | 100 | 108 | 109 | 122 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(179)

Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR/FTE)

64 164

69 352

69 748

78 444

Index

Index

100

100

108

108

109

109

122

122

Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (180) | Během posuzovaného období se průměrné náklady práce snížily o 22 %. Zatímco počet zaměstnanců v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2018 klesl, průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance se zvýšily. |
| --- | --- |

(180)

Během posuzovaného období se průměrné náklady práce snížily o 22 %. Zatímco počet zaměstnanců v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2018 klesl, průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance se zvýšily.

5.4.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (181) | Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | 631 608 | 533 200 | 390 880 | 522 405 |
| Index | 100 | 84 | 62 | 83 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 5,0  % | 4,5  % | 3,8  % | 4,6  % |
| Index | 100 | 90 | 76 | 92 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(181)

Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

631 608

533 200

390 880

522 405

Index

Index

100

100

84

84

62

62

83

83

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

5,0  %

4,5  %

3,8  %

4,6  %

Index

Index

100

100

90

90

76

76

92

92

Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (182) | Během posuzovaného období se zásoby plochých za tepla válcovaných výrobků výrobního odvětví Unie neustále snižovaly a v roce 2020 došlo k drastickému poklesu, což lze vysvětlit vlivy pandemie COVID-19, a v roce 2021 pak následoval opětovný nárůst. Odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků v Unii se vyznačuje rámcovými smlouvami (měsíčními, čtvrtletními, ročními) mezi výrobci a odběrateli, které určují množství a ceny. Tyto rámcové smlouvy se provádějí prostřednictvím nákupních objednávek podle potřeb odběratelů. Výrobní odvětví Unie tak může plánovat svou výrobu a zásoby. Zásoby se u tohoto výrobního odvětví nepovažují za důležitý ukazatel újmy, jak bylo zjištěno i v původním šetření, jelikož většinu druhů obdobného výrobku vyrábí výrobní odvětví Unie na základě konkrétních objednávek uživatelů. |
| --- | --- |

(182)

Během posuzovaného období se zásoby plochých za tepla válcovaných výrobků výrobního odvětví Unie neustále snižovaly a v roce 2020 došlo k drastickému poklesu, což lze vysvětlit vlivy pandemie COVID-19, a v roce 2021 pak následoval opětovný nárůst. Odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků v Unii se vyznačuje rámcovými smlouvami (měsíčními, čtvrtletními, ročními) mezi výrobci a odběrateli, které určují množství a ceny. Tyto rámcové smlouvy se provádějí prostřednictvím nákupních objednávek podle potřeb odběratelů. Výrobní odvětví Unie tak může plánovat svou výrobu a zásoby. Zásoby se u tohoto výrobního odvětví nepovažují za důležitý ukazatel újmy, jak bylo zjištěno i v původním šetření, jelikož většinu druhů obdobného výrobku vyrábí výrobní odvětví Unie na základě konkrétních objednávek uživatelů.

5.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

| (183) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 11


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2018 | 2019 | 2020 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje na volném trhu v Unii (% obratu z prodeje) | 8,4  % | –7,2  % | –18,0  % | 14,1  % |
| Index | 100 | –86 | – 214 | 168 |
| Peněžní tok (v EUR) | 496 319 788 | –6 211 922 | – 130 468 840 | 645 183 908 |
| Index | 100 | –1,3 | –26 | 130 |
| Investice (v EUR) | 216 927 207 | 433 154 031 | 181 406 902 | 394 535 083 |
| Index | 100 | 200 | 84 | 182 |
| Návratnost investic | 9,1  % | –6,0  % | –13,3  % | 17,4  % |
| Index | 100 | –66 | – 146 | 191 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku |

(183)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2018

2019

2020

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje na volném trhu v Unii (% obratu z prodeje)

8,4  %

–7,2  %

–18,0  %

14,1  %

Index

Index

100

100

–86

–86

– 214

– 214

168

168

Peněžní tok (v EUR)

496 319 788

–6 211 922

– 130 468 840

645 183 908

Index

Index

100

100

–1,3

–1,3

–26

–26

130

130

Investice (v EUR)

216 927 207

433 154 031

181 406 902

394 535 083

Index

Index

100

100

200

200

84

84

182

182

Návratnost investic

9,1  %

–6,0  %

–13,3  %

17,4  %

Index

Index

100

100

–66

–66

– 146

– 146

191

191

Zdroj: odpovědi na dotazník zaslané výrobci v Unii zařazenými do vzorku

| (184) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku na volném trhu v Unii vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. |
| --- | --- |

(184)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku na volném trhu v Unii vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

| (185) | Ziskovost během posuzovaného období kolísala, ačkoli celková ziskovost se během posuzovaného období zvýšila o 5,7 procentního bodu. Po zavedení opatření v roce 2017 se odvětví zotavilo a v roce 2018 vykázalo zisk. V roce 2019 však došlo ke ztrátám a v roce 2020 dosáhla ziskovost v hlavním období pandemie nejnižší úrovně, a to –18 %. V roce 2021 se pak zisk opět výrazně zvýšil na 14,1 %. Současně se po zavedení opatření vůči ČLR rychle zvýšil dumpingový dovoz za nízké ceny z Turecka, což vysvětluje pokles ziskovosti v roce 2019. Toto snížení ziskovosti pak ještě zhoršily otřesy způsobené celosvětovou pandemií v roce 2020, například narušení dodavatelského řetězce a pokles spotřeby oceli. Prudký nárůst poptávky po oceli spolu se zvýšením prodejních cen vedl k neobvykle vysokým ziskům v roce 2021, který byl pro výrobní odvětví Unie výjimečný. |
| --- | --- |

(185)

Ziskovost během posuzovaného období kolísala, ačkoli celková ziskovost se během posuzovaného období zvýšila o 5,7 procentního bodu. Po zavedení opatření v roce 2017 se odvětví zotavilo a v roce 2018 vykázalo zisk. V roce 2019 však došlo ke ztrátám a v roce 2020 dosáhla ziskovost v hlavním období pandemie nejnižší úrovně, a to –18 %. V roce 2021 se pak zisk opět výrazně zvýšil na 14,1 %. Současně se po zavedení opatření vůči ČLR rychle zvýšil dumpingový dovoz za nízké ceny z Turecka, což vysvětluje pokles ziskovosti v roce 2019. Toto snížení ziskovosti pak ještě zhoršily otřesy způsobené celosvětovou pandemií v roce 2020, například narušení dodavatelského řetězce a pokles spotřeby oceli. Prudký nárůst poptávky po oceli spolu se zvýšením prodejních cen vedl k neobvykle vysokým ziskům v roce 2021, který byl pro výrobní odvětví Unie výjimečný.

| (186) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019–2020, po němž následovalo silné zotavení v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(186)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se vyvíjel podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019–2020, po němž následovalo silné zotavení v období přezkumného šetření.

| (187) | Od roku 2018 do období přezkumného šetření se investice zvýšily o 82 %. Celkově měly investiční toky v posuzovaném období dvojí charakter: investice v roce 2019 výrazně vzrostly, následoval pokles v roce 2020 a druhý vrchol v roce 2021. Investice byly obecně zaměřeny na zlepšení kvality a ekologizaci výroby. |
| --- | --- |

(187)

Od roku 2018 do období přezkumného šetření se investice zvýšily o 82 %. Celkově měly investiční toky v posuzovaném období dvojí charakter: investice v roce 2019 výrazně vzrostly, následoval pokles v roce 2020 a druhý vrchol v roce 2021. Investice byly obecně zaměřeny na zlepšení kvality a ekologizaci výroby.

| (188) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se během období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2018 výrazně zlepšila. V posuzovaném období se návratnost investic zvýšila o 8,3 procentního bodu. Vyvíjela se podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019 a 2020, po němž následovalo silné zotavení v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(188)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se během období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2018 výrazně zlepšila. V posuzovaném období se návratnost investic zvýšila o 8,3 procentního bodu. Vyvíjela se podobně jako ziskovost: drastický pokles v letech 2019 a 2020, po němž následovalo silné zotavení v období přezkumného šetření.

| (189) | Během období přezkumného šetření, kdy došlo k rychlému zotavení z pandemie, nebyla schopnost opatřit si kapitál u výrobců v Unii zařazených do vzorku ovlivněna. |
| --- | --- |

(189)

Během období přezkumného šetření, kdy došlo k rychlému zotavení z pandemie, nebyla schopnost opatřit si kapitál u výrobců v Unii zařazených do vzorku ovlivněna.

5.5.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (190) | Po uložení vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny v roce 2017 se dovoz z Číny snížil a během posuzovaného období zůstal pod minimální stanovenou úrovní, což výrobnímu odvětví Unie umožnilo začít se zotavovat ze škodlivých účinků subvencovaného dovozu z Číny. Do konce roku 2018 se výrobní odvětví Unie zotavilo, jak potvrzuje prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1100 (54) týkající se dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků pocházejících z Turecka. Zotavování hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo však náhle ukončeno a začalo se opět zhoršovat v roce 2019, kdy výrobní odvětví Unie muselo konkurovat významným objemům dumpingového dovozu za nízké ceny z Turecka. Ten je nutil stanovovat ceny pod úrovní nákladů, aby si udrželo svůj podíl na trhu, a způsobil tak výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu (55). V červenci 2021 Komise uložila konečná opatření vůči Turecku a díky různým faktorům, které vysvětluje 185. bod odůvodnění, se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a do konce roku 2021 došlo k návratu k hospodářské situaci obdobné jako v roce 2018. Z toho důvodu již během období přezkumného šetření nebylo výrobní odvětví Unie považováno za zasažené újmou. |
| --- | --- |

(190)

Po uložení vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny v roce 2017 se dovoz z Číny snížil a během posuzovaného období zůstal pod minimální stanovenou úrovní, což výrobnímu odvětví Unie umožnilo začít se zotavovat ze škodlivých účinků subvencovaného dovozu z Číny. Do konce roku 2018 se výrobní odvětví Unie zotavilo, jak potvrzuje prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1100 (54) týkající se dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků pocházejících z Turecka. Zotavování hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo však náhle ukončeno a začalo se opět zhoršovat v roce 2019, kdy výrobní odvětví Unie muselo konkurovat významným objemům dumpingového dovozu za nízké ceny z Turecka. Ten je nutil stanovovat ceny pod úrovní nákladů, aby si udrželo svůj podíl na trhu, a způsobil tak výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu (55). V červenci 2021 Komise uložila konečná opatření vůči Turecku a díky různým faktorům, které vysvětluje 185. bod odůvodnění, se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a do konce roku 2021 došlo k návratu k hospodářské situaci obdobné jako v roce 2018. Z toho důvodu již během období přezkumného šetření nebylo výrobní odvětví Unie považováno za zasažené újmou.

54

55

| (191) | Konkrétně řečeno, téměř všechny ukazatele újmy, zejména výroba, využití kapacity, objem prodeje a prodejní ceny, zaměstnanost a produktivita, zisk, peněžní tok a návratnost investic, vykazovaly během posuzovaného období podobný trend. Ten se vyznačoval poklesem v roce 2019, výraznějším poklesem v roce 2020 a opětovným vzestupem v období přezkumného šetření na úroveň obdobnou úrovni na začátku posuzovaného období v roce 2018. Důvodem tohoto nepravidelného trendu je do značné míry souběh značného přílivu levného dumpingového dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Turecka a jedinečné dynamiky, která byla důsledkem pandemie COVID-19. Omezení volného pohybu a přerušování průmyslové činnosti vedly v roce 2020 k mimořádně nízké úrovni spotřeby a nízké poptávce po oceli, zatímco v roce 2021 během oživení po pandemii COVID poptávka po oceli a ceny oceli prudce vzrostly, což vedlo mimo jiné k mimořádně vysokým ziskům ocelářského průmyslu během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(191)

Konkrétně řečeno, téměř všechny ukazatele újmy, zejména výroba, využití kapacity, objem prodeje a prodejní ceny, zaměstnanost a produktivita, zisk, peněžní tok a návratnost investic, vykazovaly během posuzovaného období podobný trend. Ten se vyznačoval poklesem v roce 2019, výraznějším poklesem v roce 2020 a opětovným vzestupem v období přezkumného šetření na úroveň obdobnou úrovni na začátku posuzovaného období v roce 2018. Důvodem tohoto nepravidelného trendu je do značné míry souběh značného přílivu levného dumpingového dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Turecka a jedinečné dynamiky, která byla důsledkem pandemie COVID-19. Omezení volného pohybu a přerušování průmyslové činnosti vedly v roce 2020 k mimořádně nízké úrovni spotřeby a nízké poptávce po oceli, zatímco v roce 2021 během oživení po pandemii COVID poptávka po oceli a ceny oceli prudce vzrostly, což vedlo mimo jiné k mimořádně vysokým ziskům ocelářského průmyslu během období přezkumného šetření.

| (192) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie neutrpělo v průběhu období přezkumného šetření podstatnou újmu ve smyslu článku 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(192)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie neutrpělo v průběhu období přezkumného šetření podstatnou újmu ve smyslu článku 8 základního nařízení.

| (193) | Tyto ukazatele však nelze analyzovat bez zohlednění mimořádně příznivých podmínek na trhu s ocelí v roce 2021. V roce 2020 ale zpomalení průmyslové činnosti vyvolané pandemií a následný pokles poptávky po oceli vedly k vážnému poklesu výkonnosti ocelářského průmyslu a světové ekonomiky obecně. V roce 2021 se spotřeba oceli díky oživení poptávky výrazně zvýšila, a stejně tak i ceny oceli. |
| --- | --- |

(193)

Tyto ukazatele však nelze analyzovat bez zohlednění mimořádně příznivých podmínek na trhu s ocelí v roce 2021. V roce 2020 ale zpomalení průmyslové činnosti vyvolané pandemií a následný pokles poptávky po oceli vedly k vážnému poklesu výkonnosti ocelářského průmyslu a světové ekonomiky obecně. V roce 2021 se spotřeba oceli díky oživení poptávky výrazně zvýšila, a stejně tak i ceny oceli.

6.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

| (194) | Jak je vysvětleno ve 178. bodě odůvodnění, Komise učinila závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Na druhou stranu, jak je vysvětleno ve 126. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že zrušení vyrovnávacích opatření by pravděpodobně vedlo k přesměrování subvencovaného dovozu významného objemu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trh Unie. Komise proto v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené subvencovaným dovozem z ČLR, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(194)

Jak je vysvětleno ve 178. bodě odůvodnění, Komise učinila závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Na druhou stranu, jak je vysvětleno ve 126. bodě odůvodnění, Komise dospěla k závěru, že zrušení vyrovnávacích opatření by pravděpodobně vedlo k přesměrování subvencovaného dovozu významného objemu výrobku, který je předmětem přezkumu, na trh Unie. Komise proto v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení posuzovala, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené subvencovaným dovozem z ČLR, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (195) | V tomto ohledu Komise zkoumala výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Číně, atraktivitu trhu Unie a pravděpodobné ceny čínského dovozu a dopad na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(195)

V tomto ohledu Komise zkoumala výrobní kapacitu a volnou kapacitu v Číně, atraktivitu trhu Unie a pravděpodobné ceny čínského dovozu a dopad na výrobní odvětví Unie.

6.1.   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

| (196) | Jak je popsáno ve 131. bodě odůvodnění, výrobci v Číně mají značnou volnou kapacitu. Odhadovaná čínská volná kapacita odpovídá 89 % objemu spotřeby na volném trhu v EU. Tuto volnou kapacitu by bylo možné využít při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho, jak je uvedeno ve 132. bodě odůvodnění, snižující se čínská poptávka po oceli je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou v Číně pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. |
| --- | --- |

(196)

Jak je popsáno ve 131. bodě odůvodnění, výrobci v Číně mají značnou volnou kapacitu. Odhadovaná čínská volná kapacita odpovídá 89 % objemu spotřeby na volném trhu v EU. Tuto volnou kapacitu by bylo možné využít při výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho, jak je uvedeno ve 132. bodě odůvodnění, snižující se čínská poptávka po oceli je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou v Číně pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi.

| (197) | Kromě toho je jeden z hlavních trhů, Spojené státy americké, chráněn antidumpingovými opatřeními uloženými na výrobek, který je předmětem přezkumu, což omezuje přístup čínských výrobců. |
| --- | --- |

(197)

Kromě toho je jeden z hlavních trhů, Spojené státy americké, chráněn antidumpingovými opatřeními uloženými na výrobek, který je předmětem přezkumu, což omezuje přístup čínských výrobců.

6.2.   Přitažlivost trhu Unie

Přitažlivost trhu Unie

| (198) | Jak je popsáno ve 134. bodě odůvodnění, trh Unie patří mezi největší trhy s některými plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli na světě. Čínský trh navíc není schopen absorbovat přebytečnou kapacitu výroby oceli a trhy hlavních třetích zemí jsou pro čínský vývoz uzavřeny, protože na nich byla proti ČLR zavedena antidumpingová, ochranná nebo jiná obdobná opatření. Rovněž úroveň cen v Unii je vyšší než průměrná cena, kterou čínští vývozci účtují zbytku světa. Proto trh Unie představuje atraktivní cíl pro stávající volnou kapacitu v ČLR, pokud by byla antisubvenční opatření zrušena. |
| --- | --- |

(198)

Jak je popsáno ve 134. bodě odůvodnění, trh Unie patří mezi největší trhy s některými plochými za tepla válcovanými výrobky z oceli na světě. Čínský trh navíc není schopen absorbovat přebytečnou kapacitu výroby oceli a trhy hlavních třetích zemí jsou pro čínský vývoz uzavřeny, protože na nich byla proti ČLR zavedena antidumpingová, ochranná nebo jiná obdobná opatření. Rovněž úroveň cen v Unii je vyšší než průměrná cena, kterou čínští vývozci účtují zbytku světa. Proto trh Unie představuje atraktivní cíl pro stávající volnou kapacitu v ČLR, pokud by byla antisubvenční opatření zrušena.

| (199) | Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo závěry týkající se atraktivity trhu Unie a tvrdilo, že čínské ocelářské odvětví se spoléhá na svůj domácí trh a že čínská domácí spotřeba je desetkrát větší než segment volného trhu EU. Dále zdůraznilo, že od 1. srpna 2021 již některé výrobky z oceli, včetně ploché za tepla válcované oceli, nejsou způsobilé pro vývozní slevy na DPH, což má odrazující účinek na vývoz a přesměrovává čínskou výrobu oceli na čínský domácí průmysl. |
| --- | --- |

(199)

Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo závěry týkající se atraktivity trhu Unie a tvrdilo, že čínské ocelářské odvětví se spoléhá na svůj domácí trh a že čínská domácí spotřeba je desetkrát větší než segment volného trhu EU. Dále zdůraznilo, že od 1. srpna 2021 již některé výrobky z oceli, včetně ploché za tepla válcované oceli, nejsou způsobilé pro vývozní slevy na DPH, což má odrazující účinek na vývoz a přesměrovává čínskou výrobu oceli na čínský domácí průmysl.

| (200) | Komise uznala, že čínská domácí spotřeba plochých za tepla válcovaných výrobků je výrazně větší než volný trh EU, ale jak je vysvětleno ve 196. bodě odůvodnění, výrobci v Číně mají významnou volnou kapacitu, kterou nejsou schopni uvést do provozu pro účely svého domácího trhu. Nic tedy nebrání čínským výrobcům, aby tuto volnou kapacitu využili k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho, jak je uvedeno ve 132. bodě odůvodnění, snižující se čínská poptávka po oceli je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou v Číně pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. Pokud jde o údajnou změnu systému DPH, Komise uvedla, že sdružení CISA nepředložilo žádné důkazy na podporu tvrzení, že změna slev na DPH by vedla nebo povede k významným změnám vývozního chování čínských výrobců. Komise proto toto tvrzení zamítla jako nepodložené. |
| --- | --- |

(200)

Komise uznala, že čínská domácí spotřeba plochých za tepla válcovaných výrobků je výrazně větší než volný trh EU, ale jak je vysvětleno ve 196. bodě odůvodnění, výrobci v Číně mají významnou volnou kapacitu, kterou nejsou schopni uvést do provozu pro účely svého domácího trhu. Nic tedy nebrání čínským výrobcům, aby tuto volnou kapacitu využili k výrobě výrobku, který je předmětem přezkumu, na vývoz do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Kromě toho, jak je uvedeno ve 132. bodě odůvodnění, snižující se čínská poptávka po oceli je a bude klíčovým faktorem zvyšování vývozu. Výsledná nerovnováha mezi kapacitou a poptávkou v Číně pravděpodobně zvýší tlak na výrobce, aby vyváželi. Pokud jde o údajnou změnu systému DPH, Komise uvedla, že sdružení CISA nepředložilo žádné důkazy na podporu tvrzení, že změna slev na DPH by vedla nebo povede k významným změnám vývozního chování čínských výrobců. Komise proto toto tvrzení zamítla jako nepodložené.

6.3.   Pravděpodobné ceny čínského dovozu a dopad na výrobní odvětví Unie

Pravděpodobné ceny čínského dovozu a dopad na výrobní odvětví Unie

| (201) | S ohledem na nízké objemy dovozu z ČLR v letech 2018 až 2021 měla Komise za to, že při stanovení pravděpodobných cen dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny v případě, že nebudou zavedena antidumpingová opatření, nelze využít dovozní ceny uváděné Eurostatem. Namísto toho Komise považovala za reprezentativní zástupnou hodnotu ceny při vývozu z ČLR do všech třetích zemí mimo Unii (dále jen „zbytek světa“). |
| --- | --- |

(201)

S ohledem na nízké objemy dovozu z ČLR v letech 2018 až 2021 měla Komise za to, že při stanovení pravděpodobných cen dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny v případě, že nebudou zavedena antidumpingová opatření, nelze využít dovozní ceny uváděné Eurostatem. Namísto toho Komise považovala za reprezentativní zástupnou hodnotu ceny při vývozu z ČLR do všech třetích zemí mimo Unii (dále jen „zbytek světa“).

| (202) | Komise zjistila, že během období přezkumného šetření činily čínské vývozní ceny (FOB) do zbytku světa v průměru 660 EUR/t. Na základě této ceny a s cílem určit pravděpodobnou cenu, za kterou by čínský vývoz dorazil na hranice Unie, Komise připočetla náklady na pojištění a dopravu. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, Komise uplatnila náklady použité v původním šetření, tj. 52 EUR/t nebo 7,9 % ceny za tunu, jako nejlepší dostupný údaj. Komise proto dospěla k závěru, že pokud by opatření nebyla uložena, pravděpodobná dovozní cena CIF čínského vývozu plochých za tepla válcovaných výrobků do Unie by nebyla vyšší než 712 EUR/t. |
| --- | --- |

(202)

Komise zjistila, že během období přezkumného šetření činily čínské vývozní ceny (FOB) do zbytku světa v průměru 660 EUR/t. Na základě této ceny a s cílem určit pravděpodobnou cenu, za kterou by čínský vývoz dorazil na hranice Unie, Komise připočetla náklady na pojištění a dopravu. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, Komise uplatnila náklady použité v původním šetření, tj. 52 EUR/t nebo 7,9 % ceny za tunu, jako nejlepší dostupný údaj. Komise proto dospěla k závěru, že pokud by opatření nebyla uložena, pravděpodobná dovozní cena CIF čínského vývozu plochých za tepla válcovaných výrobků do Unie by nebyla vyšší než 712 EUR/t.

| (203) | Vzhledem k tomu, že z důvodu neposkytnutí spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity statistické údaje, bylo možné stanovit pouze průměrnou cenu za tunu pro nejrůznější druhy výrobků. Kvůli nedostatku informací na úrovni druhu výrobku proto nemohla Komise provést přesný výpočet cenového podbízení, ale musela se omezit na srovnání průměrných cen za tunu. |
| --- | --- |

(203)

Vzhledem k tomu, že z důvodu neposkytnutí spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byly použity statistické údaje, bylo možné stanovit pouze průměrnou cenu za tunu pro nejrůznější druhy výrobků. Kvůli nedostatku informací na úrovni druhu výrobku proto nemohla Komise provést přesný výpočet cenového podbízení, ale musela se omezit na srovnání průměrných cen za tunu.

| (204) | Takto stanovené čínské vývozní ceny byly porovnány s váženými průměrnými prodejními cenami, které výrobci v Unii zařazení do vzorku během přezkumného šetření účtovali odběratelům na trhu Unie, upravenými na úroveň ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(204)

Takto stanovené čínské vývozní ceny byly porovnány s váženými průměrnými prodejními cenami, které výrobci v Unii zařazení do vzorku během přezkumného šetření účtovali odběratelům na trhu Unie, upravenými na úroveň ceny ze závodu.

| (205) | Srovnání cen bylo provedeno při stejné obchodní úrovni a obdobně jako u přesné metodiky výpočtu cenového podbízení byl výsledek srovnání vyjádřen jako procento teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období přezkumného šetření. Ukázalo se, že ceny vývozu z Číny do Unie by byly v průměru přibližně o 8 % nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(205)

Srovnání cen bylo provedeno při stejné obchodní úrovni a obdobně jako u přesné metodiky výpočtu cenového podbízení byl výsledek srovnání vyjádřen jako procento teoretického obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku během období přezkumného šetření. Ukázalo se, že ceny vývozu z Číny do Unie by byly v průměru přibližně o 8 % nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie.

| (206) | Ploché za tepla válcované výrobky jsou komoditním výrobkem vysoce citlivým vůči cenám, a jak bylo zjištěno v původním šetření týkajícím se dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny a rovněž v šetření týkajícím se totožného výrobku z Turecka, poměrně nízká úroveň cenového podbízení ve spojení s velkými objemy může mít významný a okamžitý dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie (56). V obou těchto šetřeních přinutilo rozpětí cenového podbízení nižší než 5 % výrobní odvětví Unie snížit prodejní ceny (nebo ztratit podíl na trhu) do té míry, že mu v krátkodobém horizontu vznikla podstatná újma. |
| --- | --- |

(206)

Ploché za tepla válcované výrobky jsou komoditním výrobkem vysoce citlivým vůči cenám, a jak bylo zjištěno v původním šetření týkajícím se dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny a rovněž v šetření týkajícím se totožného výrobku z Turecka, poměrně nízká úroveň cenového podbízení ve spojení s velkými objemy může mít významný a okamžitý dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie (56). V obou těchto šetřeních přinutilo rozpětí cenového podbízení nižší než 5 % výrobní odvětví Unie snížit prodejní ceny (nebo ztratit podíl na trhu) do té míry, že mu v krátkodobém horizontu vznikla podstatná újma.

56

| (207) | Vzhledem k tomu, že se výrobní odvětví Unie v období přezkumného šetření právě zotavilo z bouřlivého a hospodářsky obtížného období, včetně pandemie COVID-19, a utrpělo kumulované ztráty, je stále v nestabilní situaci. Komise navíc konstatovala, že čínská vláda nadále nabízí odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků různé subvenční programy, a došla k závěru, že odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků během období přezkumného šetření řadu z nich využilo. Je proto vysoce pravděpodobné, že opakovaný levný subvencovaný dovoz z Číny ve významných objemech, který by se podbízel cenám Unie, by měl významný nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie, zejména pokud jde o výrobu, objem prodeje a ceny, ziskovost a investiční potřeby, což by vedlo k obnovení podstatné újmy. |
| --- | --- |

(207)

Vzhledem k tomu, že se výrobní odvětví Unie v období přezkumného šetření právě zotavilo z bouřlivého a hospodářsky obtížného období, včetně pandemie COVID-19, a utrpělo kumulované ztráty, je stále v nestabilní situaci. Komise navíc konstatovala, že čínská vláda nadále nabízí odvětví výroby plochých za tepla válcovaných výrobků různé subvenční programy, a došla k závěru, že odvětví plochých za tepla válcovaných výrobků během období přezkumného šetření řadu z nich využilo. Je proto vysoce pravděpodobné, že opakovaný levný subvencovaný dovoz z Číny ve významných objemech, který by se podbízel cenám Unie, by měl významný nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie, zejména pokud jde o výrobu, objem prodeje a ceny, ziskovost a investiční potřeby, což by vedlo k obnovení podstatné újmy.

| (208) | Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo výběr posuzovaného období pro analýzu újmy. Tvrdilo, že dumpingový dovoz plochých za tepla válcovaných výrobků ve zvýšeném objemu z Turecka v roce 2019, zpomalení hospodářského růstu způsobené onemocněním COVID-19 a oživení po pandemii zkreslují důkazy, které sloužily jako základ pro analýzu dumpingu a újmy. Tvrdilo, že Komise měla analyzovat jiné období, a navrhlo přezkoumat prodloužené období zahrnující jeden nebo dva roky před posuzovaným obdobím (2016–2018), jakož i období po období přezkumného šetření (2022). |
| --- | --- |

(208)

Po poskytnutí informací sdružení CISA zpochybnilo výběr posuzovaného období pro analýzu újmy. Tvrdilo, že dumpingový dovoz plochých za tepla válcovaných výrobků ve zvýšeném objemu z Turecka v roce 2019, zpomalení hospodářského růstu způsobené onemocněním COVID-19 a oživení po pandemii zkreslují důkazy, které sloužily jako základ pro analýzu dumpingu a újmy. Tvrdilo, že Komise měla analyzovat jiné období, a navrhlo přezkoumat prodloužené období zahrnující jeden nebo dva roky před posuzovaným obdobím (2016–2018), jakož i období po období přezkumného šetření (2022).

| (209) | Komise toto tvrzení zamítla. Připomněla, že různé prvky, které podle sdružení CISA mohou zkreslit důkazy během posuzovaného období, byly zohledněny a pečlivě zváženy v analýze újmy provedené Komisí. Komise dále uvedla, že i kdyby bylo zváženo prodloužené období před obdobím přezkumného šetření, jak navrhlo sdružení CISA, existovaly by stále stejné prvky. Pokud jde o období přezkumného šetření, Komise připomněla, že v čl. 6 odst. 1 základního nařízení se uvádí:
  „(Z)volí se posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží.“
  Z ustálené judikatury vyplývá, že od Komise nelze požadovat, aby do svých výpočtů zahrnula faktory vztahující se k období následujícímu po období šetření, ledaže by tyto faktory odhalily nové skutečnosti, v jejichž důsledku by navržené uložení antidumpingového cla bylo zjevně nepřiměřené (57). Stejné odůvodnění by mělo obdobně platit i pro přezkumná šetření zahájená podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Sdružení CISA neposkytlo žádné důkazy nasvědčující tomu, že v důsledku skutečností následujících po období přezkumného šetření bylo opětovné uložení cla zjevně nepřiměřené. |
| --- | --- |

(209)

Komise toto tvrzení zamítla. Připomněla, že různé prvky, které podle sdružení CISA mohou zkreslit důkazy během posuzovaného období, byly zohledněny a pečlivě zváženy v analýze újmy provedené Komisí. Komise dále uvedla, že i kdyby bylo zváženo prodloužené období před obdobím přezkumného šetření, jak navrhlo sdružení CISA, existovaly by stále stejné prvky. Pokud jde o období přezkumného šetření, Komise připomněla, že v čl. 6 odst. 1 základního nařízení se uvádí:
  „(Z)volí se posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží.“
  Z ustálené judikatury vyplývá, že od Komise nelze požadovat, aby do svých výpočtů zahrnula faktory vztahující se k období následujícímu po období šetření, ledaže by tyto faktory odhalily nové skutečnosti, v jejichž důsledku by navržené uložení antidumpingového cla bylo zjevně nepřiměřené (57). Stejné odůvodnění by mělo obdobně platit i pro přezkumná šetření zahájená podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Sdružení CISA neposkytlo žádné důkazy nasvědčující tomu, že v důsledku skutečností následujících po období přezkumného šetření bylo opětovné uložení cla zjevně nepřiměřené.

„(Z)volí se posuzované období, které v případě dumpingu zpravidla odpovídá období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží.“

57

6.4.   Závěr

Závěr

| (210) | Na výše uvedeném základě se dospělo k závěru, že neexistence opatření by pravděpodobně vedla ke značnému navýšení dumpingového dovozu z ČLR za ceny působící újmu a k obnovení podstatné újmy. |
| --- | --- |

(210)

Na výše uvedeném základě se dospělo k závěru, že neexistence opatření by pravděpodobně vedla ke značnému navýšení dumpingového dovozu z ČLR za ceny působící újmu a k obnovení podstatné újmy.

7.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (211) | V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antisubvenčních opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. |
| --- | --- |

(211)

V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antisubvenčních opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů.

7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (212) | Výrobní odvětví Unie se nachází v patnácti členských státech (Belgie, Česká republika, Finsko, Francie, Itálie, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko a Španělsko). V souvislosti s výrobkem, který je předmětem přezkumu, zaměstnává více než 38 000 zaměstnanců. |
| --- | --- |

(212)

Výrobní odvětví Unie se nachází v patnácti členských státech (Belgie, Česká republika, Finsko, Francie, Itálie, Maďarsko, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko a Španělsko). V souvislosti s výrobkem, který je předmětem přezkumu, zaměstnává více než 38 000 zaměstnanců.

| (213) | Pokud by opatření nebyla přijata, výrobní odvětví Unie by již nebylo chráněno před pravděpodobným nárůstem subvencovaného dovozu z Číny, což by způsobilo podstatnou újmu. Účinek antisubvenčních opatření bude pro výrobce v Unii pozitivní, neboť opatření pomohou výrobnímu odvětví Unie pokračovat v zotavování z dovozu subvencovaných výrobků a z účinků pandemie COVID-19. Je proto nepochybně v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat. |
| --- | --- |

(213)

Pokud by opatření nebyla přijata, výrobní odvětví Unie by již nebylo chráněno před pravděpodobným nárůstem subvencovaného dovozu z Číny, což by způsobilo podstatnou újmu. Účinek antisubvenčních opatření bude pro výrobce v Unii pozitivní, neboť opatření pomohou výrobnímu odvětví Unie pokračovat v zotavování z dovozu subvencovaných výrobků a z účinků pandemie COVID-19. Je proto nepochybně v zájmu výrobního odvětví Unie opatření zachovat.

7.2.   Zájem uživatelů a dovozců, kteří nejsou ve spojení

Zájem uživatelů a dovozců, kteří nejsou ve spojení

| (214) | Komise se obrátila na všechny známé uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení. Žádný uživatel ani dovozce, který není ve spojení, se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření poskytnutím odpovědi na dotazník. Vzhledem k tomu, že uživatelé a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali a vzhledem k tomu, že nic nesvědčí o opaku, nepovažuje se pokračování opatření za odporující zájmu uživatelů a dovozců. |
| --- | --- |

(214)

Komise se obrátila na všechny známé uživatele a dovozce, kteří nejsou ve spojení. Žádný uživatel ani dovozce, který není ve spojení, se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření poskytnutím odpovědi na dotazník. Vzhledem k tomu, že uživatelé a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali a vzhledem k tomu, že nic nesvědčí o opaku, nepovažuje se pokračování opatření za odporující zájmu uživatelů a dovozců.

| (215) | Komise dále analyzovala, zda by opatření vůči Číně měla negativní dopad na bezpečnost dodávek, neboť u plochých za tepla válcovaných výrobků jsou zavedena opatření i vůči Turecku, Brazílii, Íránu a Rusku. Podle údajů z makrodotazníku svazu EUROFER činila úroveň využití kapacity výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření 75 % a celková výrobní kapacita převyšovala celkovou spotřebu v Unii o 18 milionů tun. Kromě toho navzdory opatřením vůči některým významným vývozcům plochých za tepla válcovaných výrobků vyváželo přezkoumávaný výrobek během období přezkumného šetření do Unie téměř 40 zemí, což ukazuje, že uložení opatření nebude mít vliv na diverzifikaci dodávek. Z těchto důvodů a vzhledem k tomu, že uživatelé a dovozci nespolupracovali, dospěla Komise k závěru, že na úrovni dodávek následným uživatelům neexistují žádná potenciální rizika. |
| --- | --- |

(215)

Komise dále analyzovala, zda by opatření vůči Číně měla negativní dopad na bezpečnost dodávek, neboť u plochých za tepla válcovaných výrobků jsou zavedena opatření i vůči Turecku, Brazílii, Íránu a Rusku. Podle údajů z makrodotazníku svazu EUROFER činila úroveň využití kapacity výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření 75 % a celková výrobní kapacita převyšovala celkovou spotřebu v Unii o 18 milionů tun. Kromě toho navzdory opatřením vůči některým významným vývozcům plochých za tepla válcovaných výrobků vyváželo přezkoumávaný výrobek během období přezkumného šetření do Unie téměř 40 zemí, což ukazuje, že uložení opatření nebude mít vliv na diverzifikaci dodávek. Z těchto důvodů a vzhledem k tomu, že uživatelé a dovozci nespolupracovali, dospěla Komise k závěru, že na úrovni dodávek následným uživatelům neexistují žádná potenciální rizika.

| (216) | Po poskytnutí informací sdružení CISA odkázalo na ochranné opatření EU týkající se mimo jiné dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny, které významně omezuje možnost čínských výrobců vyvážet ploché za tepla válcované výrobky na trh EU a omezuje toky volného obchodu na úkor navazujících výrobců a konečných uživatelů. |
| --- | --- |

(216)

Po poskytnutí informací sdružení CISA odkázalo na ochranné opatření EU týkající se mimo jiné dovozu plochých za tepla válcovaných výrobků z Číny, které významně omezuje možnost čínských výrobců vyvážet ploché za tepla válcované výrobky na trh EU a omezuje toky volného obchodu na úkor navazujících výrobců a konečných uživatelů.

| (217) | Komise připomněla, že dotyčné ochranné opatření nelze považovat za opatření trvalé povahy a že stávající opatření (58) nemá žádný dopad na posouzení pravděpodobnosti zvýšeného dovozu v případě neexistence vyrovnávacích cel. Vzhledem k dočasné povaze ochranného opatření týkajícího se oceli proto Komise shledala, že tato opatření nemohou mít vliv na její závěry v tomto šetření. Pokud jde o bezpečnost dodávek, jak je uvedeno v 215. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření překročila celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie celkovou spotřebu v Unii a několik dalších třetích zemí vyváželo ploché za tepla válcované výrobky do Unie. Ochranné opatření je navíc pravidelně přezkoumáváno a v případě potřeby upravováno s cílem zajistit dostatečné dodávky oceli na trh Unie. Ochranná opatření by proto nepředstavovala riziko pro bezpečnost dodávek pro následné uživatele. |
| --- | --- |

(217)

Komise připomněla, že dotyčné ochranné opatření nelze považovat za opatření trvalé povahy a že stávající opatření (58) nemá žádný dopad na posouzení pravděpodobnosti zvýšeného dovozu v případě neexistence vyrovnávacích cel. Vzhledem k dočasné povaze ochranného opatření týkajícího se oceli proto Komise shledala, že tato opatření nemohou mít vliv na její závěry v tomto šetření. Pokud jde o bezpečnost dodávek, jak je uvedeno v 215. bodě odůvodnění, během období přezkumného šetření překročila celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie celkovou spotřebu v Unii a několik dalších třetích zemí vyváželo ploché za tepla válcované výrobky do Unie. Ochranné opatření je navíc pravidelně přezkoumáváno a v případě potřeby upravováno s cílem zajistit dostatečné dodávky oceli na trh Unie. Ochranná opatření by proto nepředstavovala riziko pro bezpečnost dodávek pro následné uživatele.

58

| (218) | Kromě toho sdružení CISA tvrdilo, že zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) zhorší přístup na trh EU vzhledem k zatěžujícím oznamovacím povinnostem a příplatkům spojeným s CBAM. |
| --- | --- |

(218)

Kromě toho sdružení CISA tvrdilo, že zavedení mechanismu uhlíkového vyrovnání na hranicích (CBAM) zhorší přístup na trh EU vzhledem k zatěžujícím oznamovacím povinnostem a příplatkům spojeným s CBAM.

| (219) | Komise připomněla, že mechanismus CBAM vstoupí v platnost až v říjnu 2023 a že během přechodného období do roku 2026 budou muset dovozci vykazovat pouze emise obsažené v jejich zboží, aniž by měli povinnost platit jakékoli finanční poplatky. Stanoveným důvodem tohoto přechodného období je poskytnout stranám čas přizpůsobit se před zavedením konečného systému a snížit riziko narušení obchodu. Komise se proto domnívala, že je předčasné provádět jakékoli posouzení potenciálního dopadu mechanismu CBAM na budoucí obchodní toky plochých za tepla válcovaných výrobků, a toto tvrzení zamítla. |
| --- | --- |

(219)

Komise připomněla, že mechanismus CBAM vstoupí v platnost až v říjnu 2023 a že během přechodného období do roku 2026 budou muset dovozci vykazovat pouze emise obsažené v jejich zboží, aniž by měli povinnost platit jakékoli finanční poplatky. Stanoveným důvodem tohoto přechodného období je poskytnout stranám čas přizpůsobit se před zavedením konečného systému a snížit riziko narušení obchodu. Komise se proto domnívala, že je předčasné provádět jakékoli posouzení potenciálního dopadu mechanismu CBAM na budoucí obchodní toky plochých za tepla válcovaných výrobků, a toto tvrzení zamítla.

7.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (220) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody na základě zájmu Unie, které by bránily pokračování stávajících opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR. |
| --- | --- |

(220)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody na základě zájmu Unie, které by bránily pokračování stávajících opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR.

8.   TVRZENÍ, ŽE OPATŘENÍ BY MĚLA BÝT POZASTAVENA

TVRZENÍ, ŽE OPATŘENÍ BY MĚLA BÝT POZASTAVENA

| (221) | Sdružení CISA po poskytnutí informací uvedlo, že stávající antisubvenční opatření by měla být pozastavena v souladu s čl. 24 odst. 4 základního nařízení, a argumentovalo tím, že jsou splněny obě podmínky stanovené ve výše uvedeném čl. 24 odst. 4 základního nařízení. Tvrdilo, že tržní podmínky se dočasně změnily do té míry, že je nepravděpodobné, že by újma v důsledku tohoto pozastavení přetrvávala nebo vznikla. V tomto smyslu sdružení CISA poukázalo na očekávaný pokles objemu dovozu z Ruska a Ukrajiny, nedostatečné dodávky po incidentech v zařízeních plochých za tepla válcovaných výrobků v Evropské unii a na zvýšení cen dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(221)

Sdružení CISA po poskytnutí informací uvedlo, že stávající antisubvenční opatření by měla být pozastavena v souladu s čl. 24 odst. 4 základního nařízení, a argumentovalo tím, že jsou splněny obě podmínky stanovené ve výše uvedeném čl. 24 odst. 4 základního nařízení. Tvrdilo, že tržní podmínky se dočasně změnily do té míry, že je nepravděpodobné, že by újma v důsledku tohoto pozastavení přetrvávala nebo vznikla. V tomto smyslu sdružení CISA poukázalo na očekávaný pokles objemu dovozu z Ruska a Ukrajiny, nedostatečné dodávky po incidentech v zařízeních plochých za tepla válcovaných výrobků v Evropské unii a na zvýšení cen dotčeného výrobku.

| (222) | Komise tvrzení sdružení CISA zamítla, protože bylo obecné a nepodložené. Na druhé straně přezkumné šetření zjistilo, že újma by se pravděpodobně obnovila, pokud by opatření byla zrušena, a obdobná situace by nastala i v případě jejich pozastavení. |
| --- | --- |

(222)

Komise tvrzení sdružení CISA zamítla, protože bylo obecné a nepodložené. Na druhé straně přezkumné šetření zjistilo, že újma by se pravděpodobně obnovila, pokud by opatření byla zrušena, a obdobná situace by nastala i v případě jejich pozastavení.

9.   ANTISUBVENČNÍ OPATŘENÍ

ANTISUBVENČNÍ OPATŘENÍ

| (223) | Na základě závěrů, ke kterým dospěla Komise ohledně přetrvání subvencování, obnovení újmy a zájmu Unie by měla být antisubvenční opatření vztahující se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR zachována. |
| --- | --- |

(223)

Na základě závěrů, ke kterým dospěla Komise ohledně přetrvání subvencování, obnovení újmy a zájmu Unie by měla být antisubvenční opatření vztahující se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z ČLR zachována.

| (224) | Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(224)

Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Tato faktura musí vyhovovat požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo vztahovat vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (225) | I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy. |
| --- | --- |

(225)

I když je předložení této faktury celním orgánům členských států nezbytné pro uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla na dovoz, tato faktura není jediným prvkem, který celní orgány zohledňují. Celní orgány členských států totiž musí i v případě, že je jim předložena faktura splňující všechny požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, provést své obvyklé kontroly a mohou si stejně jako ve všech ostatních případech vyžádat i další doklady (přepravní doklady atd.) pro účely ověření správnosti údajů uvedených v celním prohlášení a pro zajištění toho, že bude následné použití nižší celní sazby odůvodněné v souladu s celními předpisy.

| (226) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 23 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo. |
| --- | --- |

(226)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 23 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení uložených opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prověřit potřebu zrušit individuální celní sazbu (sazby) a následně uložit celostátní clo.

| (227) | Individuální sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla. |
| --- | --- |

(227)

Individuální sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR a vyrobeného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.

| (228) | Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (59). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(228)

Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být předložena Komisi (59). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude nařízení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

59

Úředním věstníku Evropské unie

| (229) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním. |
| --- | --- |

(229)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.

| (230) | S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (60), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce. |
| --- | --- |

(230)

S ohledem na článek 109 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (60), pokud má být částka vrácena na základě rozsudku Soudního dvora Evropské unie, měla by být pro zaplacení úroku použita sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, uveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den každého měsíce.

60

| (231) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(231)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracovaných, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených, v současnosti kódů KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kódy TARIC 7226191091, 7226191095), 7226 91 91 a 7226 91 99 a pocházejících z Čínské lidové republiky.

Tento přezkum se nevztahuje na tyto výrobky:

| i) | výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou; |
| --- | --- |

i)

výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou;

| ii) | výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli; |
| --- | --- |

ii)

výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli;

| iii) | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší a |
| --- | --- |

iii)

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší a

| iv) | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší. |
| --- | --- |

iv)

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší.

2.   Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

| Země | Společnost | Vyrovnávací clo | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 28,1  % | C157 |
| | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 7,8  % | C158 |
| | Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch  (61) | 7,8  % | C159 |
| | Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch  (62) | 7,8  % | C160 |
| | Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 4,6  % | C161 |
| | Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 4,6  % | C162 |
| | Shougang Jingtang United Iron and Steel Co. Ltd. | 31,5  % | C164 |
| | Beijing Shougang Co. Ltd., Qian’an Iron & Steel branch | 31,5  % | C208 |
| | Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze | 17,1  % | Viz příloha. |
| | Všechny ostatní společnosti | 35,9  % | C999 |

Země

Společnost

Vyrovnávací clo

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

28,1  %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

7,8  %

C158

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch  (61)

7,8  %

C159

Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch  (62)

7,8  %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

4,6  %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

4,6  %

C162

Shougang Jingtang United Iron and Steel Co. Ltd.

31,5  %

C164

Beijing Shougang Co. Ltd., Qian’an Iron & Steel branch

31,5  %

C208

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

17,1  %

Viz příloha.

Všechny ostatní společnosti

35,9  %

C999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) (výrobku, který je předmětem přezkumu) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v [dotčené zemi]. Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Pokud taková faktura nebude předložena, použije se clo platné pro všechny ostatní společnosti.

4.   Pokud budou konečná vyrovnávací cla uložená čl. 1 odst. 2 změněna nebo zrušena, cla uvedená v odstavci 2 se zvýší o stejný podíl, přičemž se omezí na zjištěné skutečné dumpingové rozpětí nebo na rozpětí újmy zjištěné v příslušných případech u jednotlivých společností, a to s účinkem od vstupu tohoto nařízení v platnost.

V případech, kdy bylo u určitých vyvážejících výrobců od antidumpingového cla odečteno vyrovnávací clo, vedou žádosti o vrácení zaplaceného cla podle článku 21 nařízení (EU) 2016/1037 rovněž k posouzení dumpingového rozpětí u tohoto vyvážejícího výrobce, které převažovalo v období šetření týkajícím se vrácení zaplaceného cla. Částka, jež má být vrácena žadateli, nesmí překročit rozdíl mezi vybraným clem a kombinovaným vyrovnávacím a antidumpingovým clem stanoveným v rámci šetření týkajícího se vrácení zaplaceného cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 7. června 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17).

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649 ze dne 5. dubna 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Úř. věst. L 92, 6.4.2017, s. 68.

3

(4)  
  Úř. věst. C 372, 16.9.2021, s. 10.

4

(5)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antisubvenčních opatření vztahujících se na dovoz určitýchplochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 223, 8.6.2022, s. 37).

5

(6)  Pojem „čínská vláda“ se v tomto nařízení používá v širším smyslu a zahrnuje Státní radu, jakož i všechna ministerstva, útvary, agentury a správní orgány na ústřední, regionální a místní úrovni.

6

(7)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 150, 5.4.2022, s. 3).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

8

(9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17).

9

(10)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1690 ze dne 9. listopadu 2018, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 283, 12.11.2018, s. 1).

10

(11)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/72 ze dne 17. ledna 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 16, 18.1.2019, s. 5).

11

(12)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/688 ze dne 2. května 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 116, 3.5.2019, s. 39).

12

(13)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2022/72 ze dne 18. ledna 2022, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 12, 19.1.2022, s. 34).

13

(14)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2287 ze dne 17. prosince 2021, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz některých konvertovaných hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2170 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz konvertovaných hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 458, 22.12.2021, s. 344).

14

(15)  K dispozici na adrese http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

15

(16)  Viz 14. pětiletý plán, kapitola LXIV, oddíl 2.

16

(17)  Kapitola III článek 12 rozhodnutí č. 40.

17

(18)  Viz 182. bod odůvodnění původního nařízení.

18

(19)  Viz 83. až 244. bod odůvodnění původního nařízení.

19

(20)  Viz 70. až 82. bod odůvodnění a přílohy S-1, S-2 a S-3 žádosti.

20

(21)  Viz kapitola 6.3 zprávy.

21

(22)  Viz 167. až 236. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1690 ze dne 9. listopadu 2018, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 283, 12.11.2018, s. 1).

22

(23)  Viz 175. až 237. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/72 ze dne 17. ledna 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 16, 18.1.2019, s.5).

23

(24)  Viz 101. až 118. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2019/688 ze dne 2. května 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 116, 3.5.2019, s. 39).

24

(25)  Viz 222. až 285. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2020/776 ze dne 12. června 2020, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/492, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých tkaných a/nebo vpichovaných textilií ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Egypta (Úř. věst. L 189, 15.6.2020, s. 1).

25

(26)  Viz 146. až 223. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/2287 ze dne 17. prosince 2021, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz některých konvertovaných hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2170 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz konvertovaných hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 458, 22.12.2021, s. 344).

26

(27)  Viz 215. a 281. až 311. bod odůvodnění původního nařízení.

27

(28)  Viz 209. až 215. bod odůvodnění.

28

(29)  Viz kapitola 9 zprávy.

29

(30)  Viz 474. až 493. bod odůvodnění.

30

(31)  Viz 503. až 512. bod odůvodnění.

31

(32)  Viz 533. až 557. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) 2022/72 ze dne 18. ledna 2022, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2021/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kabelů z optických vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 12, 19.1.2022, s. 34).

32

(33)  Viz 312. až 344. bod odůvodnění původního nařízení.

33

(34)  Viz 198. až 204. bod odůvodnění a příloha S-4.

34

(35)  Viz 463. až 488. bod odůvodnění.

35

(36)  Viz 474. až 505. bod odůvodnění.

36

(37)  Viz 345. až 364. bod odůvodnění.

37

(38)  Viz 549. až 552. bod odůvodnění.

38

(39)  Viz 189. až 202. bod odůvodnění.

39

(40)  Viz 516. až 531. bod odůvodnění.

40

(41)  Viz 365. až 393. bod odůvodnění původního nařízení.

41

(42)  Viz 183 až 197. bod odůvodnění a příloha S-4 žádosti.

42

(43)  Viz 141. až 156. bod odůvodnění.

43

(44)  Viz 447. až 451. bod odůvodnění.

44

(45)  Viz 90. až 182. bod odůvodnění.

45

(46)  Viz 119. až 134. bod odůvodnění a prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/688 ze dne 2. května 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 116, 3.5.2019, s. 39), oddíl 3.5.2.

46

(47)  Worldsteel, 26.1.2021, v. ThinkDesk China Research & Consulting, „China’s State-Business Nexus Revisited – Government Interventions and Market Distortions in the Chinese Steel Industry“ (Přehodnocené spojení čínského státu a podniků – zásahy státu a narušení trhu v čínském ocelářském průmyslu), 17. října 2021, s. 92.

47

(48)  OECD, „Latest developments in steelmaking capacity“ (Nejnovější vývoj ocelářských kapacit), únor 2021, s. 11.

48

(49)  ThinkDesk China Research & Consulting, „China’s State-Business Nexus Revisited – Government Interventions and Market Distortions in the Chinese Steel Industry“ (Nová podoba spojení čínského státu a podniků – zásahy státu a narušení trhu v čínském ocelářském průmyslu), 17. října 2021.

49

(50)  V současné době existují antidumpingová opatření v těchto zemích: Kanada, Spojené státy americké, Turecko, Mexiko a Spojené království. Arabské státy v Zálivu mají ochranná opatření a Spojené státy americké mají rovněž opatření podle § 232.

50

(51)  
  Úř. věst. L 258, 5.10.2017, s. 24.

51

(52)  
  Úř. věst. L 238, 6.7.2021, s. 32.

52

(53)  Viz 139. bod odůvodnění, prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/9 ze dne 6. ledna 2021, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 3, 7.1.2021, s. 4).

53

(54)  Viz 210. bod odůvodnění, prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/1100 ze dne 5. července 2021, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 238, 6.7.2021, s. 32).

54

(55)  
  Tamtéž.

55

Tamtéž.

(56)  Viz 98. bod odůvodnění, Úř. věst. L 3, 7.1.2021, s. 4.

56

(57)  Rozsudek ze dne 17. prosince 2008, HEG a Graphite India v. Rada, T-462/04, ECLI:EU:T:2008:586, bod 67.

57

(58)  Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/159 bylo uloženo ochranné opatřenítýkající se některých výrobků z oceli na dobu tří let. Prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/1029 bylo ochranné opatření prodlouženo do 30. června 2024.

58

(59)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

59

(60)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

60

(61)  Dříve „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch“.

61

(62)  Dříve „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch“.

62

---

PŘÍLOHA

| Země | Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| ČLR | Angang Steel Company Limited | C150 |
| ČLR | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd. | C165 |
| ČLR | Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| ČLR | Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| ČLR | Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Země

Název

Doplňkový kód TARIC

ČLR

Angang Steel Company Limited

C150

ČLR

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd.

C165

ČLR

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

ČLR

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

ČLR

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/121 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/121

---

ROZHODNUTÍ VÝBORU PRO OBCHOD A UDRŽITELNÝ ROZVOJ PODLE DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A JAPONSKEM O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ č. 1/2023

ze dne 1. března 2023

o sestavení seznamu osob, které jsou ochotny a schopny působit jako odborníci, a o schválení jednacího řádu panelu odborníků [2023/1124]

VÝBOR PRO OBCHOD A UDRŽITELNÝ ROZVOJ,

s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 16.18 odst. 2 a odst. 4 písm. d) této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 16.18 odst. 4 písm. d) dohody má Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj (dále jen „výbor“) sestavit seznam nejméně 10 osob, které jsou ochotny a schopny působit jako odborníci podle uvedeného článku. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 16.18 odst. 4 písm. d) dohody má Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj (dále jen „výbor“) sestavit seznam nejméně 10 osob, které jsou ochotny a schopny působit jako odborníci podle uvedeného článku.

| (2) | Podle čl. 16.18 odst. 2 dohody má Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj schválit jednací řád panelu odborníků, |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 16.18 odst. 2 dohody má Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj schválit jednací řád panelu odborníků,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Seznam osob, které jsou ochotny a schopny působit jako odborníci, je obsažen v příloze 1 tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Schvaluje se se jednací řád panelu odborníků obsažený v příloze 2 tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Seznam osob a jednací řád panelu odborníků obsažené v přílohách 1 a 2 tohoto rozhodnutí v souladu s čl. 16.18 odst. 2 a odst. 4 písm. d) dohody jsou platné ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

V Bruselu dne 1. března 2023.

Za Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj

spolupředsedové

Ulrich WEIGL

Za Evropskou unii

Takeshi KOYAMA

Za Japonsko

---

PŘÍLOHA 1

SEZNAM ODBORNÍKŮ UVEDENÝ V ČL. 16.18 ODST. 4 PÍSM. d) DOHODY O HOSPODÁŘSKÉM PARTNERSTVÍ MEZI EU A JAPONSKEM

Dílčí seznam za Evropskou unii

| 1. | Jorge CARDONA |
| --- | --- |

1.

Jorge CARDONA

| 2. | Karin LUKAS |
| --- | --- |

2.

Karin LUKAS

| 3. | Laurence BOISSON DE CHAZOURNES |
| --- | --- |

3.

Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

| 4. | Geert VAN CALSTER |
| --- | --- |

4.

Geert VAN CALSTER

Dílčí seznam za Japonsko

| 1. | AGO Shin-ichi |
| --- | --- |

1.

AGO Shin-ichi

| 2. | TAKAMURA Yukari |
| --- | --- |

2.

TAKAMURA Yukari

| 3. | TAMADA Dai |
| --- | --- |

3.

TAMADA Dai

| 4. | YAGI Nobuyuki |
| --- | --- |

4.

YAGI Nobuyuki

Dílčí seznam osob, které nejsou státními příslušníky žádné strany a mají vykonávat funkci předsedy panelu

| 1. | Armand DE MESTRAL (Kanada) |
| --- | --- |

1.

Armand DE MESTRAL (Kanada)

| 2. | Jennifer A. HILLMAN (Spojené státy americké) |
| --- | --- |

2.

Jennifer A. HILLMAN (Spojené státy americké)

| 3. | Arthur Edmond APPLETON (Spojené státy americké) |
| --- | --- |

3.

Arthur Edmond APPLETON (Spojené státy americké)

| 4. | Nathalie BERNASCONI (Švýcarsko) |
| --- | --- |

4.

Nathalie BERNASCONI (Švýcarsko)

---

PŘÍLOHA 2

JEDNACÍ ŘÁD PANELU ODBORNÍKŮ

Pro postupy panelu odborníků podle kapitoly 16 (Obchod a udržitelný rozvoj) Dohody mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství platí tato pravidla:

I.   Definice

| 1. | V tomto jednacím řádu se:






  a) | „administrativními pracovníky“ ve vztahu k odborníkovi rozumějí osoby, které tento odborník řídí a kontroluje, jiné než asistenti; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

„administrativními pracovníky“ ve vztahu k odborníkovi rozumějí osoby, které tento odborník řídí a kontroluje, jiné než asistenti;

| b) | „poradcem“ rozumí osoba určená jednou ze stran k tomu, aby radila nebo pomáhala této straně pro účely řízení před panelem, jiná než zástupci této strany; |
| --- | --- |

b)

„poradcem“ rozumí osoba určená jednou ze stran k tomu, aby radila nebo pomáhala této straně pro účely řízení před panelem, jiná než zástupci této strany;

| c) | „dohodou“ rozumí Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství; |
| --- | --- |

c)

„dohodou“ rozumí Dohoda mezi Evropskou unií a Japonskem o hospodářském partnerství;

| d) | „asistentem“ rozumí osoba, která za podmínek jmenování odborníka provádí pro tohoto odborníka rešerše nebo mu poskytuje pomoc; |
| --- | --- |

d)

„asistentem“ rozumí osoba, která za podmínek jmenování odborníka provádí pro tohoto odborníka rešerše nebo mu poskytuje pomoc;

| e) | „kodexem chování“ rozumí kodex chování rozhodců uvedený v článku 21.30 dohody a přijatý rozhodnutím Smíšeného výboru dohody č. 1/2019 ze dne 10. dubna 2019; |
| --- | --- |

e)

„kodexem chování“ rozumí kodex chování rozhodců uvedený v článku 21.30 dohody a přijatý rozhodnutím Smíšeného výboru dohody č. 1/2019 ze dne 10. dubna 2019;

| f) | „výborem“ rozumí Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj zřízený podle čl. 22.3 dohody; |
| --- | --- |

f)

„výborem“ rozumí Výbor pro obchod a udržitelný rozvoj zřízený podle čl. 22.3 dohody;

| g) | „dny“ rozumějí dny kalendářní; |
| --- | --- |

g)

„dny“ rozumějí dny kalendářní;

| h) | „odborníkem“ rozumí člen panelu; |
| --- | --- |

h)

„odborníkem“ rozumí člen panelu;

| i) | „panelem“ rozumí panel odborníků svolaný podle čl. 16.18 odst. 1 dohody; |
| --- | --- |

i)

„panelem“ rozumí panel odborníků svolaný podle čl. 16.18 odst. 1 dohody;

| j) | „řízením“ rozumí řízení před panelem; |
| --- | --- |

j)

„řízením“ rozumí řízení před panelem;

| k) | „zástupcem“ ve vztahu ke straně rozumí úředník nebo jakákoli jiná osoba z odboru vlády nebo vládní agentury nebo jakýkoli jiný veřejný subjekt strany nebo jiný personál, kterého strana jmenuje jako svého zástupce pro účely řízení panelu; |
| --- | --- |

k)

„zástupcem“ ve vztahu ke straně rozumí úředník nebo jakákoli jiná osoba z odboru vlády nebo vládní agentury nebo jakýkoli jiný veřejný subjekt strany nebo jiný personál, kterého strana jmenuje jako svého zástupce pro účely řízení panelu;

| l) | „navrhující stranou“ rozumí strana, která žádá o svolání panelu podle čl. 16.18 odst. 1 dohody, a |
| --- | --- |

l)

„navrhující stranou“ rozumí strana, která žádá o svolání panelu podle čl. 16.18 odst. 1 dohody, a

| m) | „odpovídající stranou“ rozumí strana, která od navrhující strany obdrží žádost o svolání panelu odborníků podle čl. 16.18 odst. 1 dohody. |
| --- | --- |

m)

„odpovídající stranou“ rozumí strana, která od navrhující strany obdrží žádost o svolání panelu odborníků podle čl. 16.18 odst. 1 dohody.

II.   Jmenování odborníků

| 2. | Spolupředseda zastupující navrhující stranu výboru odpovídá za uspořádání losování podle čl. 16.18 odst. 4 písm. c) dohody a s náležitým předstihem informuje spolupředsedu z odpovídající strany o datu, čase a místu konání losování. Spolupředseda z odpovídající stranu může být při losování přítomen nebo se může dát zastoupit jinou osobou. Mohou být přítomni i zástupci obou stran. Losování se v každém případě provede se stranou či stranami, které jsou přítomny. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Strany písemně informují každou osobu, která byla jmenována jako odborník podle článku 16.18 dohody, o jejím jmenování. Každá osoba oběma stranám potvrdí, že je k dispozici, do pěti dnů ode dne, kdy byla o svém jmenování informována. |
| --- | --- |

3.

III.   Kodex chování

| 4. | Kodex chování se použije obdobně na odborníky, kteří jsou členy panelu odborníků. |
| --- | --- |

4.

IV.   Organizační zasedání

| 5. | Pokud se strany nedohodnou jinak, sejdou se s panelem do sedmi dnů ode dne jeho ustavení, aby určily záležitosti, které strany nebo panel považují za vhodné, mimo jiné:






  a) | odměny a výdaje vyplácené odborníkům, které musí být v souladu se standardy a kritérii WTO; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

odměny a výdaje vyplácené odborníkům, které musí být v souladu se standardy a kritérii WTO;

| b) | výdaje na asistenty nebo administrativní pracovníky, které se odborník může rozhodnout najmout, přičemž celková výše odměny každého asistenta nebo administrativního pracovníka odborníka nesmí přesáhnout 50 % odměny tohoto odborníka, pokud se strany nedohodnou jinak, a |
| --- | --- |

b)

výdaje na asistenty nebo administrativní pracovníky, které se odborník může rozhodnout najmout, přičemž celková výše odměny každého asistenta nebo administrativního pracovníka odborníka nesmí přesáhnout 50 % odměny tohoto odborníka, pokud se strany nedohodnou jinak, a

| c) | časový rozvrh řízení, který se stanoví na základě časového pásma odpovídající strany. |
| --- | --- |

c)

časový rozvrh řízení, který se stanoví na základě časového pásma odpovídající strany.

Tohoto zasedání se osobně nebo prostřednictvím telefonu či videokonference mohou účastnit pouze odborníci a zástupci stran, kteří jsou úředníky nebo jakýmikoli jinými osobami z odboru vlády nebo vládní agentury nebo jakéhokoli jiného veřejného subjektu.

V.   Oznámení

| 6. | Jakákoliv žádost, oznámení, písemné podání nebo jiný dokument předávaný:






  a) | panelem musí být současně zaslán oběma stranám; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

panelem musí být současně zaslán oběma stranám;

| b) | stranou panelu musí být v kopii současně zaslán druhé straně a |
| --- | --- |

b)

stranou panelu musí být v kopii současně zaslán druhé straně a

| c) | stranou druhé straně musí být ve vhodných případech v kopii současně zaslán panelu. |
| --- | --- |

c)

stranou druhé straně musí být ve vhodných případech v kopii současně zaslán panelu.

| 7. | Jakékoli oznámení uvedené v odstavci 6 se zašle e-mailem nebo ve vhodných případech jinými telekomunikačními prostředky, které umožňují prokázat jeho zaslání. Není-li prokázáno jinak, považuje se takové oznámení za doručené v den odeslání. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Drobné formální chyby v žádostech, oznámeních, písemných podáních nebo jiných dokumentech vztahujících se k řízení panelu mohou být opraveny doručením nového dokumentu s jasně vyznačenými změnami. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pokud poslední den pro doručení připadne na den pracovního volna Japonska nebo Evropské unie nebo kterýkoli jiný den, kdy jsou úřady vlády jedné strany úředně nebo z důvodu vyšší moci uzavřeny, považuje se dokument za doručený následující pracovní den. Na organizačním zasedání uvedeném v odstavci 5 předloží každá strana seznam svých dnů pracovního volna a veškerých dalších dnů, kdy jsou její úřady oficiálně uzavřeny. Každá strana svůj seznam v průběhu postupu panelu aktualizuje. |
| --- | --- |

9.

VI.   Písemná podání

| 10. | Navrhující strana předloží své písemné podání do 20 dnů ode dne ustavení panelu. Odpovídající strana předloží své písemné protipodání do 20 dnů ode dne doručení písemného podání navrhující strany. |
| --- | --- |

10.

VII.   Žádosti o informace a poradenství

| 11. | V souladu s čl. 16.18 odst. 3 dohody by si panel měl v záležitostech týkajících se nástrojů Mezinárodní organizace práce nebo mnohostranných dohod o životním prostředí vyžádat informace a rady od příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů, považuje-li to za vhodné. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Před vyžádáním informací a rad od subjektů uvedených v odstavci 11 dá panel stranám příležitost vyjádřit se k seznamu subjektů a k žádostem, které jim mají být adresovány. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Panel předloží veškeré informace získané podle odstavce 11 stranám, které mají možnost se k těmto nim vyjádřit. |
| --- | --- |

13.

VIII.   Fungování panelu

| 14. | Předseda panelu předsedá všem jeho zasedáním. Panel může předsedu zmocnit k provádění administrativních a procesních rozhodnutí. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Pokud není v článku 16.18 dohody ani v tomto jednacím řádu stanoveno jinak, může panel vykonávat své činnosti libovolnými prostředky, například telefonem, faxem nebo počítačovým spojením. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Pokud vyvstane procesní otázka, kterou neřeší článek 16.18 dohody, tento jednací řád ani kodex chování, může panel po konzultaci se stranami přijmout vhodný postup, který je s uvedenými ustanoveními v souladu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Panel může po konzultaci se stranami změnit jakoukoli lhůtu jinou než lhůty stanovené v článku 16.18 dohody a provést jakoukoli další procesní nebo správní úpravu řízení. Pokud panel konzultuje strany, informuje je o navrhované změně nebo úpravě a o jejich důvodu písemně. |
| --- | --- |

17.

IX.   Slyšení

| 18. | Na základě časového rozvrhu stanoveného podle odstavce 5 a po konzultaci se stranami a ostatními odborníky určí předseda panelu datum a čas slyšení. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Pokud se strany nedohodnou jinak, konají se slyšení střídavě na území obou stran, přičemž první slyšení se koná na území odpovídající strany. Pokud se strany nedohodnou jinak, strana, na jejímž území se slyšení koná:






  a) | určí místo konání slyšení a informuje o tom předsedu panelu a |
| --- | --- | --- |

19.

a)

určí místo konání slyšení a informuje o tom předsedu panelu a

| b) | zajistí logistické zabezpečení slyšení. |
| --- | --- |

b)

zajistí logistické zabezpečení slyšení.

| 20. | Pokud se strany nedohodnou jinak a aniž je dotčen odstavec 49, sdílejí strany výdaje vyplývající z logistického zabezpečení slyšení. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Předseda panelu včas písemně informuje strany o datu, čase a místě konání slyšení. Tyto informace strana, na jejímž území se slyšení koná, zveřejní, nejedná-li se o neveřejné slyšení. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Zpravidla by se mělo konat pouze jedno slyšení. Pokud se spor týká mimořádně složitých záležitostí, může panel po konzultaci se stranami svolat dodatečná slyšení z vlastního podnětu nebo na žádost kterékoli ze stran. Na každé z dodatečných slyšení se použijí obdobně odstavce 18 až 21. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Slyšení panelu jsou veřejná, pokud se strany nedohodnou jinak nebo pokud podání a argumenty některé strany neobsahují důvěrné informace. Veřejnost by neměla pořizovat zvukový ani obrazový záznam slyšení. Slyšení na neveřejném zasedání jsou důvěrná v souladu s odstavcem 39. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Všichni odborníci musí být přítomni po celou dobu slyšení. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Pokud se strany nedohodnou jinak, mohou se slyšení bez ohledu na to, zda je přístupné veřejnosti, zúčastnit tyto osoby:






  a) | zástupci stran; |
| --- | --- | --- |

25.

a)

zástupci stran;

| b) | poradci; |
| --- | --- |

b)

poradci;

| c) | asistenti a administrativní pracovníci; |
| --- | --- |

c)

asistenti a administrativní pracovníci;

| d) | tlumočníci, překladatelé a zapisovatelé panelu a |
| --- | --- |

d)

tlumočníci, překladatelé a zapisovatelé panelu a

| e) | zástupci příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů, o nichž rozhodl panel podle čl. 16.18 odst. 3 dohody. |
| --- | --- |

e)

zástupci příslušných mezinárodních organizací nebo subjektů, o nichž rozhodl panel podle čl. 16.18 odst. 3 dohody.

| 26. | Nejpozději pět dnů přede dnem konání slyšení doručí každá strana panelu seznam osob, které přednesou při slyšení argumenty nebo vyjádření jejím jménem, a dalších zástupců nebo poradců, kteří se slyšení zúčastní. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Panel vede slyšení níže uvedeným způsobem a přitom zajistí, aby navrhující i odpovídající strana dostaly pro argumentaci i protiargumentaci stejné množství času: | Argumentace






  a) | argumentace navrhující strany a |
| --- | --- | --- | --- |

27.

Argumentace

a)

argumentace navrhující strany a

| b) | argumentace odpovídající strany. |
| --- | --- |

b)

argumentace odpovídající strany.

| | Protiargumentace






  a) | odpověď navrhující strany a |
| --- | --- | --- |

Protiargumentace

a)

odpověď navrhující strany a

| b) | reakce odpovídající strany. |
| --- | --- |

b)

reakce odpovídající strany.

| 28. | Panel může kdykoli během slyšení klást otázky kterékoli straně. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Panel zajistí vypracování přepisu slyšení a jeho doručení stranám co nejdříve po slyšení. Strany mohou k přepisu předložit připomínky a panel je zváží. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Každá strana může do deseti dnů ode dne slyšení předložit dodatečné písemné podání ohledně libovolné záležitosti, která během slyšení vyvstala. |
| --- | --- |

30.

X.   Poradní jednání

| 31. | Poradních jednání panelu se smějí účastnit pouze odborníci. |
| --- | --- |

31.

XI.   Písemné dotazy

| 32. | Panel může kdykoli během řízení klást písemné dotazy jedné nebo oběma stranám. Kopie každého dotazu položeného jedné straně se zašle straně druhé. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Každá strana rovněž poskytne druhé straně kopii své odpovědi na dotazy vznesené panelem. Strana dostane příležitost předložit písemné připomínky k odpovědi druhé strany ve lhůtě pěti dnů od doručení této kopie. |
| --- | --- |

33.

XII.   Nahrazení odborníků

| 34. | Pokud některý z odborníků původního panelu odstoupí, nemůže se účastnit řízení před panelem nebo musí být z jiných důvodů nahrazen podle článku 16.18 dohody, použije se obdobně postup uvedený v čl. 16.18 odst. 4 dohody. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Pokud se některá ze stran domnívá, že odborník neplní požadavky kodexu chování, a z toho důvodu by měl být nahrazen, měla by to daná strana oznámit druhé straně do patnácti dnů od okamžiku, kdy získala dostatečné důkazy o tom, že odborník neplní požadavky kodexu chování. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Pokud se některá ze stran domnívá, že některý z odborníků jiný než předseda neplní požadavky kodexu chování, přistoupí strany ke konzultaci, a pokud se tak dohodnou, vyberou v souladu s odstavcem 34 nového odborníka.
  Pokud se strany neshodnou na nutnosti odborníka nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla tato záležitost postoupena předsedovi panelu, jehož rozhodnutí je konečné.
  Pokud na základě této žádosti předseda zjistí, že odborník neplní požadavky kodexu chování, vybere se nový odborník v souladu s odstavcem 34. |
| --- | --- |

36.

Pokud se strany neshodnou na nutnosti odborníka nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla tato záležitost postoupena předsedovi panelu, jehož rozhodnutí je konečné.

Pokud na základě této žádosti předseda zjistí, že odborník neplní požadavky kodexu chování, vybere se nový odborník v souladu s odstavcem 34.

| 37. | Pokud se některá ze stran domnívá, že předseda panelu neplní požadavky kodexu chování, přistoupí strany ke konzultaci, a pokud se tak dohodnou, vyberou v souladu s odstavcem 34 nového předsedu.
  Pokud se strany neshodnou na nutnosti předsedu nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena zbývajícím dvěma odborníkům. Odborníci rozhodnou do deseti dnů ode dne doručení žádosti, zda je třeba předsedu panelu nahradit. Rozhodnutí odborníků o nutnosti nahradit předsedu je konečné.
  Pokud odborníci rozhodnou, že předseda neplní požadavky kodexu chování, vybere se nový předseda v souladu s odstavcem 34. |
| --- | --- |

37.

Pokud se strany neshodnou na nutnosti předsedu nahradit, může kterákoli strana požádat, aby byla záležitost postoupena zbývajícím dvěma odborníkům. Odborníci rozhodnou do deseti dnů ode dne doručení žádosti, zda je třeba předsedu panelu nahradit. Rozhodnutí odborníků o nutnosti nahradit předsedu je konečné.

Pokud odborníci rozhodnou, že předseda neplní požadavky kodexu chování, vybere se nový předseda v souladu s odstavcem 34.

| 38. | Řízení se staví na dobu potřebnou k provedení postupů stanovených v odstavcích 34 až 37. |
| --- | --- |

38.

XIII.   Důvěrnost

| 39. | Panel a strany zacházejí se všemi informacemi, které jakákoli strana předložila panelu a označila za důvěrné, jako s důvěrnými. Pokud strana předloží panelu důvěrnou verzi svých písemných podání, poskytne na žádost druhé strany ve lhůtě 20 dnů ode dne podání žádosti nedůvěrnou verzi podání, kterou lze zpřístupnit veřejnosti. Žádné ustanovení tohoto jednacího řádu nebrání straně zveřejnit její vlastní podání, pokud nezveřejní žádné informace, které druhá strana označila za důvěrné. Panel jedná na uzavřeném zasedání v případech, kdy podání a argumenty některé strany obsahují důvěrné informace. Panel a strany zachovají důvěrnost slyšení panelu, probíhá-li slyšení na uzavřeném zasedání. |
| --- | --- |

39.

XIV.   Jednostranné kontakty

| 40. | Panel se nesmí sejít s jednou ze stran ani s ní komunikovat bez přítomnosti druhé strany. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Žádný odborník nesmí hovořit o žádných aspektech záležitosti, která je předmětem řízení, s jednou ze stran ani s oběma stranami v nepřítomnosti ostatních odborníků. |
| --- | --- |

41.

XV.   Podání amicus curiae

| 42. | Pokud se strany do tří dnů ode dne ustavení panelu nedohodnou jinak, může panel obdržet nevyžádaná písemná podání od jakýchkoli fyzických nebo právnických osob usazených na území některé ze stran a nezávislých na vládách stran, pokud jsou tato podání doručena do deseti dnů ode dne ustavení panelu. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Podání musí být stručná, v žádném případě nesmějí být delší než 15 stran s řádkováním 2 a musí přímo souviset s faktickými nebo právními otázkami, kterými se panel zabývá. Podání musí obsahovat popis osoby, která podání poskytuje, mimo jiné:






  a) | u fyzické osoby její státní příslušnost a |
| --- | --- | --- |

43.

a)

u fyzické osoby její státní příslušnost a

| b) | u právnické osoby její místo usazení, povahu její činnosti, její právní postavení, její obecné cíle a zdroj jejího financování. |
| --- | --- |

b)

u právnické osoby její místo usazení, povahu její činnosti, její právní postavení, její obecné cíle a zdroj jejího financování.

Každá osoba uvede ve svých podáních zájem, který na řízení má. Podání musí být sepsána v jazycích zvolených stranami v souladu s odstavci 45 a 46 tohoto jednacího řádu.

| 44. | Panel ve své zprávě uvede veškerá podání, která obdržel v souladu s odstavci 42 a 43. Panel není povinen se ve své zprávě argumenty uvedenými v těchto podáních zabývat. Uvedená podání se poskytnou stranám k vyjádření připomínek. Připomínky stran, které byly panelu předloženy do 30 dnů, panel zohlední. |
| --- | --- |

44.

XVI.   Jazyk a překlad

| 45. | Během konzultací uvedených v článku 16.17 dohody a nejpozději na organizačním zasedání uvedeném v odstavci 5 tohoto jednacího řádu usilují strany o shodu na společném pracovním jazyce pro řízení před panelem. Každá strana oznámí druhé straně do 90 dnů po přijetí tohoto jednacího řádu výborem v souladu s čl. 16.18 odst. 2 dohody seznam jazyků, které upřednostňuje. Seznam musí obsahovat alespoň jeden pracovní jazyk WTO. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Pokud strany nejsou schopny se na společném pracovním jazyce shodnout, učiní každá strana svá písemná podání ve zvoleném jazyce a současně poskytne překlad do jednoho z pracovních jazyků WTO, který druhá strana případně oznámila v souladu s odstavcem 45. Strana odpovědná za organizaci ústního slyšení zajistí v příslušných případech tlumočení ústních podání do téhož pracovního jazyka WTO. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Průběžná a závěrečná zpráva panelu se vydají ve společném pracovním jazyce. Pokud se strany na společném pracovním jazyce neshodly, vydají se průběžná a závěrečná zpráva panelu v pracovních jazycích WTO uvedených v odstavci 46. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Každá strana může předložit připomínky k přesnosti jakéhokoli překladu dokumentu, který byl vypracován podle tohoto jednacího řádu. |
| --- | --- |

48.

| 49. | V případě, že je nezbytný překlad nebo tlumočení písemných a ústních podání některé strany do příslušného pracovního jazyka WTO, nese tato strana související náklady. |
| --- | --- |

49.

XVII.   Zpráva panelu

| 50. | Panel předloží stranám průběžnou a závěrečnou zprávu v souladu s čl. 16.18 odst. 5 dohody. Závěrečná zpráva musí být zpřístupněna veřejnosti. Panel by neměl zpřístupnit svou zprávu předtím, než ji zveřejní strany. |
| --- | --- |

50.

XVIII.   Revize

| 51. | Tento jednací řád může být revidován dohodou mezi stranami. |
| --- | --- |

51.

---

Opravy

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/130 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/130

---

Oprava rozhodnutí Rady (EU) 2023/1059 ze dne 25. května 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve specializovaném výboru pro koordinaci sociálního zabezpečenízřízeném Dohodou o obchodu a spoluprácimezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé,pokud jde o určení finanční instituce, která má sloužit jako referenční institucepro stanovení sazby úroku z prodlení a směnného kurzu pro přepočet měn,jakož i data, ke kterému je třeba stanovitkurzy pro přepočet měn

(
  Úřední věstník Evropské unie L 142 ze dne 1. června 2023
  )

Titulní strana a strana 29, název rozhodnutí:

místo:

„Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1059 ze dne 25. května 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve specializovaném výboru pro koordinaci sociálního zabezpečenízřízeném Dohodou o obchodu a spoluprácimezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé,pokud jde o určení finanční instituce, která má sloužit jako referenční institucepro stanovení sazby úroku z prodlení a směnného kurzu pro přepočet měn,jakož i data, ke kterému je třeba stanovitkurzy pro přepočet měn“,

má být:

„Rozhodnutí Rady (EU) 2023/1059 ze dne 25. května 2023 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve specializovaném výboru pro koordinaci sociálního zabezpečení zřízeném Dohodou o obchodu a spolupráci mezi Evropskou unií a Evropským společenstvím pro atomovou energii na jedné straně a Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska na straně druhé, pokud jde o určení finanční instituce, která má sloužit jako referenční instituce pro stanovení sazby úroku z prodlení a směnného kurzu pro přepočet měn, jakož i data, ke kterému je třeba stanovit kurzy pro přepočet měn“.

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/131

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2022/1440 ze dne 31. srpna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 284/2013, pokud jde o informace, které mají být předloženy o přípravcích na ochranu rostlin, a zvláštní požadavky na údaje o přípravcích na ochranu rostlin obsahujících mikroorganismy

(
  Úřední věstník Evropské unie L 227 ze dne 1. září 2022
  )

Strana 99 Úř. věst. L 304 ze dne 24. listopadu 2022, opravou vložený obsah, název bodu 10.2.2; strana 66, příloha II, kterou se mění část B přílohy nařízení (EU) č. 284/2013, bod 10.2.2, název bodu:

místo:

„vodní obratlovce“,

má být:

„vodní bezobratlé“.

Strana 66, příloha II, kterou se mění část B přílohy nařízení (EU) č. 284/2013, bod 10.2.2, první odstavec třetí odrážka:

místo:

„vodní obratlovci“,

má být:

„vodní bezobratlí“.

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/132 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/132

---

Oprava nařízení Komise (EU) 2022/1439 ze dne 31. srpna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 283/2013, pokud jde o informace, které mají být předloženy o účinných látkách, a zvláštní požadavky na údaje o mikroorganismech

(
  Úřední věstník Evropské unie L 227 ze dne 1. září 2022
  )

Strana 96 Úř. věst. L 304 ze dne 24. listopadu 2022, opravou vložený obsah, název bodu 8.2.2; strana 35, příloha II, kterou se mění část B přílohy nařízení (EU) č. 283/2013, bod 8.2.2, název bodu, první odstavec a druhý odstavec první odrážka:

místo:

„vodní obratlovce“,

má být:

„vodní bezobratlé“.

Strana 35, příloha II, kterou se mění část B přílohy nařízení (EU) č. 283/2013, bod 8.2.2, druhý odstavec druhá odrážka:

místo:

„vodních obratlovců“,

má být:

„vodních bezobratlých“.

---

| 8.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 148/133 |
| --- | --- | --- | --- |

8.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 148/133

---

Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2023/608 ze dne 17. března 2023, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/761 a (EU) 2020/1988, pokud jde o režim správy některých celních kvót v návaznosti na dohodu mezi Evropskou unií a Novým Zélandem v důsledku vystoupení Spojeného království z Evropské unie

(
  Úřední věstník Evropské unie L 80 ze dne 20. března 2023
  )

Strana 34, příloha I, bod 1, kterým se mění příloha VIII prováděcího nařízení (EU) 2020/761, úvodní věta:

místo:

„09.4281“,

má být:

„09.4454“.

Strana 34, příloha I, bod 2, písm. a), kterým se mění příloha IX prováděcího nařízení (EU) 2020/761, úvodní věta:

místo:

„09.4268“,

má být:

„09.4182“.

Strana 34, příloha I, bod 2, písm. b), kterým se mění příloha IX prováděcího nařízení (EU) 2020/761, úvodní věta:

místo:

„09.4129“,

má být:

„09.4514“.

---