# Europeiska unionens L 177/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 177 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången12 juli 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 177

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången12 juli 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1441 av den 10 juli 2023 om närmare bestämmelser för kommissionens förfaranden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2023/1442 av den 11 juli 2023 om ändring av bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel vad gäller ändringar av godkännanden för ämnen och införande av nya ämnen (
  1
  ) | 45 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1443 av den 11 juli 2023 om förlängning av godkännandet av ett preparat av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som fodertillsats för alla djurarter och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 (
  1
  ) | 59 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1444 av den 11 juli 2023 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vulstplattjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Turkiet | 63 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2023 av den gemensamma kommitté som inrättats genom europa–medelhavsavtalet om luftfart mellan europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och staten israels regering, å andra sidan av den 4 juli 2023 om ersättande av bilaga IV till Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israels regering, å andra sidan [2023/1445] | 107 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1441 av den 10 juli 2023 om närmare bestämmelser för kommissionens förfaranden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2023/1442 av den 11 juli 2023 om ändring av bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel vad gäller ändringar av godkännanden för ämnen och införande av nya ämnen (
  1
  )

1

45

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1443 av den 11 juli 2023 om förlängning av godkännandet av ett preparat av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som fodertillsats för alla djurarter och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

1

59

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1444 av den 11 juli 2023 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vulstplattjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Turkiet

63

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2023 av den gemensamma kommitté som inrättats genom europa–medelhavsavtalet om luftfart mellan europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och staten israels regering, å andra sidan av den 4 juli 2023 om ersättande av bilaga IV till Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israels regering, å andra sidan [2023/1445]

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 12.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 177/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1441

av den 10 juli 2023

om närmare bestämmelser för kommissionens förfaranden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 av den 14 december 2022 om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (1), och särskilt artikel 47.1,

efter samråd med rådgivande kommittén för utländska subventioner, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 1 i förordning (EU) 2022/2560 gör det möjligt att utreda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och att gottgöra sådana snedvridningar. Det är nödvändigt att fastställa särskilda regler och förfaranden för bland annat inlämnande av anmälningar enligt artikel 21 och artikel 29 i förordning (EU) 2022/2560, genomförande av intervjuer och tillhandahållande av muntliga uttalanden enligt artikel 13, artikel 14 och artikel 15 i förordning (EU) 2022/2560, inlämnande av åtaganden enligt artikel 25 och artikel 31 i förordning (EU) 2022/2560 samt närmare uppgifter om utlämnande av information och rätt till försvar för det företag som är föremål för utredning enligt artikel 42 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 1 i förordning (EU) 2022/2560 gör det möjligt att utreda utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och att gottgöra sådana snedvridningar. Det är nödvändigt att fastställa särskilda regler och förfaranden för bland annat inlämnande av anmälningar enligt artikel 21 och artikel 29 i förordning (EU) 2022/2560, genomförande av intervjuer och tillhandahållande av muntliga uttalanden enligt artikel 13, artikel 14 och artikel 15 i förordning (EU) 2022/2560, inlämnande av åtaganden enligt artikel 25 och artikel 31 i förordning (EU) 2022/2560 samt närmare uppgifter om utlämnande av information och rätt till försvar för det företag som är föremål för utredning enligt artikel 42 i förordning (EU) 2022/2560.

| (2) | Enligt artikel 20 i förordning (EU) 2022/2560 åligger det personer och företag att anmäla vissa stora koncentrationer som omfattar betydande utländska ekonomiska bidrag innan koncentrationen genomförs. Enligt artikel 29 i förordning (EU) 2022/2560 krävs det också att utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden över vissa trösklar anmäls innan kontraktet tilldelas. Underlåtenhet att fullgöra anmälningsskyldigheten medför bland annat att personen eller företaget blir skyldigt att betala böter och viten. Därför är det nödvändigt att uppge exakt vilka parter som är ansvariga för att lämna anmälan och den information som ska lämnas i anmälan. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 20 i förordning (EU) 2022/2560 åligger det personer och företag att anmäla vissa stora koncentrationer som omfattar betydande utländska ekonomiska bidrag innan koncentrationen genomförs. Enligt artikel 29 i förordning (EU) 2022/2560 krävs det också att utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden över vissa trösklar anmäls innan kontraktet tilldelas. Underlåtenhet att fullgöra anmälningsskyldigheten medför bland annat att personen eller företaget blir skyldigt att betala böter och viten. Därför är det nödvändigt att uppge exakt vilka parter som är ansvariga för att lämna anmälan och den information som ska lämnas i anmälan.

| (3) | Personer och företag som det hänvisas till i artiklarna 21.3 och 29.5 i förordning (EU) 2022/2560 är skyldiga att fullständigt och korrekt redovisa för kommissionen de sakförhållanden och omständigheter som är relevanta för kommissionens beslut om den anmälda koncentrationen eller utländska ekonomiska bidrag i samband med det offentliga upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

(3)

Personer och företag som det hänvisas till i artiklarna 21.3 och 29.5 i förordning (EU) 2022/2560 är skyldiga att fullständigt och korrekt redovisa för kommissionen de sakförhållanden och omständigheter som är relevanta för kommissionens beslut om den anmälda koncentrationen eller utländska ekonomiska bidrag i samband med det offentliga upphandlingsförfarandet.

| (4) | För att förenkla anmälan och kommissionens bedömning bör standardiserade formulär anges i bilagorna till denna förordning. De kan ersättas med elektroniska formulär innehållande samma informationskrav. |
| --- | --- |

(4)

För att förenkla anmälan och kommissionens bedömning bör standardiserade formulär anges i bilagorna till denna förordning. De kan ersättas med elektroniska formulär innehållande samma informationskrav.

| (5) | I enlighet med artikel 10.3 i förordning (EU) 2022/2560 bör kommissionen, i de fall där kommissionen till följd av den preliminära granskningen har tillräckliga indikationer på att ett företag har beviljats en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden, inleda ett fördjupat utredningsförfarande för att kunna samla in ytterligare information för att bedöma förekomsten av en utländsk subvention och de faktiska eller potentiella effekterna av den utländska subventionen. Det är nödvändigt att fastställa de regler om tidsfrister inom vilka det företag som är föremål för utredning och andra personer, även medlemsstater och det tredjeland som beviljat den utländska subventionen, kan lämna in sina synpunkter i skriftlig form om kommissionens beslut att inleda en fördjupad utredning i enlighet med artikel 40.1 förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 10.3 i förordning (EU) 2022/2560 bör kommissionen, i de fall där kommissionen till följd av den preliminära granskningen har tillräckliga indikationer på att ett företag har beviljats en utländsk subvention som snedvrider den inre marknaden, inleda ett fördjupat utredningsförfarande för att kunna samla in ytterligare information för att bedöma förekomsten av en utländsk subvention och de faktiska eller potentiella effekterna av den utländska subventionen. Det är nödvändigt att fastställa de regler om tidsfrister inom vilka det företag som är föremål för utredning och andra personer, även medlemsstater och det tredjeland som beviljat den utländska subventionen, kan lämna in sina synpunkter i skriftlig form om kommissionens beslut att inleda en fördjupad utredning i enlighet med artikel 40.1 förordning (EU) 2022/2560.

| (6) | Enligt artikel 13.7 i förordning (EU) 2022/2560 får kommissionen, när den genomför utredningar, höra varje fysisk eller juridisk person som samtycker till att höras i syfte att samla in information som rör föremålet för utredningen. Med beaktande av behovet av att säkerställa rimlighet och öppenhet bör kommissionen, innan den intervjuar fysiska eller juridiska personer som samtycker till att höras, informera dessa personer om den rättsliga grunden för intervjun. De intervjuade personerna bör också informeras om syftet med intervjun och ges möjlighet att lämna synpunkter på den dokumenterade intervjun. Kommissionen bör fastställa en tidsfrist inom vilken den intervjuade personen får framföra eventuella synpunkter på den dokumenterade intervjun. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 13.7 i förordning (EU) 2022/2560 får kommissionen, när den genomför utredningar, höra varje fysisk eller juridisk person som samtycker till att höras i syfte att samla in information som rör föremålet för utredningen. Med beaktande av behovet av att säkerställa rimlighet och öppenhet bör kommissionen, innan den intervjuar fysiska eller juridiska personer som samtycker till att höras, informera dessa personer om den rättsliga grunden för intervjun. De intervjuade personerna bör också informeras om syftet med intervjun och ges möjlighet att lämna synpunkter på den dokumenterade intervjun. Kommissionen bör fastställa en tidsfrist inom vilken den intervjuade personen får framföra eventuella synpunkter på den dokumenterade intervjun.

| (7) | Enligt artikel 14.2 c och artikel 15 i förordning (EU) 2022/2560 får kommissionen, vid inspektioner inom eller utanför unionen, begära att företagets eller företagssammanslutningens företrädare eller medarbetare förklarar sakförhållanden eller dokument som har samband med föremålet för och syftet med inspektionen och registrera deras svar. De dokumenterade muntliga uttalandena bör göras tillgängliga för företagets eller företagssammanslutningens bemyndigade företrädare. Om försäkringar lämnas av en icke auktoriserad anställd, bör företaget eller företagssammanslutningen ges möjlighet att kommentera de dokumenterade försäkringarna. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 14.2 c och artikel 15 i förordning (EU) 2022/2560 får kommissionen, vid inspektioner inom eller utanför unionen, begära att företagets eller företagssammanslutningens företrädare eller medarbetare förklarar sakförhållanden eller dokument som har samband med föremålet för och syftet med inspektionen och registrera deras svar. De dokumenterade muntliga uttalandena bör göras tillgängliga för företagets eller företagssammanslutningens bemyndigade företrädare. Om försäkringar lämnas av en icke auktoriserad anställd, bör företaget eller företagssammanslutningen ges möjlighet att kommentera de dokumenterade försäkringarna.

| (8) | Enligt artikel 13.5 i förordning (EU) 2022/2560 är medlemsstaterna skyldiga att förse kommissionen med all nödvändig information för att kunna fullgöra de uppgifter som den tilldelas genom den förordningen. För att säkerställa att all sådan information finns tillgänglig för kommissionen i samband med offentliga upphandlingsförfaranden bör denna skyldighet också gälla upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter med ansvar för den relevanta upphandlingen. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 13.5 i förordning (EU) 2022/2560 är medlemsstaterna skyldiga att förse kommissionen med all nödvändig information för att kunna fullgöra de uppgifter som den tilldelas genom den förordningen. För att säkerställa att all sådan information finns tillgänglig för kommissionen i samband med offentliga upphandlingsförfaranden bör denna skyldighet också gälla upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter med ansvar för den relevanta upphandlingen.

| (9) | För att kommissionen ska kunna göra en korrekt bedömning, i syfte att anta ett beslut med åtaganden som det företag som är föremål för utredning erbjuder för att avhjälpa en snedvridning på den inre marknaden, bör det fastställas ett förfarande för att föreslå åtaganden enligt artikel 11.3 i förordning (EU) 2022/2560 och tidsfrister för att föreslå åtaganden enligt artiklarna 25 och 31 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

(9)

För att kommissionen ska kunna göra en korrekt bedömning, i syfte att anta ett beslut med åtaganden som det företag som är föremål för utredning erbjuder för att avhjälpa en snedvridning på den inre marknaden, bör det fastställas ett förfarande för att föreslå åtaganden enligt artikel 11.3 i förordning (EU) 2022/2560 och tidsfrister för att föreslå åtaganden enligt artiklarna 25 och 31 i förordning (EU) 2022/2560.

| (10) | För att säkerställa öppenhet får kommissionen, i tillämpliga fall, införa krav på rapportering och öppenhet enligt artikel 7.5 och artikel 8 i förordning (EU) 2022/2560 i akter som avslutar en fördjupad utredning enligt artikel 11 i förordning (EU) 2022/2560. Genom dessa skyldigheter torde det bli möjligt för kommissionen att upptäcka potentiella snedvridningar på den inre marknaden eller övervaka genomförandet av sina antagna akter enligt förordning (EU) 2022/2560. Därför måste form, innehåll och förfaranden för dessa skyldigheter förtydligas. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa öppenhet får kommissionen, i tillämpliga fall, införa krav på rapportering och öppenhet enligt artikel 7.5 och artikel 8 i förordning (EU) 2022/2560 i akter som avslutar en fördjupad utredning enligt artikel 11 i förordning (EU) 2022/2560. Genom dessa skyldigheter torde det bli möjligt för kommissionen att upptäcka potentiella snedvridningar på den inre marknaden eller övervaka genomförandet av sina antagna akter enligt förordning (EU) 2022/2560. Därför måste form, innehåll och förfaranden för dessa skyldigheter förtydligas.

| (11) | Enligt artikel 42.1 i förordning (EU) 2022/2560 ska det företag som är föremål för utredning, i enlighet med principen om iakttagande av rätten till försvar, ges möjlighet att, före kommissionens antagande av ett beslut enligt artiklarna 11, 12, 17, 18, 25.3, 26, 31 eller 33 i förordning (EU) 2022/2560, lämna iakttagelser om samtliga de grunder på vilka kommissionen avser anta ett beslut. I enlighet med artikel 42.4 i förordning (EU) 2022/2560 är det nödvändigt att fastställa regler om i vilken utsträckning ett företag som är föremål för utredning ska ges tillgång till kommissionens handlingar i ärendet. Det företag som är föremål för utredning bör alltid ha rätt att från kommissionen erhålla de icke-konfidentiella versionerna av samtliga handlingar som nämns i motiveringen, men endast ett begränsat antal angivna externa juridiska eller ekonomiska rådgivare eller externa tekniska experter bör ges tillgång till alla kommissionens handlingar i ärendet utan sekretessmarkeringar på det undersökta företagets vägnar och på villkor som ska fastställas i ett kommissionsbeslut. Tillgången bör vara begränsad i vissa situationer, till exempel om utlämnandet av vissa handlingar skulle vara till men för leverantören, eller om andra intressen överväger. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 42.1 i förordning (EU) 2022/2560 ska det företag som är föremål för utredning, i enlighet med principen om iakttagande av rätten till försvar, ges möjlighet att, före kommissionens antagande av ett beslut enligt artiklarna 11, 12, 17, 18, 25.3, 26, 31 eller 33 i förordning (EU) 2022/2560, lämna iakttagelser om samtliga de grunder på vilka kommissionen avser anta ett beslut. I enlighet med artikel 42.4 i förordning (EU) 2022/2560 är det nödvändigt att fastställa regler om i vilken utsträckning ett företag som är föremål för utredning ska ges tillgång till kommissionens handlingar i ärendet. Det företag som är föremål för utredning bör alltid ha rätt att från kommissionen erhålla de icke-konfidentiella versionerna av samtliga handlingar som nämns i motiveringen, men endast ett begränsat antal angivna externa juridiska eller ekonomiska rådgivare eller externa tekniska experter bör ges tillgång till alla kommissionens handlingar i ärendet utan sekretessmarkeringar på det undersökta företagets vägnar och på villkor som ska fastställas i ett kommissionsbeslut. Tillgången bör vara begränsad i vissa situationer, till exempel om utlämnandet av vissa handlingar skulle vara till men för leverantören, eller om andra intressen överväger.

| (12) | Enligt artikel 42.4 i förordning (EU) 2022/2560 bör kommissionen, när den beviljar tillgång till handlingarna i ett ärende, säkerställa skyddet av affärshemligheter och annan konfidentiell information. Det är därför nödvändigt att fastställa närmare regler som gör det möjligt för kommissionen att begära att personer och företag som lämnar eller har lämnat information, inbegripet handlingar, anger vad som är affärshemligheter eller konfidentiella uppgifter i sina inlagor eller med avseende på uppgifter i ett sammanfattande meddelande eller ett beslut, samt gör det möjligt för kommissionen att besluta om behandlingen av vissa uppgifter i händelse av oenighet om konfidentialitet. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 42.4 i förordning (EU) 2022/2560 bör kommissionen, när den beviljar tillgång till handlingarna i ett ärende, säkerställa skyddet av affärshemligheter och annan konfidentiell information. Det är därför nödvändigt att fastställa närmare regler som gör det möjligt för kommissionen att begära att personer och företag som lämnar eller har lämnat information, inbegripet handlingar, anger vad som är affärshemligheter eller konfidentiella uppgifter i sina inlagor eller med avseende på uppgifter i ett sammanfattande meddelande eller ett beslut, samt gör det möjligt för kommissionen att besluta om behandlingen av vissa uppgifter i händelse av oenighet om konfidentialitet.

| (13) | Eftersom anmälan medför att de rättsliga tidsfrister som föreskrivs i förordning (EU) 2022/2560 börjar löpa, bör också de villkor som reglerar sådana tidsfrister och den tidpunkt då anmälan börjar löpa fastställas. Det bör särskilt fastställas när tidsfristerna börjar respektive slutar löpa och vilka omständigheter som leder till uppskjuten löptid för sådana tidsfrister. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom anmälan medför att de rättsliga tidsfrister som föreskrivs i förordning (EU) 2022/2560 börjar löpa, bör också de villkor som reglerar sådana tidsfrister och den tidpunkt då anmälan börjar löpa fastställas. Det bör särskilt fastställas när tidsfristerna börjar respektive slutar löpa och vilka omständigheter som leder till uppskjuten löptid för sådana tidsfrister.

| (14) | Översändandet av handlingar till och från kommissionen bör i princip ske med hjälp av digitala medel, med beaktande av den informations- och kommunikationstekniska utvecklingen och miljönyttan av ett sådant översändande. Enligt artikel 47.1 a, b och h i förordning (EU) 2022/2560, bör detta särskilt gälla anmälningar, svar på begäranden om information, synpunkter på de grunder på vilka kommissionen avser anta ett beslut riktat till det företag som är föremål för utredning samt åtaganden som erbjuds av de anmälande parterna. |
| --- | --- |

(14)

Översändandet av handlingar till och från kommissionen bör i princip ske med hjälp av digitala medel, med beaktande av den informations- och kommunikationstekniska utvecklingen och miljönyttan av ett sådant översändande. Enligt artikel 47.1 a, b och h i förordning (EU) 2022/2560, bör detta särskilt gälla anmälningar, svar på begäranden om information, synpunkter på de grunder på vilka kommissionen avser anta ett beslut riktat till det företag som är föremål för utredning samt åtaganden som erbjuds av de anmälande parterna.

| (15) | För öppenhetens och rättssäkerhetens skull bör denna förordning träda i kraft innan förordning (EU) 2022/2560 börjar tillämpas. |
| --- | --- |

(15)

För öppenhetens och rättssäkerhetens skull bör denna förordning träda i kraft innan förordning (EU) 2022/2560 börjar tillämpas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

KAPITEL I

OMFATTTNING OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

I enlighet med artikel 47.1 i förordning (EU) 2022/2560 innehåller denna förordning ingående ordningar om följande:

| 1. | Form, innehåll och förfaranden för anmälningar av koncentrationer. |
| --- | --- |

1.

Form, innehåll och förfaranden för anmälningar av koncentrationer.

| 2. | Form, innehåll och förfaranden för anmälningar av utländska ekonomiska bidrag och för försäkran om frånvaro av utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden. |
| --- | --- |

2.

Form, innehåll och förfaranden för anmälningar av utländska ekonomiska bidrag och för försäkran om frånvaro av utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden.

| 3. | Förfaranden för muntliga uttalanden enligt artiklarna 13.7, 14.2 c och 15 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

3.

Förfaranden för muntliga uttalanden enligt artiklarna 13.7, 14.2 c och 15 i förordning (EU) 2022/2560.

| 4. | Närmare regler om utlämnande av uppgifter, tillgång till handlingar i ärendet och konfidentiell information enligt artikel 42 och artikel 43 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

4.

Närmare regler om utlämnande av uppgifter, tillgång till handlingar i ärendet och konfidentiell information enligt artikel 42 och artikel 43 i förordning (EU) 2022/2560.

| 5. | Form, innehåll och förfaranden för kraven på öppenhet. |
| --- | --- |

5.

Form, innehåll och förfaranden för kraven på öppenhet.

| 6. | Närmare regler om beräkning av tidsfrister. |
| --- | --- |

6.

Närmare regler om beräkning av tidsfrister.

| 7. | Förfaranden och tidsfrister för att föreslå åtaganden enligt artiklarna 25 och 31 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

7.

Förfaranden och tidsfrister för att föreslå åtaganden enligt artiklarna 25 och 31 i förordning (EU) 2022/2560.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | anmälande parter: personer eller företag som vid en anmälan av koncentrationer är skyldiga att göra en anmälan enligt artikel 21.3 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

1.

anmälande parter: personer eller företag som vid en anmälan av koncentrationer är skyldiga att göra en anmälan enligt artikel 21.3 i förordning (EU) 2022/2560.

anmälande parter

| 2. | andra berörda personer: vid anmälan av koncentrationer, andra personer i den föreslagna koncentrationen än de anmälande parterna, såsom säljaren och det företag eller en del av det företag som är föremål för koncentrationen. |
| --- | --- |

2.

andra berörda personer: vid anmälan av koncentrationer, andra personer i den föreslagna koncentrationen än de anmälande parterna, såsom säljaren och det företag eller en del av det företag som är föremål för koncentrationen.

andra berörda personer

| 3. | anmälande parter: alla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som, vid anmälan och förklaringar angående utländska ekonomiska bidrag i samband med offentlig upphandling, omfattas av anmälningsskyldigheten i enlighet med artikel 29.5 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

3.

anmälande parter: alla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som, vid anmälan och förklaringar angående utländska ekonomiska bidrag i samband med offentlig upphandling, omfattas av anmälningsskyldigheten i enlighet med artikel 29.5 i förordning (EU) 2022/2560.

| 4. | arbetsdagar: alla dagar utom lördagar, söndagar och de lediga dagar vid kommissionen som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

arbetsdagar: alla dagar utom lördagar, söndagar och de lediga dagar vid kommissionen som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

arbetsdagar

Europeiska unionens officiella tidning

KAPITEL II

ANMÄLAN

Artikel 3

Personer som har rätt att lämna anmälan och försäkringar

1.   Anmälan av koncentrationer enligt artikel 21 i förordning (EU) 2022/2560 ska lämnas av de anmälande parterna på det sätt som anges i artikel 2.1. De anmälande parterna ska ansvara för riktigheten i den information som tillhandahålls av dem.

2.   Anmälningar och försäkringar i samband med offentliga upphandlingsförfaranden ska lämnas till den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten av den ekonomiska aktören, eller i fråga om grupper med ekonomiska aktörer, huvudunderentreprenörer och huvudleverantörer, den huvudkoncessionshavare som avses i artikel 29.6 i förordning (EU) 2022/2560 för dennes räkning och för alla anmälande parters räkning på det sätt som avses i artikel 2.3. De anmälande parterna ska enbart ansvara för riktigheten i informationen om de utländska ekonomiska bidrag som beviljats dem.

3.   När anmälningar eller försäkringar undertecknas av godkända externa företrädare för personer eller företag, ska sådana företrädare uppvisa en skriftlig fullmakt som visar att de är befullmäktigade företrädare.

Artikel 4

Förhandsanmälan av koncentrationer

1.   Anmälan av koncentrationer enligt artikel 21 i förordning (EU) 2022/2560 ska lämnas på formuläret för anmälan av koncentrationer i bilaga I. Gemensamma anmälningar enligt artikel 21.3 i förordning (EU) 2022/2560 ska lämnas i ett och samma formulär.

2.   Formulären för anmälan av koncentrationer och övriga relevanta styrkande handlingar ska lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 25.

3.   Anmälan ska lämnas på ett av unionens officiella språk. Om inte kommissionen och de anmälande parterna kommer överens om annat, ska språket i anmälan också vara förfarandespråket, liksom också i eventuella efterföljande administrativa förfaranden vid kommissionen enligt förordning (EU) 2022/2560 avseende samma koncentration. Styrkande handlingar ska lämnas in på originalspråket. Om dokumentets originalspråk inte är ett av unionens officiella språk ska en översättning till handläggningsspråket bifogas.

4.   Kommissionen får, på skriftlig begäran, bevilja en anmälande part dispens från skyldigheten att lämna viss information i anmälningsformuläret i bilaga I, inbegripet handlingar, eller från andra krav i anmälningsformuläret med koppling till denna information.

5.   Kommissionen ska utan dröjsmål skriftligen till de anmälande parterna bekräfta mottagandet av anmälan och av svar på skrivelser som skickats av kommissionen enligt artikel 6.2 och 6.3.

Artikel 5

Anmälningar och försäkringar om utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden

1.   Anmälan av utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden ska göras med användning av det formulär som föreskrivs i bilaga II, dvs. på ett och samma formulär innehållande information om samtliga parter med koppling till ett anbud eller en anbudsansökan, och lämnas in till den upphandlande myndighet eller upphandlande enhet som ansvarar för det berörda offentliga upphandlingsförfarandet i enlighet med artikel 29.1 i förordning (EU) 2022/2560.

2.   Om de anmälande parterna, i offentliga upphandlingsförfaranden som uppfyller tröskelvärden i artiklarna 28.1 a och 28.2 i förordning (EU) 2022/2560, inte beviljats några anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag av ett tredjeland under de senaste tre åren, ska dessa parter, i stället för en anmälan, lämna en försäkran. Förklaringen måste lämnas in på det sätt som föreskrivs i avsnitt 7 i Inledningen och avsnitt 7 i bilaga II, på ett och samma formulär, till den upphandlande myndighet eller upphandlande enhet som ansvarar för det berörda offentliga upphandlingsförfarandet. I enlighet med artiklarna 4.3 och 29.1 i förordning (EU) 2022/2560 behöver utländska ekonomiska bidrag varav det totala beloppet per tredjeland är lägre än stödbeloppet av mindre betydelse enligt definitionen i artikel 3.2 första stycket i förordning (EU) nr 1407/2013 under den sammanhängande treårsperioden före försäkran inte återges i försäkran.

3.   Den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten ska vidarebefordra anmälan, inklusive övriga relevanta styrkande handlingar eller försäkran, till kommissionen i enlighet med artikel 26.

4.   Anmälningar och försäkringar ska lämnas till den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten på något av unionens officiella språk. Om inte kommissionen och de anmälande parterna kommer överens om något annat, ska språket i anmälan eller försäkran också vara förfarandespråket, liksom också i eventuella efterföljande administrativa förfaranden vid kommissionen enligt förordning (EU) 2022/2560 avseende samma offentliga upphandlingsförfarande. Styrkande handlingar ska lämnas in på originalspråket. Om något dokument i original är avfattat på ett språk som inte är något av unionens officiella språk, ska en översättning till handläggningsspråket bifogas.

5.   Kommissionen får, på skriftlig begäran av de anmälande parterna, och genom underrättelser till den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten med ansvar för det offentliga upphandlingsförfarandet, bevilja en anmälande part dispens från skyldigheten att lämna viss information i anmälningsformuläret i bilaga II, inbegripet handlingar, eller från andra krav som i anmälningsformuläret med koppling till denna information.

6.   Kommissionen ska utan dröjsmål bekräfta mottagandet av anmälan eller försäkran och eventuella svar på en skrivelse som kommissionen enligt artikel 7.1 och 7.3 skriftligen sänt till den upphandlande myndighet eller upphandlande enhet som ansvarar för förfarandet för offentlig upphandling, med en kopia av det mottagningsbevis som skickats till de anmälande parterna eller deras bemyndigade externa företrädare.

Artikel 6

Anmälningsdag i koncentrationsärenden

1.   Enligt artikel 24.1 i förordning (EU) 2022/2560 om finansiella tjänster ska den dag då en anmälan träder i kraft vara samma dag som kommissionen mottar en fullständig anmälan.

2.   Om kommissionen finner att den information, inklusive handlingar, som ingår i anmälan är ofullständig, ska den skriftligen och utan dröjsmål underrätta de anmälande parterna eller deras bemyndigade externa företrädare. I så fall ska anmälan bli gällande den dag då den fullständiga informationen mottogs av kommissionen.

3.   När anmälan gjorts ska de anmälande parterna utan dröjsmål till kommissionen överlämna all relevant information, inbegripet väsentliga förändringar av sakförhållandena, som de anmälande parterna skulle ha varit tvungna att lämna om de hade känt till eller borde ha känt till denna information vid tidpunkten för anmälan. Om denna information skulle kunna ha en väsentlig inverkan på kommissionens bedömning av den anmälda koncentrationen, får kommissionen anse att anmälan träder i kraft först den dag då den mottar den berörda informationen. Kommissionen ska utan dröjsmål skriftligen underrätta de anmälande parterna eller deras företrädare om detta.

4.   Vid tillämpningen av denna artikel ska lämnande av oriktig eller vilseledande information anses göra anmälan ofullständig.

Artikel 7

Den faktiska dagen för anmälningar och försäkringar om utländska ekonomiska bidrag i samband med offentliga upphandlingsförfaranden

1.   Vid öppna förfaranden för offentlig upphandling, i den mening som avses i artikel 27 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (2), ska anmälningar och försäkringar träda i kraft den dag då de tas emot av kommissionen. Vid offentlig upphandling i etapper ska en anmälan eller försäkran som lämnas i samband med inlämnandet av anbudsansökan samt de uppdaterade anmälan eller den uppdaterade försäkran som lämnats i samband med inlämnandet av det slutliga anbudet enligt artikel 29.1 sista meningen i förordning (EU) 2022/2560 träda i kraft den dag då de tas emot av kommissionen, efter att ha slutförts enligt artikel 29.4 i förordning (EU) 2022/2560. Om kommissionen finner att den information, inklusive handlingar, som ingår i den mottagna anmälan eller försäkran är ofullständig, ska den skriftligen och utan dröjsmål underrätta de anmälande parterna eller deras bemyndigade externa företrädare. I så fall ska anmälan eller försäkran börja gälla den dag då den fullständiga informationen enligt artikel 29.4 i förordning (EU) 2022/2560, mottas av kommissionen.

2.   Om den berörda upphandlande myndigheten eller enheten utövar sina rättigheter, enligt artikel 56.3 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 76.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU (3), att begära förtydliganden av anmälan, försäkran, den uppdaterade anmälan eller uppdaterade försäkran enligt artikel 29.1 sista meningen i förordning (EU) 2022/2560 och artikel 29.3 i förordning (EU) 2022/2560, beslutar att avvisa anbudet eller anbudsansökan på grund av brist på klargöranden om detta inte lämnats i vederbörlig ordning, ska anmälan eller försäkran inte anses ha vare sig gjorts eller överförts till kommissionen.

3.   Efter inlämnandet av en anmälan, försäkran, uppdaterad anmälan eller uppdaterad försäkran ska de anmälande parterna utan dröjsmål till kommissionen överlämna all relevant ny information, också om förändrade sakförhållandena, som de anmälande parterna skulle ha varit tvungna att lämna om de hade känt till eller borde ha känt till denna information vid tidpunkten för inlämnandet av den ifyllda anmälan eller försäkran eller uppdaterade anmälan eller uppdaterade försäkran. Om denna information skulle kunna ha en väsentlig inverkan på kommissionens bedömning, får kommissionen anse att anmälan, försäkran, den uppdaterade anmälan eller uppdaterade försäkran träder i kraft först den dag då kommissionen tar emot den relevanta informationen. Kommissionen ska, skriftligen och utan dröjsmål, underrätta de anmälande parterna eller deras externa företrädare om anmälningar i samband med offentliga upphandlingsförfaranden, liksom berörd upphandlande myndighet eller upphandlande enhet.

4.   Vid tillämpningen av denna artikel, och utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 17, 29 och 33 i förordning (EU) 2022/2560, ska lämnande av oriktig eller vilseledande information anses göra anmälan ofullständig.

KAPITEL III

KOMMISSIONENS UTREDNING

Artikel 8

Tidsfrist för inlämnande av synpunkter efter inledandet av en fördjupad utredning

1.   När kommissionen inleder en fördjupad utredning enligt artikel 10.3 i förordning (EU) 2022/2560 ska den tidsfrist inom vilken det företag som är föremål för utredning, andra fysiska eller juridiska personer, medlemsstater och det tredjeland som beviljat den utländska subventionen fårlämna sina synpunkter i skriftlig form, fastställas av kommissionen, och ska i normalfallet inte överstiga en månad från dagen då företaget som är föremål för utredning har underrättats om beslutet, eller från dagen för offentliggörandet av det sammanfattande meddelandet om beslutet i Europeiska unionens officiella tidning. Synpunkter ska lämnas i enlighet med artiklarna 25 och artikel 26.

2.   I vederbörligen motiverade fall får kommissionen förlänga den frist som anges i punkt 1.

3.   Om de inlämnade handlingarna omfattar konfidentiell information, ska en icke-konfidentiell version av dessa lämnas in samtidigt med den konfidentiella versionen.

Artikel 9

Intervjuer

1.   Om kommissionen intervjuar en person i enlighet med artikel 13.7 i förordning (EU) 2022/2560, ska kommissionen i början av intervjun ange den rättsliga grunden för och syftet med intervjun och informera den intervjuade om att intervjun kommer att dokumenteras.

2.   En intervju som genomförs enligt artikel 13.7 i förordning (EU) 2022/2560 får dokumenteras på valfritt sätt.

3.   En kopia av intervjun i dess dokumenterade form ska göras tillgänglig för den intervjuade personen som har rätt att lämna synpunkter inom en tidsfrist som fastställs av kommissionen.

Artikel 10

Muntliga uttalanden vid inspektioner

1.   Om tjänstemän eller andra av kommissionen bemyndigade medföljande personer ber bemyndigade externa företrädare eller anställda vid ett företag eller en företagssammanslutning att lämna försäkringar enligt artikel 14.2 c eller artikel 15 i förordning (EU) 2022/2560, får dessa försäkringar dokumenteras i vilken form som helst.

2.   En kopia av varje handling som gjort enligt punkt 1 ska hållas tillgänglig för det berörda företaget eller den berörda företagssammanslutningen efter inspektionen.

3.   Om en medarbetare vid ett företag eller en företagssammanslutning lämnar försäkringar till kommissionen utan att vara bemyndigad av företaget eller företagssammanslutningen att lämna försäkringar på företagets eller företagssammanslutningens vägnar, ska kommissionen fastställa en tidsfrist inom vilken företaget eller företagssammanslutningen till kommissionen får förmedla ändringar av de försäkringar som en sådan medarbetare lämnat. Ändringarna ska läggas till de försäkringar som dokumenterats enligt punkt 1.

Artikel 11

Information från upphandlande myndigheter och upphandlande enheter med ansvar för offentlig upphandling

1.   Medlemsstaternas skyldighet enligt artikel 13.5 i förordning (EU) 2022/2560 att på begäran förse kommissionen med all nödvändig information för att genomföra utredningar enligt förordning (EU) 2022/2560 omfattar i synnerhet de upphandlande myndigheter och upphandlande enheter som ansvarar för de relevanta förfarandena för offentlig upphandling och som besitter information av vikt för utredningen.

2.   Den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten ska utöver anmälan förse kommissionen med kopiorna av de handlingar som använts vid utarbetandet av upphandlingsdokumenten, inbegripet eventuell marknadsundersökningar, och den interna budgeten för upphandlingen samt kopiorna av övriga handlingar som den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten kan anse vara avgörande för utredningen. Om den eller de anmälande parterna lämnar in information enligt avsnitt 4 i bilaga II ska behörig upphandlande myndighet eller upphandlande enhet också vidarebefordra kopiorna av samtliga inlämnade anbud som rör det offentliga upphandlingsförfarandet i fråga. Om anbuden ännu inte lämnats in eller inte finns tillgängliga vid tidpunkten för anmälan, ska kopiorna överföras till kommissionen så snart de blir tillgängliga. Om den berörda upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten inte förser eller inte kan förse kommissionen med kopior av samtliga handlingar av relevans för utredningen, ska kommissionen begära att kopior av de specifika handlingarna av relevans för kommissionens utredning överförs.

Artikel 12

Inlämnande av information om otillbörligt fördelaktiga anbud

1.   I den mån som de inte redan lämnats av de anmälande parterna i den anmälan som lämnats in enligt artikel 29 i förordning (EU) 2022/2560 ska motiveringar och tillhörande styrkande handlingar som förtecknas i formuläret i bilaga II, och som avser bedömningen av huruvida ett anbud som lämnats av de anmälande parterna är otillbörligt fördelaktigt, lämnas till kommissionen enligt de tidsfrister och det format som anges i artikel 8 och kan lämnas in under den första preliminära granskningen.

2.   Om de anmälande parterna beslutar att använda sig av möjligheten att lämna motiveringar, ska de låta dessa inlämnade styrkande handlingarf åtföljas av alla tillhörande styrkande handlingar som förtecknas i formuläret i bilaga II för att styrka sitt anspråk.

3.   När det företag som är föremål för utredning tillhandahåller styrkande handlingar, ska det ange vilka uppgifter som det anser vara konfidentiella, vederbörligen motivera åberopandet av konfidentialitet och tillhandahålla en separat icke-konfidentiell version.

KAPITEL IV

ÅTAGANDEN, ÖPPENHET OCH RAPPORTERING

Artikel 13

Tidsfrister för inlämnande av åtaganden inom ramen för anmälda koncentrationer

1.   När det gäller koncentrationer som anmälts till kommissionen enligt artikel 21 i förordning (EU) 2022/2560, ska åtaganden som erbjuds för att ett beslut ska kunna antas enligt artikel 25.3 a i förordning (EU) 2022/2560 lämnas till kommissionen senast 65 arbetsdagar från den dag då den fördjupade utredningen inleddes enligt artikel 25.2 i förordning (EU) 2022/2560.

2.   När tidsfristen för att fatta ett beslut enligt artikel 25.3 i förordning (EU) 2022/2560 förlängs enligt artikel 24.4 i förordning (EU) 2022/2560, ska tidsfristen på 65 arbetsdagar för att lämna åtaganden automatiskt förlängas med lika många arbetsdagar.

3.   Undantagsvis kan kommissionen beakta åtaganden även om de har erbjudits efter utgången av den relevanta tidsfristen för inlämnande av åtaganden enligt denna artikel. När kommissionen fattar beslut om att beakta åtaganden som erbjuds under sådana omständigheter, ska den särskilt beakta behovet av förenlighet med det kommittéförfarande som avses i artikel 48.2 i förordning (EU) 2022/2560.

Artikel 14

Tidsfrister för inlämnande av åtaganden i utredningar i samband med offentliga upphandlingsförfaranden

1.   Vad gäller utländska ekonomiska bidrag som anmäls till kommissionen i samband med det offentliga upphandlingsförfarandet enligt artikel 29.1 i förordning (EU) 2022/2560, ska åtaganden som de berörda företagen erbjuder enligt artikel 31.1 i förordning (EU) 2022/2560 lämnas in till kommissionen inom 50 arbetsdagar från och med den dag då den fördjupade utredningen inleddes. Beroende på omfattningen, och efter samråd med den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten, får de åtaganden som kommissionen mottagit anses utgöra ett vederbörligen motiverat undantagsfall för förlängning av tidsfristen för antagande av ett beslut om att avsluta den fördjupade utredningen i den mening som avses i artikel 30.5 i förordning (EU) 2022/2560.

2.   Undantagsvis kan kommissionen beakta åtaganden som erbjudits efter utgången av den tidsfrist som föreskrivs i punkt 1. När kommissionen fattar beslut om att beakta åtaganden som erbjuds under sådana omständigheter, ska den särskilt beakta behovet av förenlighet med det kommittéförfarande som avses i artikel 48.2 i förordning (EU) 2022/2560.

Artikel 15

Förfarande för att lämna åtaganden

1.   De åtaganden som det företag som är föremål för utredning erbjuder sig att göra ska lämnas in till kommissionen i enlighet med artikel 25 för ett beslut enligt artikel 25.3 a i förordning (EU) 2022/2560 eller i enlighet med artikel 26 för ett beslut enligt artikel 31.1 i förordning (EU) 2022/2560.

2.   När det företag som är föremål för utredning erbjuder sig att göra åtaganden, ska det samtidigt ange vilken information som det anser vara konfidentiell, vederbörligen motivera en sådan begäran om konfidentiell behandling och tillhandahålla en separat icke-konfidentiell version av åtagandena.

3.   I förfaranden som omfattas av kapitlen 3 och 4 i förordning (EU) 2022/2560 ska åtaganden undertecknas av de anmälande parterna och av alla andra berörda personer för vilka åtagandena medför skyldigheter.

Artikel 16

Öppenhet och rapportering

I tillämpliga fall får kommissionen, genom beslut som fattas efter en fördjupad utredning enligt artikel 11 i förordning (EU) 2022/2560, införa ett krav på rapportering och öppenhet för ett företag enligt artikel 7.5 och artikel 8 i förordning (EU) 2022/2560. Sådana skyldigheter kan avse tillhandahållande av information om någon av följande situationer:

| a) | utländska ekonomiska bidrag som mottagits under en angiven tidsperiod som inleds dagen efter antagandet av beslutet om införande av denna skyldighet, |
| --- | --- |

a)

utländska ekonomiska bidrag som mottagits under en angiven tidsperiod som inleds dagen efter antagandet av beslutet om införande av denna skyldighet,

| b) | deltagande i koncentrationer eller offentliga upphandlingsförfaranden (där det företag som är föremål för utredning lämnar in ett anbud i ett öppet förfarande eller en begäran om deltagande i ett offentligt upphandlingsförfarande i flera steg) under en viss period som inleds dagen efter dagen för antagandet av det beslut genom vilket skyldigheten införs, |
| --- | --- |

b)

deltagande i koncentrationer eller offentliga upphandlingsförfaranden (där det företag som är föremål för utredning lämnar in ett anbud i ett öppet förfarande eller en begäran om deltagande i ett offentligt upphandlingsförfarande i flera steg) under en viss period som inleds dagen efter dagen för antagandet av det beslut genom vilket skyldigheten införs,

| c) | genomförandet av ett beslut med åtaganden som antagits enligt artikel 11.3, artikel 25.3 a eller artikel 31.1 i förordning (EU) 2022/2560, ett beslut med gottgörande åtgärder som antagits enligt artikel 11.2 i förordning (EU) 2022/2560, ett beslut om förbud mot en koncentration som antagits enligt artikel 25.3 c i förordning (EU) 2022/2560 eller ett beslut om förbud mot tilldelning av kontraktet som antagits enligt artikel 31.2 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

c)

genomförandet av ett beslut med åtaganden som antagits enligt artikel 11.3, artikel 25.3 a eller artikel 31.1 i förordning (EU) 2022/2560, ett beslut med gottgörande åtgärder som antagits enligt artikel 11.2 i förordning (EU) 2022/2560, ett beslut om förbud mot en koncentration som antagits enligt artikel 25.3 c i förordning (EU) 2022/2560 eller ett beslut om förbud mot tilldelning av kontraktet som antagits enligt artikel 31.2 i förordning (EU) 2022/2560.

KAPITEL V

INLÄMNANDE AV SYNPUNKTER

Artikel 17

Inlämnande av synpunkter

1.   När kommissionen enligt artikel 42.1 i förordning (EU) 2022/2560 underrättar det företag som är föremål för utredning om de grunder på vilka den avser anta ett beslut, ska den fastställa en tidsfrist om minst 10 arbetsdagar inom vilken företaget får lämna skriftliga synpunkter. Kommissionen ska inte vara skyldig att beakta skriftliga inlämnanden som inkommer efter det att den tidsfristen har löpt ut.

2.   Det företag som är föremål för utredning ska lämna alla synpunkter i skriftlig form liksom alla relevanta handlingar som styrker de fakta som anges i dessa synpunkter till kommissionen enligt artikel 25 och artikel 26.

3.   När kommissionen fattar ett interimistiskt beslut enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2022/2560, ska den fastställa en tidsfrist inom vilken det företag som är föremål för utredning får lämna skriftliga synpunkter på det beslutet. När det företag som är föremål för utredning lämnat sina synpunkter, ska kommissionen fatta ett slutligt beslut om de interimsåtgärder som upphäver, ändrar eller bekräftar det preliminära beslutet. Om det företag som är föremål för utredning inte har lämnat sina skriftliga synpunkter inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen, ska det preliminära beslut bli slutligt vid tidsfristens utgång.

4.   När så är lämpligt och på motiverad begäran av det företag som är föremål för utredning innan den ursprungliga tidsgränsen löper ut, får kommissionen förlänga de tidsfrister som fastställts i enlighet med punkterna 1 och 3.

KAPITEL VI

ANVÄNDNING AV INFORMATION OCH BEHANDLING AV KONFIDENTIELL INFORMATION

Artikel 18

Kommissionens användande av information

1.   Enligt artikel 43.1 i förordning (EU) 2022/2560 får en uppgiftslämnare komma överens med kommissionen om att den ska ha rätt att använda information som erhållits enligt den förordningen för andra ändamål än de för vilka kommissionen ursprungligen inhämtade informationen.

2.   Om uppgiftslämnare lämnar kommissionen ett sådant samtycke som avses i artikel 43.1 i förordning (EU) 2022/2560, ska uppgiftslämnaren ange vilken specifik information som får användas för andra ändamål än de för vilka informationen inhämtades och ange skälen till att informationen skulle vara relevant för dessa andra ändamål, inbegripet vid tillämpningen av andra unionsakter.

3.   Om kommissionen begär ett sådant samtycke från uppgiftslämnaren som avses i artikel 43.1 i förordning (EU) 2022/2560, ska kommissionen ange vilken information som omfattas av begäran och för vilka ändamål den avser att använda informationen. Kommissionens användning av den informationen får inte gå utöver de syften som angetts av kommissionen och godkänts av uppgiftslämnaren.

Artikel 19

Identifiering och skydd av konfidentiell information

1.   Om inte annat föreskrivs i artikel 20 i denna förordning och artikel 42 i förordning (EU) 2022/2560, och utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 6, får kommissionen inte lämna ut eller ge tillgång till information, inbegripet handlingar, som innehåller affärshemligheter eller annan konfidentiell information.

2.   När kommissionen begär information enligt artikel 13 i förordning (EU) 2022/2560, intervjuar en person enligt artikel 13.7 i förordning (EU) 2022/2560 eller begär muntliga försäkringar under inspektioner i enlighet med artikel 14 och artikel 15 i förordning (EU) 2022/2560, ska kommissionen underrätta dessa personer, företag eller företagssammanslutningar om att de, genom att ge kommissionen tillgång till den informationen, tillåter att informationen utlämnas enligt artikel 20. Om kommissionen får information från uppgiftslämnare på annat sätt, ska den informera dessa om att den information som de tillhandahåller får lämnas ut enligt de villkor för utlämnande av information som anges i artikel 20

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8 och artikel 15 får kommissionen, inom en fastställd tidsfrist, kräva att uppgiftslämnare tillhandahåller handlingar eller annan information enligt förordning (EU) 2022/2560:

| a) | För att avgöra vilka handlingar eller delar av handlingar, eller annan information, som enligt dem innehåller affärshemligheter eller annan konfidentiell information. |
| --- | --- |

a)

För att avgöra vilka handlingar eller delar av handlingar, eller annan information, som enligt dem innehåller affärshemligheter eller annan konfidentiell information.

| b) | För att avgöra vilka de personer är för vilka dessa handlingar eller annan information anses vara konfidentiella. |
| --- | --- |

b)

För att avgöra vilka de personer är för vilka dessa handlingar eller annan information anses vara konfidentiella.

| c) | För att motivera sina påståenden om affärshemligheter och annan konfidentiell information för varje handling, del av handling eller annan information. |
| --- | --- |

c)

För att motivera sina påståenden om affärshemligheter och annan konfidentiell information för varje handling, del av handling eller annan information.

| d) | För att förse kommissionen med en icke-konfidentiell version av de handlingar eller delar av handlingar, eller annan information, i vilka affärshemligheter och annan konfidentiell information är redigerade på ett tydligt och begripligt sätt. |
| --- | --- |

d)

För att förse kommissionen med en icke-konfidentiell version av de handlingar eller delar av handlingar, eller annan information, i vilka affärshemligheter och annan konfidentiell information är redigerade på ett tydligt och begripligt sätt.

| e) | För att ge en kortfattad, icke-konfidentiell och tydlig beskrivning av all redigerad information. |
| --- | --- |

e)

För att ge en kortfattad, icke-konfidentiell och tydlig beskrivning av all redigerad information.

4.   Kommissionen ska kräva att ett företag som är föremål för utredning inom en fastställd tidsfrist ska ange vilka delar av ett sammanfattande meddelande enligt artikel 40 i förordning (EU) 2022/2560 eller av ett beslut enligt artikel 11, artikel 25 och artikel 31 i förordning (EU) 2022/2560 som enligt dem innehåller affärshemligheter eller annan konfidentiell information, innan meddelandet eller beslutet offentliggörs. Om det företag som är föremål för utredning anger att affärshemligheter eller annan konfidentiell information förekommer, ska företaget motivera varför inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen.

5.   Om en uppgiftslämnare eller ett företag som är föremål för utredning underlåter att ange vilken information som enligt dem är konfidentiell i enlighet med kraven i punkterna 3 och 4, får kommissionen anta att den berörda informationen inte innehåller någon konfidentiell information.

6.   Om kommissionen anser att viss information som klassas som konfidentiell av en uppgiftslämnare eller det företag som är föremål för utredning får lämnas ut, antingen därför att den informationen inte utgör någon affärshemlighet eller annan konfidentiell information, eller därför att utlämnandet är ett överordnat intresse, ska den underrätta uppgiftslämnaren eller det företag som är föremål för utredning om sina avsikter att lämna ut informationen. Om uppgiftslämnaren eller det företag som är föremål för utredning skulle göra invändningar inom fem dagar efter det att vederbörande underrättats om kommissionens avsikter, får kommissionen anta ett beslut i vilket det fastslås ett datum efter vilket informationen kommer att utlämnas eller, i fråga om punkt 4, offentliggörs i det sammanfattande meddelandet eller beslutet. Detta datum ska ligga minst fem dagar efter den dag då kommissionens meddelande anmäldes. Beslutet ska anmälas till den berörda fysiska eller juridiska personen.

7.   Denna artikel ska inte hindra kommissionen från att i nödvändig utsträckning använda och offentliggöra information som visar att det föreligger en snedvridande utländsk subvention.

KAPITEL VII

TILLGÅNG TILL HANDLINGAR I ÄRENDET

Artikel 20

Kommissionens tillgång till ärendet och användning av handlingar

1.   Efter det att kommissionen har informerat det företag som är föremål för utredning om de grunder på vilka kommissionen avser anta ett beslut, får det företag som är föremål för utredning begära tillgång till kommissionens handlingar i ärendet enligt artikel 42.4 i förordning (EU) 2022/2560.

2.   Rätten att få tillgång till kommissionens handlingar i ärendet får inte omfatta följande:

| a) | interna handlingar hos kommissionen, |
| --- | --- |

a)

interna handlingar hos kommissionen,

| b) | Interna handlingar som tillhör medlemsstaters eller tredjeländers myndigheter, exempelvis konkurrensmyndigheter och upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. |
| --- | --- |

b)

Interna handlingar som tillhör medlemsstaters eller tredjeländers myndigheter, exempelvis konkurrensmyndigheter och upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter.

| c) | Skriftväxling mellan kommissionen och medlemsstaters eller tredjeländers myndigheter, exempelvis konkurrensmyndigheter och upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter. |
| --- | --- |

c)

Skriftväxling mellan kommissionen och medlemsstaters eller tredjeländers myndigheter, exempelvis konkurrensmyndigheter och upphandlande myndigheter eller upphandlande enheter.

| d) | Skriftväxling mellan medlemsstaters myndigheter och mellan medlemsstater och tredjeländer. |
| --- | --- |

d)

Skriftväxling mellan medlemsstaters myndigheter och mellan medlemsstater och tredjeländer.

3.   När tillgång till ärendet beviljas, ska kommissionen förse det företag som är föremål för utredning med en icke-konfidentiell version av alla handlingar som nämns i de grunder på vilka kommissionen avser anta ett beslut.

4.   Om inte annat följer av punkterna 2 och 5 ska kommissionen också ge tillgång till alla handlingar i sitt ärende, utan sekretessmarkering, enligt villkor för utlämnande av information. Villkoren för utlämnande av information ska bestämmas i överensstämmelse med följande:

| a) | Tillgång till handlingar enligt denna punkt ska endast beviljas ett begränsat antal juridiska och ekonomiska rådgivare och tekniska experter som anlitas av det företag som är föremål för utredning och vilkas namn på förhand kommer att ha meddelats kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Tillgång till handlingar enligt denna punkt ska endast beviljas ett begränsat antal juridiska och ekonomiska rådgivare och tekniska experter som anlitas av det företag som är föremål för utredning och vilkas namn på förhand kommer att ha meddelats kommissionen.

| b) | Särskilda externa juridiska och ekonomiska rådgivare och externa tekniska experter ska vara företag, anställda i företag eller i en situation som är jämförbar med situationen för anställda i företag. Dessa personer ska vara bundna av villkoren för utlämnande av uppgifter. |
| --- | --- |

b)

Särskilda externa juridiska och ekonomiska rådgivare och externa tekniska experter ska vara företag, anställda i företag eller i en situation som är jämförbar med situationen för anställda i företag. Dessa personer ska vara bundna av villkoren för utlämnande av uppgifter.

| c) | De personer som anges som externa juridiska och ekonomiska rådgivare och tekniska experter får inte samma dag som kommissionen fastställer villkoren för utlämnande av uppgifter befinna sig i ett anställningsförhållande med eller ingå i ledningen för det företag som är föremål för utredning eller befinna sig i en situation som är jämförbar med situationen som anställd eller chef för det företag som är föremål för utredning. Om de angivna juridiska och ekonomiska rådgivarna, eller externa tekniska experterna sedan skulle träda in i en sådan relation med det företag som är föremål för utredning, antingen under utredningen eller under de tre åren efter kommissionens utredning, ska de angivna juridiska och ekonomiska rådgivarna eller externa tekniska experterna och det företag som är föremål för utredning utan dröjsmål underrätta kommissionen om villkoren för denna relation. De angivna juridiska och ekonomiska rådgivarna och tekniska experter ska också förse kommissionen med en försäkran om att de inte längre har tillgång till information eller handlingar om ärendet som de fått tillgång till enligt denna punkt och som inte gjorts tillgängliga för det företag som är föremål för utredning av kommissionen. De ska också försäkra kommissionen om att de fortsatt kommer att efterleva de krav som avses i leden d och e i denna punkt. |
| --- | --- |

c)

De personer som anges som externa juridiska och ekonomiska rådgivare och tekniska experter får inte samma dag som kommissionen fastställer villkoren för utlämnande av uppgifter befinna sig i ett anställningsförhållande med eller ingå i ledningen för det företag som är föremål för utredning eller befinna sig i en situation som är jämförbar med situationen som anställd eller chef för det företag som är föremål för utredning. Om de angivna juridiska och ekonomiska rådgivarna, eller externa tekniska experterna sedan skulle träda in i en sådan relation med det företag som är föremål för utredning, antingen under utredningen eller under de tre åren efter kommissionens utredning, ska de angivna juridiska och ekonomiska rådgivarna eller externa tekniska experterna och det företag som är föremål för utredning utan dröjsmål underrätta kommissionen om villkoren för denna relation. De angivna juridiska och ekonomiska rådgivarna och tekniska experter ska också förse kommissionen med en försäkran om att de inte längre har tillgång till information eller handlingar om ärendet som de fått tillgång till enligt denna punkt och som inte gjorts tillgängliga för det företag som är föremål för utredning av kommissionen. De ska också försäkra kommissionen om att de fortsatt kommer att efterleva de krav som avses i leden d och e i denna punkt.

| d) | Angivna juridiska och ekonomiska rådgivare och tekniska experter får inte lämna ut några av de tillhandahållna handlingarna eller deras innehåll till någon fysisk eller juridisk person som inte är bunden av villkoren för utlämnande av information. |
| --- | --- |

d)

Angivna juridiska och ekonomiska rådgivare och tekniska experter får inte lämna ut några av de tillhandahållna handlingarna eller deras innehåll till någon fysisk eller juridisk person som inte är bunden av villkoren för utlämnande av information.

| e) | Angivna juridiska och ekonomiska rådgivare och externa tekniska experter får inte lämna ut några av de tillhandahållna handlingarna eller deras innehåll annat än i de syften som avses i punkt 10 nedan. |
| --- | --- |

e)

Angivna juridiska och ekonomiska rådgivare och externa tekniska experter får inte lämna ut några av de tillhandahållna handlingarna eller deras innehåll annat än i de syften som avses i punkt 10 nedan.

5.   I villkoren för utlämnande av uppgifter ska kommissionen ange de tekniska metoderna för utlämnandet och dess varaktighet. Utlämnande får ske elektroniskt till den juridiska och ekonomiska rådgivaren och de tekniska experterna eller (för vissa eller samtliga handlingar) endast i kommissionens lokaler. Undantagsvis får kommissionen besluta att inte medge tillgång till viss handlingar enligt villkoren för utlämnande i punkt 4 eller bevilja tillgång till delvis sekretessmarkerade handlingar, om den fastställer att den skada som uppgiftslämnaren sannolikt skulle lida av utlämnandet enligt villkoren för utlämnande av uppgifter på det hela taget väger tyngre än uppgifternas betydelse för utövandet av rätten till försvar. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 kommer kommissionen att utföra en liknande bedömning av vikten av att lämna ut information när den avgör huruvida den behöver utlämna eller delvis utlämna skriftväxling mellan kommissionen och myndigheterna i medlemsstaten eller tredjelandet och andra typer av känsliga handlingar som tillhandahålls av myndigheterna i medlemsstaten eller tredjelandet. Före utlämnandet av sådan skriftväxling eller sådana handlingar ska kommissionen rådfråga myndigheterna i medlemsstaten eller tredjelandet.

6.   De angivna externa juridiska och ekonomiska rådgivarna och externa tekniska experter som avses i punkt 4 a får, inom en vecka efter mottagandet av rätten att få tillgång till ärendet enligt villkoren för utlämnande av information, lämna in en motiverad begäran till kommissionen om att få tillgång till en icke-konfidentiell version av handlingar i kommissionens ärende som inte redan gjorts tillgängliga för det företag som är föremål för utredning enligt punkt 3, för att göra den handlingen tillgänglig för det företag som är föremål för utredning. Eller kan de lämna en motiverad begäran om att låta villkoren för utlämnande av uppgifter omfatta ytterligare angivna externa juridiska och ekonomiska rådgivare eller externa tekniska experter. Sådan ytterligare tillgång till en icke-konfidentiell version av handlingar, eller ett utvidgande till ytterligare individer, får endast beviljas i undantagsfall, och förutsatt att det påvisas att de är avgörande för ett korrekt utövande av rätten till försvar för det företag som är föremål för utredning.

7.   Vid tillämpningen av punkterna 5 och 6 får kommissionen begära att den uppgiftslämnare som lämnat in de berörda handlingarna tillhandahåller en icke-konfidentiell version av handlingarna enligt artikel 19.3.

8.   Om kommissionen anser att någon begäran enligt punkt 6 är välgrundad med avseende på behovet att säkerställa att det företag som är föremål för utredning har möjlighet att faktiskt utöva sin rätt till försvar, ska kommissionen antingen göra en icke-konfidentiell version av handlingarna tillgängliga för det företag som är föremål för utredning eller anta ett beslut genom vilket villkoren för utlämnande utvidgas till att omfatta handlingarna i fråga.

9.   Kommissionen får när som helst under förfarandet i stället för – eller tillsammans med – metoden för att bevilja tillgång till handlingar i ärendet i enlighet med punkt 4 ovan ge tillgång till vissa eller alla handlingar som redigerats på det sätt som avses i artikel 19.3 för att undvika oproportionerliga förseningar eller administrativa bördor.

10.   Information som erhållits genom tillgång till handlingarna i ett ärende ska användas enbart för syften som är relevanta för tillämpningen av förordning (EU) 2022/2560.

KAPITEL VIII

TIDSFRISTER

Artikel 21

Tidsfrister

1.   Tidsfrister som föreskrivs i eller fastställs av kommissionen enligt förordning (EU) 2022/2560 eller den här förordningen ska beräknas i enlighet med rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (4) och de särskilda regler som anges i punkt 2 i den här artikeln och i artikel 22. Om reglerna är motstridiga ska bestämmelserna i den här förordningen ha företräde.

2.   Tidsfrister ska börja löpa den arbetsdag som följer på den händelse som det hänvisas till i den relevanta bestämmelsen i förordning (EU) 2022/2560 eller i den här förordningen.

Artikel 22

Utgång av tidsfrister

1.   En tidsfrist som anges i arbetsdagar ska löpa ut vid utgången av fristens sista arbetsdag.

2.   En tidsfrist som kommissionen fastställt till en viss kalenderdag ska löpa ut vid utgången av den dagen.

Artikel 23

Uppskjutande av tidsfrister i koncentrationsärenden

1.   Kommissionen får tillfälligt skjuta upp de tidsfrister som avses i artikel 24.1 a och b i förordning (EU) 2022/2560 enligt artikel 24.5 i förordning (EU) 2022/2560, av något av följande skäl:

| a) | Information som kommissionen har begärt från de anmälande parterna eller någon annan berörd person med stöd i artikel 13.2 i förordning (EU) 2022/2560 har inte lämnats alls eller har inte lämnats i sin helhet inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Information som kommissionen har begärt från de anmälande parterna eller någon annan berörd person med stöd i artikel 13.2 i förordning (EU) 2022/2560 har inte lämnats alls eller har inte lämnats i sin helhet inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen.

| b) | Information som kommissionen enligt artikel 13.3 i förordning (EU) 2022/2560 begärt från andra företag eller organisationer har inte lämnats alls eller har inte lämnats i sin helhet inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen på grund av omständigheter hänförliga till en av de anmälande parterna eller någon annan berörd part. |
| --- | --- |

b)

Information som kommissionen enligt artikel 13.3 i förordning (EU) 2022/2560 begärt från andra företag eller organisationer har inte lämnats alls eller har inte lämnats i sin helhet inom den tidsfrist som fastställts av kommissionen på grund av omständigheter hänförliga till en av de anmälande parterna eller någon annan berörd part.

| c) | En av de anmälande parterna eller några andra berörda personer har vägrat att underkasta sig en inspektion som ska genomföras av kommissionen på grundval av artikel 14.1 och som beordrats genom beslut enligt artikel 14.3 i förordning (EU) 2022/2560 eller att samarbeta vid genomförandet av en sådan inspektion i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

c)

En av de anmälande parterna eller några andra berörda personer har vägrat att underkasta sig en inspektion som ska genomföras av kommissionen på grundval av artikel 14.1 och som beordrats genom beslut enligt artikel 14.3 i förordning (EU) 2022/2560 eller att samarbeta vid genomförandet av en sådan inspektion i enlighet med artikel 14.2 i förordning (EU) 2022/2560.

| d) | De anmälande parterna har inte underrättat kommissionen om relevant information, inbegripet förändringar av sakförhållanden av det slag som avses i artikel 6.3. |
| --- | --- |

d)

De anmälande parterna har inte underrättat kommissionen om relevant information, inbegripet förändringar av sakförhållanden av det slag som avses i artikel 6.3.

2.   Om kommissionen, enligt punkt 1, skjuter upp en tidsfrist som avses i artikel 24.1 a och b i förordning (EU) 2022/2560, ska tidsfristen upphävas i följande fall:

| a) | I fall som avses i punkterna 1 a och b: För perioden mellan utlöpandet av tidsfristen i begäran om information, och mottagandet av den efterfrågande heltäckande och korrekta informationen, eller det tillfälle då kommissionen underrättar de anmälande parterna eller andra berörda personer om att den efterfrågade informationen inte längre är nödvändig mot bakgrund av resultaten av dess pågående granskning eller av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

a)

I fall som avses i punkterna 1 a och b: För perioden mellan utlöpandet av tidsfristen i begäran om information, och mottagandet av den efterfrågande heltäckande och korrekta informationen, eller det tillfälle då kommissionen underrättar de anmälande parterna eller andra berörda personer om att den efterfrågade informationen inte längre är nödvändig mot bakgrund av resultaten av dess pågående granskning eller av marknadsutvecklingen.

| b) | I fall som avses i punkt 1 c: För perioden mellan det misslyckade försöket att genomföra inspektionen och det faktiska slutförandet av den inspektion som begärts genom beslutet, eller det tillfälle då kommissionen underrättar de anmälande parterna eller andra berörda personer om att den efterfrågade informationen inte längre är nödvändig mot bakgrund av resultaten av dess pågående granskning eller av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

b)

I fall som avses i punkt 1 c: För perioden mellan det misslyckade försöket att genomföra inspektionen och det faktiska slutförandet av den inspektion som begärts genom beslutet, eller det tillfälle då kommissionen underrättar de anmälande parterna eller andra berörda personer om att den efterfrågade informationen inte längre är nödvändig mot bakgrund av resultaten av dess pågående granskning eller av marknadsutvecklingen.

| c) | I fall som avses i punkt 1 d: För perioden mellan den tidpunkt vid vilken kommissionen skulle underrättats om relevant information, inbegripet ett ändrat faktaläge, och mottagandet av den heltäckande och korrekta informationen, eller det tillfälle då kommissionen underrättar de anmälande parterna om att den informationen inte längre är nödvändig mot bakgrund av resultaten av dess pågående granskning eller av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

c)

I fall som avses i punkt 1 d: För perioden mellan den tidpunkt vid vilken kommissionen skulle underrättats om relevant information, inbegripet ett ändrat faktaläge, och mottagandet av den heltäckande och korrekta informationen, eller det tillfälle då kommissionen underrättar de anmälande parterna om att den informationen inte längre är nödvändig mot bakgrund av resultaten av dess pågående granskning eller av marknadsutvecklingen.

3.   Uppskjutandet av tidsfristen ska börja den arbetsdag som följer på den dag då den händelse som orsakade uppskovet ägde rum. Det ska upphöra vid utgången av den dag då orsaken till avbrytandet har avlägsnats. Om denna dag inte är en arbetsdag, ska uppskjutandet av tidsfristen upphöra vid påföljande arbetsdags slut.

4.   Kommissionen ska inom rimlig tid behandla alla uppgifter som den mottagit i samband med sin utredning och som kan göra det möjligt för kommissionen att anse att begärd information eller en inspektion som beordrats inte längre är nödvändiga i den mening som avses i punkt 2 a, b och c.

Artikel 24

Uppskjutande av tidsfrister vid preliminära granskningar i samband med offentlig upphandling

Om kommissionen skjuter upp tidsfristen för den preliminära granskningen enligt artikel 30.6 i förordning (EU) 2022/2560, ska uppskovet börja den arbetsdag som följer efter den dag då tidsfristen på 20 arbetsdagar löper ut. Uppskovet upphör att gälla i slutet av den dag då en fullständig uppdaterad anmälan lämnas till kommissionen. Om denna dag inte är en arbetsdag, ska uppskjutandet av tidsfristen upphöra vid påföljande arbetsdags slut.

KAPITEL IX

ÖVERSÄNDANDE OCH UNDERTECKNANDE AV HANDLINGAR

Artikel 25

Översändande och undertecknande av handlingar i koncentrationsärenden

1.   Översändande av handlingar till respektive från kommissionen enligt förordning (EU) 2022/2560 och den här förordningen ska göras digitalt, utom i de fall där kommissionen undantagsvis samtycker till att andra metoder som anges i punkterna 6 och 7 används.

2.   När det krävs en underskrift, måste handlingar som lämnas till kommissionen digitalt undertecknas med minst en kvalificerad elektronisk underskrift som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 (5).

3.   Tekniska specifikationer för olika former av översändande och undertecknande får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och göras tillgängliga på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för konkurrens.

4.   Med undantag för formuläret i bilaga I ska alla handlingar som översänds digital till kommissionen en arbetsdag anses ha mottagits samma dag som de avsändes, under förutsättning att ett mottagningsbevis i sin tidsstämpel visar att de mottagits den dagen. Det formulär som ingår i bilaga I och som översänds digitalt till kommissionen en arbetsdag ska anses ha mottagits samma dag som den sändes, under förutsättning att ett mottagningsbevis i sin tidsstämpel visar att den mottogs den dagen före eller under de öppettider som anges på GD Konkurrens webbplats. Det formulär som ingår i bilaga I och som översänds digitalt till kommissionen en arbetsdag efter de öppettider som anges på GD Konkurrens webbplats ska anses ha mottagits nästa arbetsdag. Alla handlingar som skickas elektroniskt till kommissionen efter en arbetsdag ska anses ha mottagits nästa arbetsdag.

5.   Handlingar som översänds på elektronisk väg till kommissionen ska inte anses ha mottagits, om handlingarna eller delar av dem

| a) | är ur funktion eller oanvändbara (korrupta), |
| --- | --- |

a)

är ur funktion eller oanvändbara (korrupta),

| b) | innehåller virus, sabotageprogram eller andra hot, |
| --- | --- |

b)

innehåller virus, sabotageprogram eller andra hot,

| c) | innehåller elektroniska underskrifter vars giltighet inte kan kontrolleras av kommissionen. |
| --- | --- |

c)

innehåller elektroniska underskrifter vars giltighet inte kan kontrolleras av kommissionen.

Kommissionen ska utan dröjsmål underrätta avsändaren om att någon av de omständigheter som avses i a, b eller c föreligger.

6.   Handlingar som översänds till kommissionen som rekommenderad försändelse ska anses ha mottagits samma dag som de anländer till den adress som anges på webbplatsen för kommissionens genearldirektorat för konkurrens.

7.   Handlingar som personligen överlämnas till kommissionen ska anses ha mottagits samma dag som de ankommer till den adress som offentliggjorts på webbplatsen för kommissionens genearldirektorat för konkurrens, om detta bekräftas genom ett mottagningsbevis från kommissionen.

Artikel 26

Översändande och undertecknande av handlingar i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande (anmälan och på eget initiativ)

1.   Översändande av handlingar i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande till respektive från kommissionen enligt förordning (EU) 2022/2560 och den här förordningen ska göras digitalt, utom i de fall där kommissionen undantagsvis samtycker till att andra metoder som anges i punkterna 5 och 6 används.

2.   I förfaranden avseende utländskt stöd i samband med offentliga upphandlingsförfaranden ska det inte vara obligatoriskt att använda en kvalificerad elektronisk signatur som uppfyller kraven i förordning (EU) nr 910/2014. Anmälan eller försäkran ska undertecknas av alla anmälande parter som är skyldiga att göra en anmälan i samband med offentlig upphandling.

3.   Tekniska specifikationer för olika former av översändande och undertecknande får offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och göras tillgängliga på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag.

4.   När handlingarna undertecknas eller överförs till kommissionen i samband med offentliga upphandlingsförfaranden, ska artiklarna 25.4 och 25.5 tillämpas i analogi med detta.

5.   Handlingar som översänds till kommissionen som rekommenderad försändelse ska anses ha mottagits samma dag som de anländer till den adress som anges på webbplatsen för kommissionens genearldirektorat för Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag.

6.   Handlingar som personligen överlämnas till kommissionen ska anses ha mottagits samma dag som de ankommer till den adress som offentliggjorts på webbplatsen för kommissionens genearldirektorat för Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, om detta bekräftas genom ett mottagningsbevis från kommissionen.

KAPITEL X

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 27

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 330, 23.12.2022, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

3

(4)  Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (EGT L 124, 8.6.1971, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73).

5

---

BILAGA I

FS-CO-formulär för anmälan av en koncentration enligt förordning (EU) 2022/2560

Innehållsförteckning

| 1. | Syftet med FS-CO-formuläret | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Typer av information som begärs i FS-CO-formuläret | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Information som inte på ett rimligt sätt är tillgänglig | 19 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Information som inte är nödvändig för kommissionens granskning av ärendet | 19 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Kontakter före anmälan och begäran om dispens | 20 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kravet på en korrekt och fullständig anmälan | 20 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Anmälningsförfarande | 21 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Sekretess och personuppgifter | 21 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Definitioner och anvisningar för detta FS-CO-formulär | 22 |
| --- | --- | --- |

9.

| 1. AVSNITT 1: | Beskrivning av koncentrationen | 22 |
| --- | --- | --- |

1. AVSNITT 1:

| 2. AVSNITT 2: | Information om parterna | 22 |
| --- | --- | --- |

2. AVSNITT 2:

| 3. AVSNITT 3: | Uppgifter om koncentrationen samt om ägarskap och kontroll | 23 |
| --- | --- | --- |

3. AVSNITT 3:

| 4. AVSNITT 4: | Tröskelvärden för anmälan | 24 |
| --- | --- | --- |

4. AVSNITT 4:

| 5. AVSNITT 5: | Utländska ekonomiska bidrag | 25 |
| --- | --- | --- |

5. AVSNITT 5:

| 6. AVSNITT 6: | Den inre marknadens inverkan på de utländska ekonomiska bidragen i koncentrationen | 27 |
| --- | --- | --- |

6. AVSNITT 6:

| 7. AVSNITT 7: | Möjliga positiva effekter | 28 |
| --- | --- | --- |

7. AVSNITT 7:

| 8. AVSNITT 8: | Styrkande handlingar | 28 |
| --- | --- | --- |

8. AVSNITT 8:

| 9. AVSNITT 9: | Intyg | 29 |
| --- | --- | --- |

9. AVSNITT 9:

INLEDNING

1.   Syftet med FS-CO-formuläret

| 1. | I detta FS-CO-formulär (formulär om utländska subventioner i koncentrationer) anges vilken information som ska lämnas av den eller de anmälande parterna, när en anmälan lämnas till kommissionen om en föreslagen koncentration som omfattas av unionens system för kontroll av utländska subventioner. Unionens system för kontroll av utländska subventioner fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 (1) och i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1441 om närmare bestämmelser för kommissionens förfaranden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (”genomförandeförordningen”) (2), till vilken FS-CO-formuläret bifogas. |
| --- | --- |

1.

2.   Typer av information som begärs i FS-CO-formuläret

| 2. | I FS-CO-formuläret begärs följande information:






  a) | Grundläggande information som i princip är nödvändig för bedömningen av alla företagskoncentrationer (avsnitt 1 till 4). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Grundläggande information som i princip är nödvändig för bedömningen av alla företagskoncentrationer (avsnitt 1 till 4).

| b) | Information om utländska ekonomiska bidrag som parterna mottagit enligt artikel 20.3 b i förordning (EU) 2022/2560 (avsnitt 5). I synnerhet efterfrågas närmare information, enligt avsnitt 5 i FS-CO-formuläret, för vart och ett av de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats parterna i koncentrationen under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel som inte får omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–d i förordning (EU) 2022/2560. Vad gäller andra utländska ekonomiska bidrag, kräver FS-CO-formuläret en översikt över de olika typerna av ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats den eller de anmälande parterna under de tre åren före ingåendet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga budet eller förvärvet av en kontrollerande andel i enlighet med instruktionerna i tabell 1. Kommissionen får från fall till fall begära mer närmare information om någon av de typer av ekonomiska bidrag vilka ingår som svar på frågorna i avsnitt 5, och i tabell 1, eller om andra utländska ekonomiska bidrag som parten/parterna i koncentrationen mottagit. Under alla omständigheter måste samtliga utländska ekonomiska bidrag som beviljats parterna i koncentrationen under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av den offentliga upphandlingen eller förvärvet av en kontrollerande andel tas i beaktande för att avgöra huruvida tröskelvärdena för anmälan enligt artikel 20.3 b i förordning (EU) 2022/2560 uppnåtts, oavsett om någon information begärs om dem enligt avsnitt 5. |
| --- | --- |

b)

Information om utländska ekonomiska bidrag som parterna mottagit enligt artikel 20.3 b i förordning (EU) 2022/2560 (avsnitt 5). I synnerhet efterfrågas närmare information, enligt avsnitt 5 i FS-CO-formuläret, för vart och ett av de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats parterna i koncentrationen under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel som inte får omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–d i förordning (EU) 2022/2560. Vad gäller andra utländska ekonomiska bidrag, kräver FS-CO-formuläret en översikt över de olika typerna av ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats den eller de anmälande parterna under de tre åren före ingåendet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga budet eller förvärvet av en kontrollerande andel i enlighet med instruktionerna i tabell 1. Kommissionen får från fall till fall begära mer närmare information om någon av de typer av ekonomiska bidrag vilka ingår som svar på frågorna i avsnitt 5, och i tabell 1, eller om andra utländska ekonomiska bidrag som parten/parterna i koncentrationen mottagit. Under alla omständigheter måste samtliga utländska ekonomiska bidrag som beviljats parterna i koncentrationen under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av den offentliga upphandlingen eller förvärvet av en kontrollerande andel tas i beaktande för att avgöra huruvida tröskelvärdena för anmälan enligt artikel 20.3 b i förordning (EU) 2022/2560 uppnåtts, oavsett om någon information begärs om dem enligt avsnitt 5.

| c) | Information som är nödvändig för att bedöma huruvida de utländska ekonomiska bidragen i koncentrationen kan snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i artiklarna 4 eller 5 i förordning (EU) 2022/2560 (både när det gäller förvärvsprocessen och den verksamhet som parterna i koncentrationen kommer att bedriva) (avsnitt 6). |
| --- | --- |

c)

Information som är nödvändig för att bedöma huruvida de utländska ekonomiska bidragen i koncentrationen kan snedvrida den inre marknaden i den mening som avses i artiklarna 4 eller 5 i förordning (EU) 2022/2560 (både när det gäller förvärvsprocessen och den verksamhet som parterna i koncentrationen kommer att bedriva) (avsnitt 6).

| d) | Information om eventuella positiva effekter av de utländska subventionerna (avsnitt 7). |
| --- | --- |

d)

Information om eventuella positiva effekter av de utländska subventionerna (avsnitt 7).

| e) | Styrkande handlingar (avsnitt 8). |
| --- | --- |

e)

Styrkande handlingar (avsnitt 8).

| 3. | Den information som begärs enligt avsnitten 1–6 och 8 måste i princip lämnas för att en anmälan ska anses fullständig. Däremot är det den eller de anmälande parternas sak att besluta om de ska tillhandahålla den information som begärs enligt avsnitt 7. Det avsnittet rör information om eventuella positiva effekter av de utländska subventionerna för utvecklingen av den relevanta subventionerade ekonomiska verksamhetens utveckling på den inre marknaden samt andra positiva effekter i förhållande till relevanta politiska mål. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den information som begärs i FS-CO-formuläret påverkar inte kommissionens möjlighet att begära ytterligare information i en begäran om information före eller efter anmälan. |
| --- | --- |

4.

3.   Information som inte på ett rimligt sätt är tillgänglig

| 5. | Om viss information som begärs i detta FS-CO-formulär inte på ett rimligt sätt är tillgänglig för den eller de anmälande parterna, helt eller delvis, får den eller de anmälande parterna begära att kommissionen befriar sig från skyldigheten att tillhandahålla relevant information eller från alla andra krav i FS-CO-formuläret som rör sådan information. Denna begäran ska lämnas i enlighet med instruktionerna i skälen 9–11 i denna inledning. |
| --- | --- |

5.

4.   Information som inte är nödvändig för kommissionens granskning av ärendet

| 6. | Enligt artikel 4.4 i genomförandeförordningen får kommissionen bevilja dispens från skyldigheten att lämna viss information, inbegripet handlingar, i anmälan eller från andra krav i FS-CO-formuläret med koppling till denna information, om den anser att det inte är nödvändigt för granskningen av ärendet att sådana skyldigheter eller krav iakttas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De anmälande parterna får begära att kommissionen befriar dem från skyldigheten att lämna den relevanta informationen eller från något annat krav i FS-CO-formuläret som rör denna information. Denna begäran ska lämnas i enlighet med instruktionerna för begäran om dispens i skälen 9–11 i denna inledning. |
| --- | --- |

7.

5.   Kontakter före anmälan och begäran om dispens

| 8. | Den eller de anmälande parterna uppmuntras att inleda diskussioner i tillräckligt god tid före anmälan, helst på grundval av ett utkast till anmälningsformulär. Möjligheten att inleda kontakter före anmälan är en tjänst som kommissionen erbjuder den eller de anmälande parterna, vilken de frivilligt kan använda sig av för att förbereda den preliminära granskningen av en utländsk subvention inom ramen för koncentrationsförfarandet. Även om kontakter före anmälan inte är obligatoriska, kan de vara av stort värde för både de anmälande parterna och kommissionen, bland annat för att avgöra exakt hur mycket information som begärs i en anmälan. Detta gäller särskilt den information som ska lämnas i sektion 5 och i tabell 1 och säkerställa att anmälan är komplett. Dessutom kan kontakter före anmälan leda till ett minskat behov av att begära nödvändig information. |
| --- | --- |

8.

| 9. | I samband med kontakter före anmälan får den eller de anmälande parterna begära dispens från kravet på att lämna viss information som begärs i detta formulär. Kommissionen kommer att behandla begäran om dispens under förutsättning att ett av följande villkor är uppfyllt:






  a) | Den eller de anmälande parterna ska på lämpligt sätt motivera varför den relevanta informationen inte är tillgänglig på ett rimligt sätt. När så är lämpligt, och i den mån det är möjligt, bör den eller de anmälande parterna tillhandahålla bästa möjliga uppskattningar av de uppgifter som saknas, identifiera källorna till dessa uppskattningar eller ange var kommissionen kan erhålla någon av den begärda information som inte är tillgänglig. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Den eller de anmälande parterna ska på lämpligt sätt motivera varför den relevanta informationen inte är tillgänglig på ett rimligt sätt. När så är lämpligt, och i den mån det är möjligt, bör den eller de anmälande parterna tillhandahålla bästa möjliga uppskattningar av de uppgifter som saknas, identifiera källorna till dessa uppskattningar eller ange var kommissionen kan erhålla någon av den begärda information som inte är tillgänglig.

| b) | De anmälande parterna ska på lämpligt sätt motivera varför den relevanta informationen inte är nödvändig för granskningen av ärendet. |
| --- | --- |

b)

De anmälande parterna ska på lämpligt sätt motivera varför den relevanta informationen inte är nödvändig för granskningen av ärendet.

| 10. | Begäran om dispens bör göras under perioden före anmälan i utkastet till anmälningsformulär (i början av relevant avsnitt eller underavsnitt). Under perioden före anmälan kommer kommissionen att behandla begäranden om dispens i samband med granskningen av utkastet till anmälan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Även om kommissionen kan ha godtagit att någon information som begärs i detta FS-CO-formulär får utelämnas från en anmälan hindrar det inte på något sätt kommissionen ifrån att begära sådan information när som helst under förfarandet, särskilt genom en begäran om information enligt artikel 13 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

11.

6.   Kravet på en korrekt och fullständig anmälan

| 12. | Som förklarat i skälen 2–4 i denna inledning måste den information som begärs enligt avsnitten 1–6 och 8 i princip lämnas i samtliga fall för att en anmälan ska anses fullständig. Den begärda informationen ska lämnas i relevant avsnitt samt vara korrekt och fullständig. |
| --- | --- |

12.

| 13. | I synnerhet följande bör noteras:






  a) | Den tidsfrist på 25 arbetsdagar som fastställs i artikel 24.1 a och b i förordning (EU) 2022/2560 ska börja löpa den arbetsdag som följer på den dag då den fullständiga anmälan mottogs. Syftet med detta är att säkerställa att kommissionen kan bedöma den anmälda koncentrationen inom de stränga tidsfrister som fastställs i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Den tidsfrist på 25 arbetsdagar som fastställs i artikel 24.1 a och b i förordning (EU) 2022/2560 ska börja löpa den arbetsdag som följer på den dag då den fullständiga anmälan mottogs. Syftet med detta är att säkerställa att kommissionen kan bedöma den anmälda koncentrationen inom de stränga tidsfrister som fastställs i förordning (EU) 2022/2560.

| b) | Den anmälande parten eller de anmälande parterna bör när de utarbetar anmälan kontrollera att alla kontaktpersoner och nummer, i synnerhet e-postadresser, som lämnas till kommissionen är riktiga, relevanta och aktuella. |
| --- | --- |

b)

Den anmälande parten eller de anmälande parterna bör när de utarbetar anmälan kontrollera att alla kontaktpersoner och nummer, i synnerhet e-postadresser, som lämnas till kommissionen är riktiga, relevanta och aktuella.

| c) | De begärda kontaktuppgifterna ska lämnas i det format som kommissionens generaldirektorat för konkurrens (GD COMP) anger på sin webbplats. En förutsättning för ett korrekt granskningsförfarande är korrekta kontaktuppgifter. För detta ändamål måste e-postadresserna vara personliga och tilldelade särskilda kontaktpersoner och som en konsekvens därav ska företagsbrevlådor (t.ex. info@, hello@) inte användas. Kommissionen får förklara anmälan ofullständig på grundval av olämpliga kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

c)

De begärda kontaktuppgifterna ska lämnas i det format som kommissionens generaldirektorat för konkurrens (GD COMP) anger på sin webbplats. En förutsättning för ett korrekt granskningsförfarande är korrekta kontaktuppgifter. För detta ändamål måste e-postadresserna vara personliga och tilldelade särskilda kontaktpersoner och som en konsekvens därav ska företagsbrevlådor (t.ex. info@, hello@) inte användas. Kommissionen får förklara anmälan ofullständig på grundval av olämpliga kontaktuppgifter.

| d) | Styrkande handlingar enligt avsnitt 8 ska lämnas in tillsammans med en sammanfattande tabell i det format som fastställts av GD Konkurrens på dess webbplats. |
| --- | --- |

d)

Styrkande handlingar enligt avsnitt 8 ska lämnas in tillsammans med en sammanfattande tabell i det format som fastställts av GD Konkurrens på dess webbplats.

| e) | I enlighet med artikel 6.4 i genomförandeförordningen kommer oriktig eller vilseledande information i eller tillsammans med anmälan att göra anmälan ofullständig såtillvida att den faktiska dagen för anmälan inte kan fastställas. |
| --- | --- |

e)

I enlighet med artikel 6.4 i genomförandeförordningen kommer oriktig eller vilseledande information i eller tillsammans med anmälan att göra anmälan ofullständig såtillvida att den faktiska dagen för anmälan inte kan fastställas.

| f) | Enligt artikel 26.2 i förordning (EU) 2022/2560 kan det företag som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktiga eller vilseledande information åläggas böter om högst 1 % av det berörda företagets sammanlagda omsättning. Enligt artikel 18.1 b i förordning (EU) 2022/2560 får kommissionen dessutom återkalla sitt beslut om en koncentration om det grundade sig på ofullständig, oriktig eller vilseledande information. |
| --- | --- |

f)

Enligt artikel 26.2 i förordning (EU) 2022/2560 kan det företag som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktiga eller vilseledande information åläggas böter om högst 1 % av det berörda företagets sammanlagda omsättning. Enligt artikel 18.1 b i förordning (EU) 2022/2560 får kommissionen dessutom återkalla sitt beslut om en koncentration om det grundade sig på ofullständig, oriktig eller vilseledande information.

7.   Anmälningsförfarande

| 14. | Anmälan ska lämnas på ett av unionens officiella språk. Namnen på den anmälande parterna ska också lämnas på originalspråket. Den information som begärs i detta FS-CO-formulär ska anges i avsnitten och underavsnitten och, i förekommande fall, åtföljd av styrkande handlingar. Den inlämnade anmälan måste innehålla ett undertecknat intyg av det slag som återfinns i avsnitt 9. Om informationen i två olika avsnitt är delvis (eller helt) överlappande får korshänvisningar användas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Anmälan ska undertecknas av personer som enligt lag är bemyndigade att företräda var och en av de anmälande parterna eller av en eller flera av de anmälande parternas behöriga företrädare. Motsvarande fullmakt(er) (eller skriftliga underlag som bevisar deras behörighet att agera) måste bifogas anmälan. Tekniska specifikationer och instruktioner för anmälningar (inklusive underskrifter) återfinns på GD Konkurrens webbplats. |
| --- | --- |

15.

| 16. | När den eller de anmälande parterna fyller i avsnitten 5, 6 och 7 i detta FS-CO-formulär, uppmanas de överväga om det av tydlighetsskäl är bäst att ställa upp dessa avsnitt i nummerordning eller om de kan grupperas runtomkring varje enskilt berört ekonomiskt bidrag (eller grupp av utländska ekonomiska bidrag). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Av tydlighetsskäl kan viss information lämnas i bilagor. Det är dock viktigt att all väsentlig information presenteras i själva anmälan. Bilagor till detta anmälningsformulär får användas endast för att komplettera information som lämnas i texten till anmälningsformuläret. Dessutom ska det av texten tydligt framgå huruvida kompletterande information lämnas i en bilaga. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Styrkande handlingar ska lämnas in på originalspråket. Om originalspråket inte är ett av unionens officiella språk, måste en översättning till handläggningsspråket bifogas (artikel 4.3 i genomförandeförordningen). |
| --- | --- |

18.

8.   Sekretess och personuppgifter

| 19. | Enligt artikel 339 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och artikel 43.2 i förordning (EU) 2022/2560 ska kommissionen, dess tjänstemän och övriga anställda inte lämna ut sådan information som omfattas av sekretess och som de fått kännedom om i samband med tillämpningen av förordning (EU) 2022/2560. Samma princip ska också gälla för att skydda konfidentiella uppgifter mellan de anmälande parterna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Om den eller de anmälande parterna anser att det skulle skada deras intressen om någon av den information som de uppmanats att lämna in offentliggörs eller på annat sätt sprids till andra parter, ska sådan information lämnas separat och med varje sida klart och tydligt märkt ”Confidential”. Den eller de anmälande parterna måste också motivera varför informationen inte bör spridas eller offentliggöras. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Om koncentrationer eller förvärv av gemensam kontroll, eller i andra fall där anmälan fylls i av fler än en av den anmälande parten, kan affärshemligheter lämnas i ett separat kuvert och i anmälan hänvisas till som en bilaga. För att en anmälan ska anses fullständig måste alla sådana bilagor ingå i anmälan. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Alla personuppgifter som lämnas i eller tillsammans med en anmälan kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (3). |
| --- | --- |

22.

9.   Definitioner och anvisningar för detta FS-CO-formulär

| 23. | I denna bilaga gäller följande definitioner:






  a) | anmälande part(er): I enlighet med artikel 21.3 i förordning (EU) 2022/2560 avser, vid en fusion, detta begrepp samtliga parter i fusionen eller, vid ett förvärv av kontroll, samtliga företag eller personer som förvärvar ensam eller gemensam kontroll över ett eller flera företag eller delar av ett eller flera företag. |
| --- | --- | --- |

23.

a)

anmälande part(er): I enlighet med artikel 21.3 i förordning (EU) 2022/2560 avser, vid en fusion, detta begrepp samtliga parter i fusionen eller, vid ett förvärv av kontroll, samtliga företag eller personer som förvärvar ensam eller gemensam kontroll över ett eller flera företag eller delar av ett eller flera företag.

| b) | föremål: Föremål avser alla företag eller delar av företag i vilka en kontrollerande andel förvärvas (även ett gemensamt företag), eller företag som är föremål för ett offentligt bud. Detta begrepp omfattar inte säljaren/säljarna. |
| --- | --- |

b)

föremål: Föremål avser alla företag eller delar av företag i vilka en kontrollerande andel förvärvas (även ett gemensamt företag), eller företag som är föremål för ett offentligt bud. Detta begrepp omfattar inte säljaren/säljarna.

| c) | part(er) i koncentrationen: Den eller de anmälande parterna enligt definitionen i a) och föremålet såsom det definieras i b). |
| --- | --- |

c)

part(er) i koncentrationen: Den eller de anmälande parterna enligt definitionen i a) och föremålet såsom det definieras i b).

| 24. | Om inte annat anges:






  a) | Begreppet ”anmälande part(er)” omfattar i) samtliga företag som enskilt eller gemensamt, direkt eller indirekt kontrollerar ”anmälande part(er)” i enlighet med artikel 20.5 och 20.6 i förordning (EU) 2022/2560, ii) alla företag eller personer som ensamma eller gemensamt, direkt eller indirekt kontrolleras av ”anmälande part(er)” och iii) de företag som kontrolleras av de företag som avses i punkt ii). |
| --- | --- | --- |

24.

a)

Begreppet ”anmälande part(er)” omfattar i) samtliga företag som enskilt eller gemensamt, direkt eller indirekt kontrollerar ”anmälande part(er)” i enlighet med artikel 20.5 och 20.6 i förordning (EU) 2022/2560, ii) alla företag eller personer som ensamma eller gemensamt, direkt eller indirekt kontrolleras av ”anmälande part(er)” och iii) de företag som kontrolleras av de företag som avses i punkt ii).

| b) | Med ”föremål” avses alla företag som ensamma eller gemensamt, direkt eller indirekt kontrolleras av ”föremålet” i enlighet med artikel 20.5 och 20.6 i förordning (EU) 2022/2560. Omvänt omfattar detta begrepp inte företag och personer som inte längre, helt eller gemensamt, direkt eller indirekt, kommer att kontrollera föremålet eller föremålen när koncentrationen genomförts (t.ex. säljarna vid ett förvärv av kontroll). |
| --- | --- |

b)

Med ”föremål” avses alla företag som ensamma eller gemensamt, direkt eller indirekt kontrolleras av ”föremålet” i enlighet med artikel 20.5 och 20.6 i förordning (EU) 2022/2560. Omvänt omfattar detta begrepp inte företag och personer som inte längre, helt eller gemensamt, direkt eller indirekt, kommer att kontrollera föremålet eller föremålen när koncentrationen genomförts (t.ex. säljarna vid ett förvärv av kontroll).

| 25. | Alla finansiella uppgifter som begärs in ska uttryckas i euro med de genomsnittliga växelkurserna för de år eller andra perioder det är fråga om. |
| --- | --- |

25.

AVSNITT 1

Beskrivning av koncentrationen

| 1.1 | Lämna en sammanfattning av koncentrationen med angivande av parterna i koncentrationen, förvärvsprocessen (t.ex. huruvida den eller de anmälande parterna valdes ut enligt ett konkurrensutsatt förfarande), koncentrationens art (t.ex. sammanslagning, förvärv av gemensam eller ensam kontroll eller grundandet av ett gemensamt företag), den strategiska och ekonomiska grunden för koncentrationen och den verksamhet som bedrivs av parterna i koncentrationen. |
| --- | --- |

1.1

AVSNITT 2

Information om parterna

| 2.1 | Information om parterna i koncentrationen
  Ange följande för var och en av parterna i koncentrationen:






  2.1.1 | Företagsnamnet (företagsnamnet ska också lämnas på originalspråket). |
| --- | --- | --- |

2.1

Ange följande för var och en av parterna i koncentrationen:

2.1.1

Företagsnamnet (företagsnamnet ska också lämnas på originalspråket).

| 2.1.2 | Dess roll i koncentrationen (sammangående part/förvärvande part/föremål/nygrundat gemensamt företag). |
| --- | --- |

2.1.2

Dess roll i koncentrationen (sammangående part/förvärvande part/föremål/nygrundat gemensamt företag).

| 2.1.3 | Lämplig kontaktpersons namn, adress, telefonnummer och e-postadress samt befattning. Adressen måste vara en adress för delgivning som handlingar och, särskilt, kommissionens beslut och andra inlagor kan delges till, och den kontaktperson som anges måste anses vara auktoriserad att ta emot delgivning. |
| --- | --- |

2.1.3

Lämplig kontaktpersons namn, adress, telefonnummer och e-postadress samt befattning. Adressen måste vara en adress för delgivning som handlingar och, särskilt, kommissionens beslut och andra inlagor kan delges till, och den kontaktperson som anges måste anses vara auktoriserad att ta emot delgivning.

| 2.1.4 | Om en eller flera behöriga externa företrädare för företaget har utsetts, den eller de företrädare som handlingar och, särskilt, kommissionens beslut och andra inlagor kan delges till:






  2.1.4.1 | Varje företrädares namn, adress, telefonnummer och e-postadress samt befattning. och dessutom ska följande villkor vara uppfyllt: |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Om en eller flera behöriga externa företrädare för företaget har utsetts, den eller de företrädare som handlingar och, särskilt, kommissionens beslut och andra inlagor kan delges till:

2.1.4.1

Varje företrädares namn, adress, telefonnummer och e-postadress samt befattning. och dessutom ska följande villkor vara uppfyllt:

| 2.1.4.2 | Originalet till det skriftliga underlag som bevisar varje företrädares behörighet att agera för parterna i koncentrationen i fråga (utifrån den fullmaktsmall som finns på GD Konkurrens webbplats). |
| --- | --- |

2.1.4.2

Originalet till det skriftliga underlag som bevisar varje företrädares behörighet att agera för parterna i koncentrationen i fråga (utifrån den fullmaktsmall som finns på GD Konkurrens webbplats).

| 2.2 | Typ av verksamhet som de respektive parterna bedriver.
  Beskriv för var och en av parterna i koncentrationen vilken typ av verksamhet som företaget bedriver. |
| --- | --- |

2.2

Beskriv för var och en av parterna i koncentrationen vilken typ av verksamhet som företaget bedriver.

AVSNITT 3

Uppgifter om koncentrationen samt om ägarskap och kontroll

Den information som efterfrågas i detta avsnitt kan åskådliggöras med tabeller eller diagram för att visa ägande- och kontrollstrukturen för parterna i koncentrationen före och efter genomförandet av koncentrationen.

| 3.1 | Beskriv vilken typ av koncentration som anmäls med hänvisning till de relevanta kriterierna i förordning (EU) 2022/2560:






  3.1.1 | Ange de företag eller personer som ytterst, ensamma eller gemensamt direkt eller indirekt, kontrollerar den eller de anmälande parterna i koncentrationen och beskriv ägande- och kontrollstruktur för parterna i koncentrationen fullbordats. |
| --- | --- | --- |

3.1

3.1.1

Ange de företag eller personer som ytterst, ensamma eller gemensamt direkt eller indirekt, kontrollerar den eller de anmälande parterna i koncentrationen och beskriv ägande- och kontrollstruktur för parterna i koncentrationen fullbordats.

| 3.1.2 | Förklara varför den planerade koncentrationen är






  i) | en fusion i den mening som avses i artikel 20.1 a i förordning (EU) 2022/2560, |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Förklara varför den planerade koncentrationen är

i)

en fusion i den mening som avses i artikel 20.1 a i förordning (EU) 2022/2560,

| ii) | ett förvärv av ensam eller gemensam kontroll i den mening som avses i artikel 20.1 b i förordning (EU) 2022/2560, eller |
| --- | --- |

ii)

ett förvärv av ensam eller gemensam kontroll i den mening som avses i artikel 20.1 b i förordning (EU) 2022/2560, eller

| iii) | bildandet av ett gemensamt företag i den mening som avses i artikel 20.2 i förordning (EU) 2022/2560, eller |
| --- | --- |

iii)

bildandet av ett gemensamt företag i den mening som avses i artikel 20.2 i förordning (EU) 2022/2560, eller

| 3.1.3 | Förklara hur koncentrationen kommer att genomföras (genom ingående av ett avtal, inledande av ett offentligt anbudsförfarande etc.) |
| --- | --- |

3.1.3

Förklara hur koncentrationen kommer att genomföras (genom ingående av ett avtal, inledande av ett offentligt anbudsförfarande etc.)

| 3.1.4 | Ange, med hänvisning till artikel 21 i förordning (EU) 2022/2560, vilket av följande som skett vid tidpunkten för anmälan:






  i) | Ett avtal har ingåtts. |
| --- | --- | --- |

3.1.4

Ange, med hänvisning till artikel 21 i förordning (EU) 2022/2560, vilket av följande som skett vid tidpunkten för anmälan:

i)

Ett avtal har ingåtts.

| ii) | En kontrollerande andel har förvärvats. |
| --- | --- |

ii)

En kontrollerande andel har förvärvats.

| iii) | Ett offentligt anbudsförfarande eller avsikten att inleda ett offentligt anbudsförfarande har tillkännagetts. |
| --- | --- |

iii)

Ett offentligt anbudsförfarande eller avsikten att inleda ett offentligt anbudsförfarande har tillkännagetts.

| iv) | Den eller de anmälande parterna och säljarna (i förekommande fall) har visat en god vilja att ingå ett avtal. |
| --- | --- |

iv)

Den eller de anmälande parterna och säljarna (i förekommande fall) har visat en god vilja att ingå ett avtal.

| 3.1.5 | Ange den väntade tidpunkten för viktiga händelser som är avsedda att leda till att koncentrationen fullbordas. |
| --- | --- |

3.1.5

Ange den väntade tidpunkten för viktiga händelser som är avsedda att leda till att koncentrationen fullbordas.

| 3.1.6 | Förklara ägande- och kontrollstrukturen i föremålet eller det företag som bildas genom koncentrationen. |
| --- | --- |

3.1.6

Förklara ägande- och kontrollstrukturen i föremålet eller det företag som bildas genom koncentrationen.

| 3.2 | Redogör för den ekonomiska grunden för koncentrationen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Värdet på transaktionen (köpesumman eller värdet på samtliga berörda, beroende på vad som är till tillämpligt), med uppgifter om huruvida det har betalats i form av eget kapital, kontanter eller andra tillgångar. Ange även föremålets företagsvärde och förklara hur detta företagsvärde har beräknats (4). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ange alla finansieringskällor (skulder, eget kapital, likvida medel, tillgångar osv.) som används för att finansiera transaktionen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Om hela förvärvet eller delar därav finansieras genom belåning:






  3.5.1 | Ange långivaren bakom vart och ett av skuldinstrumenten. |
| --- | --- | --- |

3.5

3.5.1

Ange långivaren bakom vart och ett av skuldinstrumenten.

| 3.5.2 | Ange alla garantier och säkerheter som är förknippade med vart och ett av skuldinstrumenten. |
| --- | --- |

3.5.2

Ange alla garantier och säkerheter som är förknippade med vart och ett av skuldinstrumenten.

| 3.6 | Om hela förvärvet eller delar därav finansieras med eget kapital:






  3.6.1 | Ange identiteten på de företag som tecknar/köper aktierna. |
| --- | --- | --- |

3.6

3.6.1

Ange identiteten på de företag som tecknar/köper aktierna.

| 3.6.2 | Ange eventuella villkor som är knutna till finansieringen med eget kapital. |
| --- | --- |

3.6.2

Ange eventuella villkor som är knutna till finansieringen med eget kapital.

| 3.7 | Bekräfta huruvida den eller de anmälande parterna har genomfört några förvärv av kontroll under de senaste tre åren som har anmälts till Europeiska kommissionen enligt förordning (EU) 2022/2560 eller enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (5). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Förteckna de förvärv av kontroll som under de senaste tre åren gjorts av den eller de anmälande parterna och som anmälts enligt reglerna om koncentrationskontroll till en nationell konkurrensmyndighet inom unionen. |
| --- | --- |

3.8

AVSNITT 4

Tröskelvärden för anmälan

| 4.1 | Ange omsättningen i unionen under föregående budgetår (6) för vart och ett av de företag som anges i artikel 20.3 a i förordning (EU) 2022/2560 på tillämpligt sätt (7):






  4.1.1 | Vid en sammanslagning: för vart och ett av företagen som slås samman. |
| --- | --- | --- |

4.1

4.1.1

Vid en sammanslagning: för vart och ett av företagen som slås samman.

| 4.1.2 | Vid ett förvärv av kontroll: föremålet, samt det gemensamma företaget vid förvärv av kontroll. |
| --- | --- |

4.1.2

Vid ett förvärv av kontroll: föremålet, samt det gemensamma företaget vid förvärv av kontroll.

Uppgifter om omsättning ska lämnas i kommissionens tabellmall som finns på GD Konkurrens webbplats.

Dessa uppgifter beräknas i enlighet med artikel 22.1 i förordning (EU) 2022/2560. Om koncentrationen består av förvärv av delar av ett eller flera företag, oavsett om dessa delar utgör rättsliga enheter eller inte, gäller följande i enlighet med artikel 22.2 i förordning (EU) 2022/2560: Med avseende på säljaren eller säljarna ska, vad gäller säljarens omsättning, endast den omsättning som härrör från de delar som är föremål för koncentrationen tas med i beräkningen.

| 4.2 | Har de företag som avses i artikel 20.3 b i förordning (EU) 2022/2560 beviljats ekonomiska bidrag om sammanlagt över 50 miljoner euro från tredjeländer under de tre åren närmast före ingåendet av avtalet (8), tillkännagivandet av det offentliga budet eller förvärvet av en kontrollerande andel?












  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- |

4.2

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

AVSNITT 5

Utländska ekonomiska bidrag

| 5.1 | Ange huruvida var och en av de anmälande parterna eller föremålet under de tre åren närmast före slutandet av avtalet, offentliggörandet av det offentliga anbudsförfarandet eller förvärvet av en kontrollerande andel individuellt beviljats något utländskt ekonomiskt bidrag på minst 1 miljon euro som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–d i förordning (EU) 2022/2560:






  5.1.1 | Ange huruvida något av följande villkor var uppfyllt vid någon tidpunkt under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel så att det kan fastställas huruvida ett utländskt ekonomiskt bidrag har beviljats ett företag som befann sig i svårigheter i den mening som avses i artikel 5.1 a i förordning (EU) 2022/2560:






  5.1.1.1 | Är företaget ett aktiebolag där mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet gått förlorat på grund av ackumulerade förluster?







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.1

5.1.1

Ange huruvida något av följande villkor var uppfyllt vid någon tidpunkt under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel så att det kan fastställas huruvida ett utländskt ekonomiskt bidrag har beviljats ett företag som befann sig i svårigheter i den mening som avses i artikel 5.1 a i förordning (EU) 2022/2560:

5.1.1.1

Är företaget ett aktiebolag där mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet gått förlorat på grund av ackumulerade förluster?

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Föremål

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 5.1.1.2 | Är företaget ett bolag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld, och där över hälften av det bokförda egna kapitalet gått förlorat på grund av ackumulerade förluster?







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.2

Är företaget ett bolag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld, och där över hälften av det bokförda egna kapitalet gått förlorat på grund av ackumulerade förluster?

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Föremål

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 5.1.1.3 | Är företaget föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller det kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran?







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.3

Är företaget föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller det kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran?

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Föremål

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 5.1.1.4 | Om företaget i fråga inte är ett litet eller medelstort företag (9):






  5.1.1.4.1 | Har företagets bokföringsmässiga skuldsättningsgrad överstigit 7,5 under de senast två åren?
  och dessutom ska följande villkor vara uppfyllt: |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4

Om företaget i fråga inte är ett litet eller medelstort företag (9):

5.1.1.4.1

Har företagets bokföringsmässiga skuldsättningsgrad överstigit 7,5 under de senast två åren?

och dessutom ska följande villkor vara uppfyllt:

| 5.1.1.4.2 | har företagets räntetäckningsgrad (EBITDA) (10) legat under 1,0 under de senaste två åren?







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.4.2

har företagets räntetäckningsgrad (EBITDA) (10) legat under 1,0 under de senaste två åren?

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Föremål

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 5.1.1.5 | Om någon av frågorna i avsnitten 5.1.1.1–5.1.1.4 besvarats med ”Ja” avseende någon av parterna i koncentrationen, ange då om det berörda företaget under den period då det hade svårigheter erhöll några utländska ekonomiska bidrag som kan ha bidragit till att återställa dess långsiktiga lönsamhet (inbegripet tillfälligt likviditetsstöd till stöd för återställandet av lönsamheten) eller till att hålla den parten vid liv under den korta tid som behövdes för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan.







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.5

Om någon av frågorna i avsnitten 5.1.1.1–5.1.1.4 besvarats med ”Ja” avseende någon av parterna i koncentrationen, ange då om det berörda företaget under den period då det hade svårigheter erhöll några utländska ekonomiska bidrag som kan ha bidragit till att återställa dess långsiktiga lönsamhet (inbegripet tillfälligt likviditetsstöd till stöd för återställandet av lönsamheten) eller till att hålla den parten vid liv under den korta tid som behövdes för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan.

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Föremål

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 5.1.1.6 | Ange, om någon av frågorna i avsnitten 5.1.1.1–5.1.1.4 besvarades med ”Ja” avseende någon av de anmälande parterna i koncentrationen, huruvida det finns någon omstruktureringsplan som kan ge långsiktig lönsamhet för den parten och huruvida denna omstruktureringsplan omfattar något betydande eget bidrag från den anmälande parten, föremålet eller någon annan part, och lämna närmare uppgifter om planen. |
| --- | --- |

5.1.1.6

Ange, om någon av frågorna i avsnitten 5.1.1.1–5.1.1.4 besvarades med ”Ja” avseende någon av de anmälande parterna i koncentrationen, huruvida det finns någon omstruktureringsplan som kan ge långsiktig lönsamhet för den parten och huruvida denna omstruktureringsplan omfattar något betydande eget bidrag från den anmälande parten, föremålet eller någon annan part, och lämna närmare uppgifter om planen.

| 5.1.1.7 | Om någon av frågorna i avsnitten 5.1.1.1–5.1.1.4besvarats med ”Ja”, motivera då svaret, inklusive hänvisningar i svaret till de styrkande handlingar som ska lämnas i bilagorna. (Sådana handlingar kan omfatta, men är inte begränsade till, den anmälande partens eller föremålets senaste resultaträkning med balansräkningar eller domstolsbeslut om att inleda ett kollektivt insolvensförfarande avseende företaget eller handlingar med bevis för att kriterierna för att bli föremål för ett insolvensförfarande på begäran av fordringsägare enligt nationell bolagsrätt är uppfyllda osv.). |
| --- | --- |

5.1.1.7

Om någon av frågorna i avsnitten 5.1.1.1–5.1.1.4besvarats med ”Ja”, motivera då svaret, inklusive hänvisningar i svaret till de styrkande handlingar som ska lämnas i bilagorna. (Sådana handlingar kan omfatta, men är inte begränsade till, den anmälande partens eller föremålets senaste resultaträkning med balansräkningar eller domstolsbeslut om att inleda ett kollektivt insolvensförfarande avseende företaget eller handlingar med bevis för att kriterierna för att bli föremål för ett insolvensförfarande på begäran av fordringsägare enligt nationell bolagsrätt är uppfyllda osv.).

| 5.1.2 | Ett utländskt ekonomiskt bidrag i form av en obegränsad garanti för företagets skulder eller förpliktelser, dvs. utan någon begränsning av garantins belopp eller varaktighet (artikel 5.1 b).







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2

Ett utländskt ekonomiskt bidrag i form av en obegränsad garanti för företagets skulder eller förpliktelser, dvs. utan någon begränsning av garantins belopp eller varaktighet (artikel 5.1 b).

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Föremål

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 5.1.3 | En exportfinansieringsåtgärd som inte är i linje med OECD-överenskommelsen om statsstödda exportkrediter (artikel 5.1 c).







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.3

En exportfinansieringsåtgärd som inte är i linje med OECD-överenskommelsen om statsstödda exportkrediter (artikel 5.1 c).

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Föremål

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 5.1.4 | Ett ekonomiskt bidrag som direkt möjliggör en koncentration (artikel 5.1 d).







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.4

Ett ekonomiskt bidrag som direkt möjliggör en koncentration (artikel 5.1 d).

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

Föremål

| ☐ | Ja |
| --- | --- |

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 5.2 | Lämna följande information och underbyggande handlingar för varje utländskt ekonomiskt bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats var och en av parterna i koncentrationen under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–d i förordning (EU) 2022/2560.






  5.2.1 | Form av ekonomiskt bidrag (t.ex. lån, skattebefrielse, kapitaltillskott, skatteincitament, naturabidrag osv.). |
| --- | --- | --- |

5.2

5.2.1

Form av ekonomiskt bidrag (t.ex. lån, skattebefrielse, kapitaltillskott, skatteincitament, naturabidrag osv.).

| 5.2.2 | Tredjeland som beviljar det ekonomiska bidraget. Ange även den beviljande offentliga myndigheten eller enheten.. |
| --- | --- |

5.2.2

Tredjeland som beviljar det ekonomiska bidraget. Ange även den beviljande offentliga myndigheten eller enheten..

| 5.2.3 | Det ekonomiska bidragets storlek |
| --- | --- |

5.2.3

Det ekonomiska bidragets storlek

| 5.2.4 | Syftet med och den ekonomiska grunden för att bevilja parten det ekonomiska bidraget |
| --- | --- |

5.2.4

Syftet med och den ekonomiska grunden för att bevilja parten det ekonomiska bidraget

| 5.2.5 | Eventuella villkor knutna till det ekonomiska bidraget och dess användning. |
| --- | --- |

5.2.5

Eventuella villkor knutna till det ekonomiska bidraget och dess användning.

| 5.2.6 | Beskriv de viktigaste inslagen i och egenskaperna hos dessa ekonomiska bidrag (t.ex. räntesatser och löptid i fråga om lån). |
| --- | --- |

5.2.6

Beskriv de viktigaste inslagen i och egenskaperna hos dessa ekonomiska bidrag (t.ex. räntesatser och löptid i fråga om lån).

| 5.2.7 | Förklara huruvida det ekonomiska bidraget medför en förmån i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2022/2560 för det företag som beviljats det utländska ekonomiska bidraget eller för någon annan part i koncentrationen (11). Förklara varför, med hänvisning till de styrkande handlingar som lämnats i avsnitt 8. |
| --- | --- |

5.2.7

Förklara huruvida det ekonomiska bidraget medför en förmån i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2022/2560 för det företag som beviljats det utländska ekonomiska bidraget eller för någon annan part i koncentrationen (11). Förklara varför, med hänvisning till de styrkande handlingar som lämnats i avsnitt 8.

| 5.2.8 | Beskriv huruvida det ekonomiska bidraget är rättsligt eller faktiskt begränsat till vissa företag eller branscher i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2022/2560 (12). Förklara varför, med hänvisning till de styrkande handlingar som lämnats i avsnitt 8. |
| --- | --- |

5.2.8

Beskriv huruvida det ekonomiska bidraget är rättsligt eller faktiskt begränsat till vissa företag eller branscher i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2022/2560 (12). Förklara varför, med hänvisning till de styrkande handlingar som lämnats i avsnitt 8.

| 5.3 | Lämna en översikt över de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats den eller de anmälande parterna under de tre åren närmast före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel och som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–e i förordning (EU) 2022/2560 enligt mallen och instruktionerna i tabell 1. |
| --- | --- |

5.3

AVSNITT 6

Den inre marknadens inverkan på de utländska ekonomiska bidragen i koncentrationen

| 6.1 | Genomförs koncentrationen inom ramen för ett strukturerat anbudsförfarande? I så fall gäller följande:






  6.1.1 | Lämna en närmare beskrivning av anbudsförfarandet. |
| --- | --- | --- |

6.1

6.1.1

Lämna en närmare beskrivning av anbudsförfarandet.

| 6.1.2 | Lämna en beskrivning av profilen för var och en av de övriga kandidater som ni känner till (t.ex. om de är riskkapitalbolag eller industriföretag). |
| --- | --- |

6.1.2

Lämna en beskrivning av profilen för var och en av de övriga kandidater som ni känner till (t.ex. om de är riskkapitalbolag eller industriföretag).

| 6.2 | Redogör för de olika affärsområdena eller verksamheterna i föremålet och förklara vilka kategorier av produkter och/eller tjänster som erbjuds inom dessa och till vilka kunder. Förklara och beskriv huruvida de anmälande parterna är aktiva inom samma eller närliggande verksamheter eller affärsområden och beskriv dem. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Ange följande för de affärsområden eller verksamheter som beskrivs i avsnitt 6.2 för föremålet och den eller de anmälande parterna:






  6.3.1 | Omsättningen globalt och inom unionen för det affärsområdet eller den affärsverksamheten. |
| --- | --- | --- |

6.3

6.3.1

Omsättningen globalt och inom unionen för det affärsområdet eller den affärsverksamheten.

| 6.3.2 | Den procentandel som omsättningen i unionen motsvarar i förhållande till företagets totala omsättning för det affärsområdet eller den affärsverksamheten. |
| --- | --- |

6.3.2

Den procentandel som omsättningen i unionen motsvarar i förhållande till företagets totala omsättning för det affärsområdet eller den affärsverksamheten.

| 6.4 | Förklara för vart och ett av de ekonomiska bidrag för vilka ytterligare information lämnats enligt avsnitt 5.2 ovan, om och hur det ekonomiska bidraget kan förbättra konkurrenssituationen på den inre marknaden för parterna i koncentrationen. När frågorna i detta avsnitt besvaras, ska hänvisningar göras till det ekonomiska bidragets art, belopp och användning av eller syftet med det ekonomiska bidraget. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Ange huruvida koncentrationen föranlett anmälningar om koncentrationskontroll i unionen (på unionsnivå eller nationellt) och, om så är fallet, ange status för vart och ett av dessa förfaranden vid tidpunkten för denna anmälan. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Ange om koncentrationen gjort att andra handlingar lämnats in till någon tillsynsmyndighet i unionen (t.ex. ansökningar om granskning av investeringar nationellt) och, om så är fallet, ange status för vart och ett av dessa förfaranden vid tidpunkten för anmälan. |
| --- | --- |

6.6

Kontaktuppgifter

| 6.7 | Ange kontaktuppgifter till föremålets fem främsta konkurrenter med verksamhet inom unionen. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Om koncentrationen föranlett ansökningar om koncentrationskontroll i unionen (på unionsnivå eller nationellt) gäller följande: Bifoga kontaktuppgifter till konkurrenterna som lämnats i samband med den eller dessa ansökningar om koncentrationskontroll. |
| --- | --- |

6.8

AVSNITT 7

Möjliga positiva effekter

| 7.1 | Förteckna och bestyrk i tillämpliga fall eventuella positiva effekter av subventionen för utvecklingen av den relevanta subventionerade ekonomiska verksamheten på den inre marknaden. Ange och underbygg också andra positiva effekter av den utländska subventionen, såsom bredare positiva effekter i förhållande till relevanta politiska mål, särskilt unionens, och ange när och var dessa effekter ägt rum eller förväntas göra så. Beskriv var och en av dessa positiva effekter. |
| --- | --- |

7.1

AVSNITT 8

Styrkande handlingar

Bifoga följande handlingar för varje part i koncentrationen:

| 8.1 | Kopior av alla styrkande handlingar som rör de ekonomiska bidrag som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–d i förordning (EU) 2022/2560 enligt avsnitt 5.1. |
| --- | --- |

8.1

Kopior av alla styrkande handlingar som rör de ekonomiska bidrag som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–d i förordning (EU) 2022/2560 enligt avsnitt 5.1.

| 8.2 | Kopior av följande handlingar som utarbetats av eller för eller mottagits av en eller flera ledamöter av direktionen, styrelsen eller tillsynsnämnden:






  a) | Analyser, rapporter, studier, undersökningar, presentationer och andra jämförbara handlingar som diskuterar syftet med, användningen av och den ekonomiska grunden för de utländska ekonomiska bidrag som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–d i förordning (EU) 2022/2560. Bifoga samma handlingar som utarbetats av eller för den enhet som beviljar det utländska ekonomiska bidraget, om ni förfogar över dem eller om de är offentligt tillgängliga. |
| --- | --- | --- |

8.2

Kopior av följande handlingar som utarbetats av eller för eller mottagits av en eller flera ledamöter av direktionen, styrelsen eller tillsynsnämnden:

a)

Analyser, rapporter, studier, undersökningar, presentationer och andra jämförbara handlingar som diskuterar syftet med, användningen av och den ekonomiska grunden för de utländska ekonomiska bidrag som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–d i förordning (EU) 2022/2560. Bifoga samma handlingar som utarbetats av eller för den enhet som beviljar det utländska ekonomiska bidraget, om ni förfogar över dem eller om de är offentligt tillgängliga.

| b) | Analyser, rapporter, studier, undersökningar, presentationer och eventuella därmed jämförbara handlingar för att bedöma eller analysera koncentrationen med hänsyn till dess logiska grund (inklusive handlingar där transaktionen diskuteras med avseende på eventuella alternativa förvärv). |
| --- | --- |

b)

Analyser, rapporter, studier, undersökningar, presentationer och eventuella därmed jämförbara handlingar för att bedöma eller analysera koncentrationen med hänsyn till dess logiska grund (inklusive handlingar där transaktionen diskuteras med avseende på eventuella alternativa förvärv).

| c) | Om externa rådgivare bistått den anmälande parten med en due diligence-granskning av föremålet med avseende på koncentrationen, bifoga då sammanfattningar, slutsatser eller rapporter från dessa rådgivare som en del av granskningen, liksom dokument med diskussioner om eller bedömningar av transaktionens värde. |
| --- | --- |

c)

Om externa rådgivare bistått den anmälande parten med en due diligence-granskning av föremålet med avseende på koncentrationen, bifoga då sammanfattningar, slutsatser eller rapporter från dessa rådgivare som en del av granskningen, liksom dokument med diskussioner om eller bedömningar av transaktionens värde.

| 8.3 | Uppgift om den internetadress, om sådan finns, där de senaste årsräkenskaperna eller rapporterna och boksluten för parterna i koncentrationen kan hittas eller, om ingen sådan internetadress finns, kopior av de senaste årsräkenskaperna och rapporterna för parterna i koncentrationen. |
| --- | --- |

8.3

Uppgift om den internetadress, om sådan finns, där de senaste årsräkenskaperna eller rapporterna och boksluten för parterna i koncentrationen kan hittas eller, om ingen sådan internetadress finns, kopior av de senaste årsräkenskaperna och rapporterna för parterna i koncentrationen.

AVSNITT 9

Intyg

Anmälan måste avslutas med följande försäkran, vilken ska undertecknas av de anmälande parterna eller på deras vägnar.

”
  Den anmälande parten eller de anmälande parterna bekräftar på heder och samvete att den information som lämnats i denna anmälan är sanna, korrekta och fullständiga, att kopiorna av handlingar som efterfrågas i FS-CO-formuläret överensstämmer med originalet och är fullständiga, att alla uppskattningar angivits som sådana och gjorts på grundval av faktaunderlaget samt att alla omdömen har lämnats i god tro.

De är medvetna om bestämmelserna i artikel 26 i förordning (EU) 2022/2560 om böter och viten.
  ”

Datum:

| [undertecknare 1]
  Namn:
  Organisation:
  Befattning:
  Adress:
  Tfn
  E-post:
  [e-signatur/underskrift] | [undertecknare 2, om tillämpligt]
  Namn:
  Organisation:
  Befattning:
  Adress:
  Tfn
  E-post:
  [e-signatur/underskrift] |
| --- | --- |

[undertecknare 1]

Namn:

Organisation:

Befattning:

Adress:

Tfn

E-post:

[e-signatur/underskrift]

[undertecknare 2, om tillämpligt]

Namn:

Organisation:

Befattning:

Adress:

Tfn

E-post:

[e-signatur/underskrift]

Tabell 1

Tabell 1

Instruktioner om tillhandahållande av information om utländska ekonomiska bidrag som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a-e (avsnitt 5.3)

Instruktioner om tillhandahållande av information om utländska ekonomiska bidrag som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a-e (avsnitt 5.3)

| 1. | Lämna en översikt över de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats den eller de anmälande parterna av respektive tredjeland under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel och som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–e i förordning (EU) 2022/2560 enligt mallen och instruktionerna nedan. |
| --- | --- |

1.

Lämna en översikt över de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats den eller de anmälande parterna av respektive tredjeland under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel och som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–e i förordning (EU) 2022/2560 enligt mallen och instruktionerna nedan.

A.   Information som ska föras in i tabellen

Information som ska föras in i tabellen

| 2. | Exempelvis direkt bidrag per tredjeland och per typ, såsom direkta bidrag, lån/finansieringsinstrument/förskott med återbetalningsskyldighet, skatteförmån, riskkapitalinstrument, kapitaltillskott, skuldavskrivning, ekonomiskt bidrag som ges avseende ett företags icke-ekonomiska verksamhet (se skäl 16 i förordning 2022/2560) eller annat. |
| --- | --- |

2.

Exempelvis direkt bidrag per tredjeland och per typ

| 3. | Ta endast med de länder där det beräknade sammanlagda beloppet för alla ekonomiska bidrag som beviljats under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel (beräknat enligt punkt (5)) uppgår till 45 miljoner euro eller mer. |
| --- | --- |

3.

Ta endast med de länder där det beräknade sammanlagda beloppet för alla ekonomiska bidrag som beviljats under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel (beräknat enligt punkt (5)) uppgår till 45 miljoner euro eller mer.

| 4. | Ge för varje typ av ekonomiskt bidrag en kort beskrivning av syftet med de ekonomiska bidragen och de beviljande enheterna. |
| --- | --- |

4.

Ge för varje typ av ekonomiskt bidrag en kort beskrivning av syftet med de ekonomiska bidragen och de beviljande enheterna.

| 5. | Ange, i form av steg och på det sätt som beskrivs i uppgifterna om tabellen nedan, det uppskattade sammanlagda beloppet för de ekonomiska bidrag som beviljats av respektive tredjeland under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel. Vid beräkningen av detta belopp är följande överväganden relevanta:






  a) | Ta hänsyn till utländska ekonomiska bidrag som omfattas av kategorierna i artikel 5.1 i förordning (EU) 2022/2560 och om vilka information har lämnats enligt avsnitten 5.1 och 5.2. |
| --- | --- | --- |

5.

Ange, i form av steg

av respektive tredjeland

Vid beräkningen av detta belopp

a)

Ta hänsyn till utländska ekonomiska bidrag som omfattas av kategorierna i artikel 5.1 i förordning (EU) 2022/2560 och om vilka information har lämnats enligt avsnitten 5.1 och 5.2.

| b) | Ta inte hänsyn till utländska ekonomiska bidrag som undantagits enligt punkterna 6 och 7 nedan. |
| --- | --- |

b)

Ta inte hänsyn till utländska ekonomiska bidrag som undantagits enligt punkterna 6 och 7 nedan.

inte

B.   Undantag

Undantag

| 6. | Information om följande utländska ekonomiska bidrag behöver inte tas med i tabellen:






  a) | Uppskov med betalning av skatter eller socialförsäkringsavgifter, skatteamnestier och skattelättnader samt normala och allmänt tillämpliga avskrivnings- och förlustöverföringsregler. Om dessa åtgärder är begränsade till exempel vissa sektorer, regioner eller (typer av) företag måste de tas med. |
| --- | --- | --- |

6.

Information om följande utländska ekonomiska bidrag behöver inte

a)

Uppskov med betalning av skatter eller socialförsäkringsavgifter, skatteamnestier och skattelättnader samt normala och allmänt tillämpliga avskrivnings- och förlustöverföringsregler. Om dessa åtgärder är begränsade till exempel vissa sektorer, regioner eller (typer av) företag måste de tas med.

| b) | Tillämpning av skattelättnader för undvikande av dubbelbeskattning i enlighet med bestämmelserna i bilaterala eller multilaterala avtal för undvikande av dubbelbeskattning samt unilaterala skattelättnader för undvikande av dubbelbeskattning som tillämpas enligt nationell skattelagstiftning i den mån de följer samma logik och villkor som bestämmelserna i bilaterala eller multilaterala avtal. |
| --- | --- |

b)

Tillämpning av skattelättnader för undvikande av dubbelbeskattning i enlighet med bestämmelserna i bilaterala eller multilaterala avtal för undvikande av dubbelbeskattning samt unilaterala skattelättnader för undvikande av dubbelbeskattning som tillämpas enligt nationell skattelagstiftning i den mån de följer samma logik och villkor som bestämmelserna i bilaterala eller multilaterala avtal.

| c) | Tillhandahållande/köp av varor/tjänster (utom finansiella tjänster) på marknadsvillkor inom ramen för den normala affärsverksamheten, till exempel tillhandahållande/köp av varor eller tjänster efter ett konkurrensutsatt, öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande/köp av varor/tjänster (utom finansiella tjänster) på marknadsvillkor inom ramen för den normala affärsverksamheten, till exempel tillhandahållande/köp av varor eller tjänster efter ett konkurrensutsatt, öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande.

| d) | Utländska ekonomiska bidrag som ligger under det enskilda beloppet 1 miljon euro. |
| --- | --- |

d)

Utländska ekonomiska bidrag som ligger under det enskilda beloppet 1 miljon euro.

| 7. | Vad gäller förvärv av kontroll eller skapande av gemensamma företag som genomförs av en investeringsfond eller en juridisk person som kontrolleras av eller via en investeringsfond, behöver ett utländskt ekonomiskt bidrag som beviljats andra investeringsfonder men med en majoritet av olika investerare mätt utifrån deras rätt till vinsten (eller beviljats de portföljföretag som kontrolleras av dessa andra fonder) inte räknas in, under förutsättning att följande villkor är kumulativt uppfyllda:






  a) | Den fond som kontrollerar det förvärvande företaget måste följa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder (13) i fråga om tillsynsregler, organisatoriska regler och uppföranderegler, inbegripet krav till skydd för investerare, och dessutom ska följande villkor vara uppfyllt: |
| --- | --- | --- |

7.

Vad gäller förvärv av kontroll eller skapande av gemensamma företag som genomförs av en investeringsfond eller en juridisk person som kontrolleras av eller via en investeringsfond, behöver ett utländskt ekonomiskt bidrag som beviljats andra investeringsfonder men med en majoritet av olika investerare mätt utifrån deras rätt till vinsten (eller beviljats de portföljföretag som kontrolleras av dessa andra fonder) inte räknas in, under förutsättning att följande villkor är kumulativt uppfyllda:

a)

Den fond som kontrollerar det förvärvande företaget måste följa bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU om förvaltare av alternativa investeringsfonder (13) i fråga om tillsynsregler, organisatoriska regler och uppföranderegler, inbegripet krav till skydd för investerare, och dessutom ska följande villkor vara uppfyllt:

13

| b) | De ekonomiska och kommersiella transaktionerna mellan den fond som kontrollerar den förvärvande enheten och andra investeringsfonder (och de företag som kontrolleras av dessa fonder) vilka förvaltas av samma investmentbolag är obefintliga eller begränsade. För att bevisa detta ska ni förse kommissionen med belägg för sådana ekonomiska och kommersiella transaktioner som ägt rum under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel. Ekonomiska och kommersiella transaktioner inbegriper, men är inte begränsade till, avyttringen av tillgångar (även av ägarandelar i företag), lån, kreditlinor eller garantier.








  Part X |
| --- | --- |
| Tredjeland | Typ av ekonomiskt bidrag (*1) | Kort beskrivning av syftet med det ekonomiska bidraget och den beviljande enheten (*2) |
| Land A | Typ 1 | |
| Typ 2 | |
| Typ 3 | |
| Typ 4 | |
| ... | |
| Uppskattade ekonomiska bidrag som beviljats av A: euro [...] (*3) |
| Land B | Typ 1 | |
| Typ 2 | |
| Typ 3 | |
| Typ 4 | |
| ... | |
| Uppskattade ekonomiska bidrag som beviljats av B: euro [...] (*3) |
| Land C | | |
| ... | | |
| | | |
| Anmärkning: | Upprätta en separat tabell för var och en av de anmälande parterna. Tredjeländer och, om möjligt, typer av bidrag ska ordnas efter det totala beloppet av utländska ekonomiska bidrag, i fallande skala |

b)

De ekonomiska och kommersiella transaktionerna mellan den fond som kontrollerar den förvärvande enheten och andra investeringsfonder (och de företag som kontrolleras av dessa fonder) vilka förvaltas av samma investmentbolag är obefintliga eller begränsade. För att bevisa detta ska ni förse kommissionen med belägg för sådana ekonomiska och kommersiella transaktioner som ägt rum under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel. Ekonomiska och kommersiella transaktioner inbegriper, men är inte begränsade till, avyttringen av tillgångar (även av ägarandelar i företag), lån, kreditlinor eller garantier.

Part X

Part X

Tredjeland

Typ av ekonomiskt bidrag (*1)

*1

Kort beskrivning av syftet med det ekonomiska bidraget och den beviljande enheten (*2)

*2

Land A

Typ 1

Typ 1

Typ 2

Typ 2

Typ 3

Typ 3

Typ 4

Typ 4

...

Uppskattade ekonomiska bidrag som beviljats av A: euro [...] (*3)

*3

Land B

Typ 1

Typ 1

Typ 2

Typ 2

Typ 3

Typ 3

Typ 4

Typ 4

...

Uppskattade ekonomiska bidrag som beviljats av B: euro [...] (*3)

*3

Land C

...

Anmärkning:

Upprätta en separat tabell för var och en av de anmälande parterna. Tredjeländer och, om möjligt, typer av bidrag ska ordnas efter det totala beloppet av utländska ekonomiska bidrag, i fallande skala

C.   Läs mer

Läs mer

| 8. | Under alla omständigheter kan de utländska ekonomiska bidrag som kan vara relevanta för bedömningen av varje koncentration vara avhängiga av ett antal faktorer, såsom berörda sektorer eller verksamheter, typen av ekonomiska bidrag eller andra särdrag i fallet. Mot bakgrund av dessa särdrag får kommissionen begära ytterligare information om sådan information anses nödvändig för bedömningen. |
| --- | --- |

8.

Under alla omständigheter kan de utländska ekonomiska bidrag som kan vara relevanta för bedömningen av varje koncentration vara avhängiga av ett antal faktorer, såsom berörda sektorer eller verksamheter, typen av ekonomiska bidrag eller andra särdrag i fallet. Mot bakgrund av dessa särdrag får kommissionen begära ytterligare information om sådan information anses nödvändig för bedömningen.

---

(1)  
  EUT L 330, 23.12.2022, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 177, 12.7.2023, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39). Se även ett meddelande om skydd av personuppgifter i samband med koncentrationsutredningar på https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en.

3

(4)  I detta FS-CO-formulär motsvarar företagsvärdet ett företags totala värde och i beräkningen bör målets börsvärde ingå liksom kortfristiga och långfristiga skulder samt eventuella likvida medel eller motsvarande i föremålets balansräkning.

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

5

(6)  För beräkningen av omsättningen, se artikel 22 i förordning (EU) 2022/2560.

6

(7)  Enligt artikel 20.3 a i förordning (EU) 2022/2560 måste minst ett av de fusionerande företagen, det förvärvade företaget eller det gemensamma företaget vara ”etablerat i unionen”. ”Etablerat i unionen” ska förstås i enlighet med domstolens rättspraxis och omfattar bildandet av ett dotterbolag i unionen samt ett fast driftställe i unionen (se domarna i målen C-230/14 Weltimmo, punkterna 29 och 30; C-39/13, C-40/13 och C-41/13 SCA Group Holding m.fl., punkterna 24, 25, 26 och 27; och C-196/87, Steymann, punkt 16).

7

(8)  Ett utländskt ekonomiskt bidrag bör anses beviljat från och med den tidpunkt då stödmottagaren får rätt att ta emot det utländska ekonomiska bidraget. Att ett utländskt ekonomiskt bidrag faktiskt har utbetalats är inte ett nödvändigt villkor för att ett utländskt bidrag ska omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) 2022/2560.

8

(9)  Små och medelstora företag definieras i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, EUT L 187 26.6.2014, s. 1.

9

(10)  
  ”Earnings before interest, tax, depreciation and amortisation” (EBITDA), dvs. rörelseresultat före räntor, skatter, av- och nedskrivningar.

10

(11)  Om ett ekonomiskt bidrag inte hade kunnat erhållas under normala marknadsvillkor, bör det ses som en förmån för ett företag. För närmare uppgifter om hur förekomsten av en förmån ska bedömas, se skäl 13 i förordning (EU) 2022/2560.

11

(12)  Förmånen bör beviljas ett eller flera företag eller branscher. Den utländska subventionens särdrag kan fastställas rättsligt eller i praktiken.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/61/EU av den 8 juni 2011 om förvaltare av alternativa investeringsfonder samt om ändring av direktiv 2003/41/EG och 2009/65/EG och förordningarna (EG) nr 1060/2009 och (EU) nr 1095/2010 (EUT L 174, 1.7.2011, s. 1).

13

(*1)  Ange de ekonomiska bidragen och gruppera dem efter typ: Exempelvis direkt bidrag, lån/finansieringsinstrument/förskott med återbetalningsskyldighet, skatteförmån, riskkapitalinstrument, kapitaltillskott, skuldavskrivning, ekonomiskt bidrag som ges avseende ett företags icke-ekonomiska verksamhet (se skäl 16 i förordning (EU) 2022/2560) eller annat.

*1

(*2)  Allmän beskrivning av syftet med de ekonomiska bidragen i varje typ och den eller de beviljande enheterna. Till exempel ”
  skattebefrielse för produktion av produkterna A samt för FoU-verksamhet
  ”, ”
  flera lån till statsägda banker för ändamål X
  ”, ”
  flera finansieringsåtgärder tillsammans med statliga investeringsorgan för att täcka driftskostnader / för FoU-verksamhet
  ”, ”
  offentligt kapitaltillskott till företag X
  ”.

*2

skattebefrielse för produktion av produkterna A samt för FoU-verksamhet

flera lån till statsägda banker för ändamål X

flera finansieringsåtgärder tillsammans med statliga investeringsorgan för att täcka driftskostnader / för FoU-verksamhet

offentligt kapitaltillskott till företag X

(*3)  Följande steg ska tillämpas: ”
  45–100 miljoner euro
  ”, ”
  > 100 + 500 miljoner euro
  ”, ”
  > 500+–1 000 miljoner euro
  ”, ”
  över 1 000 miljoner euro
  ”.

*3

45–100 miljoner euro

> 100 + 500 miljoner euro

> 500+–1 000 miljoner euro

över 1 000 miljoner euro

---

BILAGA II

FS-PP-FORMULÄR FÖR ANMÄLAN AV EKONOMISKA BIDRAG I SAMBAND MED OFFENTLIGA UPPHANDLINGSFÖRFARANDEN ENLIGT FÖRORDNING (EU) 2022/2560

Innehåll

| 1. | Syftet med FS-PP-formuläret | 32 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner och anvisningar för detta FS-PP-formulär | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Typer av information som begärs i FS-PP-formuläret | 33 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Information som inte är tillgänglig på rimligt sätt | 34 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Information som inte är nödvändig för kommissionens granskning av ärendet | 34 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kontakter före anmälan och begäran om dispens | 34 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kravet på en korrekt och fullständig anmälan eller försäkran | 35 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Anmälningsförfarande | 36 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Sekretess och personuppgifter | 36 |
| --- | --- | --- |

9.

| 1. AVSNITT 1: | Beskrivning av den offentliga upphandlingen | 37 |
| --- | --- | --- |

1. AVSNITT 1:

| 2. AVSNITT 2: | Information om den eller de anmälande parterna | 37 |
| --- | --- | --- |

2. AVSNITT 2:

| 3. AVSNITT 3: | Utländskt ekonomisk bidrag | 38 |
| --- | --- | --- |

3. AVSNITT 3:

| 4. AVSNITT 4: | Motivering för frånvaro av otillbörligt fördelaktigt anbud | 40 |
| --- | --- | --- |

4. AVSNITT 4:

| 5. AVSNITT 5: | Möjliga positiva effekter | 41 |
| --- | --- | --- |

5. AVSNITT 5:

| 6. AVSNITT 6: | Styrkande handlingar | 41 |
| --- | --- | --- |

6. AVSNITT 6:

| 7. AVSNITT 7: | Försäkran | 41 |
| --- | --- | --- |

7. AVSNITT 7:

| 8. AVSNITT 8: | Intyg | 42 |
| --- | --- | --- |

8. AVSNITT 8:

INLEDNING

1.   Syftet med FS-PP-formuläret

| 1. | I detta FS-PP-formulär (formulär om utländska subventioner i offentliga upphandlingsförfaranden) anges vilken information som ska lämnas av den eller de anmälande parterna, när en anmälan eller försäkran lämnas till kommissionen om utländska ekonomiska bidrag i samband med ett offentligt upphandlingsförfarande som omfattas av unionens system för kontroll av utländska subventioner. Unionens system för kontroll av utländska subventioner fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 (1) och i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1441 om närmare bestämmelser för kommissionens förfaranden enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2560 om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden (”genomförandeförordningen”) (2), till vilken FS-PP-formuläret fogas. |
| --- | --- |

1.

2.   Definitioner och anvisningar för detta FS-PP-formulär

| 2. | I denna bilaga gäller följande definitioner:






  a) | anmälande part(er): i enlighet med artikel 29.5 i förordning (EU) 2022/2560 alla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som omfattas av anmälningsskyldigheten i enlighet med artikel 29.1 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

anmälande part(er): i enlighet med artikel 29.5 i förordning (EU) 2022/2560 alla ekonomiska aktörer, grupper av ekonomiska aktörer, huvudunderleverantörer och huvudleverantörer som omfattas av anmälningsskyldigheten i enlighet med artikel 29.1 i förordning (EU) 2022/2560.

| b) | huvudentreprenör: i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (3) och 2014/25/EU (4) eller ”huvudkoncessionshavare” i den mening som avses i i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (5), den ekonomiska aktör som säkerställer att anmälan eller försäkran lämnas på alla anmälande parters vägnar. |
| --- | --- |

b)

huvudentreprenör: i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU (3) och 2014/25/EU (4) eller ”huvudkoncessionshavare” i den mening som avses i i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (5), den ekonomiska aktör som säkerställer att anmälan eller försäkran lämnas på alla anmälande parters vägnar.

| 3. | Om inte annat anges, omfattar termen ”anmälande part(er)” alla dess/deras dotterbolag utan kommersiellt självbestämmande och samtliga deras holdingbolag i den mening som avses i artikel 28.1 b i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Alla finansiella uppgifter som begärs in ska uttryckas i euro med de genomsnittliga växelkurserna för de år eller andra perioder det är fråga om. |
| --- | --- |

4.

3.   Typer av information som begärs i FS-PP-formuläret

| 5. | Om minst en av de anmälande parterna har mottagit ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i enlighet med artikel 28.1 och 28.2 samt artikel 29.1 i förordning (EU) 2022/2560, ska den eller de anmälande parterna, och ska endast, lämna in en anmälan. Anmälan lämnas in i ett enda formulär, på grundval av de uppgifter som anges nedan. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Om däremot ingen av de anmälande parterna har mottagit ett anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag i enlighet med artikel 28.1 och 28.2 samt artikel 29.1 i förordning (EU) 2022/2560, ska den eller de anmälande parterna, och ska endast, lämna in en försäkran. Försäkran lämnas in i ett enda format, på grundval av de uppgifter som anges nedan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kommissionen får från fall till fall begära mer ingående information om någon av de typer av ekonomiska bidrag som ingår i svaren på frågorna i avsnitt 3 och i tabell 1, eller om andra utländska ekonomiska bidrag som de anmälande parten/parterna mottagit. Under alla omständigheter måste alla utländska ekonomiska bidrag som beviljats den eller de anmälande parterna under de tre åren före anmälan för att avgöra huruvida tröskelvärdena för anmälan enligt artikel 28.1 b i förordning (EU) 2022/2560 uppnåtts, oavsett om någon information begärs om dem enligt avsnitt 3. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I FS-PP-formuläret begärs följande information:






  a) | ANMÄLAN AV UTLÄNDSKA EKONOMISKA BIDRAG






  i) | Vid anmälan av utländska ekonomiska bidrag enligt kapitel 4 i förordning (EU) 2022/2560 måste alla avsnitt och de fält som de normalt omfattar fyllas i, med undantag för avsnitt 7 (Försäkran). |
| --- | --- | --- | --- |

8.

a)

ANMÄLAN AV UTLÄNDSKA EKONOMISKA BIDRAG

i)

Vid anmälan av utländska ekonomiska bidrag enligt kapitel 4 i förordning (EU) 2022/2560 måste alla avsnitt och de fält som de normalt omfattar fyllas i, med undantag för avsnitt 7 (Försäkran).

| ii) | Avsnitt 1 ska innehålla en sammanfattande beskrivning av det offentliga upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

ii)

Avsnitt 1 ska innehålla en sammanfattande beskrivning av det offentliga upphandlingsförfarandet.

| iii) | Avsnitt 2 ska innehålla information om den eller de anmälande parterna. |
| --- | --- |

iii)

Avsnitt 2 ska innehålla information om den eller de anmälande parterna.

| iv) | Avsnitt 3 ska innehålla närmare information om det eller de utländska ekonomiska bidragen. Enligt avsnitt 3 i FS-PP-formuläret begärs i synnerhet närmare information om vart och ett av de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats de anmälande parter under de tre åren före anmälan som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560. Vad gäller andra utländska ekonomiska bidrag, ska den eller de anmälande parterna enligt FS-PP-formuläret tillhandahålla en översikt över de olika typer av ekonomiska bidrag som beviljats den eller de anmälande parterna i enlighet med instruktionerna i tabell 1. |
| --- | --- |

iv)

Avsnitt 3 ska innehålla närmare information om det eller de utländska ekonomiska bidragen. Enligt avsnitt 3 i FS-PP-formuläret begärs i synnerhet närmare information om vart och ett av de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats de anmälande parter under de tre åren före anmälan som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560. Vad gäller andra utländska ekonomiska bidrag, ska den eller de anmälande parterna enligt FS-PP-formuläret tillhandahålla en översikt över de olika typer av ekonomiska bidrag som beviljats den eller de anmälande parterna i enlighet med instruktionerna i tabell 1.

| v) | Avsnitt 4 får innehålla en förklaring av det sätt på vilket anbudet inte är otillbörligt fördelaktigt. |
| --- | --- |

v)

Avsnitt 4 får innehålla en förklaring av det sätt på vilket anbudet inte är otillbörligt fördelaktigt.

| vi) | Avsnitt 5 får, i tillämpliga fall, innehålla en förteckning över och beskrivning av eventuella positiva effekter av subventionerna för utvecklingen av den relevanta subventionerade ekonomiska verksamheten samt andra positiva effekter i förhållande till relevanta politiska mål. |
| --- | --- |

vi)

Avsnitt 5 får, i tillämpliga fall, innehålla en förteckning över och beskrivning av eventuella positiva effekter av subventionerna för utvecklingen av den relevanta subventionerade ekonomiska verksamheten samt andra positiva effekter i förhållande till relevanta politiska mål.

| vii) | I avsnitt 6 förtecknas de bifogade styrkande handlingarna. |
| --- | --- |

vii)

I avsnitt 6 förtecknas de bifogade styrkande handlingarna.

| viii) | Avsnitt 8 ska innehålla ett undertecknat intyg som visar att den inlämnade informationen är sannfärdig, korrekt och fullständig och den eller de anmälande parternas förtrogenhet med bestämmelserna om böter. |
| --- | --- |

viii)

Avsnitt 8 ska innehålla ett undertecknat intyg som visar att den inlämnade informationen är sannfärdig, korrekt och fullständig och den eller de anmälande parternas förtrogenhet med bestämmelserna om böter.

| b) | FÖRSÄKRAN OM ANMÄLNINGSPLIKTIGA UTLÄNDSKA EKONOMISKA BIDRAG:






  i) | Om inga anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag beviljats den eller de anmälande parterna under de senaste tre åren, ska endast avsnitten 1, 2 och 8 i FS-PP-formuläret samt det särskilda avsnittet 7 fyllas i, medan övriga avsnitt lämnas tomma. |
| --- | --- | --- |

b)

FÖRSÄKRAN OM ANMÄLNINGSPLIKTIGA UTLÄNDSKA EKONOMISKA BIDRAG:

i)

Om inga anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag beviljats den eller de anmälande parterna under de senaste tre åren, ska endast avsnitten 1, 2 och 8 i FS-PP-formuläret samt det särskilda avsnittet 7 fyllas i, medan övriga avsnitt lämnas tomma.

| ii) | Den information som begärs i FS-PP-formuläret påverkar inte kommissionens möjlighet att begära ytterligare information i en begäran om information. |
| --- | --- |

ii)

Den information som begärs i FS-PP-formuläret påverkar inte kommissionens möjlighet att begära ytterligare information i en begäran om information.

4.   Information som inte är tillgänglig på rimligt sätt

| 9. | Om viss information som begärs i detta FS-PP-formulär inte på ett rimligt sätt är tillgänglig för den eller de anmälande parterna, helt eller delvis, får den eller de anmälande parterna begära att kommissionen befriar sig från skyldigheten att tillhandahålla relevant information eller från alla andra krav i FS-PP-formuläret som rör sådan information. Denna begäran ska lämnas i enlighet med instruktionerna i skälen 13–15 i denna inledning. |
| --- | --- |

9.

5.   Information som inte är nödvändig för kommissionens granskning av ärendet

| 10. | Enligt artikel 5.5 i genomförandeförordningen får kommissionen bevilja dispens från skyldigheten att lämna viss information, inbegripet handlingar, i anmälan eller från andra krav i FS-PP-formuläret med koppling till denna information, om den anser att det inte är nödvändigt för granskningen av ärendet att sådana skyldigheter eller krav iakttas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | De anmälande parterna får begära att kommissionen befriar dem från skyldigheten att lämna den relevanta informationen eller från något annat krav i FS-PP-formuläret som rör denna information. Denna begäran ska lämnas in i enlighet med instruktionerna för begäran om dispens i skälen 13–15 i inledningen till detta FS-PP-formulär. |
| --- | --- |

11.

6.   Kontakter före anmälan och begäran om dispens

| 12. | Den eller de anmälande parterna uppmuntras att inleda diskussioner i tillräckligt god tid före anmälan, helst på grundval av ett utkast till FS-PP-formulär. Möjligheten att inleda kontakter före anmälan är en tjänst som kommissionen erbjuder den eller de anmälande parterna på frivillig basis för att förbereda den preliminära översynen av utländska subventioner i samband med en offentliggjord offentlig upphandling. Även om kontakter före anmälan inte är obligatoriska, kan de vara värdefulla både för den eller de anmälande parterna och för kommissionen bland annat för att exakt bestämma vilken informationsmängd som efterfrågas i en anmälan, särskilt avseende information som ska lämnas i avsnitt 3 och i tabell 1 och för att säkerställa att anmälan är komplett. Dessutom kan kontakter före anmälan leda till ett betydligt minskat behov av att begära information. Om det finns fler än en anmälande part (som enskild ekonomisk aktör) eller en grupp av anmälande parter (som medlemmar av samma konsortium), där varje anmälande part eller grupp har för avsikt att lämna in egna anbud i samma offentliga upphandlingsförfarande, ska diskussionerna före anmälan föras separat med varje anmälande part eller grupp av parter och under fullständig konfidentialitet, så att rättvis konkurrens säkerställd i det berörda offentlig upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | I samband med kontakter före anmälan får den eller de anmälande parterna begäran dispens från kravet på att lämna viss information som begärs i detta formulär. Kommissionen kommer att behandla begäran om dispens under förutsättning att ett av följande villkor är uppfyllt:






  a) | Den eller de anmälande parterna ska på lämpligt sätt motivera varför den relevanta informationen inte är tillgänglig på ett rimligt sätt. När så är lämpligt, och i den mån det är möjligt, bör den eller de anmälande parterna lämna bästa möjliga uppskattningar av de uppgifter som saknas, identifiera källorna till dessa uppskattningar eller ange var någon av den begärda information som inte är tillgänglig för den eller de anmälande parterna kan erhållas från kommissionen. |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Den eller de anmälande parterna ska på lämpligt sätt motivera varför den relevanta informationen inte är tillgänglig på ett rimligt sätt. När så är lämpligt, och i den mån det är möjligt, bör den eller de anmälande parterna lämna bästa möjliga uppskattningar av de uppgifter som saknas, identifiera källorna till dessa uppskattningar eller ange var någon av den begärda information som inte är tillgänglig för den eller de anmälande parterna kan erhållas från kommissionen.

| b) | De anmälande parterna ska på lämpligt sätt motivera varför den relevanta informationen inte är nödvändig för granskningen av ärendet. |
| --- | --- |

b)

De anmälande parterna ska på lämpligt sätt motivera varför den relevanta informationen inte är nödvändig för granskningen av ärendet.

| 14. | Begäran om dispens bör lämnas in skriftligt under perioden före anmälan, helst i utkastet till anmälan (i början av relevant avsnitt eller underavsnitt). Under perioden före anmälan kommer kommissionen att behandla begäranden om dispens i samband med granskningen av utkastet till anmälan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Även om kommissionen kan ha godtagit att viss information som begärs i detta FS-PP-formulär får utelämnas från en anmälan hindrar det inte på något sätt kommissionen ifrån att begära sådan information när som helst under förfarandet, särskilt genom en begäran om information enligt artikel 13 i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- |

15.

7.   Kravet på en korrekt och fullständig anmälan eller försäkran

| 16. | Den information som begärs i avsnitten 1–3, 6 och 8 måste i princip lämnas om anmälan avser utländska ekonomiska bidrag och är därför ett krav för en fullständig anmälan. All begärd information ska lämnas i det relevanta avsnitten i FS-PP-formuläret och den ska vara korrekt och fullständig. |
| --- | --- |

16.

| 17. | I fråga om en försärkran om att inga anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag mottagits ska den information som begärs i avsnitten 1, 2, 7 och 8 lämnas, vilket är ett krav för att förklaringen ska anses fullständig. All begärd information ska lämnas i det relevanta avsnittet i FS-PP-formuläret och den ska vara korrekt och fullständig. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Följande bör särskilt noteras:






  a) | Den tidsfrist på 20 arbetsdagar som fastställs i artikel 30.2 och 30.6 i förordning (EU) 2022/2560 ska börja löpa den arbetsdag som följer på den dag då den fullständiga anmälan mottogs. Syftet med detta är att säkerställa att kommissionen kan bedöma de anmälda utländska ekonomiska bidragen inom de stränga tidsfrister som fastställs i förordning (EU) 2022/2560. |
| --- | --- | --- |

18.

a)

Den tidsfrist på 20 arbetsdagar som fastställs i artikel 30.2 och 30.6 i förordning (EU) 2022/2560 ska börja löpa den arbetsdag som följer på den dag då den fullständiga anmälan mottogs. Syftet med detta är att säkerställa att kommissionen kan bedöma de anmälda utländska ekonomiska bidragen inom de stränga tidsfrister som fastställs i förordning (EU) 2022/2560.

| b) | Den anmälande parten eller de anmälande parterna ska vid förberedelserna av sin anmälan kontrollera att alla kontaktpersoner och nummer, i synnerhet e-postadresser, som lämnas till kommissionen är riktiga, relevanta och aktuella. |
| --- | --- |

b)

Den anmälande parten eller de anmälande parterna ska vid förberedelserna av sin anmälan kontrollera att alla kontaktpersoner och nummer, i synnerhet e-postadresser, som lämnas till kommissionen är riktiga, relevanta och aktuella.

| c) | Villkoret för att få lämna in försäkran är att samtliga anmälande parter förklarar att inga anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag beviljats dem under de senaste tre åren. Om minst en av de anmälande parterna beviljats anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag, ska inlämnandet betraktas som en anmälan enligt denna genomförandeförordning. |
| --- | --- |

c)

Villkoret för att få lämna in försäkran är att samtliga anmälande parter förklarar att inga anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag beviljats dem under de senaste tre åren. Om minst en av de anmälande parterna beviljats anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag, ska inlämnandet betraktas som en anmälan enligt denna genomförandeförordning.

| d) | De begärda kontaktuppgifterna om de anmälande parterna ska lämnas i det format som kommissionens generaldirektorat för den inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag anger på sin webbplats (6). En förutsättning för ett korrekt granskningsförfarande är korrekta kontaktuppgifter. Därför bör de e-postadresser som anges inte vara personliga eller tilldelas specifika kontaktpersoner. I stället bör funktionella brevlådor för den grupp som ansvarar för anmälan användas. Kommissionen får förklara anmälan ofullständig på grundval av olämpliga kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

d)

De begärda kontaktuppgifterna om de anmälande parterna ska lämnas i det format som kommissionens generaldirektorat för den inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag anger på sin webbplats (6). En förutsättning för ett korrekt granskningsförfarande är korrekta kontaktuppgifter. Därför bör de e-postadresser som anges inte vara personliga eller tilldelas specifika kontaktpersoner. I stället bör funktionella brevlådor för den grupp som ansvarar för anmälan användas. Kommissionen får förklara anmälan ofullständig på grundval av olämpliga kontaktuppgifter.

| e) | Styrkande handlingar enligt avsnitt 6 ska lämnas in tillsammans med en sammanfattande tabell i det format som fastställts av GD GROW på dess webbplats. |
| --- | --- |

e)

Styrkande handlingar enligt avsnitt 6 ska lämnas in tillsammans med en sammanfattande tabell i det format som fastställts av GD GROW på dess webbplats.

| f) | I enlighet med artikel 7.4 i genomförandeförordningen kommer oriktig eller vilseledande information i eller tillsammans med anmälan att göra anmälan ofullständig såtillvida att den faktiska dagen för anmälan inte kan fastställas. |
| --- | --- |

f)

I enlighet med artikel 7.4 i genomförandeförordningen kommer oriktig eller vilseledande information i eller tillsammans med anmälan att göra anmälan ofullständig såtillvida att den faktiska dagen för anmälan inte kan fastställas.

| g) | Enligt artikel 29.4 i förordning (EU) 2022/2560 bör kommissionen, om en anmälan som åtföljer ett anbud eller en anbudsansökan trots en begäran från kommissionen om komplettering fortfarande är ofullständig, anta ett beslut om att begära att den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten antar ett beslut om avvisande av ett sådant oriktigt anbud eller en sådan felaktig anbudsansökan. |
| --- | --- |

g)

Enligt artikel 29.4 i förordning (EU) 2022/2560 bör kommissionen, om en anmälan som åtföljer ett anbud eller en anbudsansökan trots en begäran från kommissionen om komplettering fortfarande är ofullständig, anta ett beslut om att begära att den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten antar ett beslut om avvisande av ett sådant oriktigt anbud eller en sådan felaktig anbudsansökan.

| h) | Enligt artikel 33.2 i förordning (EU) 2022/2560 kan de berörda ekonomiska aktörer som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande information åläggas böter om högst 1 % av det berörda företagets sammanlagda omsättning. Enligt artikel 18.1 b i förordning (EU) 2022/2560 får kommissionen dessutom återkalla sitt beslut om det grundade sig på ofullständig, oriktig eller vilseledande information. |
| --- | --- |

h)

Enligt artikel 33.2 i förordning (EU) 2022/2560 kan de berörda ekonomiska aktörer som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig eller vilseledande information åläggas böter om högst 1 % av det berörda företagets sammanlagda omsättning. Enligt artikel 18.1 b i förordning (EU) 2022/2560 får kommissionen dessutom återkalla sitt beslut om det grundade sig på ofullständig, oriktig eller vilseledande information.

8.   Anmälningsförfarande

| 19. | Anmälan ska lämnas på ett av unionens officiella språk. Namnen på den anmälande parterna ska också lämnas på originalspråket. Den information som begärs i detta FS-PP-formulär ska anges i avsnitten och underavsnitten och, i förekommande fall, åtföljd av styrkande handlingar. Den inlämnade anmälan måste innehålla ett intyg av det slag som återfinns i avsnitt 8. Om informationen i två olika avsnitt är delvis (eller helt) överlappande får korshänvisningar användas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Anmälan ska undertecknas av personer som enligt lag är bemyndigade att företräda var och en av de anmälande parterna eller av en eller flera av de anmälande parternas behöriga företrädare. Motsvarande fullmakt(er) (eller skriftliga underlag som bevisar deras behörighet att agera) måste bifogas anmälan. Tekniska specifikationer och anvisningar för anmälningar återfinns på webbplatsen för kommissionens generaldirektorat för den inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

20.

| 21. | När den eller de anmälande parterna fyller i avsnitt 3 i detta FS-PP-formulär, uppmanas de att överväga om det av tydlighetsskäl är bäst att presentera informationen i det avsnittet i nummerordning eller om den kan grupperas för vart och ett av de utländska ekonomiska bidragen (eller grupperna av utländska bidrag). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Av tydlighetsskäl kan viss information lämnas i bilagor. Det är dock viktigt att all väsentlig information presenteras i själva anmälan. Bilagor som lämnas in får användas endast för att komplettera information som lämnas i själva anmälningsformuläret, och av anmälningsformuläret ska det tydligt framgå huruvida kompletterande information lämnas i en bilaga. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Bifogade handlingar ska lämnas in på originalspråket. Om originalspråket inte är ett av unionens officiella språk, måste en översättning till handläggningsspråket bifogas (artikel 5.4 i genomförandeförordningen). |
| --- | --- |

23.

9.   Sekretess och personuppgifter

| 24. | Enligt artikel 339 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 43.2 i förordning (EU) 2022/2560 ska kommissionen, dess tjänstemän och övriga anställda inte lämna ut sådan information som omfattas av sekretess och som de fått kännedom om vid tillämpningen av denna förordning. Samma princip ska också gälla för att skydda konfidentiella uppgifter mellan de anmälande parterna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Om den eller de anmälande parterna anser att det skulle skada deras intressen ifall något av den information som de har uppmanats att lämna in offentliggörs eller på annat sätt sprids till andra parter, inbegripet övriga ekonomiska aktörer tillsammans med vilka de lämnar in anmälan samt behörig upphandlande myndighet eller upphandlande enhet, ska informationen lämnas separat till upphandlande myndighet eller enhet och med varje sida klart och tydligt märkt ”Confidential”. För detta ändamål kan ett separat krypterat dokumentarkiv lämnas in och nyckeln lämnas in till kommissionen separat. Dessutom ska det motiveras varför informationen inte bör spridas eller offentliggöras. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Om anmälan fylls i av fler än en av de anmälande parterna, kan affärshemligheter lämnas i ett separat kuvert och i anmälan hänvisas till som en bilaga. För att en anmälan ska anses fullständig måste alla sådana bilagor ingå i anmälan. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Alla personuppgifter som lämnas i eller tillsammans med en anmälan kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (7). |
| --- | --- |

27.

AVSNITT 1

Beskrivning av den offentliga upphandlingen

| 1.1 | Lämna en länk till det offentliggjorda dokumentet om anbudsinfordran i detta förfarande på Tenders Electronic Daily (TED) och andra plattformar samt en sammanfattning av det offentliga upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Om det enhetliga upphandlingsdokumentet används av den eller de anmälande parterna, ska skyldigheten att lämna en sammanfattning av det offentliga upphandlingsförfarandet uppfyllas genom att del I i bilaga 2 till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/7 (8) fylls i. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Om den eller de anmälande parterna lämnar in sin information i det enhetliga upphandlingsdokumentet, bör avsnitt 1 i detta FS-PP-formulär importeras direkt från det enhetliga upphandlingsdokumentet till FS-PP-formuläret med hjälp av en digital tjänst som tillhandahålls av kommissionen. I avsaknad av en sådan tjänst bör den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten vidarebefordra meddelandet till kommissionen tillsammans med en ifylld del I i bilaga 2 till det enhetliga upphandlingsdokumentet. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Om den eller de anmälande parterna inte lämnar in sin information i det enhetliga upphandlingsdokumentet, ska detta avsnitt fyllas i med den information som efterfrågas i del I i bilaga 2 till det enhetliga upphandlingsdokumentet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Om den eller de anmälande parterna endast delvis lämnar in sin information i det enhetliga upphandlingsdokumentet, ska de uppgifter som saknas i del I i bilaga 2 till det enhetliga upphandlingsdokumentet lämnas i detta avsnitt. |
| --- | --- |

1.5

AVSNITT 2

Information om den eller de anmälande parterna

| 2.1 | Om det europeiska enhetliga upphandlingsdokumentet används av den eller de anmälande parterna, kan skyldigheten att tillhandahålla information om den eller de anmälande parterna uppfyllas genom tillhandahållande av del II i bilaga 2 till genomförandeförordning (EU) 2016/7 om fastställande av standardformuläret för det europeiska enhetliga upphandlingsdokumentet. Det enhetliga upphandlingsdokumentet fylls i för samtliga ekonomiska aktörer som deltar i anbudet eller anbudsansökan samt för underleverantörer vilkas kapacitet åberopas för att uppfylla urvalskriterierna. Underleverantörer som inte är ”huvudunderleverantörer” i den mening som avses i artikel 29.5 i förordning (EU) 2022/2560 behöver inte fylla i detta avsnitt i formuläret. Underleverantörer som är ”huvudunderleverantörer” i den mening som avses i artikel 29.5 i förordning (EU) 2022/2560, men vilkas kapacitet inte utnyttjas i enlighet med artikel 63 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 79 i direktiv 2014/25/EU, måste fylla i detta avsnitt manuellt. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Om den eller de anmälande parterna lämnar in sin information i det enhetliga upphandlingsdokumentet, ska denna del av FS-PP-formuläret överföras direkt från det enhetliga upphandlingsdokumentet till detta FS-PP-formulär med hjälp av en digital tjänst som tillhandahålls av kommissionen. I avsaknad av en sådan tjänst måste den upphandlande myndigheten eller upphandlande enheten vidarebefordra detta meddelande till kommissionen tillsammans med en ifylld del II i bilaga 2 till det inlämnade enhetliga upphandlingsdokumentet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Om den eller de anmälande parterna inte lämnar in sin information i det enhetliga upphandlingsdokumentet, ska detta avsnitt fyllas i separat med den information som efterfrågas i del II i bilaga 2 till det enhetliga upphandlingsdokumentet. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Om den eller de anmälande parterna endast delvis lämnar in sin information i det enhetliga upphandlingsdokumentet, ska de uppgifter som saknas i del II i bilaga 2 till det enhetliga upphandlingsdokumentet lämnas separat. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ange e-postadressen eller det unika användarnamnet till det EU Login-konto som används i kommunikationen. |
| --- | --- |

2.5

AVSNITT 3

Utländskt ekonomisk bidrag

| 3.1 | Bedömningen av en eventuell förekomst av snedvridning orsakad av utländska subventioner i ett förfarande för offentlig upphandling görs genom en bedömning av indikatorerna på snedvridning (9) och av anbudets eventuellt otillbörliga fördelaktighet i förhållande till de berörda byggentreprenaderna, varorna eller tjänsterna (10). I detta avsnitt ska den anmälande parten enbart rapportera ekonomiska bidrag som omfattas av artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560, vilka är bland de som mest sannolikt kommer att snedvrida den inre marknaden. För utländska ekonomiska bidrag som inte omfattas av dessa kategorier, se punkt 3.3 i detta avsnitt och tabell 1. Ange för offentliga upphandlingsförfaranden som uppfyller tröskelvärdena i artiklarna 28.1 a och 28.2 i förordning (EU) 2022/2560, inom ramen för vilka utländska ekonomiska bidrag är anmälningspliktiga i enlighet med artikel 28.1 b i förordning (EU) 2022/2560, som beviljats den eller de anmälande parterna under de tre åren före anmälan, huruvida var och en av de anmälande parterna individuellt beviljats (11) något anmälningspliktigt utländskt ekonomiskt bidrag på minst 1 miljon euro under de tre åren före anmälan kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560:






  3.1.1 | Ange hurvida något av följande villkor var uppfyllt vid någon tidpunkt under de tre åren före anmälan, så att det kan fastställas huruvida ett utländskt ekonomiskt bidrag har beviljats ett företag som befann sig i svårigheter i den mening som avses i artikel 5.1 a i förordning (EU) 2022/2560.






  3.1.1.1 | Är den anmälande parten ett aktiebolag, där mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet har gått förlorat på grund av ackumulerade förluster?












  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1

3.1.1

Ange hurvida något av följande villkor var uppfyllt vid någon tidpunkt under de tre åren före anmälan, så att det kan fastställas huruvida ett utländskt ekonomiskt bidrag har beviljats ett företag som befann sig i svårigheter i den mening som avses i artikel 5.1 a i förordning (EU) 2022/2560.

3.1.1.1

Är den anmälande parten ett aktiebolag, där mer än hälften av det tecknade aktiekapitalet har gått förlorat på grund av ackumulerade förluster?

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 3.1.1.2 | Är den anmälande parten ett bolag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld, och där över hälften av det bokförda egna kapitalet har gått förlorat på grund av ackumulerade förluster?












  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2

Är den anmälande parten ett bolag där åtminstone några ägare har obegränsat ansvar för företagets skuld, och där över hälften av det bokförda egna kapitalet har gått förlorat på grund av ackumulerade förluster?

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 3.1.1.3 | Är den anmälande parten föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller det kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran?












  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- |

3.1.1.3

Är den anmälande parten föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller det kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran?

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 3.1.1.4 | Om den anmälande parten i fråga inte är ett litet eller medelstort företag (12):






  3.1.1.4.1 | Har den anmälande partens skuldsättningsgrad överstigit 7,5 under de senaste två åren? |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4

Om den anmälande parten i fråga inte är ett litet eller medelstort företag (12):

3.1.1.4.1

Har den anmälande partens skuldsättningsgrad överstigit 7,5 under de senaste två åren?

| 3.1.1.4.2 | Har den anmälande partens räntetäckningsgrad (EBITDA) (13) legat under 1,0 under de senaste två åren?












  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.2

Har den anmälande partens räntetäckningsgrad (EBITDA) (13) legat under 1,0 under de senaste två åren?

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 3.1.1.5 | Om någon av frågorna i avsnitten 3.1.1.1–3.1.1.4 besvarats med ”Ja” när det gäller någon av den eller de anmälande parterna, ange då om det berörda företaget under den period då det hade svårigheter erhöll några utländska ekonomiska bidrag som kan ha bidragit till att återställa dess långsiktiga lönsamhet (inbegripet tillfälligt likviditetsstöd till stöd för återställande av lönsamheten) eller till att hålla den parten vid liv under den korta tid som behövdes för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan.







  Anmälande part(er) | ☐ | Ja |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.5

Om någon av frågorna i avsnitten 3.1.1.1–3.1.1.4 besvarats med ”Ja” när det gäller någon av den eller de anmälande parterna, ange då om det berörda företaget under den period då det hade svårigheter erhöll några utländska ekonomiska bidrag som kan ha bidragit till att återställa dess långsiktiga lönsamhet (inbegripet tillfälligt likviditetsstöd till stöd för återställande av lönsamheten) eller till att hålla den parten vid liv under den korta tid som behövdes för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan.

Anmälande part(er)

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 3.1.1.6 | Ange, om någon av frågorna i avsnitten 3.1.1.1–3.1.1.4 besvarats med ”Ja” avseende någon av de anmälande parterna, huruvida det finns någon omstruktureringsplan som kan ge långsiktig lönsamhet för denna part och hurvidadenna omstruktureringsplan omfattar något betydande eget bidrag från den anmälande parten, och lämna närmare uppgifter om planen. |
| --- | --- |

3.1.1.6

Ange, om någon av frågorna i avsnitten 3.1.1.1–3.1.1.4 besvarats med ”Ja” avseende någon av de anmälande parterna, huruvida det finns någon omstruktureringsplan som kan ge långsiktig lönsamhet för denna part och hurvidadenna omstruktureringsplan omfattar något betydande eget bidrag från den anmälande parten, och lämna närmare uppgifter om planen.

| 3.1.1.7 | Om någon av frågorna i punkterna 3.1.1.1–3.1.1.4 besvarats med ”Ja”, motivera då svaret, inklusive hänvisningar i svaret till de styrkande bevis eller handlingar som ska lämnas i bilagorna. (Sådana handlingar kan omfatta, men är inte begränsade till, den anmälande partens senaste resultaträkning med balansräkningar eller domstolsbeslut om att inleda ett kollektivt insolvensförfarande avseende företaget eller handlingar med bevis för att kriterierna för att bli föremål för ett insolvensförfarande på begäran av fordringsägare enligt nationell bolagsrätt är uppfyllda osv.) |
| --- | --- |

3.1.1.7

Om någon av frågorna i punkterna 3.1.1.1–3.1.1.4 besvarats med ”Ja”, motivera då svaret, inklusive hänvisningar i svaret till de styrkande bevis eller handlingar som ska lämnas i bilagorna. (Sådana handlingar kan omfatta, men är inte begränsade till, den anmälande partens senaste resultaträkning med balansräkningar eller domstolsbeslut om att inleda ett kollektivt insolvensförfarande avseende företaget eller handlingar med bevis för att kriterierna för att bli föremål för ett insolvensförfarande på begäran av fordringsägare enligt nationell bolagsrätt är uppfyllda osv.)

| 3.1.2 | Ett utländskt ekonomiskt bidrag i form av en obegränsad garanti för företagets skulder eller förpliktelser, dvs. utan någon begränsning av garantins belopp eller varaktighet (artikel 5.1 b).












  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Ett utländskt ekonomiskt bidrag i form av en obegränsad garanti för företagets skulder eller förpliktelser, dvs. utan någon begränsning av garantins belopp eller varaktighet (artikel 5.1 b).

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 3.1.3 | En exportfinansieringsåtgärd som inte är i linje med OECD-överenskommelsen om statsstödda exportkrediter (artikel 5.1 c).












  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- |

3.1.3

En exportfinansieringsåtgärd som inte är i linje med OECD-överenskommelsen om statsstödda exportkrediter (artikel 5.1 c).

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 3.1.4 | En utländskt ekonomiskt bidrag som gör det möjligt för ett företag att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud på grundval av vilket företaget skulle kunna tilldelas det relevanta kontraktet (artikel 5.1 e).












  ☐ | Ja |
| --- | --- | --- |

3.1.4

En utländskt ekonomiskt bidrag som gör det möjligt för ett företag att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud på grundval av vilket företaget skulle kunna tilldelas det relevanta kontraktet (artikel 5.1 e).

☐

Ja

| ☐ | Nej |
| --- | --- |

☐

Nej

| 3.2 | Lämna följande information och styrkande handlingar för varje utländska ekonomiskt bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats de anmälande parterna under de tre åren före anmälan som skulle kunna omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560.






  3.2.1 | Form av ekonomiskt bidrag (t.ex. lån, skattebefrielse, kapitaltillskott, skatteincitament, naturabidrag osv.). |
| --- | --- | --- |

3.2

3.2.1

Form av ekonomiskt bidrag (t.ex. lån, skattebefrielse, kapitaltillskott, skatteincitament, naturabidrag osv.).

| 3.2.2 | Tredjeland som beviljar det ekonomiska bidraget. Ange även den beviljande offentliga myndigheten eller enheten. |
| --- | --- |

3.2.2

Tredjeland som beviljar det ekonomiska bidraget. Ange även den beviljande offentliga myndigheten eller enheten.

| 3.2.3 | Det ekonomiska bidragets storlek. |
| --- | --- |

3.2.3

Det ekonomiska bidragets storlek.

| 3.2.4 | Syftet med och den ekonomiska grunden för att bevilja parten det ekonomiska bidraget. |
| --- | --- |

3.2.4

Syftet med och den ekonomiska grunden för att bevilja parten det ekonomiska bidraget.

| 3.2.5 | Eventuella villkor knutna till det ekonomiska bidraget och dess användning. |
| --- | --- |

3.2.5

Eventuella villkor knutna till det ekonomiska bidraget och dess användning.

| 3.2.6 | Beskriv de viktigaste inslagen i och egenskaperna hos dessa ekonomiska bidrag (t.ex. räntesatser och löptid i fråga om lån). |
| --- | --- |

3.2.6

Beskriv de viktigaste inslagen i och egenskaperna hos dessa ekonomiska bidrag (t.ex. räntesatser och löptid i fråga om lån).

| 3.2.7 | Beskriv huruvida det ekonomiska bidraget medför en förmån i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2022/2560 för det företag som beviljats det utländska ekonomiska bidraget. Förklara varför, med hänvisning till de styrkande handlingar som lämnats i avsnitt 6. |
| --- | --- |

3.2.7

Beskriv huruvida det ekonomiska bidraget medför en förmån i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2022/2560 för det företag som beviljats det utländska ekonomiska bidraget. Förklara varför, med hänvisning till de styrkande handlingar som lämnats i avsnitt 6.

| 3.2.8 | Beskriv huruvida det ekonomiska bidraget är rättsligt eller faktiskt begränsat till vissa företag eller branscher i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2022/2560 (14). Förklara varför, med hänvisning till de styrkande handlingar som lämnats i avsnitt 6. |
| --- | --- |

3.2.8

Beskriv huruvida det ekonomiska bidraget är rättsligt eller faktiskt begränsat till vissa företag eller branscher i den mening som avses i artikel 3 i förordning (EU) 2022/2560 (14). Förklara varför, med hänvisning till de styrkande handlingar som lämnats i avsnitt 6.

| 3.2.9 | Beskriv det utländska ekonomiska bidrag som beviljas för att endast täcka driftskostnader (15) som uteslutande är kopplade till den aktuella offentliga upphandlingen. |
| --- | --- |

3.2.9

Beskriv det utländska ekonomiska bidrag som beviljas för att endast täcka driftskostnader (15) som uteslutande är kopplade till den aktuella offentliga upphandlingen.

| 3.3 | Lämna en översikt över de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats de anmälande parterna under de tre åren närmast före anmälan och som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c i förordning (EU) 2022/2560 enligt mallen och instruktionerna i tabell 1. |
| --- | --- |

3.3

AVSNITT 4

Motivering för frånvaro av otillbörligt fördelaktigt anbud

| 4.1 | Vad gäller de utländska ekonomiska bidrag som gör det möjligt för ett företag att lämna ett otillbörligt fördelaktigt anbud på grundval av vilket företaget skulle kunna tilldelas det relevanta kontraktet (artikel 5.1 e) i förordning (EU) 2022/2560), inställer sig följande fråga: Finns det några omständigheter, inbegripet de omständigheter som avses i artikel 69.2 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 84.2 i direktiv 2014/25/EU, vilka kan framhållas för att visa att anbudet inte är otillbörligt fördelaktigt, direkt eller indirekt på grund av det eller de ekonomiska bidrag som mottagits? |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Elementen kan särskilt avse följande:






  4.2.1 | Besparingar avseende sättet att tillverka varorna på, sättet att tillhandahålla tjänsterna eller byggmetoderna på. |
| --- | --- | --- |

4.2

4.2.1

Besparingar avseende sättet att tillverka varorna på, sättet att tillhandahålla tjänsterna eller byggmetoderna på.

| 4.2.2 | Tekniska lösningar eller ovanligt gynnsamma förhållanden som anbudsgivaren kan räkna med för att leverera varor, tillhandahålla tjänster eller utföra byggentreprenaden. |
| --- | --- |

4.2.2

Tekniska lösningar eller ovanligt gynnsamma förhållanden som anbudsgivaren kan räkna med för att leverera varor, tillhandahålla tjänster eller utföra byggentreprenaden.

| 4.2.3 | Originaliteten i anbudsgivarens förslag med avseende på byggentreprenader, varor och tjänster. |
| --- | --- |

4.2.3

Originaliteten i anbudsgivarens förslag med avseende på byggentreprenader, varor och tjänster.

| 4.2.4 | Efterlevnad av tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

4.2.4

Efterlevnad av tillämpliga miljö-, social- och arbetsrättsliga skyldigheter.

| 4.2.5 | Fullgörande av skyldigheter i samband med underentreprenad. |
| --- | --- |

4.2.5

Fullgörande av skyldigheter i samband med underentreprenad.

AVSNITT 5

Möjliga positiva effekter

| 5.1 | Förteckna och bestyrk i tillämpliga fall eventuella positiva effekter av subventionen för utvecklingen av den relevanta subventionerade ekonomiska verksamheten på den inre marknaden. Ange och underbygg också eventuella andra positiva effekter av de utländska subventionerna, såsom bredare positiva effekter i förhållande till relevanta politiska mål, särskilt unionens, och ange när och var dessa effekter har ägt rum eller förväntas göra så. Beskriv var och en av dessa positiva effekter. |
| --- | --- |

5.1

AVSNITT 6

Styrkande handlingar

Ange följande för var och en av de anmälande parterna:

| 6.1 | Kopior av alla styrkande officiella handlingar som rör de ekonomiska bidrag som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560 enligt avsnitt 3.1. |
| --- | --- |

6.1

Kopior av alla styrkande officiella handlingar som rör de ekonomiska bidrag som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560 enligt avsnitt 3.1.

| 6.2 | Kopior av följande handlingar som utarbetats av eller för eller mottagits av en eller flera ledamöter av direktionen, styrelsen eller tillsynsnämnden: analyser, rapporter, studier, undersökningar, presentationer och andra jämförbara handlingar som diskuterar syftet med, användningen av och den ekonomiska grunden för de utländska ekonomiska bidrag som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560. Bifoga samma handlingar som utarbetats av eller för den enhet som beviljar det utländska ekonomiska bidraget, om ni förfogar över dem eller om de är offentligt tillgängliga. |
| --- | --- |

6.2

Kopior av följande handlingar som utarbetats av eller för eller mottagits av en eller flera ledamöter av direktionen, styrelsen eller tillsynsnämnden: analyser, rapporter, studier, undersökningar, presentationer och andra jämförbara handlingar som diskuterar syftet med, användningen av och den ekonomiska grunden för de utländska ekonomiska bidrag som kan omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–c och e i förordning (EU) 2022/2560. Bifoga samma handlingar som utarbetats av eller för den enhet som beviljar det utländska ekonomiska bidraget, om ni förfogar över dem eller om de är offentligt tillgängliga.

| 6.3 | Uppgifter om den internetadress, om sådan finns, där de senaste årsräkenskaperna eller rapporterna och boksluten för den eller de anmälande parterna kan hittas eller, om ingen sådan internetadress finns, kopior av de senaste årsräkenskaperna och rapporterna. |
| --- | --- |

6.3

Uppgifter om den internetadress, om sådan finns, där de senaste årsräkenskaperna eller rapporterna och boksluten för den eller de anmälande parterna kan hittas eller, om ingen sådan internetadress finns, kopior av de senaste årsräkenskaperna och rapporterna.

| 6.4 | Om den eller de anmälande parterna motiverar avsaknaden av en otillbörlig fördel med anbudet genom att fylla i avsnitt 4 i detta formulär, måste de också tillhandahålla dokumentation för den period som omfattar de tre åren närmast före anmälan och som styrker de uppgifter som lagts fram. Sådan dokumentation kan bland annat omfatta följande:






  a. | Skattedeklarationer för den granskade perioden, inklusive kopior av företagsdeklarationer och mervärdesskattedeklarationer. |
| --- | --- | --- |

6.4

Om den eller de anmälande parterna motiverar avsaknaden av en otillbörlig fördel med anbudet genom att fylla i avsnitt 4 i detta formulär, måste de också tillhandahålla dokumentation för den period som omfattar de tre åren närmast före anmälan och som styrker de uppgifter som lagts fram. Sådan dokumentation kan bland annat omfatta följande:

a.

Skattedeklarationer för den granskade perioden, inklusive kopior av företagsdeklarationer och mervärdesskattedeklarationer.

| b. | Affärsplaner och marknadsundersökningar som ligger till grund för beslutet att delta i det offentliga upphandlingsförfarandet. |
| --- | --- |

b.

Affärsplaner och marknadsundersökningar som ligger till grund för beslutet att delta i det offentliga upphandlingsförfarandet.

AVSNITT 7

Försäkran

| 7.1 | I enlighet med skäl 6 i inledningen gäller följande: För offentliga upphandlingsförfaranden inom tröskelvärdena i artiklarna 28.1 a och 28.2 i förordning (EU) 2022/2560, i vilka inga utländska ekonomiska bidrag som är anmälningspliktiga i enlighet med artikel 28.1 b i förordning (EU) 2022/2560, har beviljats den eller de anmälande parterna under de senaste tre åren, ska avsnitten 1, 2 och 8 i detta formulär, samt detta avsnitt, fyllas i och innehålla följande förklaring:

  ”

  Ingen av de deltagande parterna har mottagit utländska ekonomiska bidrag som ska anmälas enligt kapitel 4 i förordning (EU) 2022/2560.

  ” |
| --- | --- |

7.1

”

  Ingen av de deltagande parterna har mottagit utländska ekonomiska bidrag som ska anmälas enligt kapitel 4 i förordning (EU) 2022/2560.

  ”

| 7.2 | Enligt skyldigheten i artikel 29.1 i förordning (EU) 2022/2560 ska den eller de anmälande parterna förteckna alla mottagna utländska ekonomiska bidrag. Denna skyldighet omfattar alla utländska ekonomiska bidrag som inte är anmälningspliktiga i enlighet med artikel 28.1 b i förordning (EU) 2022/2560 och som mottagits under de tre senaste åren före deklarationen. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Icke anmälningspliktiga utländska ekonomiska bidrag till ett värde under 1 miljon euro men över det värde som anges i avsnitt 7.4 under de tre senaste åren före försäkran kan dock deklareras som aggregerade utan att deras värden behöver anges i tabell 2. På begäran av kommissionen ska sådana utländska ekonomiska bidrag rapporteras individuellt. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | I enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2022/2560 behöver utländska ekonomiska bidrag i fråga om vilka det totala beloppet per tredjeland är lägre än stödbeloppet av mindre betydelse enligt definitionen i artikel 3.2 första stycket i kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 (16) under den sammanhängande treårsperioden före försäkran inte återges i deklarationen. |
| --- | --- |

7.4

AVSNITT 8

Intyg

| 8.1 | Anmälan måste avslutas med följande försäkran som ska undertecknas av var och en av de anmälande parterna: |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | ”Den eller de anmälande parterna försäkrar härmed på heder och samvete att den information som lämnats i denna anmälan eller försäkran är sann, korrekt och fullständig, att kopiorna av de handlingar som efterfrågas i detta FS-PP-formulär överensstämmer med originalet och är fullständiga, att alla uppskattningar angivits som sådana och gjorts på grundval av faktaunderlaget samt att alla omdömen har lämnats i god tro. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | De är medvetna om bestämmelserna i artikel 33 i förordning (EU) 2022/2560 om böter och viten.” |
| --- | --- |

8.3

Datum:

| [undertecknare 1]
  Namn:
  Organisation:
  Befattning:
  Adress:
  Tfn
  E-post:
  [e-signatur/underskrift] | [signatär 2 om tillämpligt, och upprepa så många gånger som det finns anmälande parter]
  Namn:
  Organisation:
  Befattning:
  Adress:
  Tfn
  E-post:
  [e-signatur/underskrift] |
| --- | --- |

[undertecknare 1]

Namn:

Organisation:

Befattning:

Adress:

Tfn

E-post:

[e-signatur/underskrift]

[signatär 2 om tillämpligt, och upprepa så många gånger som det finns anmälande parter]

Namn:

Organisation:

Befattning:

Adress:

Tfn

E-post:

[e-signatur/underskrift]

Tabell 1

Tabell 1

Instruktioner om tillhandahållande av information om utländska ekonomiska bidrag som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a-e (avsnitt 3.3)

Instruktioner om tillhandahållande av information om utländska ekonomiska bidrag som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a-e (avsnitt 3.3)

| 1. | Tabellen anvbändstill att ge en en översikt över de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats de anmälande parterna av respektive tredjeland under de tre åren före anmälan och som inte omfattas av någon av kategorierna i artikel 5.1 a–e i förordning (EU) 2022/2560 enligt mallen och instruktionerna nedan. I punkt A klargörs vilken information som ska ingå i tabellen, och i punkt B klargörs vilken information som inte ska ingå. |
| --- | --- |

1.

Tabellen anvbändstill att ge en en översikt över de utländska ekonomiska bidrag på minst 1 miljon euro som beviljats de anmälande parterna av respektive tredjeland under de tre åren före anmälan och som inte

A.   Information som ska föras in i tabellen

Information som ska föras in i tabellen

| 2. | Gruppera de olika ekonomiska bidragen per tredje land per typ, exempelvis direkt bidrag, lån/finansieringsinstrument/förskott med återbetalningsskyldighet, skatteförmån, riskkapitalinstrument, kapitaltillskott, skuldavskrivning, ekonomiskt bidrag som ges avseende ett företags icke-ekonomiska verksamhet (se skäl 16 i förordning 2022/2560) eller annat. |
| --- | --- |

2.

Gruppera de olika ekonomiska bidragen per tredje land per typ

| 3. | Ta endast med de länder där det beräknade sammanlagda beloppet för alla ekonomiska bidrag per land som beviljats under de tre åren före anmälan (beräknat enligt punkt 5) uppgår till 4 miljoner euro eller mer. |
| --- | --- |

3.

Ta endast med de länder där det beräknade sammanlagda beloppet för alla ekonomiska bidrag per land som beviljats under de tre åren före anmälan (beräknat enligt punkt 5) uppgår till 4 miljoner euro eller mer.

| 4. | Ge för varje typ av ekonomiskt bidrag en kort beskrivning av syftet med de ekonomiska bidragen och de beviljande enheterna. |
| --- | --- |

4.

Ge för varje typ av ekonomiskt bidrag en kort beskrivning av syftet med de ekonomiska bidragen och de beviljande enheterna.

| 5. | Ange, i form av steg och på det sätt som uppges i beskrivningen till i tabellen nedan, det uppskattade sammanlagda beloppet för de ekonomiska bidrag som beviljats av respektive tredjeland under de tre åren före slutandet av avtalet, tillkännagivandet av det offentliga anbudet, eller förvärvet av en kontrollerande andel. Vid beräkningen av detta belopp är följande överväganden relevanta:






  a) | Ta hänsyn till utländska ekonomiska bidrag som omfattas av kategorierna i artikel 5.1 i förordning (EU) 2022/2560 och om vilken information som har lämnats enligt avsnitten 3.1 och 3.2. |
| --- | --- | --- |

5.

Ange, i form av steg

av respektive tredjeland

a)

Ta hänsyn till utländska ekonomiska bidrag som omfattas av kategorierna i artikel 5.1 i förordning (EU) 2022/2560 och om vilken information som har lämnats enligt avsnitten 3.1 och 3.2.

| b) | Ta inte hänsyn till utländska ekonomiska bidrag som undantagits enligt punkterna 6 och 7 nedan. |
| --- | --- |

b)

Ta inte hänsyn till utländska ekonomiska bidrag som undantagits enligt punkterna 6 och 7 nedan.

inte

B.   Undantag

Undantag

| 6. | Följande utländska ekonomiska bidrag behöver inte beskrivas i tabellen:






  a) | Uppskov med betalning av skatter och/eller socialförsäkringsavgifter, skatteamnestier och skattelättnader samt normala och allmänt tillämpliga avskrivnings- och förlustöverföringsregler. Om dessa åtgärder är begränsade till exempel vissa sektorer, regioner eller (typer av) företag måste de tas med. |
| --- | --- | --- |

6.

Följande utländska ekonomiska bidrag behöver inte

a)

Uppskov med betalning av skatter och/eller socialförsäkringsavgifter, skatteamnestier och skattelättnader samt normala och allmänt tillämpliga avskrivnings- och förlustöverföringsregler. Om dessa åtgärder är begränsade till exempel vissa sektorer, regioner eller (typer av) företag måste de tas med.

| b) | Tillämpning av skattelättnader för undvikande av dubbelbeskattning i enlighet med bestämmelserna i bilaterala eller multilaterala avtal för undvikande av dubbelbeskattning samt unilaterala skattelättnader för undvikande av dubbelbeskattning som tillämpas enligt nationell skattelagstiftning i den mån de följer samma logik som bestämmelserna i bilaterala eller multilaterala avtal. |
| --- | --- |

b)

Tillämpning av skattelättnader för undvikande av dubbelbeskattning i enlighet med bestämmelserna i bilaterala eller multilaterala avtal för undvikande av dubbelbeskattning samt unilaterala skattelättnader för undvikande av dubbelbeskattning som tillämpas enligt nationell skattelagstiftning i den mån de följer samma logik som bestämmelserna i bilaterala eller multilaterala avtal.

| c) | Tillhandahållande/köp av varor/tjänster (utom finansiella tjänster) på marknadsvillkor inom ramen för den normala affärsverksamheten, till exempel tillhandahållande/köp av varor eller tjänster efter ett konkurrensutsatt, öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande/köp av varor/tjänster (utom finansiella tjänster) på marknadsvillkor inom ramen för den normala affärsverksamheten, till exempel tillhandahållande/köp av varor eller tjänster efter ett konkurrensutsatt, öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande.

| d) | Utländska ekonomiska bidrag som ligger under det enskilda beloppet 1 miljon euro.







  Tredjeland | Typ av ekonomiskt bidrag (*1) | Kort beskrivning av syftet med det ekonomiska bidraget och den beviljande enheten (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Land A | Typ 1 | |
| Typ 2 | |
| Typ 3 | |
| Typ 4 | |
| ... | |
| Totalt uppskattade ekonomiska bidrag som beviljats av A: euro [...] (*3) |
| Land B | Typ 1 | |
| Typ 2 | |
| Typ 3 | |
| Typ 4 | |
| ... | |
| Totalt uppskattade ekonomiska bidrag som beviljats av B: euro [...] (*3) |
| Land C | | |
| ... | | |
| | | |
| Anmärkning: | Upprätta en separat tabell för var och en av de anmälande parterna. Tredjeländer och, om möjligt, typer av bidrag ska ordnas efter det totala beloppet av utländska ekonomiska bidrag, i fallande skala |

d)

Utländska ekonomiska bidrag som ligger under det enskilda beloppet 1 miljon euro.

Tredjeland

Typ av ekonomiskt bidrag (*1)

*1

Kort beskrivning av syftet med det ekonomiska bidraget och den beviljande enheten (*2)

*2

Land A

Typ 1

Typ 1

Typ 2

Typ 2

Typ 3

Typ 3

Typ 4

Typ 4

...

Totalt uppskattade ekonomiska bidrag som beviljats av A: euro [...] (*3)

*3

Land B

Typ 1

Typ 1

Typ 2

Typ 2

Typ 3

Typ 3

Typ 4

Typ 4

...

Totalt uppskattade ekonomiska bidrag som beviljats av B: euro [...] (*3)

*3

Land C

...

Anmärkning:

Upprätta en separat tabell för var och en av de anmälande parterna. Tredjeländer och, om möjligt, typer av bidrag ska ordnas efter det totala beloppet av utländska ekonomiska bidrag, i fallande skala

C.   Läs mer

Läs mer

| 7. | De utländska ekonomiska bidrag som kan komma i fråga för bedömningen av varje offentlig upphandling kan vara avhängiga av ett antal faktorer, såsom berörda sektorer eller verksamheter, typen av ekonomiska bidrag eller andra fall. Mot bakgrund av dessa särdrag får kommissionen begära ytterligare information om sådan information anses nödvändig för bedömningen.

  Tabell 2


  För rapportering av utländska ekonomiska bidrag till ett värde under 1 miljon euro och över det värde som anges i avsnitt 7.4.







  Tredjeland | Kort beskrivning av de ekonomiska bidragen |
| --- | --- | --- |
| Land A | |
| Land B | |
| Land C | |
| ... | |
| | |

7.

De utländska ekonomiska bidrag som kan komma i fråga för bedömningen av varje offentlig upphandling kan vara avhängiga av ett antal faktorer, såsom berörda sektorer eller verksamheter, typen av ekonomiska bidrag eller andra fall. Mot bakgrund av dessa särdrag får kommissionen begära ytterligare information om sådan information anses nödvändig för bedömningen.

Tabell 2

Tabell 2

För rapportering av utländska ekonomiska bidrag till ett värde under 1 miljon euro och över det värde som anges i avsnitt 7.4.

För rapportering av utländska ekonomiska bidrag till ett värde under 1 miljon euro och över det värde som anges i avsnitt 7.4.

Tredjeland

Kort beskrivning av de ekonomiska bidragen

Land A

Land B

Land C

...

---

(1)  
  EUT L 330, 23.12.2022, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 177, 12.7.2023 s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 243).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

5

(6)  Läs mer: https://single-market-economy.ec.europa.eu/single-market/public-procurement/foreign-subsidies-regulation och följ instruktionerna där.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39). Se även ett meddelande om skydd av personuppgifter i samband med koncentrationsutredningar på https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en.

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/7 av den 5 januari 2016 om fastställande av standardformuläret för det europeiska enhetliga upphandlingsdokumentet (EUT L 3, 6.1.2016, s. 16).

8

(9)  Artikel 4 i förordning (EU) 2022/2560

9

(10)  Artikel 27 i förordning (EU) 2022/2560

10

(11)  Ett ekonomiskt bidrag bör anses beviljat från och med den tidpunkt då stödmottagaren får laglig rätt att ta emot det ekonomiska bidraget. En faktisk utbetalning av det ekonomiska bidraget är inte ett nödvändigt villkor för att ett ekonomiskt bidrag ska omfattas av tillämpningsområdet för förordningen (EU) 2022/2560.

11

(12)  Små och medelstora företag definieras i bilaga I till kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, EUT L 187 26.6.2014, s. 1.

12

(13)  
  ”Earnings before interest, tax, depreciation and amortisation” (EBITDA), dvs. rörelseresultat före räntor, skatter, av- och nedskrivningar. Denna grad beräknas som EBITDA/räntebetalningar.

13

(14)  Förmånen bör beviljas ett eller flera företag eller branscher. Den utländska subventionens särdrag kan fastställas rättsligt eller i praktiken.

14

(15)  Exempelvis personalkostnader, material, energi, underhåll, hyra och administration.

15

(16)  Kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av den 18 december 2013 om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse (EUT L 352, 24.12.2013, s. 1).

16

(*1)  Ange de ekonomiska bidragen och gruppera dem efter typ: Exempelvis direkt bidrag, lån/finansieringsinstrument/förskott med återbetalningsskyldighet, skatteförmån, riskkapitalinstrument, kapitaltillskott, skuldavskrivning, ekonomiskt bidrag som ges avseende ett företags icke-ekonomiska verksamhet (se skäl 16 i förordning 2022/2560) eller annat.

*1

(*2)  Allmän beskrivning av syftet med de ekonomiska bidragen i varje typ och den eller de beviljande enheterna. Till exempel ”
  skattebefrielse för produktion av produkterna A samt för FoU-verksamhet
  ”, ”
  flera lån till statsägda banker för ändamål X
  ”, ”
  flera finansieringsåtgärder tillsammans med statliga investeringsorgan för att täcka driftskostnader / för FoU-verksamhet
  ”, ”
  offentligt kapitaltillskott till företag X
  ”.

*2

skattebefrielse för produktion av produkterna A samt för FoU-verksamhet

flera lån till statsägda banker för ändamål X

flera finansieringsåtgärder tillsammans med statliga investeringsorgan för att täcka driftskostnader / för FoU-verksamhet

offentligt kapitaltillskott till företag X

(*3)  Följande steg ska tillämpas: ”
  45–100 miljoner euro
  ”, ”
  > 100 + 500 miljoner euro
  ”, ”
  > 500+–1 000 miljoner euro
  ”, ”
  över 1 000 miljoner euro
  ”.

*3

45–100 miljoner euro

> 100 + 500 miljoner euro

> 500+–1 000 miljoner euro

över 1 000 miljoner euro

---

| 12.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 177/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 177/45

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2023/1442

av den 11 juli 2023

om ändring av bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel vad gäller ändringar av godkännanden för ämnen och införande av nya ämnen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1935/2004 av den 27 oktober 2004 om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om upphävande av direktiven 80/590/EEG och 89/109/EEG (1), särskilt artikel 5.1 andra stycket a, d, e, h och i, artikel 11.3 och artikel 12.6, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 10/2011 (2) fastställs särskilda bestämmelser om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Särskilt i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 fastställs en unionsförteckning över godkända ämnen som avsiktligt får användas vid tillverkning av material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 10/2011 (2) fastställs särskilda bestämmelser om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Särskilt i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 fastställs en unionsförteckning över godkända ämnen som avsiktligt får användas vid tillverkning av material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel.

| (2) | Sedan den senaste ändringen av förordning (EU) nr 10/2011 har Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) offentliggjort ytterligare vetenskapliga yttranden om nya ämnen som får användas i material avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om användningen av redan godkända ämnen. Dessutom har vissa oklarheter avseende den förordningens tillämpning identifierats. För att säkerställa att förordning (EU) nr 10/2011 tar hänsyn till vetenskapliga och tekniska framsteg, särskilt livsmedelsmyndighetens senaste rön, och för att undanröja alla tvivel om att den tillämpas korrekt, bör förordningen ändras. |
| --- | --- |

(2)

Sedan den senaste ändringen av förordning (EU) nr 10/2011 har Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) offentliggjort ytterligare vetenskapliga yttranden om nya ämnen som får användas i material avsedda att komma i kontakt med livsmedel och om användningen av redan godkända ämnen. Dessutom har vissa oklarheter avseende den förordningens tillämpning identifierats. För att säkerställa att förordning (EU) nr 10/2011 tar hänsyn till vetenskapliga och tekniska framsteg, särskilt livsmedelsmyndighetens senaste rön, och för att undanröja alla tvivel om att den tillämpas korrekt, bör förordningen ändras.

| (3) | Ämnet trämjöl och -fibrer, obehandlade (FCM-ämnesnr 96, trä) är för närvarande godkänt som tillsats i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel på grundval av en utvärdering av vetenskapliga livsmedelskommittén, som konstaterade att trämjöl och -fibrer är ett inert material. I sitt yttrande (3) från november 2019 kunde livsmedelsmyndigheten emellertid inte bekräfta orsakerna till denna slutsats. Den angav att trä inte kan betraktas som inert i sig på grund dess innehåll av många ämnen med låg molekylvikt. I yttrandet anges inte heller under vilka omständigheter användningen av trä i plast kan anses vara säker, och det noteras att på grund av de kemiska skillnaderna i växtmaterials sammansättning måste migrerande ämnens säkerhet i dessa material bedömas från fall till fall, med hänsyn till utöver art även ursprung, bearbetning, behandling för kompatibilitet med värdpolymeren och bedömning av de beståndsdelar med låg molekylvikt som kan migrera till livsmedel. Eftersom det aktuella godkännandet av trä inte tar hänsyn till dessa aspekter och därför inte i tillräcklig utsträckning kan ta hänsyn till den säkra användningen av det ämnet i plast, och livsmedelsmyndigheten inte har föreskrivit några andra begränsningar som ändå skulle säkerställa en säker användning av detta ämne i plast, bör godkännandet återkallas. |
| --- | --- |

(3)

Ämnet trämjöl och -fibrer, obehandlade (FCM-ämnesnr 96, trä) är för närvarande godkänt som tillsats i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel på grundval av en utvärdering av vetenskapliga livsmedelskommittén, som konstaterade att trämjöl och -fibrer är ett inert material. I sitt yttrande (3) från november 2019 kunde livsmedelsmyndigheten emellertid inte bekräfta orsakerna till denna slutsats. Den angav att trä inte kan betraktas som inert i sig på grund dess innehåll av många ämnen med låg molekylvikt. I yttrandet anges inte heller under vilka omständigheter användningen av trä i plast kan anses vara säker, och det noteras att på grund av de kemiska skillnaderna i växtmaterials sammansättning måste migrerande ämnens säkerhet i dessa material bedömas från fall till fall, med hänsyn till utöver art även ursprung, bearbetning, behandling för kompatibilitet med värdpolymeren och bedömning av de beståndsdelar med låg molekylvikt som kan migrera till livsmedel. Eftersom det aktuella godkännandet av trä inte tar hänsyn till dessa aspekter och därför inte i tillräcklig utsträckning kan ta hänsyn till den säkra användningen av det ämnet i plast, och livsmedelsmyndigheten inte har föreskrivit några andra begränsningar som ändå skulle säkerställa en säker användning av detta ämne i plast, bör godkännandet återkallas.

| (4) | På kommissionens begäran antog livsmedelsmyndigheten den 29 april 2020 ett vetenskapligt yttrande (4) med en översyn av de 451 ämnen som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011, och för vilka det inte fastställs något gränsvärde för specifik migration (SML) i enlighet med artikel 11.1 i den förordningen. Den ansåg att för 284 av dessa ämnen behövdes en ny utvärdering för att avgöra om det krävs ett gränsvärde för specifik migration och klassificerade dem i tre prioriteringsgrupper. Tre ämnen placerades i den högsta prioriteringsgruppen. Av dessa tre ämnen används styren (FCM-ämnesnr 193) i stor utsträckning och är redan föremål för en ny utvärdering, medan en användare av ämnet laurinsyra, vinylester (FCM-ämnesnr 436) gav livsmedelsmyndigheten ytterligare uppgifter som visade att en ny utvärdering bordeges lägre prioritet. Emellertid kontaktade ingen användare av det tredje ämnet, salicylsyra (FCM-ämnesnr 121), varken kommissionen eller livsmedelsmyndigheten efter det att ämnet tagits upp i den högsta prioriteringsgruppen och efter att kommissionen hade samrått med berörda parter om en eventuell återkallelse av dess godkännande. Livsmedelsmyndigheten kan dock inte utvärdera användningen av ett ämne utan en känd användare, eftersom den ska ta hänsyn till de avsedda användningsvillkor för det material eller den produkt i vilken ämnet skulle användas, och endast en användare kan lämna sådan information. Om sådan information lämnas skulle den dessutom i stor utsträckning vara avgörande för omfattningen av eventuella framtida godkännanden, som sannolikt skulle vara mer begränsade än det nuvarande omfattande godkännandet. Eftersom ingen specifik användning eller användare av salicylsyra är känd, och då det råder osäkerhet om vilka användningsvillkor som användningen av detta ämne skulle vara förenliga med förordning (EG) nr 1935/2004, är det därför lämpligt att återkalla det nuvarande godkännandet av salicylsyra. |
| --- | --- |

(4)

På kommissionens begäran antog livsmedelsmyndigheten den 29 april 2020 ett vetenskapligt yttrande (4) med en översyn av de 451 ämnen som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011, och för vilka det inte fastställs något gränsvärde för specifik migration (SML) i enlighet med artikel 11.1 i den förordningen. Den ansåg att för 284 av dessa ämnen behövdes en ny utvärdering för att avgöra om det krävs ett gränsvärde för specifik migration och klassificerade dem i tre prioriteringsgrupper. Tre ämnen placerades i den högsta prioriteringsgruppen. Av dessa tre ämnen används styren (FCM-ämnesnr 193) i stor utsträckning och är redan föremål för en ny utvärdering, medan en användare av ämnet laurinsyra, vinylester (FCM-ämnesnr 436) gav livsmedelsmyndigheten ytterligare uppgifter som visade att en ny utvärdering bordeges lägre prioritet. Emellertid kontaktade ingen användare av det tredje ämnet, salicylsyra (FCM-ämnesnr 121), varken kommissionen eller livsmedelsmyndigheten efter det att ämnet tagits upp i den högsta prioriteringsgruppen och efter att kommissionen hade samrått med berörda parter om en eventuell återkallelse av dess godkännande. Livsmedelsmyndigheten kan dock inte utvärdera användningen av ett ämne utan en känd användare, eftersom den ska ta hänsyn till de avsedda användningsvillkor för det material eller den produkt i vilken ämnet skulle användas, och endast en användare kan lämna sådan information. Om sådan information lämnas skulle den dessutom i stor utsträckning vara avgörande för omfattningen av eventuella framtida godkännanden, som sannolikt skulle vara mer begränsade än det nuvarande omfattande godkännandet. Eftersom ingen specifik användning eller användare av salicylsyra är känd, och då det råder osäkerhet om vilka användningsvillkor som användningen av detta ämne skulle vara förenliga med förordning (EG) nr 1935/2004, är det därför lämpligt att återkalla det nuvarande godkännandet av salicylsyra.

| (5) | På grundval av livsmedelsmyndighetens yttranden som antogs 2005 (5) godkändes fem ämnen från en grupp vanligen kallad ftalater, nämligen FCM-ämnesnr 157 (DBP), FCM-ämnesnr 159 (BBP), FCM-ämnesnr 283 (DEHP), FCM-ämnesnr 728 (DINP) och FCM-ämnesnr 729 (DIDP), som tillsatser för användning som mjukgörare och tekniska tillsater i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel, med särskilda begränsningar för användning och migration. |
| --- | --- |

(5)

På grundval av livsmedelsmyndighetens yttranden som antogs 2005 (5) godkändes fem ämnen från en grupp vanligen kallad ftalater, nämligen FCM-ämnesnr 157 (DBP), FCM-ämnesnr 159 (BBP), FCM-ämnesnr 283 (DEHP), FCM-ämnesnr 728 (DINP) och FCM-ämnesnr 729 (DIDP), som tillsatser för användning som mjukgörare och tekniska tillsater i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel, med särskilda begränsningar för användning och migration.

| (6) | Efter ett yttrande från Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) 2017 om begränsningsförslag för vissa av dessa ftalater (6) begärde kommissionen att livsmedelsmyndigheten skulle göra en ny bedömning av risken för folkhälsan från ftalater som godkänts för användning i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Livsmedelsmyndigheten antog följaktligen ett vetenskapligt yttrande den 18 september 2019 (7), som bekräftade de tolerabla dagliga intagen (TDI) som angavs i dess yttranden från 2005 för alla fem ftalater, men endast på tillfällig basis (t-TDI), på grund av ett antal begränsningar och osäkerheter i samband med bedömningen, som bör åtgärdas i framtiden. |
| --- | --- |

(6)

Efter ett yttrande från Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) 2017 om begränsningsförslag för vissa av dessa ftalater (6) begärde kommissionen att livsmedelsmyndigheten skulle göra en ny bedömning av risken för folkhälsan från ftalater som godkänts för användning i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Livsmedelsmyndigheten antog följaktligen ett vetenskapligt yttrande den 18 september 2019 (7), som bekräftade de tolerabla dagliga intagen (TDI) som angavs i dess yttranden från 2005 för alla fem ftalater, men endast på tillfällig basis (t-TDI), på grund av ett antal begränsningar och osäkerheter i samband med bedömningen, som bör åtgärdas i framtiden.

| (7) | Eftersom en gemensam mekanism ligger till grund för reproduktionseffekterna hos DBP, BBP och DEHP fastställde livsmedelsmyndigheten också ett nytt gruppspecifikt t-TDI-värde, som tar hänsyn till deras relativa styrkor. Livsmedelsmyndigheten ansåg vidare att det var lämpligt att inkludera DINP i det gruppspecifika t-TDI-värdet som ett försiktigt tillvägagångssätt på grund av dess övergående effekter på testosteronnivåerna hos foster, samtidigt som hänsyn tas till DINP:s större effekt på levern. Livsmedelsmyndigheten fastställde det gruppspecifika t-TDI-värdet för DBP, BBP, DEHP och DINP till 50 mikrogram per kg kroppsvikt (μg/kg kroppsvikt) uttryckt som DEHP-ekvivalent styrka. Livsmedelsmyndigheten inkluderade inte DIDP i det gruppspecifika t-TDI-värdet, och fastställde ett individuellt t-TDI-värde på 150 μg/kg kroppsvikt baserat på ämnets effekter på levern, i enlighet med resultaten från 2005. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom en gemensam mekanism ligger till grund för reproduktionseffekterna hos DBP, BBP och DEHP fastställde livsmedelsmyndigheten också ett nytt gruppspecifikt t-TDI-värde, som tar hänsyn till deras relativa styrkor. Livsmedelsmyndigheten ansåg vidare att det var lämpligt att inkludera DINP i det gruppspecifika t-TDI-värdet som ett försiktigt tillvägagångssätt på grund av dess övergående effekter på testosteronnivåerna hos foster, samtidigt som hänsyn tas till DINP:s större effekt på levern. Livsmedelsmyndigheten fastställde det gruppspecifika t-TDI-värdet för DBP, BBP, DEHP och DINP till 50 mikrogram per kg kroppsvikt (μg/kg kroppsvikt) uttryckt som DEHP-ekvivalent styrka. Livsmedelsmyndigheten inkluderade inte DIDP i det gruppspecifika t-TDI-värdet, och fastställde ett individuellt t-TDI-värde på 150 μg/kg kroppsvikt baserat på ämnets effekter på levern, i enlighet med resultaten från 2005.

| (8) | För att ytterligare klargöra risken gjorde livsmedelsmyndigheten en bedömning av exponeringen via kosten som en del av samma yttrande. Den kunde visserligen inte specifikt fastställa den andel som kom från plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel, men uppskattade exponeringen via kosten för alla fem ftalater, vilket motsvarar de värsta tänkbara uppskattningarna av exponering från källor för material avsedda att komma i kontakt med livsmedel. På grundval av en samlad bedömning av exponeringen via kosten för DBP, BBP, DEHP och DINP drog livsmedelsmyndigheten slutsatsen att exponering via kosten bidrar med upp till 14 % av det gruppspecifika t-TDI-värdet på 50 μg/kg kroppsvikt för genomsnittskonsumenten och upp till 23 % av det gruppspecifika t-TDI-värdet för högkonsumenter. Uppskattningarna för DIDP visar att exponeringen via kosten ligger långt under t-TDI-värdet på 150 μg/kg kroppsvikt för både genomsnittskonsumenter och högkonsumenter. |
| --- | --- |

(8)

För att ytterligare klargöra risken gjorde livsmedelsmyndigheten en bedömning av exponeringen via kosten som en del av samma yttrande. Den kunde visserligen inte specifikt fastställa den andel som kom från plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel, men uppskattade exponeringen via kosten för alla fem ftalater, vilket motsvarar de värsta tänkbara uppskattningarna av exponering från källor för material avsedda att komma i kontakt med livsmedel. På grundval av en samlad bedömning av exponeringen via kosten för DBP, BBP, DEHP och DINP drog livsmedelsmyndigheten slutsatsen att exponering via kosten bidrar med upp till 14 % av det gruppspecifika t-TDI-värdet på 50 μg/kg kroppsvikt för genomsnittskonsumenten och upp till 23 % av det gruppspecifika t-TDI-värdet för högkonsumenter. Uppskattningarna för DIDP visar att exponeringen via kosten ligger långt under t-TDI-värdet på 150 μg/kg kroppsvikt för både genomsnittskonsumenter och högkonsumenter.

| (9) | Livsmedelsmyndigheten beaktade dessutom konsumenternas exponering för andra ftalater, särskilt 1,2-bis(2-metylpropyl)bensen-1,2-dikarboxylat (diisobutylftalat eller DIBP, FCM-ämnesnr 1085, CAS-nr 84-69-5), som inte är godkänt som tillsats för plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel, men som kan förekomma i mindre mängder som förorening eller till följd av dess användning som teknisk tillsats i tillverkningsprocessen för vissa typer av plast. Livsmedelsmyndigheten noterade att DIBP avsevärt ökar konsumenternas totala exponering för och risk från ftalater och att sådan exponering tillsammans med dess styrka när det gäller reproduktionseffekter också bör beaktas av riskhanteraren. Livsmedelsmyndigheten noterade vidare att konsumenternas exponering för ftalater kommer från andra källor än kosten. En betydande andel av den totala ftalatexponeringen kommer från deras förekomst i konsumentprodukter och byggmaterial och efterföljande hudkontakt med dem samt från inandning av luft och damm i inomhusmiljön. |
| --- | --- |

(9)

Livsmedelsmyndigheten beaktade dessutom konsumenternas exponering för andra ftalater, särskilt 1,2-bis(2-metylpropyl)bensen-1,2-dikarboxylat (diisobutylftalat eller DIBP, FCM-ämnesnr 1085, CAS-nr 84-69-5), som inte är godkänt som tillsats för plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel, men som kan förekomma i mindre mängder som förorening eller till följd av dess användning som teknisk tillsats i tillverkningsprocessen för vissa typer av plast. Livsmedelsmyndigheten noterade att DIBP avsevärt ökar konsumenternas totala exponering för och risk från ftalater och att sådan exponering tillsammans med dess styrka när det gäller reproduktionseffekter också bör beaktas av riskhanteraren. Livsmedelsmyndigheten noterade vidare att konsumenternas exponering för ftalater kommer från andra källor än kosten. En betydande andel av den totala ftalatexponeringen kommer från deras förekomst i konsumentprodukter och byggmaterial och efterföljande hudkontakt med dem samt från inandning av luft och damm i inomhusmiljön.

| (10) | För att ta hänsyn till det gruppspecifika t-TDI-värdet för DBP, BBP och DEHP och livsmedelsmyndighetens överväganden när det gäller DIBP, och i synnerhet för att säkerställa att exponeringen för dessa ftalater från plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel inte överskrider det gruppspecifika t-TDI-värdet, bör ett nytt gränsvärde för summan av specifik migration (SML (T)) fastställas. För tydlighetens och enkelhetens skull, särskilt när det gäller att fastställa efterlevnad eller vid offentlig kontroll i fall där endast en av dessa ftalater har använts, bör dock individuella SML-värden bibehållas för de godkända ftalaterna utöver SML (T)-värden. |
| --- | --- |

(10)

För att ta hänsyn till det gruppspecifika t-TDI-värdet för DBP, BBP och DEHP och livsmedelsmyndighetens överväganden när det gäller DIBP, och i synnerhet för att säkerställa att exponeringen för dessa ftalater från plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel inte överskrider det gruppspecifika t-TDI-värdet, bör ett nytt gränsvärde för summan av specifik migration (SML (T)) fastställas. För tydlighetens och enkelhetens skull, särskilt när det gäller att fastställa efterlevnad eller vid offentlig kontroll i fall där endast en av dessa ftalater har använts, bör dock individuella SML-värden bibehållas för de godkända ftalaterna utöver SML (T)-värden.

| (11) | Även om livsmedelsmyndigheten inkluderade DINP i det gruppspecifika t-TDI-värdet fastställdes tidigare ett SML (T)-värde för DINP tillsammans med DIDP, eftersom de är blandningar som överlappar varandra kemiskt och inte kunde särskiljas analytiskt vid samtidig förekomst. Även om framsteg när det gäller analysmetoder har gjorts sedan SML (T)-värdet fastställdes krävs det fortfarande ytterligare valideringsarbete innan DINP och DIDP rutinmässigt kan differentieras av de behöriga myndigheterna när de genomför offentliga kontroller. Det är därför lämpligt att behålla ett separat SML (T)-värde för summan av DINP och DIDP och att förbjuda användningen av DINP tillsammans med DBP, BBP och DEHP samt med DIBP där ämnet kan användas som teknisk tillsats, för att undvika eventuell samexponering från samma plastmaterial avsett att komma i kontakt med livsmedel. |
| --- | --- |

(11)

Även om livsmedelsmyndigheten inkluderade DINP i det gruppspecifika t-TDI-värdet fastställdes tidigare ett SML (T)-värde för DINP tillsammans med DIDP, eftersom de är blandningar som överlappar varandra kemiskt och inte kunde särskiljas analytiskt vid samtidig förekomst. Även om framsteg när det gäller analysmetoder har gjorts sedan SML (T)-värdet fastställdes krävs det fortfarande ytterligare valideringsarbete innan DINP och DIDP rutinmässigt kan differentieras av de behöriga myndigheterna när de genomför offentliga kontroller. Det är därför lämpligt att behålla ett separat SML (T)-värde för summan av DINP och DIDP och att förbjuda användningen av DINP tillsammans med DBP, BBP och DEHP samt med DIBP där ämnet kan användas som teknisk tillsats, för att undvika eventuell samexponering från samma plastmaterial avsett att komma i kontakt med livsmedel.

| (12) | Med beaktande av att den sammanlagda exponeringen från både material avsedda att komma i kontakt med livsmedel och andra källor än material avsedda att komma i kontakt med livsmedel förväntas vara i samma storleksordning som t-TDI-värdet, och att ackumulering kan ske i livsmedelskedjan på grund av migration från utrustning för bearbetning av livsmedel och från livsmedelsförpackningar, och med beaktande av den betydande osäkerheten när det gäller nuvarande uppskattningar av exponeringen, är det lämpligt att beakta exponeringen genom en allokeringsfaktor på 20 % för DBP, BBP, DEHP och DINP i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Med tanke på behovet av att även bibehålla SML (T)-värdet för DINP och DIDP är det lämpligt att använda den allokeringsfaktorn för alla fem ftalater när SML (T) och de enskilda SML-värdena fastställs. |
| --- | --- |

(12)

Med beaktande av att den sammanlagda exponeringen från både material avsedda att komma i kontakt med livsmedel och andra källor än material avsedda att komma i kontakt med livsmedel förväntas vara i samma storleksordning som t-TDI-värdet, och att ackumulering kan ske i livsmedelskedjan på grund av migration från utrustning för bearbetning av livsmedel och från livsmedelsförpackningar, och med beaktande av den betydande osäkerheten när det gäller nuvarande uppskattningar av exponeringen, är det lämpligt att beakta exponeringen genom en allokeringsfaktor på 20 % för DBP, BBP, DEHP och DINP i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Med tanke på behovet av att även bibehålla SML (T)-värdet för DINP och DIDP är det lämpligt att använda den allokeringsfaktorn för alla fem ftalater när SML (T) och de enskilda SML-värdena fastställs.

| (13) | Ämnet dietyl[[3,5-bis(1,1-dimetyletyl)-4-hydroxifenyl]metyl]fosfonat (FCM-ämnesnr 1007) är för närvarande godkänt för användning vid högst 0,2 viktprocent baserat på den slutliga polymervikten vid polymerisation för framställning av poly(etylentereftalat) (PET). Efter en ansökan om utvidgning av användningen av detta ämne antog livsmedelsmyndigheten den 26 januari 2022 ett positivt vetenskapligt yttrande (8) om dess användning vid högst 0,1 viktprocent baserat på den slutliga polymervikten vid polymerisation för framställning av poly(etylen-2,5-furandikarboxylat) (PEF). Livsmedelsmyndigheten drog slutsatsen att migration av ämnet vid användning i denna mängd inte kunde påvisas eftersom det ingår i polyesterkedjan. På grund av ämnet ingår i kedjan finns det inte heller någon anledning att anta att migrationen av ämnet skulle vara betydligt högre när det används i PEF vid en användningsnivå på 0,2 viktprocent. Eftersom en säker användning av ämnet således är en följd av att det fullständigt ingår i polymeren, och för att säkerställa konsekvens och enkelhet, är det lämpligt att utvidga det befintliga godkännandet av användningsnivån för detta ämne i PET på 0,2 viktprocent till att även omfatta tillverkning av PEF. |
| --- | --- |

(13)

Ämnet dietyl[[3,5-bis(1,1-dimetyletyl)-4-hydroxifenyl]metyl]fosfonat (FCM-ämnesnr 1007) är för närvarande godkänt för användning vid högst 0,2 viktprocent baserat på den slutliga polymervikten vid polymerisation för framställning av poly(etylentereftalat) (PET). Efter en ansökan om utvidgning av användningen av detta ämne antog livsmedelsmyndigheten den 26 januari 2022 ett positivt vetenskapligt yttrande (8) om dess användning vid högst 0,1 viktprocent baserat på den slutliga polymervikten vid polymerisation för framställning av poly(etylen-2,5-furandikarboxylat) (PEF). Livsmedelsmyndigheten drog slutsatsen att migration av ämnet vid användning i denna mängd inte kunde påvisas eftersom det ingår i polyesterkedjan. På grund av ämnet ingår i kedjan finns det inte heller någon anledning att anta att migrationen av ämnet skulle vara betydligt högre när det används i PEF vid en användningsnivå på 0,2 viktprocent. Eftersom en säker användning av ämnet således är en följd av att det fullständigt ingår i polymeren, och för att säkerställa konsekvens och enkelhet, är det lämpligt att utvidga det befintliga godkännandet av användningsnivån för detta ämne i PET på 0,2 viktprocent till att även omfatta tillverkning av PEF.

| (14) | Genom kommissionens förordning (EU) 2019/1338 (9) godkändes ämnet poly((R)-3-hydroxibutyrat-co-(R)-3-hydroxihexanoat) (PHBH, FCM-ämnesnr 1059). Det förefaller emellertid nödvändigt att förtydliga den tillåtna användningen av detta ämne. Eftersom PHBH är en makromolekyl som framställs genom mikrobiell fermentering och det enligt förordning (EU) nr 10/2011 krävs att det ska anges om en makromolekyl framställs genom sådan fermentering, bör hänvisningen till denna produktionsmetod läggas till specifikationen för PHBH. Godkännandet medger dessutom en kortvarig upphettningsfas, utan att ange en högsta temperatur. Denna avsaknad av en högsta temperatur skulle kunna möjliggöra uppvärmning vid högre temperaturer än de som angavs i livsmedelsmyndighetens yttrande utifrån vilket ämnet godkändes, vilket hänvisar till varmfyllning, som i förordning (EU) nr 10/2011 definieras som en temperatur som vid fyllningstillfället är högst 100 °C. I yttrandet anges även att plast som tillverkas med detta ämne har en smältpunkt på 120–150 °C. Avsaknaden av en högsta temperatur innebär också att det inte är tydligt vilka undersökningsförhållanden som bör användas för att kontrollera efterlevnaden av förordning (EU) nr 10/2011 när det gäller specifikationen om kortvariga upphettningsfaser. Specifikationen bör därför förtydligas med angivande av ett användningsvillkor som inte överskrider de temperaturförhållanden som anges i yttrandet. |
| --- | --- |

(14)

Genom kommissionens förordning (EU) 2019/1338 (9) godkändes ämnet poly((R)-3-hydroxibutyrat-co-(R)-3-hydroxihexanoat) (PHBH, FCM-ämnesnr 1059). Det förefaller emellertid nödvändigt att förtydliga den tillåtna användningen av detta ämne. Eftersom PHBH är en makromolekyl som framställs genom mikrobiell fermentering och det enligt förordning (EU) nr 10/2011 krävs att det ska anges om en makromolekyl framställs genom sådan fermentering, bör hänvisningen till denna produktionsmetod läggas till specifikationen för PHBH. Godkännandet medger dessutom en kortvarig upphettningsfas, utan att ange en högsta temperatur. Denna avsaknad av en högsta temperatur skulle kunna möjliggöra uppvärmning vid högre temperaturer än de som angavs i livsmedelsmyndighetens yttrande utifrån vilket ämnet godkändes, vilket hänvisar till varmfyllning, som i förordning (EU) nr 10/2011 definieras som en temperatur som vid fyllningstillfället är högst 100 °C. I yttrandet anges även att plast som tillverkas med detta ämne har en smältpunkt på 120–150 °C. Avsaknaden av en högsta temperatur innebär också att det inte är tydligt vilka undersökningsförhållanden som bör användas för att kontrollera efterlevnaden av förordning (EU) nr 10/2011 när det gäller specifikationen om kortvariga upphettningsfaser. Specifikationen bör därför förtydligas med angivande av ett användningsvillkor som inte överskrider de temperaturförhållanden som anges i yttrandet.

| (15) | Livsmedelsmyndigheten har antagit ett positivt vetenskapligt yttrande (10) om användningen av ämnet fosforsyra, trifenylester, polymer med α-hydro-ω-hydroxipoly[oxi(metyl-1,2-etandiyl)], C10–C16-alkylester (FCM-ämnesnr 1076) som tillsats vid högst 0,025 viktprocent i sampolymerer av akrylnitril-butadien-styren (ABS). Livsmedelsmyndigheten konstaterade att användningen av ämnet inte utgör någon säkerhetsrisk för konsumenten om det används som tillsats vid högst 0,025 viktprocent i material och produkter av ABS för flergångs- och engångsbruk i kontakt med vattenhaltiga, sura och alkoholhaltiga livsmedel och olja-i-vattenemulsioner, för långtidslagring vid rumstemperatur eller lägre, och om migrationen av ämnet inte överstiger 0,05 mg/kg livsmedel. Eftersom migrationsundersökningar utfördes för att omfatta användningsområden i kontakt med alla typer av livsmedel, bör användningen av denna tillsats vid tillverkning av material och produkter av ABS som kommer i kontakt med alla livsmedel godkännas för alla användningsområden vid rumstemperatur eller lägre, och ett gränsvärde för migration fastställas i enlighet med livsmedelsmyndighetens yttrande. |
| --- | --- |

(15)

Livsmedelsmyndigheten har antagit ett positivt vetenskapligt yttrande (10) om användningen av ämnet fosforsyra, trifenylester, polymer med α-hydro-ω-hydroxipoly[oxi(metyl-1,2-etandiyl)], C10–C16-alkylester (FCM-ämnesnr 1076) som tillsats vid högst 0,025 viktprocent i sampolymerer av akrylnitril-butadien-styren (ABS). Livsmedelsmyndigheten konstaterade att användningen av ämnet inte utgör någon säkerhetsrisk för konsumenten om det används som tillsats vid högst 0,025 viktprocent i material och produkter av ABS för flergångs- och engångsbruk i kontakt med vattenhaltiga, sura och alkoholhaltiga livsmedel och olja-i-vattenemulsioner, för långtidslagring vid rumstemperatur eller lägre, och om migrationen av ämnet inte överstiger 0,05 mg/kg livsmedel. Eftersom migrationsundersökningar utfördes för att omfatta användningsområden i kontakt med alla typer av livsmedel, bör användningen av denna tillsats vid tillverkning av material och produkter av ABS som kommer i kontakt med alla livsmedel godkännas för alla användningsområden vid rumstemperatur eller lägre, och ett gränsvärde för migration fastställas i enlighet med livsmedelsmyndighetens yttrande.

| (16) | Den 19 september 2019 antog livsmedelsmyndigheten ett positivt vetenskapligt yttrande (11) om användningen av ämnet tris(2-etylhexyl)bensen-1,2,4-trikarboxylatester (FCM-ämnesnr 1078, CAS-nr 3319-31-1) som en tillsats (mjukgörare) i poly(vinylklorid) (PVC) i material avsedda att komma i kontakt med livsmedel. I yttrandet konstaterade livsmedelsmyndigheten att användningen av FCM-ämnesnr 1078 i det stora hela inte utgör någon säkerhetsrisk när det används vid tillverkning av mjuk PVC. Ämnet bör därför godkännas i enlighet med detta. Livsmedelsmyndighetens slutsats är dock avhängig av att migrationen av ämnet inte överstiger 5 mg/kg livsmedel. Livsmedelsmyndigheten angav dessutom att på grund av de ytterligare bidrag från andra källor som kan bidra till exponeringen från plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel bör tillämpningen av en allokeringsfaktor övervägas. Eftersom det inte finns några direkt uppmätta exponeringsuppgifter för detta ämne för hela befolkningen från alla källor, är det lämpligt att tillämpa en allokeringsfaktor på 20 % fram till dess att lämpliga vetenskapliga uppgifter har tillhandahållits. I sitt yttrande uppgav livsmedelsmyndigheten dessutom att utvärderingen inte omfattar användningen av detta ämne om det kommer i kontakt med barnmat. Det har därför inte visats att användningen av detta ämne i samband med barnmat skulle uppfylla kraven i artikel 3 i förordning (EG) nr 1935/2004. Därför bör det fastställas ett gränsvärde för migration av detta ämne på 1 mg/kg livsmedel och en begränsning som förhindrar att ämnet kommer i kontakt med livsmedel avsedda för spädbarn. För tydlighetens skull och för att skapa konsekvens med liknande begränsningar är det lämpligt att hänvisa till definitionen av spädbarn i artikel 2.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 (12). |
| --- | --- |

(16)

Den 19 september 2019 antog livsmedelsmyndigheten ett positivt vetenskapligt yttrande (11) om användningen av ämnet tris(2-etylhexyl)bensen-1,2,4-trikarboxylatester (FCM-ämnesnr 1078, CAS-nr 3319-31-1) som en tillsats (mjukgörare) i poly(vinylklorid) (PVC) i material avsedda att komma i kontakt med livsmedel. I yttrandet konstaterade livsmedelsmyndigheten att användningen av FCM-ämnesnr 1078 i det stora hela inte utgör någon säkerhetsrisk när det används vid tillverkning av mjuk PVC. Ämnet bör därför godkännas i enlighet med detta. Livsmedelsmyndighetens slutsats är dock avhängig av att migrationen av ämnet inte överstiger 5 mg/kg livsmedel. Livsmedelsmyndigheten angav dessutom att på grund av de ytterligare bidrag från andra källor som kan bidra till exponeringen från plastmaterial avsedda att komma i kontakt med livsmedel bör tillämpningen av en allokeringsfaktor övervägas. Eftersom det inte finns några direkt uppmätta exponeringsuppgifter för detta ämne för hela befolkningen från alla källor, är det lämpligt att tillämpa en allokeringsfaktor på 20 % fram till dess att lämpliga vetenskapliga uppgifter har tillhandahållits. I sitt yttrande uppgav livsmedelsmyndigheten dessutom att utvärderingen inte omfattar användningen av detta ämne om det kommer i kontakt med barnmat. Det har därför inte visats att användningen av detta ämne i samband med barnmat skulle uppfylla kraven i artikel 3 i förordning (EG) nr 1935/2004. Därför bör det fastställas ett gränsvärde för migration av detta ämne på 1 mg/kg livsmedel och en begränsning som förhindrar att ämnet kommer i kontakt med livsmedel avsedda för spädbarn. För tydlighetens skull och för att skapa konsekvens med liknande begränsningar är det lämpligt att hänvisa till definitionen av spädbarn i artikel 2.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 (12).

| (17) | Eftersom det i gruppbegränsning 32 i tabell 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 fastställs ett gränsvärde för SML (T) för mjukgörare och eftersom ämnet med FCM-ämnesnr 1078 också är en mjukgörare, är det lämpligt att tillämpa denna gruppbegränsning även på det ämnet. För att klargöra eventuella tvivel om arten av denna gruppbegränsning är det dessutom lämpligt att ange att den avser mjukgörare. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom det i gruppbegränsning 32 i tabell 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 fastställs ett gränsvärde för SML (T) för mjukgörare och eftersom ämnet med FCM-ämnesnr 1078 också är en mjukgörare, är det lämpligt att tillämpa denna gruppbegränsning även på det ämnet. För att klargöra eventuella tvivel om arten av denna gruppbegränsning är det dessutom lämpligt att ange att den avser mjukgörare.

| (18) | Efter en ansökan om godkännande av användningen av ämnet (trietanolaminperklorat, natriumsalt) dimer (FCM-ämnesnr 1080) som tillsats i styv PVC för flaskor för flergångsbruk avsedda att komma i kontakt med vatten antog livsmedelsmyndigheten den 29 april 2020 ett positivt vetenskapligt yttrande (13) om denna användning. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att användningen skulle vara säker om ämnet kommer i kontakt med vatten och sura vattenhaltiga livsmedel, såsom fruktjuicer, eftersom ämnet (trietanolaminperklorat, natriumsalt) dimer fullständigt dissocieras till trietanolamin och perklorat i både vatten och sura vattenhaltiga livsmedel. Dessa två ämnen är redan upptagna i unionsförteckningen över godkända ämnen, trietanolamin som FCM-ämnesnr 793 med ett gränsvärde för migration på 0,05 mg/kg och perklorat som FCM-ämnesnr 822 med ett gränsvärde för migration på 0,002 mg/kg. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att dessa gränsvärden också bör tillämpas på FCM-ämnesnr 1080 eftersom, om ämnet används i plast som kommer i kontakt med vatten och sura vattenhaltiga livsmedel, dess säkerhet kontrolleras helt genom de gränsvärden för migration som fastställts för dessa två ämnen på grund av dess dissociation. Livsmedelsmyndigheten bekräftade vidare att migrationen av FCM-ämnesnr 822 bör uttryckas som perklorat (14). Det är därför lämpligt att fastställa två gruppbegränsningar i tabell 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011, som omfattar FCM-ämnesnr 1080 tillsammans med FCM-ämnesnr 793 i en grupp, och med FCM-ämnesnr 822 uttryckt som perklorat i den andra gruppen. FCM-ämnesnr 793 och FCM-ämnesnr 822 bör därför ändras i enlighet med detta och ämnet (trietanolaminperklorat, natriumsalt) dimer (FCM-ämnesnr 1080) bör införas som en tillsats i unionsförteckningen över godkända ämnen, med begränsningen att ämnet endast bör användas i kontakt med livsmedel som ingår i livsmedelskategorin med referensnummer 01.01.A i tabell 2 i bilaga III, som representerar vatten och sura vattenhaltiga livsmedel som livsmedelsmyndigheten har granskat. |
| --- | --- |

(18)

Efter en ansökan om godkännande av användningen av ämnet (trietanolaminperklorat, natriumsalt) dimer (FCM-ämnesnr 1080) som tillsats i styv PVC för flaskor för flergångsbruk avsedda att komma i kontakt med vatten antog livsmedelsmyndigheten den 29 april 2020 ett positivt vetenskapligt yttrande (13) om denna användning. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att användningen skulle vara säker om ämnet kommer i kontakt med vatten och sura vattenhaltiga livsmedel, såsom fruktjuicer, eftersom ämnet (trietanolaminperklorat, natriumsalt) dimer fullständigt dissocieras till trietanolamin och perklorat i både vatten och sura vattenhaltiga livsmedel. Dessa två ämnen är redan upptagna i unionsförteckningen över godkända ämnen, trietanolamin som FCM-ämnesnr 793 med ett gränsvärde för migration på 0,05 mg/kg och perklorat som FCM-ämnesnr 822 med ett gränsvärde för migration på 0,002 mg/kg. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att dessa gränsvärden också bör tillämpas på FCM-ämnesnr 1080 eftersom, om ämnet används i plast som kommer i kontakt med vatten och sura vattenhaltiga livsmedel, dess säkerhet kontrolleras helt genom de gränsvärden för migration som fastställts för dessa två ämnen på grund av dess dissociation. Livsmedelsmyndigheten bekräftade vidare att migrationen av FCM-ämnesnr 822 bör uttryckas som perklorat (14). Det är därför lämpligt att fastställa två gruppbegränsningar i tabell 2 i bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011, som omfattar FCM-ämnesnr 1080 tillsammans med FCM-ämnesnr 793 i en grupp, och med FCM-ämnesnr 822 uttryckt som perklorat i den andra gruppen. FCM-ämnesnr 793 och FCM-ämnesnr 822 bör därför ändras i enlighet med detta och ämnet (trietanolaminperklorat, natriumsalt) dimer (FCM-ämnesnr 1080) bör införas som en tillsats i unionsförteckningen över godkända ämnen, med begränsningen att ämnet endast bör användas i kontakt med livsmedel som ingår i livsmedelskategorin med referensnummer 01.01.A i tabell 2 i bilaga III, som representerar vatten och sura vattenhaltiga livsmedel som livsmedelsmyndigheten har granskat.

| (19) | Efter en ansökan om godkännande av användningen av ämnet N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin som delvis förestrats med mättade C16–C18-fettsyror (FCM-ämnesnr 1081) som tillsats i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med torra livsmedel, sura livsmedel och alkoholhaltiga drycker med lagring upp till sex månader i rumstemperatur, antog livsmedelsmyndigheten ett delvis positivt vetenskapligt yttrande (15) om denna användning. Som en del av sin utvärdering beaktade livsmedelsmyndigheten de migrationsuppgifter som sökanden tillhandahållit, som avsåg testning av lagringsförhållanden över sex månader vid rumstemperatur eller lägre. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin inte utgör någon säkerhetsrisk för konsumenten vid användning vid högst 2 viktprocent i alla polymerer avsedda att endast komma i kontakt med torra livsmedel, under förutsättning att migrationen av summan av N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin och dess mono- och diester, beräknat som N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin, inte överstiger SML (T)-värdet för FCM-ämnesnr 19 och 20, som enligt livsmedelsmyndigheten också skulle omfatta migrationen av mono- och diestern av N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin. Det är därför lämpligt att tillåta användning av detta ämne vid högst 2 viktprocent för tillverkning av plastmaterial avsedda att endast komma i kontakt med torra livsmedel vid rumstemperatur, och ämnet bör ingå i den gruppbegränsning som fastställts för ämnen med FCM-ämnesnr 19 och 20. |
| --- | --- |

(19)

Efter en ansökan om godkännande av användningen av ämnet N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin som delvis förestrats med mättade C16–C18-fettsyror (FCM-ämnesnr 1081) som tillsats i plastmaterial avsedda att komma i kontakt med torra livsmedel, sura livsmedel och alkoholhaltiga drycker med lagring upp till sex månader i rumstemperatur, antog livsmedelsmyndigheten ett delvis positivt vetenskapligt yttrande (15) om denna användning. Som en del av sin utvärdering beaktade livsmedelsmyndigheten de migrationsuppgifter som sökanden tillhandahållit, som avsåg testning av lagringsförhållanden över sex månader vid rumstemperatur eller lägre. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin inte utgör någon säkerhetsrisk för konsumenten vid användning vid högst 2 viktprocent i alla polymerer avsedda att endast komma i kontakt med torra livsmedel, under förutsättning att migrationen av summan av N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin och dess mono- och diester, beräknat som N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin, inte överstiger SML (T)-värdet för FCM-ämnesnr 19 och 20, som enligt livsmedelsmyndigheten också skulle omfatta migrationen av mono- och diestern av N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin. Det är därför lämpligt att tillåta användning av detta ämne vid högst 2 viktprocent för tillverkning av plastmaterial avsedda att endast komma i kontakt med torra livsmedel vid rumstemperatur, och ämnet bör ingå i den gruppbegränsning som fastställts för ämnen med FCM-ämnesnr 19 och 20.

| (20) | Livsmedelsmyndigheten ansåg dock också att de uppgifter som lämnats inte gjorde det möjligt att göra en säkerhetsbedömning av ämnet med FCM-ämnesnr 1081 när det kommer i kontakt med sura livsmedel och alkoholhaltiga drycker, och angav att migrationen skulle vara hög, särskilt i kontakt med feta livsmedel. Det är därför lämpligt att minska den förutsebara risken för att konsumenterna skulle använda en plast som innehåller detta ämne i kontakt med andra livsmedel än torra livsmedel. Därför bör detta ämne endast användas av livsmedelsföretagare för att förpacka livsmedel. Livsmedelsmyndigheten noterade dessutom att migrationen kan öka vid en lägre förestringsgrad, och överskrida gränsvärdena för migration om det plastmaterial i vilket det används är tjockare, och att även andra parametrar, såsom polymerens polaritet, kan vara relevanta. Det är därför lämpligt att i en anmärkning om kontrollen av överensstämmelse ange att det finns en risk för att gränsvärdena för migration kan överskridas på grund av materialets tjocklek, polymerens polaritet och graden av förestring av själva ämnet. |
| --- | --- |

(20)

Livsmedelsmyndigheten ansåg dock också att de uppgifter som lämnats inte gjorde det möjligt att göra en säkerhetsbedömning av ämnet med FCM-ämnesnr 1081 när det kommer i kontakt med sura livsmedel och alkoholhaltiga drycker, och angav att migrationen skulle vara hög, särskilt i kontakt med feta livsmedel. Det är därför lämpligt att minska den förutsebara risken för att konsumenterna skulle använda en plast som innehåller detta ämne i kontakt med andra livsmedel än torra livsmedel. Därför bör detta ämne endast användas av livsmedelsföretagare för att förpacka livsmedel. Livsmedelsmyndigheten noterade dessutom att migrationen kan öka vid en lägre förestringsgrad, och överskrida gränsvärdena för migration om det plastmaterial i vilket det används är tjockare, och att även andra parametrar, såsom polymerens polaritet, kan vara relevanta. Det är därför lämpligt att i en anmärkning om kontrollen av överensstämmelse ange att det finns en risk för att gränsvärdena för migration kan överskridas på grund av materialets tjocklek, polymerens polaritet och graden av förestring av själva ämnet.

| (21) | Livsmedelsmyndigheten har antagit ett positivt vetenskapligt yttrande (16) om användningen av ämnet fosforsyra, blandade estrar med 2-hydroxietylmetakrylat (FCM-ämnesnr 1082) i polymetylmetakrylatbaserade kompositmaterial avsedda för upprepad kontakt med alla typer av livsmedel. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att ämnet inte utgör en säkerhetsrisk för konsumenten om det används som sammonomer vid högst 0,35 viktprocent, och under förutsättning att migrationen inte överstiger 0,05 mg/kg livsmedel uttryckt som summan av mono-, di- och triestrar av fosforsyra och mono-, di-, tri- och tetraestrar av difosforsyra. Även om livsmedelsmyndigheten hänvisade till användningen av detta ämne i kompositmaterial kan den termen även omfatta material som inte är polymerer och därför inte är plast i den mening som avses i förordning (EU) nr 10/2011. Det är därför lämpligt att godkänna användningen av detta utgångsämne vid tillverkning av polymetylmetakrylat vid högst 0,35 viktprocent och att fastställa ett gränsvärde för migration i enlighet med livsmedelsmyndighetens yttrande. |
| --- | --- |

(21)

Livsmedelsmyndigheten har antagit ett positivt vetenskapligt yttrande (16) om användningen av ämnet fosforsyra, blandade estrar med 2-hydroxietylmetakrylat (FCM-ämnesnr 1082) i polymetylmetakrylatbaserade kompositmaterial avsedda för upprepad kontakt med alla typer av livsmedel. Livsmedelsmyndigheten konstaterade att ämnet inte utgör en säkerhetsrisk för konsumenten om det används som sammonomer vid högst 0,35 viktprocent, och under förutsättning att migrationen inte överstiger 0,05 mg/kg livsmedel uttryckt som summan av mono-, di- och triestrar av fosforsyra och mono-, di-, tri- och tetraestrar av difosforsyra. Även om livsmedelsmyndigheten hänvisade till användningen av detta ämne i kompositmaterial kan den termen även omfatta material som inte är polymerer och därför inte är plast i den mening som avses i förordning (EU) nr 10/2011. Det är därför lämpligt att godkänna användningen av detta utgångsämne vid tillverkning av polymetylmetakrylat vid högst 0,35 viktprocent och att fastställa ett gränsvärde för migration i enlighet med livsmedelsmyndighetens yttrande.

| (22) | Livsmedelsmyndigheten har antagit ett positivt vetenskapligt yttrande (17) om användningen av utgångsämnet bensofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboxyldianhydrid (BTDA) (FCM-ämnesnr 1083). Livsmedelsmyndigheten konstaterade att användningen av ämnet BTDA inte utgör någon säkerhetsrisk för konsumenten om det används vid högst 43 % som sammonomer vid tillverkning av polyimider för upprepad användning i kontakt med sura och feta livsmedel vid temperaturer upp till 250 °C, förutsatt att migrationen av BTDA inte överstiger 0,05 mg/kg. Eftersom de undersökningar av specifik migration, utifrån vilka livsmedelsmyndigheten drog en positiv slutsats när det gäller ämnets användning, utfördes under förhållanden med upprepad användning av ättiksyra (simulator B) och olivolja (simulator D2), och livsmedelsmyndigheten konstaterade att ämnet inte skulle ge anledning till oro även om det används vid icke-upprepad användning, är det lämpligt att godkänna användningen av detta utgångsämne vid tillverkning av polyimider vid högst 43 viktprocent polymer i kontakt med livsmedel för vilka endast simulatorer B och/eller D2 föreskrivs i tabell 2 i bilaga III till förordning (EU) nr 10/2011 vid temperaturer upp till 250 °C, och om denna användning omfattas av ett gränsvärde för migration på 0,05 mg/kg livsmedel. |
| --- | --- |

(22)

Livsmedelsmyndigheten har antagit ett positivt vetenskapligt yttrande (17) om användningen av utgångsämnet bensofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboxyldianhydrid (BTDA) (FCM-ämnesnr 1083). Livsmedelsmyndigheten konstaterade att användningen av ämnet BTDA inte utgör någon säkerhetsrisk för konsumenten om det används vid högst 43 % som sammonomer vid tillverkning av polyimider för upprepad användning i kontakt med sura och feta livsmedel vid temperaturer upp till 250 °C, förutsatt att migrationen av BTDA inte överstiger 0,05 mg/kg. Eftersom de undersökningar av specifik migration, utifrån vilka livsmedelsmyndigheten drog en positiv slutsats när det gäller ämnets användning, utfördes under förhållanden med upprepad användning av ättiksyra (simulator B) och olivolja (simulator D2), och livsmedelsmyndigheten konstaterade att ämnet inte skulle ge anledning till oro även om det används vid icke-upprepad användning, är det lämpligt att godkänna användningen av detta utgångsämne vid tillverkning av polyimider vid högst 43 viktprocent polymer i kontakt med livsmedel för vilka endast simulatorer B och/eller D2 föreskrivs i tabell 2 i bilaga III till förordning (EU) nr 10/2011 vid temperaturer upp till 250 °C, och om denna användning omfattas av ett gränsvärde för migration på 0,05 mg/kg livsmedel.

| (23) | För att göra det möjligt för företagarna att anpassa sig till de ändringar av vissa befintliga godkännanden som fastställs i denna förordning är det lämpligt att föreskriva att material och produkter av plast som uppfyller kraven i förordning (EU) nr 10/2011, i den lydelse som var tillämplig före den dag då den här förordningen träder i kraft, får släppas ut på marknaden för första gången under en övergångsperiod på 18 månader efter att den här förordningen har trätt i kraft och fortsätta att saluföras till dess att lagren är uttömda. Tillverkningen av slutmaterial och slutprodukter av plast innebär dock vanligtvis att andra företagare levererar flera produkter och ämnen från mellanleden i tillverkningen. Av konsumentsäkerhetsskäl bör övergången till full överensstämmelse med den här förordningen uppnås så effektivt som möjligt och med minsta möjliga dröjsmål. Företagare som tillverkar produkter och ämnen från mellanleden, som ännu inte uppfyller kraven i den här förordningen, bör därför vara skyldiga att informera användarna av dessa produkter redan inom nio månader efter det att den här förordningen har trätt i kraft, om att dessa produkter inte, så som föreskrivs, kan användas för att tillverka material och produkter av plast som ska släppas ut på marknaden efter övergångsperioden på 18 månader. |
| --- | --- |

(23)

För att göra det möjligt för företagarna att anpassa sig till de ändringar av vissa befintliga godkännanden som fastställs i denna förordning är det lämpligt att föreskriva att material och produkter av plast som uppfyller kraven i förordning (EU) nr 10/2011, i den lydelse som var tillämplig före den dag då den här förordningen träder i kraft, får släppas ut på marknaden för första gången under en övergångsperiod på 18 månader efter att den här förordningen har trätt i kraft och fortsätta att saluföras till dess att lagren är uttömda. Tillverkningen av slutmaterial och slutprodukter av plast innebär dock vanligtvis att andra företagare levererar flera produkter och ämnen från mellanleden i tillverkningen. Av konsumentsäkerhetsskäl bör övergången till full överensstämmelse med den här förordningen uppnås så effektivt som möjligt och med minsta möjliga dröjsmål. Företagare som tillverkar produkter och ämnen från mellanleden, som ännu inte uppfyller kraven i den här förordningen, bör därför vara skyldiga att informera användarna av dessa produkter redan inom nio månader efter det att den här förordningen har trätt i kraft, om att dessa produkter inte, så som föreskrivs, kan användas för att tillverka material och produkter av plast som ska släppas ut på marknaden efter övergångsperioden på 18 månader.

| (24) | Genom den här förordningen återkallas godkännandena för ämnena trämjöl och -fibrer, obehandlade (FCM-ämnesnr 96) och salicylsyra (FCM-ämnesnr 121), eftersom det inte kan fastställas att dessa godkännanden i sin nuvarande form är förenliga med förordning (EU) nr 1935/2004, och eftersom det skulle krävas information om särskilda ämnen eller särskild användning när det gäller dessa ämnen för att säkerställa att dessa godkännanden inte går utöver vad som är säkert. För att säkerställa en smidig övergång till eventuellt mer begränsade godkännanden, om företagare som har tillverkat eller använt dessa ämnen innan den här förordningen träder i kraft anser att vissa särskilda användningsområden är förenliga med förordning (EU) nr 1935/2004, är det dock lämpligt att tillåta att material och produkter av plast som tillverkats med dessa ämnen släpps ut på marknaden, förutsatt att en ansökan om godkännande för dessa särskilda användningar lämnas in inom en rimlig period efter att den här förordningen har trätt i kraft. När det gäller obehandlade trämjöl och -fibrer ansåg livsmedelsmyndigheten i sitt yttrande om trä att träliknande material måste utvärderas från fall till fall, artspecifikt, och därför bör en sådan ansökan vara specifik för ett visst träslag. |
| --- | --- |

(24)

Genom den här förordningen återkallas godkännandena för ämnena trämjöl och -fibrer, obehandlade (FCM-ämnesnr 96) och salicylsyra (FCM-ämnesnr 121), eftersom det inte kan fastställas att dessa godkännanden i sin nuvarande form är förenliga med förordning (EU) nr 1935/2004, och eftersom det skulle krävas information om särskilda ämnen eller särskild användning när det gäller dessa ämnen för att säkerställa att dessa godkännanden inte går utöver vad som är säkert. För att säkerställa en smidig övergång till eventuellt mer begränsade godkännanden, om företagare som har tillverkat eller använt dessa ämnen innan den här förordningen träder i kraft anser att vissa särskilda användningsområden är förenliga med förordning (EU) nr 1935/2004, är det dock lämpligt att tillåta att material och produkter av plast som tillverkats med dessa ämnen släpps ut på marknaden, förutsatt att en ansökan om godkännande för dessa särskilda användningar lämnas in inom en rimlig period efter att den här förordningen har trätt i kraft. När det gäller obehandlade trämjöl och -fibrer ansåg livsmedelsmyndigheten i sitt yttrande om trä att träliknande material måste utvärderas från fall till fall, artspecifikt, och därför bör en sådan ansökan vara specifik för ett visst träslag.

| (25) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(25)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011

Bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Övergångsbestämmelser

1.   Material och produkter av plast som uppfyller kraven i förordning (EU) nr 10/2011, i den tillämpliga lydelsen före ikraftträdandet av den här förordningen, och som släpps ut på marknaden för första gången före 1 februari 2025 får fortsätta att saluföras till dess att lagren har tömts.

2.   Om en produkt från ett mellanled i tillverkningen av material och produkter av plast eller ett ämne som är avsett för tillverkning av en sådan produkt eller ett sådant material, som uppfyller kraven i förordning (EU) nr 10/2011, i den tillämpliga lydelsen före ikraftträdandet av den här förordningen, och som släpps ut på marknaden för första gången efter den 1 maj 2024 inte är förenlig med den här förordningen, ska det i den förklaring om överensstämmelse som finns tillgängligt för ämnet eller produkten anges att ämnet eller produkten inte överensstämmer med dessa regler, och att den endast kan användas vid tillverkning av material och produkter av plast som ska släppas ut på marknaden före den 1 februari 2025.

3.   Material och produkter av plast som tillverkats med salicylsyra (FCM-ämnesnr 121) eller som tillverkats med obehandlade trämjöl eller -fibrer från ett visst träslag får fortsätta att släppas ut på marknaden för första gången efter den 1 februari 2025, förutsatt att följande villkor är uppfyllda:

| a) | En ansökan om godkännande av detta ämne eller av obehandlade trämjöl eller -fibrer från ett visst träslag har lämnats in till den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1935/2004 före den 1 augusti 2024. |
| --- | --- |

a)

En ansökan om godkännande av detta ämne eller av obehandlade trämjöl eller -fibrer från ett visst träslag har lämnats in till den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 1935/2004 före den 1 augusti 2024.

| b) | Användningen av detta ämne eller av obehandlade mjöl eller fibrer från ett visst träslag för tillverkning av material och produkter av plast och användningen av dessa är begränsad till de avsedda användningsförhållanden som beskrivs i ansökan, |
| --- | --- |

b)

Användningen av detta ämne eller av obehandlade mjöl eller fibrer från ett visst träslag för tillverkning av material och produkter av plast och användningen av dessa är begränsad till de avsedda användningsförhållanden som beskrivs i ansökan,

| c) | Den information som lämnats till livsmedelsmyndigheten i enlighet med artikel 9.1 b i förordning (EG) nr 1935/2004 innehåller ett uttalande om att ansökan är en ansökan i enlighet med denna punkt. |
| --- | --- |

c)

Den information som lämnats till livsmedelsmyndigheten i enlighet med artikel 9.1 b i förordning (EG) nr 1935/2004 innehåller ett uttalande om att ansökan är en ansökan i enlighet med denna punkt.

| d) | Livsmedelsmyndigheten har ansett att ansökan är giltig. |
| --- | --- |

d)

Livsmedelsmyndigheten har ansett att ansökan är giltig.

4.   Material och produkter av plast som tillverkats med ämnet eller med obehandlade trämjöl eller -fibrer som omfattas av en ansökan får fortsätta att användas till dess att sökanden drar tillbaka sin ansökan eller kommissionen antar ett beslut om att bevilja eller avslå godkännandet att använda ämnet eller trämjölet eller träfibern i enlighet med artikel 11.1 i förordning (EG) nr 1935/2004.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 338, 13.11.2004, s. 4.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) nr 10/2011 av den 14 januari 2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (EUT L 12, 15.1.2011, s. 1).

2

(3)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):11, artikelnr 5902.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):6, artikelnr 6124.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal, vol. 3(2005):9, artikelnr 242. EFSA Journal, vol. 3(2005):9, artikelnr 241. EFSA Journal, vol. 3(2005):9, artikelnr 243. EFSA Journal, vol. 3(2005):9, artikelnr 224, s. 1–18. EFSA Journal, vol. 3(2005):9, artikelnr 245.

5

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

(6)  Yttrande från Europeiska kemikaliemyndighetens riskbedömningskommitté (RAC) och kommittén för samhällsekonomisk analys (SEAC) om dokumentation enligt bilaga XV med förslag till begränsningar för fyra ftalater (DEHP, BBP, DBP, DIBP), ECHA/RAC/RES-O-0000001412-86–140/F respektive ECHA/SEAC/RES-O-0000001412-86–154/F. Dokumentet finns på https://echa.europa.eu/documents/10162/a265bf86-5fbd-496b-87b4-63ff238de2f7.

6

(7)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):12, artikelnr 5838.

7

EFSA Journal

(8)  doi: 10.2903/j.efsa.2022.7172.

8

(9)  Kommissionens förordning (EU) 2019/1338 av den 8 augusti 2019 om ändring av förordning (EU) nr 10/2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel (EUT L 209, 9.8.2019, s. 5).

9

(10)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):8, artikelnr 6786.

10

EFSA Journal

(11)  
  EFSA Journal, vol. 17(2019):10, artikelnr 5864. Livsmedelsmyndigheten hänvisar i sitt yttrande till trimellitsyra, tris(2-etylhexyl)ester, medan denna förordning hänvisar till IUPAC-namnet tris(2-etylhexyl)bensen-1,2,4-trikarboxylat.

11

EFSA Journal

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 av den 12 juni 2013 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (EUT L 181, 29.6.2013, s. 35).

12

(13)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):5, artikelnr 6046.

13

EFSA Journal

(14)  Vetenskapliga panelen för material som kommer i kontakt med livsmedel och för enzymer och processhjälpmedel (CEP), Protokoll från det 19:e mötet för arbetsgruppen om material som kommer i kontakt med livsmedel 2018–2021, den 30 september 2020, punkt 7.1.

14

(15)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):3, artikelnr 6047.

15

EFSA Journal

(16)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):5, artikelnr 6120.

16

EFSA Journal

(17)  
  EFSA Journal, vol. 18(2020):7, artikelnr 6183.

17

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EU) nr 10/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I punkt 1 ska tabell 1 ändras på följande sätt:






  a) | Post 96 om trämjöl och -fibrer, obehandlade och post 121 om salicylsyra ska utgå. |
| --- | --- | --- |

1.

I punkt 1 ska tabell 1 ändras på följande sätt:

a)

Post 96 om trämjöl och -fibrer, obehandlade och post 121 om salicylsyra ska utgå.

| b) | Post 157 om ftalsyra, dibutylester ska ersättas med följande:















  ”157 | 74880 | 0000084-74-2 | ftalsyra, dibutylester (DBP) | ja | nej | nej | 0,12 | (32)
  (36) | Får endast användas som






  a) | mjukgörare i produkter och material för flergångsbruk och i kontakt med livsmedel med låg fetthalt, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Post 157 om ftalsyra, dibutylester ska ersättas med följande:

”157

74880

0000084-74-2

ftalsyra, dibutylester (DBP)

ja

nej

nej

0,12

(32)

(36)

Får endast användas som

a)

mjukgörare i produkter och material för flergångsbruk och i kontakt med livsmedel med låg fetthalt,

| b) | teknisk tillsats i polyolefiner i koncentrationer upp till 0,05 viktprocent i slutprodukten. |
| --- | --- |

b)

teknisk tillsats i polyolefiner i koncentrationer upp till 0,05 viktprocent i slutprodukten.

(7)”

| c) | Post 159 om ftalsyra, bensylbutylester ska ersättas med följande:















  ”159 | 74560 | 0000085-68-7 | ftalsyra, bensylbutylester (BBP) | ja | nej | nej | 6 | (32)
  (36) | Får endast användas som






  a) | mjukgörare i material och produkter för flergångsbruk, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Post 159 om ftalsyra, bensylbutylester ska ersättas med följande:

”159

74560

0000085-68-7

ftalsyra, bensylbutylester (BBP)

ja

nej

nej

6

(32)

(36)

Får endast användas som

a)

mjukgörare i material och produkter för flergångsbruk,

| b) | mjukgörare i material och produkter för engångsbruk och i kontakt med livsmedel med låg fetthalt utom i modersmjölksersättning och tillskottsnäring (*), |
| --- | --- |

b)

mjukgörare i material och produkter för engångsbruk och i kontakt med livsmedel med låg fetthalt utom i modersmjölksersättning och tillskottsnäring (*),

| c) | teknisk tillsats i koncentrationer upp till 0,1 viktprocent i slutprodukten. |
| --- | --- |

c)

teknisk tillsats i koncentrationer upp till 0,1 viktprocent i slutprodukten.

(7)”

| d) | Post 283 om ftalsyra, bis(2-etylhexyl)ester ska ersättas med följande:















  ”283 | 74640 | 0000117-81-7 | ftalsyra, bis(2-etylhexyl)ester (DEHP) | ja | nej | nej | 0,6 | (32)
  (36) | Får endast användas som






  a) | mjukgörare i produkter och material för flergångsbruk och i kontakt med livsmedel med låg fetthalt, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Post 283 om ftalsyra, bis(2-etylhexyl)ester ska ersättas med följande:

”283

74640

0000117-81-7

ftalsyra, bis(2-etylhexyl)ester (DEHP)

ja

nej

nej

0,6

(32)

(36)

Får endast användas som

a)

mjukgörare i produkter och material för flergångsbruk och i kontakt med livsmedel med låg fetthalt,

| b) | teknisk tillsats i koncentrationer upp till 0,1 viktprocent i slutprodukten. |
| --- | --- |

b)

teknisk tillsats i koncentrationer upp till 0,1 viktprocent i slutprodukten.

(7)”

| e) | Post 728 om ftalsyra, diestrar med primära, mättade C8–C10 grenade alkoholer, mer än 60 % C9 ska ersättas med följande:















  ”728 | 75100 | 0068515-48-0 0028553-12-0 | ftalsyra, diestrar med primära, mättade C8–C10 grenade alkoholer, mer än 60 % C9 (DINP) | ja | nej | nej | | (26)
  (32) | Får endast användas som






  a) | mjukgörare i material och produkter för flergångsbruk, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Post 728 om ftalsyra, diestrar med primära, mättade C8–C10 grenade alkoholer, mer än 60 % C9 ska ersättas med följande:

”728

75100

0068515-48-0 0028553-12-0

ftalsyra, diestrar med primära, mättade C8–C10 grenade alkoholer, mer än 60 % C9 (DINP)

ja

nej

nej

(26)

(32)

Får endast användas som

a)

mjukgörare i material och produkter för flergångsbruk,

| b) | mjukgörare i material och produkter för engångsbruk och i kontakt med livsmedel med låg fetthalt utom i modersmjölksersättning och tillskottsnäring (*), |
| --- | --- |

b)

mjukgörare i material och produkter för engångsbruk och i kontakt med livsmedel med låg fetthalt utom i modersmjölksersättning och tillskottsnäring (*),

| c) | teknisk tillsats i koncentrationer upp till 0,1 viktprocent i slutprodukten. |
| --- | --- |

c)

teknisk tillsats i koncentrationer upp till 0,1 viktprocent i slutprodukten.

Får inte användas i kombination med FCM-ämnena 157, 159, 283 eller 1085.

(7)”

| f) | Post 793 om trietanolamin ska ersättas med följande:















  ”793 | 94000 | 0000102-71-6 | trietanolamin | ja | nej | nej | | (37)” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Post 793 om trietanolamin ska ersättas med följande:

”793

94000

0000102-71-6

trietanolamin

ja

nej

nej

(37)”

| g) | Post 822 om perklorsyra, salter ska ersättas med följande:















  ”822 | 71983 | 14797-73-0 | perklorsyra, salter (perklorat) | ja | nej | nej | | (38)” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Post 822 om perklorsyra, salter ska ersättas med följande:

”822

71983

14797-73-0

perklorsyra, salter (perklorat)

ja

nej

nej

(38)”

| h) | Post 1007 om dietyl[[3,5-bis(1,1-dimetyletyl)-4-hydroxifenyl]metyl]fosfonat ska ersättas med följande:















  ”1007 | | 976-56-7 | dietyl[[3,5-bis(1,1-dimetyletyl)-4-hydroxifenyl]metyl]fosfonat | nej | ja | nej | | | Får endast användas vid högst 0,2 viktprocent baserat på den slutliga polymervikten vid polymerisation för framställning av poly(etylentereftalat) (PET) och poly(etylen-2,5-furandikarboxylat) (PEF).” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

Post 1007 om dietyl[[3,5-bis(1,1-dimetyletyl)-4-hydroxifenyl]metyl]fosfonat ska ersättas med följande:

”1007

976-56-7

dietyl[[3,5-bis(1,1-dimetyletyl)-4-hydroxifenyl]metyl]fosfonat

nej

ja

nej

Får endast användas vid högst 0,2 viktprocent baserat på den slutliga polymervikten vid polymerisation för framställning av poly(etylentereftalat) (PET) och poly(etylen-2,5-furandikarboxylat) (PEF).”

| i) | Post 1059 om poly((R)-3-hydroxibutyrat-co-(R)-3-hydroxihexanoat) ska ersättas med följande:















  ”1059 | | 147398-31-0 | poly((R)-3-hydroxibutyrat-co-(R)-3-hydroxihexanoat) (PHBH) | nej | ja | nej | | (35) | Ämnet är en makromolekyl som framställs genom mikrobiell fermentering.
  Får endast användas vid temperaturförhållanden som inte överstiger de villkor som anges i punkt 2.1.4 d i bilaga V. Migrationen av samtliga oligomerer med en lägre molekylvikt än 1 000 Da får inte överstiga 5,0 mg/kg livsmedel. | (23)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

i)

Post 1059 om poly((R)-3-hydroxibutyrat-co-(R)-3-hydroxihexanoat) ska ersättas med följande:

”1059

147398-31-0

poly((R)-3-hydroxibutyrat-co-(R)-3-hydroxihexanoat) (PHBH)

nej

ja

nej

(35)

Ämnet är en makromolekyl som framställs genom mikrobiell fermentering.

Får endast användas vid temperaturförhållanden som inte överstiger de villkor som anges i punkt 2.1.4 d i bilaga V. Migrationen av samtliga oligomerer med en lägre molekylvikt än 1 000 Da får inte överstiga 5,0 mg/kg livsmedel.

(23)”

| j) | Post 1076 om fosforsyra, trifenylester, polymer med α-hydro-ω-hydroxipoly[oxi(metyl-1,2-etandiyl), C10–C16-alkylester ska ersättas med följande:















  ”1076 | | 1227937-46-3 | fosforsyra, trifenylester, polymer med α-hydro-ω-hydroxipoly[oxi(metyl-1,2-etandiyl), C10– C16-alkylestrar | ja | nej | nej | 0,05 | | Får endast användas som






  a) | tillsats upp till 0,2 viktprocent i material och produkter av slagtålig polystyren avsedda att komma i kontakt med livsmedel vid rumstemperatur eller lägre, inklusive varmfyllning och/eller upphettning upp till 100 °C i upp till två timmar; får inte användas i kontakt med livsmedel för vilka simulator C och/eller D1 föreskrivs i bilaga III, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

j)

Post 1076 om fosforsyra, trifenylester, polymer med α-hydro-ω-hydroxipoly[oxi(metyl-1,2-etandiyl), C10–C16-alkylester ska ersättas med följande:

”1076

1227937-46-3

fosforsyra, trifenylester, polymer med α-hydro-ω-hydroxipoly[oxi(metyl-1,2-etandiyl), C10– C16-alkylestrar

ja

nej

nej

0,05

Får endast användas som

a)

tillsats upp till 0,2 viktprocent i material och produkter av slagtålig polystyren avsedda att komma i kontakt med livsmedel vid rumstemperatur eller lägre, inklusive varmfyllning och/eller upphettning upp till 100 °C i upp till två timmar; får inte användas i kontakt med livsmedel för vilka simulator C och/eller D1 föreskrivs i bilaga III,

| b) | tillsats upp till 0,025 viktprocent i material av akrylnitril-butadien-styren (ABS) för användning vid rumstemperatur eller lägre.” |
| --- | --- |

b)

tillsats upp till 0,025 viktprocent i material av akrylnitril-butadien-styren (ABS) för användning vid rumstemperatur eller lägre.”

| k) | Följande poster ska införas i slutet av tabell 1 i nummerordning:















  ”1078 | | 3319-31-1 | tris(2-etylhexyl)bensen-1,2,4-tetrakarboxylat | ja | nej | nej | 1 | (32) | Får endast användas som mjukgörare för tillverkning av mjuk poly(vinylklorid).
  Får inte användas i kontakt med livsmedel för spädbarn (*), | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1080 | | 156157-97-0 | (trietanolaminperklorat, natriumsalt) dimer | ja | nej | nej | | (37)
  (38) | Får endast användas i styv poly(vinylklorid) i kontakt med livsmedel som ingår i livsmedelskategorin med referensnummer 01.01.A i tabell 2 i bilaga III. | |
| 1081 | | - | N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin, delvis förestrad med mättade C16–C18-fettsyror | ja | nej | nej | | (7) | Får endast användas vid högst 2 viktprocent i material och produkter av plast som livsmedelsföretagare får använda för förpackning av torra livsmedel för vilka simulator E föreskrivs i tabell 2 i bilaga III. | (30) |
| 1082 | | 52628-03-2 | fosforsyra, blandade estrar med 2-hydroxietylmetakrylat | nej | ja | nej | 0,05 | | Får endast användas vid högst 0,35 viktprocent för att framställa polymetylmetakrylat.
  SML uttryckt som summan av mono-, di- och triestrar av fosforsyra och mono-, di-, tri- och tetraestrar av difosforsyra. | |
| 1083 | | 2421-28-5 | bensofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboxyldianhydrid (BTDA) | nej | ja | nej | 0,05 | | Får endast användas vid högst 43 viktprocent som sammonomer vid framställning av polyimider för användning i kontakt med livsmedel för vilka endast simulatorerna B och/eller D2 föreskrivs i tabell 2 i bilaga III vid temperaturer upp till 250 °C.” | |
| | | | | | | | | | | |
| ” (*) | Spädbarn, modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 av den 12 juni 2013 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (EUT L 181, 29.6.2013, s. 35).” |

k)

Följande poster ska införas i slutet av tabell 1 i nummerordning:

”1078

3319-31-1

tris(2-etylhexyl)bensen-1,2,4-tetrakarboxylat

ja

nej

nej

1

(32)

Får endast användas som mjukgörare för tillverkning av mjuk poly(vinylklorid).

Får inte användas i kontakt med livsmedel för spädbarn (*),

1080

156157-97-0

(trietanolaminperklorat, natriumsalt) dimer

ja

nej

nej

(37)

(38)

Får endast användas i styv poly(vinylklorid) i kontakt med livsmedel som ingår i livsmedelskategorin med referensnummer 01.01.A i tabell 2 i bilaga III.

1081

-

N,N-bis(2-hydroxietyl)stearylamin, delvis förestrad med mättade C16–C18-fettsyror

ja

nej

nej

(7)

Får endast användas vid högst 2 viktprocent i material och produkter av plast som livsmedelsföretagare får använda för förpackning av torra livsmedel för vilka simulator E föreskrivs i tabell 2 i bilaga III.

(30)

1082

52628-03-2

fosforsyra, blandade estrar med 2-hydroxietylmetakrylat

nej

ja

nej

0,05

Får endast användas vid högst 0,35 viktprocent för att framställa polymetylmetakrylat.

SML uttryckt som summan av mono-, di- och triestrar av fosforsyra och mono-, di-, tri- och tetraestrar av difosforsyra.

1083

2421-28-5

bensofenon-3,3’,4,4’-tetrakarboxyldianhydrid (BTDA)

nej

ja

nej

0,05

Får endast användas vid högst 43 viktprocent som sammonomer vid framställning av polyimider för användning i kontakt med livsmedel för vilka endast simulatorerna B och/eller D2 föreskrivs i tabell 2 i bilaga III vid temperaturer upp till 250 °C.”

” (*)

Spädbarn, modersmjölksersättning och tillskottsnäring enligt definitionen i artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 609/2013 av den 12 juni 2013 om livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, livsmedel för speciella medicinska ändamål och komplett kostersättning för viktkontroll och om upphävande av rådets direktiv 92/52/EEG, kommissionens direktiv 96/8/EG, 1999/21/EG, 2006/125/EG och 2006/141/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/39/EG och kommissionens förordningar (EG) nr 41/2009 och (EG) nr 953/2009 (EUT L 181, 29.6.2013, s. 35).”

| 2. | I punkt 2 ska tabell 2 ändras på följande sätt:






  a) | Post 7 ska ersättas med följande:








  ”7 | 19
  20
  1081 | 1,2 | Uttryckt som tertiär amin” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I punkt 2 ska tabell 2 ändras på följande sätt:

a)

Post 7 ska ersättas med följande:

”7

19

20

1081

1,2

Uttryckt som tertiär amin”

| b) | Post 26 ska ersättas med följande:








  ”26 | 728
  729 | 1,8 | Uttryckt som summan av ämnena” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Post 26 ska ersättas med följande:

”26

728

729

1,8

Uttryckt som summan av ämnena”

| c) | Post 32 ska ersättas med följande:








  ”32 | 8
  72
  73
  138
  140
  157
  159
  207
  242
  283
  532
  670
  728
  729
  775
  783
  797
  798
  810
  815
  1078
  1085* | 60 | Uttryckt som summan av ämnena (mjukgörare)






  - | Diisobutylftalat, FCM-ämnesnr 1085, med synonymerna 1,2-bis (2-metylpropyl)bensen-1,2-dikarboxylat eller DIBP och CAS-nummer 84-69-5 förtecknas inte som godkänt ämne i tabell 1. Ämnet kan dock förekomma tillsammans med andra ftalater till följd av dess användning som initiator och omfattas av gruppbegränsningar i anslutning till FCM-ämnesnr 1085” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Post 32 ska ersättas med följande:

”32

8

72

73

138

140

157

159

207

242

283

532

670

728

729

775

783

797

798

810

815

1078

1085*

60

Uttryckt som summan av ämnena (mjukgörare)

*

Diisobutylftalat, FCM-ämnesnr 1085, med synonymerna 1,2-bis (2-metylpropyl)bensen-1,2-dikarboxylat eller DIBP och CAS-nummer 84-69-5 förtecknas inte som godkänt ämne i tabell 1. Ämnet kan dock förekomma tillsammans med andra ftalater till följd av dess användning som initiator och omfattas av gruppbegränsningar i anslutning till FCM-ämnesnr 1085”

| d) | Följande poster ska läggas till:








  ”36 | 157
  159
  283
  1085* | 0,6 | Summan av ftalsyra, dibutylester (DBP), diisobutylftalat (DIBP), ftalsyra, bensylbutylester (BBP) och ftalsyra, bis (2-etylhexyl)ester (DEHP), uttryckt som DEHP-ekvivalenter med hjälp av följande ekvation: DBP*5 + DIBP*4 + BBP*0,1 + DEHP*1






  - | Se anmärkningen rörande FCM-ämnesnr 1085 på rad 32 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

Följande poster ska läggas till:

”36

157

159

283

1085*

0,6

Summan av ftalsyra, dibutylester (DBP), diisobutylftalat (DIBP), ftalsyra, bensylbutylester (BBP) och ftalsyra, bis (2-etylhexyl)ester (DEHP), uttryckt som DEHP-ekvivalenter med hjälp av följande ekvation: DBP*5 + DIBP*4 + BBP*0,1 + DEHP*1

*

Se anmärkningen rörande FCM-ämnesnr 1085 på rad 32

37

793

1080

0,05

Uttryckt som summan av trietanolamin och hydroklorid-addukten uttryckt som trietanolamin

38

822

1080

0002

Uttryckt som perklorat – anmärkning 4 i tabell 3 gäller ”

| 3. | I punkt 3 ska följande post läggas till i tabell 3:






  ”(30) | Det finns en risk för att gränsvärdena för migration överskrids. Migrationen ökar med tjockleken på den plast i vilken ämnet ingår, med en minskande polaritet hos polymeren och med en minskande förestringsgrad av själva ämnet.” |
| --- | --- | --- |

3.

I punkt 3 ska följande post läggas till i tabell 3:

”(30)

Det finns en risk för att gränsvärdena för migration överskrids. Migrationen ökar med tjockleken på den plast i vilken ämnet ingår, med en minskande polaritet hos polymeren och med en minskande förestringsgrad av själva ämnet.”

---

| 12.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 177/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 177/59

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1443

av den 11 juli 2023

om förlängning av godkännandet av ett preparat av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som fodertillsats för alla djurarter och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas.

| (2) | Preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 (tidigare taxonomiskt identifiering Lactobacillus plantarum DSM 19457) godkändes för tio år som fodertillsats för alla djurarter genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 (2). |
| --- | --- |

(2)

Preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 (tidigare taxonomiskt identifiering Lactobacillus plantarum DSM 19457) godkändes för tio år som fodertillsats för alla djurarter genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 (2).

| (3) | En ansökan om förlängning av godkännandet av preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som fodertillsats för alla djurarter har lämnats i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003, med en begäran om att tillsatsen införs i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

En ansökan om förlängning av godkännandet av preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som fodertillsats för alla djurarter har lämnats i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003, med en begäran om att tillsatsen införs i kategorin ”zootekniska tillsatser” och i den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser”. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 14.2 i den förordningen.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 22 november 2022 (3) att sökanden hade lämnat belägg för att preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 under nuvarande godkända användningsvillkor är fortsatt säkert för alla djurarter, konsumenter och miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att tillsatsen inte är irriterande för hud eller ögon men att den bör betraktas som luftvägssensibiliserande på grund av dess proteinaktiga karaktär. Livsmedelsmyndigheten kunde inte, i brist på uppgifter, dra några slutsatser om huruvida tillsatsen kan vara hudsensibiliserande. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 22 november 2022 (3) att sökanden hade lämnat belägg för att preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 under nuvarande godkända användningsvillkor är fortsatt säkert för alla djurarter, konsumenter och miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att tillsatsen inte är irriterande för hud eller ögon men att den bör betraktas som luftvägssensibiliserande på grund av dess proteinaktiga karaktär. Livsmedelsmyndigheten kunde inte, i brist på uppgifter, dra några slutsatser om huruvida tillsatsen kan vara hudsensibiliserande.

| (5) | Det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003 ansåg i enlighet med artikel 5.4 c i kommissionens förordning (EG) nr 378/2005 (4) att slutsatserna och rekommendationerna i den tidigare bedömningen är tillämpliga på den aktuella ansökan. |
| --- | --- |

(5)

Det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003 ansåg i enlighet med artikel 5.4 c i kommissionens förordning (EG) nr 378/2005 (4) att slutsatserna och rekommendationerna i den tidigare bedömningen är tillämpliga på den aktuella ansökan.

| (6) | Bedömningen av preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Godkännandet av preparatet bör därför förlängas. |
| --- | --- |

(6)

Bedömningen av preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Godkännandet av preparatet bör därför förlängas.

| (7) | Kommissionen anser att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på hälsan hos användare av tillsatsen. Dessa skyddsåtgärder bör inte påverka tillämpningen av andra krav i EU:s lagstiftning om arbetstagares säkerhet. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen anser att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på hälsan hos användare av tillsatsen. Dessa skyddsåtgärder bör inte påverka tillämpningen av andra krav i EU:s lagstiftning om arbetstagares säkerhet.

| (8) | Till följd av förlängningen av godkännandet av preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som fodertillsats bör genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Till följd av förlängningen av godkännandet av preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som fodertillsats bör genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 ändras i enlighet med detta.

| (9) | Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av förlängningen av godkännandet. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom det inte finns några säkerhetsskäl som kräver en omedelbar tillämpning av de ändrade villkoren för godkännande av preparatet av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457, bör en övergångsperiod medges så att de berörda parterna kan anpassa sig till de nya krav som följer av förlängningen av godkännandet.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förlängning av godkännandet

Godkännandet av det preparat i kategorin ”tekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”ensileringstillsatser” som anges i bilagan förlängs under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012

I bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 ska post 1k20718 om Lactobacillus plantarum (DSM 19457) utgå.

Lactobacillus plantarum

Artikel 3

Övergångsbestämmelser

Preparatet som anges i bilagan och foder innehållande preparatet som har framställts och märkts före den 1 augusti 2024 i enlighet med de bestämmelser som tillämpades före den 1 augusti 2023 får fortsätta att släppas ut på marknaden och användas till dess att lagren har tömts.

Artikel 4

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1065/2012 av den 13 november 2012 om godkännande av preparat av Lactobacillus plantarum (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 och ATCC 55944) som fodertillsatser för alla djurarter (EUT L 314, 14.11.2012, s. 15).

2

Lactobacillus plantarum

(3)  
  EFSA Journal, vol. 21(2023):1, artikelnr 7697.

3

EFSA Journal

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 378/2005 av den 4 mars 2005 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 avseende skyldigheter och arbetsuppgifter för gemenskapens referenslaboratorium i samband med ansökningar om godkännande av fodertillsatser (EUT L 59, 5.3.2005, s. 8).

4

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg färskt material |
| Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser. |
| 1k20718 | Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats
  Fast form

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Livsdugliga celler av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457

  Analysmetod
   (1)

  Räkning av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 i fodertillsatsen:






  — | Utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787) |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg färskt material

Kategori: tekniska tillsatser. Funktionell grupp: ensileringstillsatser.

1k20718

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 som innehåller minst 1 × 1010 CFU/g tillsats

Fast form

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga celler av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457

Analysmetod
   (1)

Räkning av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 i fodertillsatsen:

—

Utstryk på platta med MRS-agar (EN 15787)

Identifiering av Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457:

| — | Pulsfältsgelelektrofores (PFGE) eller DNA-sekvenseringsmetoder |
| --- | --- |

—

Pulsfältsgelelektrofores (PFGE) eller DNA-sekvenseringsmetoder

Alla djurarter

–

–

| 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor. |
| --- | --- |

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningar: lagringsvillkor.

| 2. | Lägsta dos av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsats: 5 x 107 CFU/kg färskt material. |
| --- | --- |

2.

Lägsta dos av tillsatsen när den inte används i kombination med andra mikroorganismer som ensileringstillsats: 5 x 107 CFU/kg färskt material.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd och andningsskydd.

1 augusti 2033

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_sv.

---

| 12.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 177/63

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1444

av den 11 juli 2023

om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vulstplattjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Turkiet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med medlemsstaterna, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Inledande

Inledande

| (1) | Den 14 november 2022 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av vulstplattjärn med ursprung i Kina och Turkiet på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 14 november 2022 inledde Europeiska kommissionen (kommissionen) en antidumpningsundersökning beträffande import av vulstplattjärn med ursprung i Kina och Turkiet på grundval av artikel 5 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande (tillkännagivandet om inledande) i Europeiska unionens officiella tidning (2).

kommissionen

tillkännagivandet om inledande

Europeiska unionens officiella tidning

2

| (2) | Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 30 september 2022 av Laminados Losal S.A.U. (klaganden). Klagomålet ingavs för unionens vulstplattjärnsindustris räkning, i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen inledde undersökningen till följd av ett klagomål som ingavs den 30 september 2022 av Laminados Losal S.A.U. (klaganden). Klagomålet ingavs för unionens vulstplattjärnsindustris räkning, i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada som var tillräcklig för att motivera inledandet av en undersökning.

klaganden

1.2   Registrering

Registrering

| (3) | Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommission registrera import som är föremål för en antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand om inte tillräcklig bevisning enligt artikel 5 föreligger för att kraven enligt artikel 10.4 c eller d i grundförordningen inte har uppfyllts. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.5a i grundförordningen ska kommission registrera import som är föremål för en antidumpningsundersökning under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand om inte tillräcklig bevisning enligt artikel 5 föreligger för att kraven enligt artikel 10.4 c eller d i grundförordningen inte har uppfyllts.

| (4) | Klaganden begärde inte registrering och kommissionen konstaterade att kraven i artikel 10.4 d i grundförordningen inte uppfylldes. Utöver den importnivå som vållat skada under undersökningsperioden skedde inte någon ytterligare betydande importökning efter detta. |
| --- | --- |

(4)

Klaganden begärde inte registrering och kommissionen konstaterade att kraven i artikel 10.4 d i grundförordningen inte uppfylldes. Utöver den importnivå som vållat skada under undersökningsperioden skedde inte någon ytterligare betydande importökning efter detta.

| (5) | Av de orsaker som anges i avsnitt 4.3.1 beslutade kommissionen att slå samman importen från de berörda länderna för att kunna utföra den analys som beskrivs i skälen ovan. En analys av de uppgifter som hämtats från övervakningsdatabasen och de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda länderna visade att den sammanlagda importvolymen från de berörda länderna minskade med 2 % under de första fyra hela månaderna (dvs. december 2022–mars 2023) efter det att undersökningen inleddes jämfört med samma månader under undersökningsperioden. På månadsbasis minskade den genomsnittliga importen från de berörda länderna under de första fyra månaderna efter inledandet av undersökningen med 15 % jämfört med den genomsnittliga månatliga importen under undersökningsperioden. Kommissionen gjorde därför inte import av vulstplattjärn till föremål för registrering enligt artikel 14.5a i grundförordningen under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand. |
| --- | --- |

(5)

Av de orsaker som anges i avsnitt 4.3.1 beslutade kommissionen att slå samman importen från de berörda länderna för att kunna utföra den analys som beskrivs i skälen ovan. En analys av de uppgifter som hämtats från övervakningsdatabasen och de uppgifter som lämnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda länderna visade att den sammanlagda importvolymen från de berörda länderna minskade med 2 % under de första fyra hela månaderna (dvs. december 2022–mars 2023) efter det att undersökningen inleddes jämfört med samma månader under undersökningsperioden. På månadsbasis minskade den genomsnittliga importen från de berörda länderna under de första fyra månaderna efter inledandet av undersökningen med 15 % jämfört med den genomsnittliga månatliga importen under undersökningsperioden. Kommissionen gjorde därför inte import av vulstplattjärn till föremål för registrering enligt artikel 14.5a i grundförordningen under perioden för utlämnande av uppgifter på förhand.

1.3   Berörda parter

Berörda parter

| (6) | I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, kända exporterande tillverkare, de kinesiska och turkiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen klaganden, kända exporterande tillverkare, de kinesiska och turkiska myndigheterna, kända importörer, leverantörer och användare, handlare samt intresseorganisationer om inledandet av undersökningen och uppmanade dem att delta.

| (7) | Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(7)

Berörda parter gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av undersökningen och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.4   Synpunkter på inledandet

Synpunkter på inledandet

| (8) | Efter inledandet mottogs synpunkter från de turkiska myndigheterna, den turkiska exporterande tillverkaren Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş (Özkan Demir), unionsanvändaren Fincantieri SpA (Fincantieri) och den icke-närstående importören Baglietto s.r.l. (Baglietto). |
| --- | --- |

(8)

Efter inledandet mottogs synpunkter från de turkiska myndigheterna, den turkiska exporterande tillverkaren Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş (Özkan Demir), unionsanvändaren Fincantieri SpA (Fincantieri) och den icke-närstående importören Baglietto s.r.l. (Baglietto).

Özkan Demir

Fincantieri

Baglietto

| (9) | Både de turkiska myndigheterna och Fincantieri hävdade bland annat att klagomålet förlitade sig alltför mycket på konfidentiella uppgifter, särskilt när det gäller detaljnivån för unionsindustrins mikroekonomiska indikatorer och vissa bilagor till klagomålet. Båda parterna hävdade att den icke-konfidentiella versionen därför var otillräcklig för att parterna skulle kunna lämna meningsfulla synpunkter på skadeindikatorerna och påståendena i klagomålet. |
| --- | --- |

(9)

Både de turkiska myndigheterna och Fincantieri hävdade bland annat att klagomålet förlitade sig alltför mycket på konfidentiella uppgifter, särskilt när det gäller detaljnivån för unionsindustrins mikroekonomiska indikatorer och vissa bilagor till klagomålet. Båda parterna hävdade att den icke-konfidentiella versionen därför var otillräcklig för att parterna skulle kunna lämna meningsfulla synpunkter på skadeindikatorerna och påståendena i klagomålet.

| (10) | I enlighet med artikel 19 i grundförordningen är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter om deras utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller leda till väsentlig skada för den person som lämnar uppgifterna, eller för en person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna. Eftersom klagomålet endast rör uppgifter från en unionstillverkare, eller uppgifter från denna unionstillverkare i kombination med offentligt tillgänglig information och statistik, lämnade klaganden av sekretesskäl relevanta siffror i meningsfulla intervall. I samma anda tillhandahöll klaganden en icke-konfidentiell version av bilagorna eller en meningsfull sammanfattning av den information som lämnats. Kommissionen ansåg därför att den icke-konfidentiella version av klagomålet som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de konfidentiella uppgifterna, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar. Därför tillbakavisades detta påstående. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 19 i grundförordningen är det möjligt att skydda konfidentiella uppgifter om deras utlämnande skulle medföra en klar konkurrensfördel för en konkurrent eller leda till väsentlig skada för den person som lämnar uppgifterna, eller för en person från vilken den person som lämnar uppgifterna har erhållit uppgifterna. Eftersom klagomålet endast rör uppgifter från en unionstillverkare, eller uppgifter från denna unionstillverkare i kombination med offentligt tillgänglig information och statistik, lämnade klaganden av sekretesskäl relevanta siffror i meningsfulla intervall. I samma anda tillhandahöll klaganden en icke-konfidentiell version av bilagorna eller en meningsfull sammanfattning av den information som lämnats. Kommissionen ansåg därför att den icke-konfidentiella version av klagomålet som ingick i de ärendehandlingar som berörda parter kan begära att få ta del av innehöll all väsentlig bevisning och icke-konfidentiella sammanfattningar av de konfidentiella uppgifterna, vilket innebär att berörda parter hade möjlighet att utöva sin rätt till försvar. Därför tillbakavisades detta påstående.

| (11) | Både de turkiska myndigheterna och Fincantieri motsatte sig att man i skadeanalysen inkluderade uppgifter för Laminorul SA (Laminorul), en rumänsk tillverkare av vulstplattjärn som gick i konkurs och vars produktion upphörde under skadeundersökningsperioden. Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över förvärvades Laminorul, efter konkursen, senare av ett annat företag, men företaget har inte återupptagit sin produktion av vulstplattjärn. Enligt de turkiska myndigheterna och Fincantieri borde de tillgängliga uppgifterna för Laminorul inte ha tagits med bland de siffror som ingick i klagomålet, eftersom företaget gick i konkurs och inte längre tillverkar vulstplattjärn. Laminorul borde därför inte ha betraktats som en del av unionsindustrin i klagomålet. |
| --- | --- |

(11)

Både de turkiska myndigheterna och Fincantieri motsatte sig att man i skadeanalysen inkluderade uppgifter för Laminorul SA (Laminorul), en rumänsk tillverkare av vulstplattjärn som gick i konkurs och vars produktion upphörde under skadeundersökningsperioden. Enligt de uppgifter som kommissionen förfogar över förvärvades Laminorul, efter konkursen, senare av ett annat företag, men företaget har inte återupptagit sin produktion av vulstplattjärn. Enligt de turkiska myndigheterna och Fincantieri borde de tillgängliga uppgifterna för Laminorul inte ha tagits med bland de siffror som ingick i klagomålet, eftersom företaget gick i konkurs och inte längre tillverkar vulstplattjärn. Laminorul borde därför inte ha betraktats som en del av unionsindustrin i klagomålet.

Laminorul

| (12) | Kommissionen ansåg dock att Laminorul ändå ingick i unionsindustrin under skadeundersökningsperioden, om än inte under hela perioden. Klaganden hade därför rätt i att ta med Laminoruls uppgifter i klagomålet och gav en korrekt bild av unionsindustrins situation under de relevanta perioderna. Dessutom visade uppgifterna i klagomålet att de flesta indikatorer uppvisade liknande tendenser, både med och utan Laminorul i analysen. Under alla omständigheter har kommissionen i sin analys för skadeundersökningsperioden i denna förordning, där så är möjligt, visat hur Laminoruls uppgifter påverkar unionsindustrins skadesituation. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen ansåg dock att Laminorul ändå ingick i unionsindustrin under skadeundersökningsperioden, om än inte under hela perioden. Klaganden hade därför rätt i att ta med Laminoruls uppgifter i klagomålet och gav en korrekt bild av unionsindustrins situation under de relevanta perioderna. Dessutom visade uppgifterna i klagomålet att de flesta indikatorer uppvisade liknande tendenser, både med och utan Laminorul i analysen. Under alla omständigheter har kommissionen i sin analys för skadeundersökningsperioden i denna förordning, där så är möjligt, visat hur Laminoruls uppgifter påverkar unionsindustrins skadesituation.

| (13) | De turkiska myndigheterna och Özkan Demir lämnade synpunkter på flera enskilda skadeindikatorer i klagomålet och hävdade att vissa av indikatorerna inte pekade på en skadevållande situation för unionsindustrin, eller att skadan kunde ha orsakats av andra faktorer än importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(13)

De turkiska myndigheterna och Özkan Demir lämnade synpunkter på flera enskilda skadeindikatorer i klagomålet och hävdade att vissa av indikatorerna inte pekade på en skadevållande situation för unionsindustrin, eller att skadan kunde ha orsakats av andra faktorer än importen från de berörda länderna.

| (14) | I detta avseende påminde kommissionen om lydelsen i artikel 5.2 i grundförordningen, där det anges att klagomålet ska innehålla uppgifter om förändringar i kvantiteten av den påstått dumpade importen, verkningarna av denna import på priset för den likadana produkten på unionsmarknaden och följderna av denna import för unionsindustrin, enligt vad som framgår av relevanta (men inte nödvändigtvis alla) faktorer. Klagomålet innehöll dessa uppgifter, vilka pekade på förekomsten av skada och ett orsakssamband med importen från de berörda länderna. Kommissionen ansåg därför att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning som tycktes visa på skada och ett orsakssamband, och avvisade därför påståendet. |
| --- | --- |

(14)

I detta avseende påminde kommissionen om lydelsen i artikel 5.2 i grundförordningen, där det anges att klagomålet ska innehålla uppgifter om förändringar i kvantiteten av den påstått dumpade importen, verkningarna av denna import på priset för den likadana produkten på unionsmarknaden och följderna av denna import för unionsindustrin, enligt vad som framgår av relevanta (men inte nödvändigtvis alla) faktorer. Klagomålet innehöll dessa uppgifter, vilka pekade på förekomsten av skada och ett orsakssamband med importen från de berörda länderna. Kommissionen ansåg därför att klagomålet innehöll tillräcklig bevisning som tycktes visa på skada och ett orsakssamband, och avvisade därför påståendet.

| (15) | Andra särskilda synpunkter på skada, orsakssamband och unionens intresse, som inte hade någon direkt koppling till inledandet, behandlas i de relevanta avsnitten nedan (avsnitten 4, 5 och 7). |
| --- | --- |

(15)

Andra särskilda synpunkter på skada, orsakssamband och unionens intresse, som inte hade någon direkt koppling till inledandet, behandlas i de relevanta avsnitten nedan (avsnitten 4, 5 och 7).

1.5   Stickprov

Stickprov

| (16) | I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

I tillkännagivandet om inledande uppgav kommissionen att den kunde komma att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (17) | Med tanke på det begränsade antalet unionstillverkare av vulstplattjärn meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle göra frågeformulär tillgängliga för de enda två unionstillverkare som den kände till. Av dessa två tillverkare var det endast Laminados Losal, S.A.U. (klaganden), som lämnade ett svar på frågeformuläret. Den andra unionstillverkaren, Olifer s.p.l. (Olifer), som stod för [15–25] % av tillverkningen i unionen, gav sig inte till känna under undersökningen. Kommissionen använde sig därför inte av ett stickprovsförfarande utan använde klagandens uppgifter och uppskattade uppgifterna för Olifer och Laminorul i förekommande fall, såsom förklaras i skäl 147. |
| --- | --- |

(17)

Med tanke på det begränsade antalet unionstillverkare av vulstplattjärn meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den skulle göra frågeformulär tillgängliga för de enda två unionstillverkare som den kände till. Av dessa två tillverkare var det endast Laminados Losal, S.A.U. (klaganden), som lämnade ett svar på frågeformuläret. Den andra unionstillverkaren, Olifer s.p.l. (Olifer), som stod för [15–25] % av tillverkningen i unionen, gav sig inte till känna under undersökningen. Kommissionen använde sig därför inte av ett stickprovsförfarande utan använde klagandens uppgifter och uppskattade uppgifterna för Olifer och Laminorul i förekommande fall, såsom förklaras i skäl 147.

klaganden

Olifer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (18) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(18)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (19) | Bara en icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(19)

Bara en icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i stickprovet. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (20) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (21) | En exporterande tillverkare i Kina, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd, lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(21)

En exporterande tillverkare i Kina, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd, lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Turkiet

| (22) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Turkiet att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Turkiets beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(22)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Turkiet att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Turkiets beskickning i EU att identifiera och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (23) | En exporterande tillverkare i Turkiet, Özkan Demir, lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(23)

En exporterande tillverkare i Turkiet, Özkan Demir, lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Kommissionen beslutade därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

1.6   Svar på frågeformulär och kontrollbesök

Svar på frågeformulär och kontrollbesök

| (24) | Kommissionen skickade ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Inget svar inkom. Kommissionen informerade följaktligen Kinas delegation vid Europeiska unionen om att den hade för avsikt att tillämpa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen skickade ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Inget svar inkom. Kommissionen informerade följaktligen Kinas delegation vid Europeiska unionen om att den hade för avsikt att tillämpa tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Inga synpunkter inkom.

| (25) | Kommissionen offentliggjorde frågeformulären online (3) för de exporterande tillverkarna, de icke-närstående importörerna och unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen offentliggjorde frågeformulären online (3) för de exporterande tillverkarna, de icke-närstående importörerna och unionstillverkarna.

3

| (26) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare






  — | Laminados Losal S.A.U., Gernika, Spanien |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

—

Laminados Losal S.A.U., Gernika, Spanien

| | Användare






  — | Fincantieri SpA, Monfalcone och Trieste, Italien |
| --- | --- | --- |

Användare

—

Fincantieri SpA, Monfalcone och Trieste, Italien

| | Exporterande tillverkare i Turkiet






  — | Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş, Aliağa/İzmir, Turkiet |
| --- | --- | --- |

Exporterande tillverkare i Turkiet

—

Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş, Aliağa/İzmir, Turkiet

| (27) | Mot bakgrund av covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som införts genomförde kommissionen en dubbelkontroll på distans av följande kinesiska exporterande tillverkare:






  — | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd, Kina |
| --- | --- | --- |

(27)

Mot bakgrund av covid-19-utbrottet och de isoleringsåtgärder som införts genomförde kommissionen en dubbelkontroll på distans av följande kinesiska exporterande tillverkare:

—

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd, Kina

1.7   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (28) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2021 till och med den 30 september 2022 (undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2019 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(28)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2021 till och med den 30 september 2022 (undersökningsperioden, eller UP i tabeller). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av skada omfattar perioden från och med den 1 januari 2019 till och med slutet av undersökningsperioden (skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

2.   UNDERSÖKT PRODUKT, BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

UNDERSÖKT PRODUKT, BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Undersökt produkt

Undersökt produkt

| (29) | Den undersökta produkten är vulstplattjärn i olegerat stål med en bredd på upp till 204 mm (vulstplattjärn). Vulstplattjärn används främst inom varvsindustrin för att bygga stålskrov för kryssningsfartyg, färjor, örlogsfartyg och handelsfartyg. Vulstplattjärn kan också användas för att bygga offshoreplattformar och spårvagnsräls, men i unionen är denna användning av vulstplattjärn bara marginell (den undersökta produkten). |
| --- | --- |

(29)

Den undersökta produkten är vulstplattjärn i olegerat stål med en bredd på upp till 204 mm (vulstplattjärn). Vulstplattjärn används främst inom varvsindustrin för att bygga stålskrov för kryssningsfartyg, färjor, örlogsfartyg och handelsfartyg. Vulstplattjärn kan också användas för att bygga offshoreplattformar och spårvagnsräls, men i unionen är denna användning av vulstplattjärn bara marginell (den undersökta produkten).

vulstplattjärn

den undersökta produkten

2.2   Berörd produkt

Berörd produkt

| (30) | Den berörda produkten är den undersökta produkten med ursprung i Kina och Turkiet, som i nuläget klassificeras enligt KN-nummer ex 7216 50 91 (Taric-nummer 7216509110) (den berörda produkten). |
| --- | --- |

(30)

Den berörda produkten är den undersökta produkten med ursprung i Kina och Turkiet, som i nuläget klassificeras enligt KN-nummer ex 7216 50 91 (Taric-nummer 7216509110) (den berörda produkten).

den berörda produkten

2.3   Likadan produkt

Likadan produkt

| (31) | Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten när den exporteras till unionen. |
| --- | --- | --- |

(31)

Undersökningen visade att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten när den exporteras till unionen.

| — | Den undersökta produkt som tillverkas och säljs på Kinas och Turkiets hemmamarknad. |
| --- | --- |

—

Den undersökta produkt som tillverkas och säljs på Kinas och Turkiets hemmamarknad.

| — | Den undersökta produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den undersökta produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (32) | Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen beslutade i detta skede att dessa produkter därför är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

2.4   Invändningar gällande produktdefinitionen

Invändningar gällande produktdefinitionen

| (33) | Inga invändningar gällande produktdefinitionen gjordes. |
| --- | --- |

(33)

Inga invändningar gällande produktdefinitionen gjordes.

3.   DUMPNING

DUMPNING

3.1   Kina

Kina

3.1.1   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

| (34) | Eftersom det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visar på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen med avseende på Kina, ansåg kommissionen att det var lämpligt att inleda en undersökning beträffande de exporterande tillverkarna från detta land mot bakgrund av artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom det fanns tillräcklig bevisning tillgänglig vid inledandet av undersökningen som visar på att det föreligger betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen med avseende på Kina, ansåg kommissionen att det var lämpligt att inleda en undersökning beträffande de exporterande tillverkarna från detta land mot bakgrund av artikel 2.6a i grundförordningen.

| (35) | För att inhämta de uppgifter som var nödvändiga för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen därför alla exporterande tillverkare i Kina, i tillkännagivandet om inledande, att lämna uppgifter rörande de insatsvaror som används för att tillverka vulstplattjärn. En exporterande tillverkare, Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd, lämnade relevanta uppgifter. För att erhålla de uppgifter som kommissionen ansåg nödvändiga för undersökningen av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen dessutom ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(35)

För att inhämta de uppgifter som var nödvändiga för en eventuell tillämpning av artikel 2.6a i grundförordningen uppmanade kommissionen därför alla exporterande tillverkare i Kina, i tillkännagivandet om inledande, att lämna uppgifter rörande de insatsvaror som används för att tillverka vulstplattjärn. En exporterande tillverkare, Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd, lämnade relevanta uppgifter. För att erhålla de uppgifter som kommissionen ansåg nödvändiga för undersökningen av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen dessutom ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna.

| (36) | I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar från det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen inom den angivna tidsfristen. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. Kommissionen uppmanade de kinesiska myndigheterna att lämna synpunkter på tillämpningen av artikel 18. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(36)

I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar från det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen inom den angivna tidsfristen. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. Kommissionen uppmanade de kinesiska myndigheterna att lämna synpunkter på tillämpningen av artikel 18. Inga synpunkter inkom.

Europeiska unionens officiella tidning

| (37) | I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande angav kommissionen också att den, mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen, ansåg att Turkiet i detta fall var ett möjligt representativt tredjeland i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden. Kommissionen uppgav vidare att den skulle undersöka andra eventuellt lämpliga representativa länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande angav kommissionen också att den, mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen, ansåg att Turkiet i detta fall var ett möjligt representativt tredjeland i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet på grundval av icke-snedvridna priser eller referensvärden. Kommissionen uppgav vidare att den skulle undersöka andra eventuellt lämpliga representativa länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen.

| (38) | Den 24 januari 2023 underrättade kommissionen genom en notering (den första noteringen) berörda parter om vilka relevanta källor den avsåg att använda sig av för att fastställa normalvärdet. I denna notering lämnade kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer såsom råvaror, arbetskraft och energi som används vid tillverkningen av vulstplattjärn, på grundval av uppgifter från Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd, den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren av den berörda produkten i Kina. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionen dessutom att Turkiet var ett lämpligt representativt land. Kommissionen mottog synpunkter från den exporterande tillverkaren Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd på den första noteringen. |
| --- | --- |

(38)

Den 24 januari 2023 underrättade kommissionen genom en notering (den första noteringen) berörda parter om vilka relevanta källor den avsåg att använda sig av för att fastställa normalvärdet. I denna notering lämnade kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer såsom råvaror, arbetskraft och energi som används vid tillverkningen av vulstplattjärn, på grundval av uppgifter från Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd, den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren av den berörda produkten i Kina. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke-snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionen dessutom att Turkiet var ett lämpligt representativt land. Kommissionen mottog synpunkter från den exporterande tillverkaren Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd på den första noteringen.

den första noteringen

| (39) | Den 3 april 2023, och efter att ha analyserat de synpunkter som inkommit och de ytterligare uppgifter som lämnats av Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd, underrättade kommissionen genom en andra notering (den andra noteringen) berörda parter om vilka relevanta källor den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Turkiet som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av uppgifter från en tillverkare i det representativa landet, nämligen Kocaer Çelik Sanayi. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter och mottog synpunkter från Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

(39)

Den 3 april 2023, och efter att ha analyserat de synpunkter som inkommit och de ytterligare uppgifter som lämnats av Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd, underrättade kommissionen genom en andra notering (den andra noteringen) berörda parter om vilka relevanta källor den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Turkiet som representativt land. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av uppgifter från en tillverkare i det representativa landet, nämligen Kocaer Çelik Sanayi. Kommissionen uppmanade berörda parter att inkomma med synpunkter och mottog synpunkter från Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd

den andra noteringen

| (40) | Efter att ha analyserat de synpunkter och uppgifter som inkommit efter den andra noteringen drog kommissionen den preliminära slutsatsen att Turkiet var ett lämpligt val av representativt land där icke-snedvridna priser och kostnader kunde hämtas för att fastställa normalvärdet. De underliggande skälen till detta val beskrivs mer ingående i avsnitt 3.4. |
| --- | --- |

(40)

Efter att ha analyserat de synpunkter och uppgifter som inkommit efter den andra noteringen drog kommissionen den preliminära slutsatsen att Turkiet var ett lämpligt val av representativt land där icke-snedvridna priser och kostnader kunde hämtas för att fastställa normalvärdet. De underliggande skälen till detta val beskrivs mer ingående i avsnitt 3.4.

3.1.2   Normalvärde

Normalvärde

| (41) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”. |
| --- | --- |

(41)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

| (42) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen gäller dock att ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden” och att det ”ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. |
| --- | --- |

(42)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen gäller dock att ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden” och att det ”ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”.

| (43) | Såsom förklaras nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av den bristande samarbetsviljan från de kinesiska myndigheternas och de exporterande tillverkarnas sida var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(43)

Såsom förklaras nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av den bristande samarbetsviljan från de kinesiska myndigheternas och de exporterande tillverkarnas sida var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

3.1.2.1   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

| (44) | I de senaste undersökningarna rörande stålsektorn i Kina (4) konstaterade kommissionen att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(44)

I de senaste undersökningarna rörande stålsektorn i Kina (4) konstaterade kommissionen att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen.

4

| (45) | I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (5). Stål är den viktigaste råvaran för tillverkning av den undersökta produkten, och när det gäller stålsektorn drog kommissionen särskilt slutsatsen att de kinesiska myndigheterna inte bara fortfarande äger en stor andel av företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (6), utan även kan påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (7). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett till strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (8). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar, särskilt när insolventa företag hålls flytande och i samband med fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (9). Kommissionen fann likaså snedvridningar av lönekostnaderna i stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (10), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på tillgången till kapital för företag i Kina (11). |
| --- | --- |

(45)

I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (5). Stål är den viktigaste råvaran för tillverkning av den undersökta produkten, och när det gäller stålsektorn drog kommissionen särskilt slutsatsen att de kinesiska myndigheterna inte bara fortfarande äger en stor andel av företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (6), utan även kan påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (7). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett till strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (8). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar, särskilt när insolventa företag hålls flytande och i samband med fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (9). Kommissionen fann likaså snedvridningar av lönekostnaderna i stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (10), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på tillgången till kapital för företag i Kina (11).

5

6

7

8

9

10

11

| (46) | På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende stålsektorn i Kina granskade kommissionen i denna undersökning huruvida det skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av den bevisning som finns tillgänglig i ärendehandlingarna, inbegripet bevisningen i klagomålet, samt i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (12) (rapporten), som bygger på offentligt tillgängliga källor. Analysen omfattade undersökningen av betydande statliga ingripanden i den kinesiska ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för vulstplattjärn. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende. |
| --- | --- |

(46)

På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende stålsektorn i Kina granskade kommissionen i denna undersökning huruvida det skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av den bevisning som finns tillgänglig i ärendehandlingarna, inbegripet bevisningen i klagomålet, samt i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (12) (rapporten), som bygger på offentligt tillgängliga källor. Analysen omfattade undersökningen av betydande statliga ingripanden i den kinesiska ekonomin i allmänhet, men även den specifika marknadssituationen i den relevanta sektorn för vulstplattjärn. Kommissionen kompletterade vidare dessa bevisuppgifter med sin egen undersökning av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende.

12

rapporten

| (47) | I klagomålet hävdades det att den kinesiska ekonomin i sin helhet starkt påverkas av olika heltäckande ingripanden från de kinesiska myndigheterna eller andra offentliga myndigheter på flera förvaltningsnivåer och på marknaden, vilket innebär att inhemska priser och kostnader för den kinesiska stålindustrin inte kan användas i denna undersökning. |
| --- | --- |

(47)

I klagomålet hävdades det att den kinesiska ekonomin i sin helhet starkt påverkas av olika heltäckande ingripanden från de kinesiska myndigheterna eller andra offentliga myndigheter på flera förvaltningsnivåer och på marknaden, vilket innebär att inhemska priser och kostnader för den kinesiska stålindustrin inte kan användas i denna undersökning.

| (48) | I klagomålet påpekades närmare bestämt att mot bakgrund av den ”socialistiska marknadsekonomiska doktrin” som fastställs i Kinas konstitution, det kinesiska kommunistpartiets allestädesnärvaro och myndigheternas inflytande över ekonomin genom strategiska planeringsinitiativ, såsom de trettonde och fjortonde femårsplanerna (femårsplanerna), ingriper de kinesiska myndigheterna på flera olika nivåer, nämligen på administrativ, finansiell och rättslig nivå. |
| --- | --- |

(48)

I klagomålet påpekades närmare bestämt att mot bakgrund av den ”socialistiska marknadsekonomiska doktrin” som fastställs i Kinas konstitution, det kinesiska kommunistpartiets allestädesnärvaro och myndigheternas inflytande över ekonomin genom strategiska planeringsinitiativ, såsom de trettonde och fjortonde femårsplanerna (femårsplanerna), ingriper de kinesiska myndigheterna på flera olika nivåer, nämligen på administrativ, finansiell och rättslig nivå.

femårsplanerna

| (49) | I klagomålet lämnades exempel på omständigheter som visade på förekomst av snedvridning enligt artikel 2.6a b första till sjätte strecksatsen i grundförordningen. Med hänvisning till kommissionens tidigare undersökningar inom stålsektorn, till rapporten och till ytterligare källor hävdade klaganden särskilt följande:






  — | Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik i enlighet med mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställts av kommunistpartiet snarare än att återspegla de rådande ekonomiska villkoren på den fria marknaden. På grund av de omfattande statliga ingripandena i stålindustrin, som återspeglas i den trettonde femårsplanen för justering och uppgradering av stålindustrin, och en stor andel statsägda företag inom sektorn, hindras även privatägda ståltillverkare från att verka på marknadsvillkor. Stålmarknaden, och därmed sektorn för vulstplattjärn, betjänas därför till stor del av företag som ägs, kontrolleras och övervakas på ett politiskt plan av de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- | --- |

(49)

I klagomålet lämnades exempel på omständigheter som visade på förekomst av snedvridning enligt artikel 2.6a b första till sjätte strecksatsen i grundförordningen. Med hänvisning till kommissionens tidigare undersökningar inom stålsektorn, till rapporten och till ytterligare källor hävdade klaganden särskilt följande:

—

Den kinesiska staten för en interventionistisk ekonomisk politik i enlighet med mål som sammanfaller med den politiska dagordning som fastställts av kommunistpartiet snarare än att återspegla de rådande ekonomiska villkoren på den fria marknaden. På grund av de omfattande statliga ingripandena i stålindustrin, som återspeglas i den trettonde femårsplanen för justering och uppgradering av stålindustrin, och en stor andel statsägda företag inom sektorn, hindras även privatägda ståltillverkare från att verka på marknadsvillkor. Stålmarknaden, och därmed sektorn för vulstplattjärn, betjänas därför till stor del av företag som ägs, kontrolleras och övervakas på ett politiskt plan av de kinesiska myndigheterna.

| — | Stålindustrin betraktas som en grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin, en nationell hörnsten av de kinesiska myndigheterna, och är därför en särskilt understödd industri. Det nuvarande problemet med överkapacitet är det tydligaste exemplet på konsekvenserna av de kinesiska myndigheternas industripolitik och de snedvridningar som detta leder till. |
| --- | --- |

—

Stålindustrin betraktas som en grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin, en nationell hörnsten av de kinesiska myndigheterna, och är därför en särskilt understödd industri. Det nuvarande problemet med överkapacitet är det tydligaste exemplet på konsekvenserna av de kinesiska myndigheternas industripolitik och de snedvridningar som detta leder till.

| — | Nästan hälften av alla företag inom den kinesiska stålsektorn är statsägda företag och fyra av de tio största ståltillverkarna i världen ingår i denna kategori, vilket ger dessa statsägda företag en dominerande roll på stålmarknaden. Till följd av detta är det statliga ingripandet betydande när det gäller råvarukostnaderna inom stålsektorn, särskilt för varvssektorn och sektorn för vulstplattjärn, vilket snedvrider stålpriserna. I den trettonde femårsplanen beskrevs varvsindustrin som en strategisk sektor som skulle stödjas av de kinesiska myndigheterna. Med tanke på att en majoritet av alla vulstplattjärnprodukter används och tillverkas för varvsindustrin kan vulstplattjärn betraktas som strategiska för de kinesiska myndigheterna och därmed erhålla statligt stöd. I klagomålet påpekas vidare att de två största varven i Kina, nämligen China State Shipbuilding Corporation och China Shipbuilding Industry Corporation, är statligt ägda företag. Båda står under tillsyn av kommissionen för tillsyn över och förvaltning av statsägda tillgångar (SASAC, State-owned Asset Supervision and Administration Commission) och påverkas därmed av statliga åtgärder och statlig politik som gynnar inhemska tillverkare. |
| --- | --- |

—

Nästan hälften av alla företag inom den kinesiska stålsektorn är statsägda företag och fyra av de tio största ståltillverkarna i världen ingår i denna kategori, vilket ger dessa statsägda företag en dominerande roll på stålmarknaden. Till följd av detta är det statliga ingripandet betydande när det gäller råvarukostnaderna inom stålsektorn, särskilt för varvssektorn och sektorn för vulstplattjärn, vilket snedvrider stålpriserna. I den trettonde femårsplanen beskrevs varvsindustrin som en strategisk sektor som skulle stödjas av de kinesiska myndigheterna. Med tanke på att en majoritet av alla vulstplattjärnprodukter används och tillverkas för varvsindustrin kan vulstplattjärn betraktas som strategiska för de kinesiska myndigheterna och därmed erhålla statligt stöd. I klagomålet påpekas vidare att de två största varven i Kina, nämligen China State Shipbuilding Corporation och China Shipbuilding Industry Corporation, är statligt ägda företag. Båda står under tillsyn av kommissionen för tillsyn över och förvaltning av statsägda tillgångar (SASAC, State-owned Asset Supervision and Administration Commission) och påverkas därmed av statliga åtgärder och statlig politik som gynnar inhemska tillverkare.

| — | Det kinesiska finansiella systemet kännetecknas av de statsägda bankernas starka ställning, som när de beviljar tillgång till finansiering tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska bärkraft. Deras utlåningspolitik måste i själva verket anpassas efter de kinesiska myndigheternas industripolitiska mål, och det är inte i första hand den ekonomiska miljön och fördelarna med ett visst projekt som bedöms. |
| --- | --- |

—

Det kinesiska finansiella systemet kännetecknas av de statsägda bankernas starka ställning, som när de beviljar tillgång till finansiering tar hänsyn till andra kriterier än ett projekts ekonomiska bärkraft. Deras utlåningspolitik måste i själva verket anpassas efter de kinesiska myndigheternas industripolitiska mål, och det är inte i första hand den ekonomiska miljön och fördelarna med ett visst projekt som bedöms.

| — | Såsom angetts i kommissionens tidigare undersökningar avseende stål så förekommer det betydande statliga ingripanden på den kinesiska marknaden, vilket leder till snedvridningar av lönerna inom stålsektorn, liksom brister i den kinesiska konkurs- och egendomsrätten. |
| --- | --- |

—

Såsom angetts i kommissionens tidigare undersökningar avseende stål så förekommer det betydande statliga ingripanden på den kinesiska marknaden, vilket leder till snedvridningar av lönerna inom stålsektorn, liksom brister i den kinesiska konkurs- och egendomsrätten.

| (50) | De kinesiska myndigheterna lämnade inga synpunkter på eller bevisning som stöder eller motbevisar den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, däribland rapporten och den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden, om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller lämpligheten i att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(50)

De kinesiska myndigheterna lämnade inga synpunkter på eller bevisning som stöder eller motbevisar den befintliga bevisningen i ärendehandlingarna, däribland rapporten och den ytterligare bevisning som lämnats av klaganden, om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller lämpligheten i att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

| (51) | Särskilt inom sektorn för den undersökta produkten, som är en undersektor till stålsektorn, står de kinesiska myndigheterna fortfarande för en betydande del av ägandet i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen. Eftersom ingen kinesisk exportörer av den undersökta produkten var samarbetsvillig kunde den exakta andelen privata och statligt ägda tillverkare inte fastställas. |
| --- | --- |

(51)

Särskilt inom sektorn för den undersökta produkten, som är en undersektor till stålsektorn, står de kinesiska myndigheterna fortfarande för en betydande del av ägandet i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen. Eftersom ingen kinesisk exportörer av den undersökta produkten var samarbetsvillig kunde den exakta andelen privata och statligt ägda tillverkare inte fastställas.

| (52) | Undersökningen bekräftade dock att de två största tillverkarna i stålsektorn, nämligen Angang Steel Group (Ansteel) och China Baowu Steel Group (Baowu), antingen är helt statsägda eller att staten innehar en kontrollerande andel. Dessutom förekommer statliga ingripanden i vissa viktiga företag som tillverkar vulstplattjärn, till exempel Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd, Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd och Hebei Jingye Group Co. Ltd Företaget Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd, ett helägt dotterbolag till det privata företaget Tangshan Baigong Industry Development Co. (13), har bland sina mål att ”bidra till företagets utveckling, till framtiden och till moderlandet” (14). Dessutom innehas och kontrolleras Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd av Nanjing Steel, ett statligt företag under Nanjing SASAC (15). När det gäller Hebei Jingye Group Co. Ltd, har olika typer av partiuppbyggande aktiviteter organiserats under ledning av gruppens ställföreträdande sekreterare för partikommittén (16). |
| --- | --- |

(52)

Undersökningen bekräftade dock att de två största tillverkarna i stålsektorn, nämligen Angang Steel Group (Ansteel) och China Baowu Steel Group (Baowu), antingen är helt statsägda eller att staten innehar en kontrollerande andel. Dessutom förekommer statliga ingripanden i vissa viktiga företag som tillverkar vulstplattjärn, till exempel Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd, Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd och Hebei Jingye Group Co. Ltd Företaget Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd, ett helägt dotterbolag till det privata företaget Tangshan Baigong Industry Development Co. (13), har bland sina mål att ”bidra till företagets utveckling, till framtiden och till moderlandet” (14). Dessutom innehas och kontrolleras Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd av Nanjing Steel, ett statligt företag under Nanjing SASAC (15). När det gäller Hebei Jingye Group Co. Ltd, har olika typer av partiuppbyggande aktiviteter organiserats under ledning av gruppens ställföreträdande sekreterare för partikommittén (16).

Ansteel

Baowu

13

14

15

16

| (53) | Med tanke på att kommunistpartiets ingripanden i det operativa beslutsfattandet har blivit normen även i privata företag (17), eftersom kommunistpartiet gör anspråk på att styra praktiskt taget alla aspekter av landets ekonomi, leder statens inflytande genom kommunistpartiets strukturer inom företagen i praktiken till att ekonomiska aktörer kontrolleras och övervakas på ett politiskt plan av regeringen, med tanke på hur långt stats- och partistrukturerna har vuxit samman i Kina. |
| --- | --- |

(53)

Med tanke på att kommunistpartiets ingripanden i det operativa beslutsfattandet har blivit normen även i privata företag (17), eftersom kommunistpartiet gör anspråk på att styra praktiskt taget alla aspekter av landets ekonomi, leder statens inflytande genom kommunistpartiets strukturer inom företagen i praktiken till att ekonomiska aktörer kontrolleras och övervakas på ett politiskt plan av regeringen, med tanke på hur långt stats- och partistrukturerna har vuxit samman i Kina.

17

| (54) | Detta gäller även China Iron and Steel Association (Cisa). Enligt artikel 3 i sin bolagsordning följer Cisa ”det kinesiska kommunistpartiets övergripande ledning” och ”accepterar den affärsvägledning, tillsyn och ledning som säkerställs av enheterna med ansvar för registrering och förvaltning, enheterna med ansvar för partibyggande samt av relevanta administrativa avdelningar med ansvar för att leda industrin” (18). |
| --- | --- |

(54)

Detta gäller även China Iron and Steel Association (Cisa). Enligt artikel 3 i sin bolagsordning följer Cisa ”det kinesiska kommunistpartiets övergripande ledning” och ”accepterar den affärsvägledning, tillsyn och ledning som säkerställs av enheterna med ansvar för registrering och förvaltning, enheterna med ansvar för partibyggande samt av relevanta administrativa avdelningar med ansvar för att leda industrin” (18).

18

| (55) | Både offentliga och privatägda företag inom stålsektorn omfattas av politisk övervakning och vägledning. De senaste kinesiska policydokumenten av betydelse för stålsektorn bekräftar att de kinesiska myndigheterna fortfarande anser att sektorn är viktig och att de har för avsikt att ingripa för att forma den i linje med den statliga politiken. Detta exemplifieras av utkastet till vägledande yttrande från ministeriet för industri och informationsteknik om främjande av en högkvalitativ utveckling av stålindustrin, där man efterlyser ytterligare konsolidering av den industriella grunden och en betydande förbättring av moderniseringen av industrikedjan (19), av den fjortonde femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, enligt vilken sektorn ska ”följa det kombinerade marknadsledarskapet och statliga främjandet” och ”bygga upp en grupp ledande företag med miljömässigt ledarskap och gedigen konkurrenskraft” (20), och även av den fjortonde femårsplanen för utveckling av stålskrotindustrin, vars huvudmål är att ”kontinuerligt öka användningsgraden för skrot, för att i slutet av den fjortonde femårsplanen uppnå en total andel skrot på 30 % inom den nationella ståltillverkningssektorn” (21). När det mer specifikt gäller den undersökta produkten har Shandong- och Jiangsuprovinserna utfärdat sina respektive fjortonde femårsplaner för utveckling av varvs- och marinteknikindustrin, där de uttryckligen främjar varvssektorn och den därmed sammanhängande stålproduktionen, exempelvis vulstplattjärn (22). |
| --- | --- |

(55)

Både offentliga och privatägda företag inom stålsektorn omfattas av politisk övervakning och vägledning. De senaste kinesiska policydokumenten av betydelse för stålsektorn bekräftar att de kinesiska myndigheterna fortfarande anser att sektorn är viktig och att de har för avsikt att ingripa för att forma den i linje med den statliga politiken. Detta exemplifieras av utkastet till vägledande yttrande från ministeriet för industri och informationsteknik om främjande av en högkvalitativ utveckling av stålindustrin, där man efterlyser ytterligare konsolidering av den industriella grunden och en betydande förbättring av moderniseringen av industrikedjan (19), av den fjortonde femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, enligt vilken sektorn ska ”följa det kombinerade marknadsledarskapet och statliga främjandet” och ”bygga upp en grupp ledande företag med miljömässigt ledarskap och gedigen konkurrenskraft” (20), och även av den fjortonde femårsplanen för utveckling av stålskrotindustrin, vars huvudmål är att ”kontinuerligt öka användningsgraden för skrot, för att i slutet av den fjortonde femårsplanen uppnå en total andel skrot på 30 % inom den nationella ståltillverkningssektorn” (21). När det mer specifikt gäller den undersökta produkten har Shandong- och Jiangsuprovinserna utfärdat sina respektive fjortonde femårsplaner för utveckling av varvs- och marinteknikindustrin, där de uttryckligen främjar varvssektorn och den därmed sammanhängande stålproduktionen, exempelvis vulstplattjärn (22).

19

20

21

22

| (56) | Liknande exempel på de kinesiska myndigheternas avsikt att övervaka och styra stålsektorns utveckling finns även i andra provinser, t.ex. i Hebei, som planerar att ”konsekvent genomföra organisationers grupputveckling, påskynda reformen av blandat ägarskap av statsägda företag, fokusera på att främja regionsöverskridande sammanslagningar och omorganisationer av privata järn- och stålföretag samt sträva efter att inrätta 1–2 stora grupper i världsklass, 3–5 stora grupper med inhemskt inflytande som stöd” och att ”ytterligare utvidga återvinnings- och cirkulationskanalerna för stålskrot samt stärka kontrollen och klassificeringen av stålskrot” (23). Statens inflytande syns även på kommunal nivå, t.ex. i kommunen Hebei Tangshans handlingsplan för järn och stål 1 + 3 2022, där olika kommunala enheter har i uppdrag att ”ingå allianser och omorganisera företag med liknande produkter i regionen”, t.ex. de två stora stålgrupperna Shougang (Jingtang, Qiangang) och Tangsteel New District, ”söka efter och vägleda finansinstitut för att ge järn- och stålföretag lån med låg ränta så att de kan ställa om till nya industrier, och samtidigt [...] tillhandahålla subventioner i form av ränterabatter” samt ”stöd till optimering av produktstrukturen” genom att bevilja ”nya ledande tillverkningsföretag på nationell nivå och ledande produkter [...] 1 miljon renminbi respektive 500 000 renminbi, och nya ledande tillverkningsföretag på provinsnivå och ledande produkter 300 000 respektive 100 000 renminbi (24)”. |
| --- | --- |

(56)

Liknande exempel på de kinesiska myndigheternas avsikt att övervaka och styra stålsektorns utveckling finns även i andra provinser, t.ex. i Hebei, som planerar att ”konsekvent genomföra organisationers grupputveckling, påskynda reformen av blandat ägarskap av statsägda företag, fokusera på att främja regionsöverskridande sammanslagningar och omorganisationer av privata järn- och stålföretag samt sträva efter att inrätta 1–2 stora grupper i världsklass, 3–5 stora grupper med inhemskt inflytande som stöd” och att ”ytterligare utvidga återvinnings- och cirkulationskanalerna för stålskrot samt stärka kontrollen och klassificeringen av stålskrot” (23). Statens inflytande syns även på kommunal nivå, t.ex. i kommunen Hebei Tangshans handlingsplan för järn och stål 1 + 3 2022, där olika kommunala enheter har i uppdrag att ”ingå allianser och omorganisera företag med liknande produkter i regionen”, t.ex. de två stora stålgrupperna Shougang (Jingtang, Qiangang) och Tangsteel New District, ”söka efter och vägleda finansinstitut för att ge järn- och stålföretag lån med låg ränta så att de kan ställa om till nya industrier, och samtidigt [...] tillhandahålla subventioner i form av ränterabatter” samt ”stöd till optimering av produktstrukturen” genom att bevilja ”nya ledande tillverkningsföretag på nationell nivå och ledande produkter [...] 1 miljon renminbi respektive 500 000 renminbi, och nya ledande tillverkningsföretag på provinsnivå och ledande produkter 300 000 respektive 100 000 renminbi (24)”.

23

24

| (57) | Henans genomförandeplan för omläggning och uppgradering av stålindustrin enligt den fjortonde femårsplanen förskriver likaså att ”specifika stålproduktionsbaser ska uppföras”, dvs. ”sex stora specifika stålproduktionsbaser ska byggas i Anyang, Jiyuan, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhoukou osv. samt säkerställa att industrin byggs ut, intensifieras och blir specialiserad”. Bland dem ska, senast 2025, produktionskapaciteten för råjärn i Anyang kontrolleras upp till 14 miljoner ton, och produktionskapaciteten för råstål kontrolleras upp till 15 miljoner ton (25)”. |
| --- | --- |

(57)

Henans genomförandeplan för omläggning och uppgradering av stålindustrin enligt den fjortonde femårsplanen förskriver likaså att ”specifika stålproduktionsbaser ska uppföras”, dvs. ”sex stora specifika stålproduktionsbaser ska byggas i Anyang, Jiyuan, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhoukou osv. samt säkerställa att industrin byggs ut, intensifieras och blir specialiserad”. Bland dem ska, senast 2025, produktionskapaciteten för råjärn i Anyang kontrolleras upp till 14 miljoner ton, och produktionskapaciteten för råstål kontrolleras upp till 15 miljoner ton (25)”.

25

| (58) | Under undersökningen har det dessutom bekräftats att de kinesiska myndigheterna påverkar priser och kostnader genom statlig närvaro i företag i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, och fastställts att det fanns personliga kopplingar mellan tillverkarna av vulstplattjärn och det kinesiska kommunistpartiet. Till exempel innehar ordföranden för styrelsen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd parallellt posten som sekreterare för företagets partikommitté (26). Dessutom undertecknade företaget ett strategiskt avtal med det statligt ägda företaget Jiangsu Huaneng, ett helägt dotterbolag till Huaneng, ett statligt ägt företag under det centrala SASAC (27), och undertecknade ett avtal om att fördjupa samarbetet med Export-Import Bank of Chinas Jiangsukontor, vilket pekar på finansiellt stöd från staten (28). Den kommunala kommunistpartikommitténs inblandning i Longtengs arbete framgår också av följande artikel på kommunen Changshus webbplats: ”Transportbyråns partikommitté kommer att fördjupa samarbetet ytterligare. Tack vare partiuppbyggnadens ledarskap kommer den att säkerställa ett närmare och djupare samarbete med de samarbetande företagen, för att på ett bättre sätt omvandla partiuppbyggnadens politiska fördelar i form av ömsesidigt stöd och ömsesidigt främjande till utvecklingsfördelar och praktiska åtgärder för att tjäna massorna. Tillsammans kommer vi att uppnå nya resultat, nya framsteg och nya segrar i den nya strategin för Kina (29)”. På samma sätt innehar ordföranden för både Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd och dess moderföretag Nanjing Steel också samtidigt positionen som sekreterare för partikommittén. (30) |
| --- | --- |

(58)

Under undersökningen har det dessutom bekräftats att de kinesiska myndigheterna påverkar priser och kostnader genom statlig närvaro i företag i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, och fastställts att det fanns personliga kopplingar mellan tillverkarna av vulstplattjärn och det kinesiska kommunistpartiet. Till exempel innehar ordföranden för styrelsen för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd parallellt posten som sekreterare för företagets partikommitté (26). Dessutom undertecknade företaget ett strategiskt avtal med det statligt ägda företaget Jiangsu Huaneng, ett helägt dotterbolag till Huaneng, ett statligt ägt företag under det centrala SASAC (27), och undertecknade ett avtal om att fördjupa samarbetet med Export-Import Bank of Chinas Jiangsukontor, vilket pekar på finansiellt stöd från staten (28). Den kommunala kommunistpartikommitténs inblandning i Longtengs arbete framgår också av följande artikel på kommunen Changshus webbplats: ”Transportbyråns partikommitté kommer att fördjupa samarbetet ytterligare. Tack vare partiuppbyggnadens ledarskap kommer den att säkerställa ett närmare och djupare samarbete med de samarbetande företagen, för att på ett bättre sätt omvandla partiuppbyggnadens politiska fördelar i form av ömsesidigt stöd och ömsesidigt främjande till utvecklingsfördelar och praktiska åtgärder för att tjäna massorna. Tillsammans kommer vi att uppnå nya resultat, nya framsteg och nya segrar i den nya strategin för Kina (29)”. På samma sätt innehar ordföranden för både Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd och dess moderföretag Nanjing Steel också samtidigt positionen som sekreterare för partikommittén. (30)

26

27

28

29

30

| (59) | Dessutom förekommer en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt inverkar på marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för den undersökta produkten I undersökningen identifierades policydokument som visade att industrin gynnas av statliga riktlinjer och ingripanden när det gäller den undersökta produkten som en del av stålsektorn. |
| --- | --- |

(59)

Dessutom förekommer en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller som på annat sätt inverkar på marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för den undersökta produkten I undersökningen identifierades policydokument som visade att industrin gynnas av statliga riktlinjer och ingripanden när det gäller den undersökta produkten som en del av stålsektorn.

| (60) | De kinesiska myndigheterna anser fortfarande att stålindustrin är en nyckelindustri (31). Detta bekräftas av de många planer, direktiv och andra dokument rörande stål som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå. Enligt den fjortonde femårsplanen prioriterar de kinesiska myndigheterna omställning, uppgradering, optimering och strukturell anpassning av stålindustrin (32). I den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin, som även gäller stålindustrin, beskrivs sektorn också som ”realekonomins grundval” och ett ”viktigt område som formar Kinas internationella konkurrenskraft”. I planen fastställs även ett antal mål och arbetsmetoder för att driva på utvecklingen av stålsektorn under perioden 2021–2025, t.ex. teknisk uppgradering, förbättring av sektorns struktur (inte minst genom ytterligare företagskoncentrationer) och digital omställning (33). |
| --- | --- |

(60)

De kinesiska myndigheterna anser fortfarande att stålindustrin är en nyckelindustri (31). Detta bekräftas av de många planer, direktiv och andra dokument rörande stål som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå. Enligt den fjortonde femårsplanen prioriterar de kinesiska myndigheterna omställning, uppgradering, optimering och strukturell anpassning av stålindustrin (32). I den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin, som även gäller stålindustrin, beskrivs sektorn också som ”realekonomins grundval” och ett ”viktigt område som formar Kinas internationella konkurrenskraft”. I planen fastställs även ett antal mål och arbetsmetoder för att driva på utvecklingen av stålsektorn under perioden 2021–2025, t.ex. teknisk uppgradering, förbättring av sektorns struktur (inte minst genom ytterligare företagskoncentrationer) och digital omställning (33).

31

32

33

| (61) | Den främsta råvaran för tillverkning av den undersökta produkten är järnmalm. Järnmalm nämns också i den fjortonde femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, där staten planerar att ”på ett rationellt sätt utveckla inhemska mineraltillgångar. ”öka utvinningen av järnmalm [...], genomföra förmånlig skattebehandling samt främja införandet av avancerad teknik och utrustning för att minska uppkomsten av fast avfall från gruvverksamhet” (34). I provinser som Hebei planerar myndigheterna följande för sektorn: ”Rabattstöd för nya projekt, att undersöka och vägleda finansinstitut att tillhandahålla lån till låg ränta för järn- och stålföretag i syfte att ställa om till nya industrier, samtidigt som regeringen kommer att tillhandahålla rabattstöd (35)”. Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, vilket inbegriper produktionen av de huvudsakliga råvaror som används vid tillverkningen av vulstplattjärn. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt. |
| --- | --- |

(61)

Den främsta råvaran för tillverkning av den undersökta produkten är järnmalm. Järnmalm nämns också i den fjortonde femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, där staten planerar att ”på ett rationellt sätt utveckla inhemska mineraltillgångar. ”öka utvinningen av järnmalm [...], genomföra förmånlig skattebehandling samt främja införandet av avancerad teknik och utrustning för att minska uppkomsten av fast avfall från gruvverksamhet” (34). I provinser som Hebei planerar myndigheterna följande för sektorn: ”Rabattstöd för nya projekt, att undersöka och vägleda finansinstitut att tillhandahålla lån till låg ränta för järn- och stålföretag i syfte att ställa om till nya industrier, samtidigt som regeringen kommer att tillhandahålla rabattstöd (35)”. Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, vilket inbegriper produktionen av de huvudsakliga råvaror som används vid tillverkningen av vulstplattjärn. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

34

35

| (62) | Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle kunna bevisa att diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom stålsektorn, som avses i skäl 45 ovan, inte skulle påverka tillverkarna av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(62)

Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle kunna bevisa att diskriminerande tillämpning eller bristande efterlevnad av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom stålsektorn, som avses i skäl 45 ovan, inte skulle påverka tillverkarna av den undersökta produkten.

| (63) | Stålsektorn, såsom avses ovan i skäl 45, påverkas även av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen. Ingen bevisning har lämnats in om att stålsektorn, bland annat tillverkarna av vulstplattjärn, inte skulle omfattas av det kinesiska arbetsrättssystemet. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av vulstplattjärn eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgången till insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (36). |
| --- | --- |

(63)

Stålsektorn, såsom avses ovan i skäl 45, påverkas även av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen. Ingen bevisning har lämnats in om att stålsektorn, bland annat tillverkarna av vulstplattjärn, inte skulle omfattas av det kinesiska arbetsrättssystemet. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av vulstplattjärn eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgången till insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (36).

36

| (64) | Ingen bevisning har heller inkommit som skulle kunna visa att stålsektorn, såsom anges i skäl 45 ovan, inte påverkas av det statliga inflytandet i finanssystemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen. De omfattande statliga ingripandena i finanssystemet leder till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. |
| --- | --- |

(64)

Ingen bevisning har heller inkommit som skulle kunna visa att stålsektorn, såsom anges i skäl 45 ovan, inte påverkas av det statliga inflytandet i finanssystemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen. De omfattande statliga ingripandena i finanssystemet leder till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

| (65) | Slutligen påminner kommissionen om att det krävs ett antal insatsvaror för att tillverka vulstplattjärn. När tillverkare av vulstplattjärn köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som de som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(65)

Slutligen påminner kommissionen om att det krävs ett antal insatsvaror för att tillverka vulstplattjärn. När tillverkare av vulstplattjärn köper/kontrakterar dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma snedvridningar av systemet som de som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (66) | Följaktligen är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för vulstplattjärn av stål som inte lämpar sig för användning i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas därför att deras prisbildning påverkas av ett betydande statligt inflytande, såsom beskrivs i delarna I och II i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som i sig tillverkades i Kina genom att kombinera en rad produktionsfaktorer är utsatt för betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvarorna och så vidare. |
| --- | --- |

(66)

Följaktligen är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för vulstplattjärn av stål som inte lämpar sig för användning i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (inklusive råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas därför att deras prisbildning påverkas av ett betydande statligt inflytande, såsom beskrivs i delarna I och II i rapporten. De statliga ingripanden som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som i sig tillverkades i Kina genom att kombinera en rad produktionsfaktorer är utsatt för betydande snedvridningar. Detsamma gäller för insatsvarorna för tillverkningen av insatsvarorna och så vidare.

| (67) | De kinesiska myndigheterna har inte lagt fram några bevis eller argument för motsatsen i den aktuella undersökningen. I sin skrivelse av den 6 februari 2023 hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att påståendena om betydande snedvridningar inte borde ses som en förutbestämd slutsats och att kommissionen först borde kontrollera de påstådda snedvridningarna och besluta om de är betydande innan den söker efter uppgifter om normalvärdet från alternativa källor. Företaget anser dock att kommissionen förhastat börjat söka efter alternativa källor till normalvärdet i ett tidigt skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(67)

De kinesiska myndigheterna har inte lagt fram några bevis eller argument för motsatsen i den aktuella undersökningen. I sin skrivelse av den 6 februari 2023 hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att påståendena om betydande snedvridningar inte borde ses som en förutbestämd slutsats och att kommissionen först borde kontrollera de påstådda snedvridningarna och besluta om de är betydande innan den söker efter uppgifter om normalvärdet från alternativa källor. Företaget anser dock att kommissionen förhastat börjat söka efter alternativa källor till normalvärdet i ett tidigt skede av undersökningen.

| (68) | Detta argument kan inte godtas. Såsom uppgavs i tillkännagivandet om inledande ansåg kommissionen i inledandeskedet att det i enlighet med artikel 5.9 i grundförordningen fanns tillräcklig bevisning som tyder på att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av att det föreligger betydande snedvridningar som påverkar priser och kostnader. Det är följaktligen motiverat att inleda en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen påminde i detta sammanhang om att enligt artikel 2.6a e i grundförordningen ska parterna i undersökningen omedelbart efter inledandet underrättas om de relevanta källor som kommissionen avser att använda för att fastställa normalvärdet. Longtengs argument att kommissionen borde söka efter alternativa källor till normalvärdet först efter att den har fastställt att det förekommer betydande snedvridningar tycks därför grunda sig på en felaktig tolkning av grundförordningen. Hur som helst har kommissionen inte alls dragit några förhastade slutsatser om betydande snedvridningar såsom Longteng hävdar, utan den har under den aktuella undersökningens gång samlat in ytterligare uppgifter för att komplettera de tillgängliga källorna i syfte att kontrollera de påståenden som framfördes i inledningsskedet och att slutligen avgöra om det förekommer betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen inom sektorn för vulstplattjärn. Sådana avgöranden kommer endast att fattas i det slutliga skedet av undersökningen, men de preliminära resultaten av kommissionens undersökning anges i skälen 44–67 och berörda parter har möjlighet att lämna ytterligare synpunkter på dem. |
| --- | --- |

(68)

Detta argument kan inte godtas. Såsom uppgavs i tillkännagivandet om inledande ansåg kommissionen i inledandeskedet att det i enlighet med artikel 5.9 i grundförordningen fanns tillräcklig bevisning som tyder på att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av att det föreligger betydande snedvridningar som påverkar priser och kostnader. Det är följaktligen motiverat att inleda en undersökning på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. Kommissionen påminde i detta sammanhang om att enligt artikel 2.6a e i grundförordningen ska parterna i undersökningen omedelbart efter inledandet underrättas om de relevanta källor som kommissionen avser att använda för att fastställa normalvärdet. Longtengs argument att kommissionen borde söka efter alternativa källor till normalvärdet först efter att den har fastställt att det förekommer betydande snedvridningar tycks därför grunda sig på en felaktig tolkning av grundförordningen. Hur som helst har kommissionen inte alls dragit några förhastade slutsatser om betydande snedvridningar såsom Longteng hävdar, utan den har under den aktuella undersökningens gång samlat in ytterligare uppgifter för att komplettera de tillgängliga källorna i syfte att kontrollera de påståenden som framfördes i inledningsskedet och att slutligen avgöra om det förekommer betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen inom sektorn för vulstplattjärn. Sådana avgöranden kommer endast att fattas i det slutliga skedet av undersökningen, men de preliminära resultaten av kommissionens undersökning anges i skälen 44–67 och berörda parter har möjlighet att lämna ytterligare synpunkter på dem.

3.1.2.2   Representativt land

Representativt land

Allmänna anmärkningar

| (69) | Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:






  — | En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde sig kommissionen av länder med en bruttonationalinkomst per capita som är jämförbar med Kinas baserat på Världsbankens databas (37). |
| --- | --- | --- |

(69)

Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:

—

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. I detta syfte använde sig kommissionen av länder med en bruttonationalinkomst per capita som är jämförbar med Kinas baserat på Världsbankens databas (37).

37

| — | Tillverkning av den undersökta produkten i det landet. |
| --- | --- |

—

Tillverkning av den undersökta produkten i det landet.

| — | Tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet. |
| --- | --- |

—

Tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet.

| — | Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än ett möjligt representativt land kommer företräde, där så är lämpligt, att ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (70) | Såsom anges i skälen 38 och 39 utfärdade kommissionen två noteringar till ärendehandlingarna om de källor som användes för att fastställa normalvärdet: Den första noteringen om produktionsfaktorer av den 24 januari 2023 och den andra noteringen om produktionsfaktorer av den 3 april 2023. I dessa noteringar beskrevs de fakta och bevis som låg till grund för de relevanta kriterierna och de synpunkter som inkommit från de berörda parterna om dessa aspekter och deras relevanta källor. I den andra noteringen om produktionsfaktorer informerade kommissionen berörda parter om sin avsikt att överväga Turkiet som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas. |
| --- | --- |

(70)

Såsom anges i skälen 38 och 39 utfärdade kommissionen två noteringar till ärendehandlingarna om de källor som användes för att fastställa normalvärdet: Den första noteringen om produktionsfaktorer av den 24 januari 2023 och den andra noteringen om produktionsfaktorer av den 3 april 2023. I dessa noteringar beskrevs de fakta och bevis som låg till grund för de relevanta kriterierna och de synpunkter som inkommit från de berörda parterna om dessa aspekter och deras relevanta källor. I den andra noteringen om produktionsfaktorer informerade kommissionen berörda parter om sin avsikt att överväga Turkiet som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas.

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas

| (71) | I den första noteringen om produktionsfaktorer identifierade kommissionen Turkiet och Ryssland som länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas enligt Världsbanken, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst där det var känt att den undersökta produkten tillverkas. Inga synpunkter inkom beträffande de länder som identifierades i denna notering. |
| --- | --- |

(71)

I den första noteringen om produktionsfaktorer identifierade kommissionen Turkiet och Ryssland som länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas enligt Världsbanken, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst där det var känt att den undersökta produkten tillverkas. Inga synpunkter inkom beträffande de länder som identifierades i denna notering.

| (72) | I den andra noteringen, efter synpunkter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd på den första noteringen, uppgav kommissionen att Malaysia övervägdes för fastställandet av följande produktionsfaktorer: kväve, syre och kalksten. Inga synpunkter inkom beträffande de länder som identifierades i denna notering. |
| --- | --- |

(72)

I den andra noteringen, efter synpunkter från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd på den första noteringen, uppgav kommissionen att Malaysia övervägdes för fastställandet av följande produktionsfaktorer: kväve, syre och kalksten. Inga synpunkter inkom beträffande de länder som identifierades i denna notering.

Tillgången till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet

| (73) | I den första noteringen uppgav kommissionen att för de länder som identifierats som länder där den undersökta produkten tillverkas, nämligen Ryssland och Turkiet, behövde tillgången till offentliga uppgifter kontrolleras ytterligare, särskilt när det gäller offentliga finansiella uppgifter från tillverkare av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(73)

I den första noteringen uppgav kommissionen att för de länder som identifierats som länder där den undersökta produkten tillverkas, nämligen Ryssland och Turkiet, behövde tillgången till offentliga uppgifter kontrolleras ytterligare, särskilt när det gäller offentliga finansiella uppgifter från tillverkare av den undersökta produkten.

| (74) | När det gäller Ryssland saknades lättillgängliga räkenskaper för det enda företag som identifierades som tillverkare i den första noteringen, nämligen JSC Omutninsk Metallurgical Plant. Kommissionen konstaterade därför att den inte kunde använda uppgifterna för detta företag i förfarandet. |
| --- | --- |

(74)

När det gäller Ryssland saknades lättillgängliga räkenskaper för det enda företag som identifierades som tillverkare i den första noteringen, nämligen JSC Omutninsk Metallurgical Plant. Kommissionen konstaterade därför att den inte kunde använda uppgifterna för detta företag i förfarandet.

| (75) | Dessutom fanns bara statistiska uppgifter om den ryska importen tillgängliga fram till januari 2022, vilket endast omfattar en tredjedel av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(75)

Dessutom fanns bara statistiska uppgifter om den ryska importen tillgängliga fram till januari 2022, vilket endast omfattar en tredjedel av undersökningsperioden.

| (76) | Kommissionen konstaterade följaktligen att Ryssland inte kunde anses vara ett lämpligt representativt land för undersökningen. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen konstaterade följaktligen att Ryssland inte kunde anses vara ett lämpligt representativt land för undersökningen.

| (77) | När det gäller Turkiet identifierade kommissionen lättillgängliga räkenskaper för endast en tillverkare av den undersökta produkten, som dock gick med förlust 2021. Även om räkenskaperna för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Turkiet, Özkan Demir, var lättillgängliga i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen, gick företaget med förlust 2021 och de kunde därför inte användas för att konstruera normalvärdet. Förutom detta företag identifierade kommissionen därför lättillgängliga årsredovisningar för tillverkare av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor i potentiella representativa länder som uppvisade en rimlig lönsamhetsnivå under en period som delvis överlappade undersökningsperioden. Dessa tillverkare identifierades antingen i klagomålet eller i förteckningen över tillverkare som tillverkar produkter enligt KN-nummer 7216 50 91”Vulstplattjärn”, vilket omfattar både den undersökta produkten ”vulstplattjärn i olegerat stål med en bredd på upp till 204 mm” enligt definitionen i tillkännagivandet om inledande och alla andra typer av vulstplattjärn. Kommissionen dubbelkontrollerade också förteckningen över tillverkare mot den förteckning som de turkiska myndigheterna tillhandahöll före inledandet. |
| --- | --- |

(77)

När det gäller Turkiet identifierade kommissionen lättillgängliga räkenskaper för endast en tillverkare av den undersökta produkten, som dock gick med förlust 2021. Även om räkenskaperna för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Turkiet, Özkan Demir, var lättillgängliga i den mening som avses i artikel 2.6a i grundförordningen, gick företaget med förlust 2021 och de kunde därför inte användas för att konstruera normalvärdet. Förutom detta företag identifierade kommissionen därför lättillgängliga årsredovisningar för tillverkare av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor i potentiella representativa länder som uppvisade en rimlig lönsamhetsnivå under en period som delvis överlappade undersökningsperioden. Dessa tillverkare identifierades antingen i klagomålet eller i förteckningen över tillverkare som tillverkar produkter enligt KN-nummer 7216 50 91”Vulstplattjärn”, vilket omfattar både den undersökta produkten ”vulstplattjärn i olegerat stål med en bredd på upp till 204 mm” enligt definitionen i tillkännagivandet om inledande och alla andra typer av vulstplattjärn. Kommissionen dubbelkontrollerade också förteckningen över tillverkare mot den förteckning som de turkiska myndigheterna tillhandahöll före inledandet.

| (78) | Mot bakgrund av skälen ovan ansåg kommissionen att Turkiet var lämpligt som representativt land. |
| --- | --- |

(78)

Mot bakgrund av skälen ovan ansåg kommissionen att Turkiet var lämpligt som representativt land.

| (79) | I sina synpunkter på den första noteringen påpekade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att vissa av de turkiska tillverkare som fanns förtecknade inte var tillfredsställande, eftersom det för fyra av fem tillverkare endast fanns konsoliderade räkenskaper att tillgå, som inte kunde återspegla de faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinstmarginalerna för en tillverkare av vulstplattjärn. De försäljnings- och administrationskostnader, de andra allmänna kostnader samt den vinst som beräknades på grundval av tillgängliga uppgifter för dessa fem tillverkare var dessutom enligt Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd orimligt höga. Slutligen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att kommissionen borde bortse från Turkiet vid fastställandet av referensvärdet för vissa råvaror (dvs. kalksten och syre). |
| --- | --- |

(79)

I sina synpunkter på den första noteringen påpekade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att vissa av de turkiska tillverkare som fanns förtecknade inte var tillfredsställande, eftersom det för fyra av fem tillverkare endast fanns konsoliderade räkenskaper att tillgå, som inte kunde återspegla de faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinstmarginalerna för en tillverkare av vulstplattjärn. De försäljnings- och administrationskostnader, de andra allmänna kostnader samt den vinst som beräknades på grundval av tillgängliga uppgifter för dessa fem tillverkare var dessutom enligt Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd orimligt höga. Slutligen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att kommissionen borde bortse från Turkiet vid fastställandet av referensvärdet för vissa råvaror (dvs. kalksten och syre).

| (80) | Mot denna bakgrund undersökte kommissionen på nytt de försäljnings- och administrationskostnader, de andra allmänna kostnader samt den vinst som rapporterats av fyra av de fem identifierade ståltillverkarna i Turkiet och ansåg att de var orimligt höga. Kommissionen bortsåg därför från dessa företag och beslutade att använda de försäljnings- och administrationskostnader, de andra allmänna kostnader samt de vinstmarginaler som rapporterats av endast en av de turkiska tillverkarna, dvs. Kocaer Çelik Sanayi för 2022 års räkenskapsår (dvs. för den period som delvis överlappade undersökningsperioden). Efter den andra noteringen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att Kocaer Çelik Sanayi hade ådragit sig extremt höga finansiella kostnader, för vilka uppgifter saknades. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd hävdade dessutom att det inte hade så pass höga finansiella kostnader. |
| --- | --- |

(80)

Mot denna bakgrund undersökte kommissionen på nytt de försäljnings- och administrationskostnader, de andra allmänna kostnader samt den vinst som rapporterats av fyra av de fem identifierade ståltillverkarna i Turkiet och ansåg att de var orimligt höga. Kommissionen bortsåg därför från dessa företag och beslutade att använda de försäljnings- och administrationskostnader, de andra allmänna kostnader samt de vinstmarginaler som rapporterats av endast en av de turkiska tillverkarna, dvs. Kocaer Çelik Sanayi för 2022 års räkenskapsår (dvs. för den period som delvis överlappade undersökningsperioden). Efter den andra noteringen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att Kocaer Çelik Sanayi hade ådragit sig extremt höga finansiella kostnader, för vilka uppgifter saknades. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd hävdade dessutom att det inte hade så pass höga finansiella kostnader.

| (81) | Kommissionen valde ut ett företag med lättillgängliga räkenskaper som visade ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinstmarginaler för stålindustrin, och tillämpade de försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt den vinst som uppgetts för Kocaer Çelik Sanayi i Turkiet. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader uttryckta som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna produktionskostnaderna uppgick till 10,98 %. Vinsten uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpad på de icke-snedvridna produktionskostnaderna uppgick till 8,8 %. Kommissionen använde sig av konsoliderade uppgifter, eftersom dessa var de enda offentligt tillgängliga uppgifterna. Dessutom ansåg kommissionen inte att dessa procentandelar var orimligt höga, utan snarare i linje med kostnaderna och vinsterna inom denna typ av industri. Dessa procentandelar ligger dessutom i linje med dem som använts i tidigare undersökningar rörande stålindustrin, till exempel när det gäller vindkraftstorn av stål (38) och stål belagt med organiskt material (39). Kommissionen hade inte tillgång till några andra uppgifter som pekade på motsatsen |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen valde ut ett företag med lättillgängliga räkenskaper som visade ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinstmarginaler för stålindustrin, och tillämpade de försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt den vinst som uppgetts för Kocaer Çelik Sanayi i Turkiet. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader uttryckta som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpade på de icke-snedvridna produktionskostnaderna uppgick till 10,98 %. Vinsten uttryckt som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpad på de icke-snedvridna produktionskostnaderna uppgick till 8,8 %. Kommissionen använde sig av konsoliderade uppgifter, eftersom dessa var de enda offentligt tillgängliga uppgifterna. Dessutom ansåg kommissionen inte att dessa procentandelar var orimligt höga, utan snarare i linje med kostnaderna och vinsterna inom denna typ av industri. Dessa procentandelar ligger dessutom i linje med dem som använts i tidigare undersökningar rörande stålindustrin, till exempel när det gäller vindkraftstorn av stål (38) och stål belagt med organiskt material (39). Kommissionen hade inte tillgång till några andra uppgifter som pekade på motsatsen

38

39

| (82) | I avsaknad av andra synpunkter eller andra allmänt tillgängliga uppgifter drog kommissionen därför den preliminära slutsatsen att de källor som den föreslog skulle användas för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst var icke-snedvridna och rimliga i den mening som avses i artikel 2.6a a sista strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(82)

I avsaknad av andra synpunkter eller andra allmänt tillgängliga uppgifter drog kommissionen därför den preliminära slutsatsen att de källor som den föreslog skulle användas för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst var icke-snedvridna och rimliga i den mening som avses i artikel 2.6a a sista strecksatsen i grundförordningen.

Nivå av social trygghet och miljöskydd

| (83) | Eftersom kommissionen hade fastställt att Turkiet var det enda tillgängliga lämpliga representativa landet på grundval av alla ovanstående faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a sista meningen första strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom kommissionen hade fastställt att Turkiet var det enda tillgängliga lämpliga representativa landet på grundval av alla ovanstående faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a sista meningen första strecksatsen i grundförordningen.

Slutsats

| (84) | Ovanstående analys visade att Turkiet uppfyllde kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att kunna betraktas som ett lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(84)

Ovanstående analys visade att Turkiet uppfyllde kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att kunna betraktas som ett lämpligt representativt land.

Använda källor för att fastställa icke-snedvridna kostnader

| (85) | I noteringen förtecknade kommissionen produktionsfaktorerna, exempelvis råvaror, energi och arbetskraft, som den exporterande tillverkaren använde vid tillverkningen av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(85)

I noteringen förtecknade kommissionen produktionsfaktorerna, exempelvis råvaror, energi och arbetskraft, som den exporterande tillverkaren använde vid tillverkningen av den undersökta produkten.

| (86) | För att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen använde kommissionen sig av Global Trade Atlas (40) (GTA) och Metal Bulletin (41) för att fastställa icke-snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvarorna. Dessutom uppgav kommissionen att den skulle använda det turkiska statistikinstitutet för att fastställa icke-snedvridna kostnader för arbetskraft (42) och energi (43) och generaldirektoratet för Izmirs storstadskommuns statistik för icke-snedvridna kostnader för vatten (44). |
| --- | --- |

(86)

För att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen använde kommissionen sig av Global Trade Atlas (40) (GTA) och Metal Bulletin (41) för att fastställa icke-snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvarorna. Dessutom uppgav kommissionen att den skulle använda det turkiska statistikinstitutet för att fastställa icke-snedvridna kostnader för arbetskraft (42) och energi (43) och generaldirektoratet för Izmirs storstadskommuns statistik för icke-snedvridna kostnader för vatten (44).

40

41

42

43

44

| (87) | Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter och lämna förslag på offentligt tillgängliga uppgifter om icke-snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna synpunkter och lämna förslag på offentligt tillgängliga uppgifter om icke-snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen.

| (88) | I sina synpunkter på den första noteringen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att importpriserna för ferrokrom i Turkiet varierade baserat på förhållandet mellan kol- och kromvikten. Kommissionen kontrollerade det faktiska förhållandet mellan vikten på det kol och den krom som används av Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd För att fastställa den motsvarande kostnaden för ferrokrom beslutade sig kommissionen för att använda sig av Metal Bulletins oberoende industririktmärken för den globala metall- och gruvindustrin (Fastmarkets priser), som återspeglar olika viktförhållanden för kol och krom. |
| --- | --- |

(88)

I sina synpunkter på den första noteringen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att importpriserna för ferrokrom i Turkiet varierade baserat på förhållandet mellan kol- och kromvikten. Kommissionen kontrollerade det faktiska förhållandet mellan vikten på det kol och den krom som används av Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd För att fastställa den motsvarande kostnaden för ferrokrom beslutade sig kommissionen för att använda sig av Metal Bulletins oberoende industririktmärken för den globala metall- och gruvindustrin (Fastmarkets priser), som återspeglar olika viktförhållanden för kol och krom.

| (89) | Efter den första noteringen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd också att de genomsnittliga turkiska priserna på vissa råvaror (dvs. syre och kalksten) inte kunde användas på grund av den låga importvolymen. Baserat på svaret på frågeformuläret från Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd identifierade kommissionen dessutom ännu en produktionsfaktor, dvs. kväve, som inte heller importerades i representativa kvantiteter till Turkiet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Efter den första noteringen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd också att de genomsnittliga turkiska priserna på vissa råvaror (dvs. syre och kalksten) inte kunde användas på grund av den låga importvolymen. Baserat på svaret på frågeformuläret från Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd identifierade kommissionen dessutom ännu en produktionsfaktor, dvs. kväve, som inte heller importerades i representativa kvantiteter till Turkiet under undersökningsperioden.

| (90) | Följaktligen undersökte kommissionen importvolymen till Thailand, Malaysia, Brasilien och Mexiko, eftersom dessa länder har en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas och tidigare har betraktats som representativa länder i flera andra nyligen genomförda undersökningar inom stålsektorn, såsom undersökningarna avseende stålhjul (45), varmvalsade platta produkter av rostfritt stål (46), vindkraftstorn av stål (47), stål belagt med organiskt material (48) och rördelar av järn eller stål (49). Kommissionen fastställde att det, när man utesluter importen från Kina och länder som inte är WTO-medlemmar, endast var Malaysia som hade importerat tillräckligt representativa kvantiteter av samtliga tre berörda produktionsfaktorer under undersökningsperioden. På grundval av detta meddelade kommissionen i den andra noteringen att den har för avsikt att använda kostnaderna för dessa insatsvaror baserat på importen till Malaysia när den konstruerar normalvärdet. |
| --- | --- |

(90)

Följaktligen undersökte kommissionen importvolymen till Thailand, Malaysia, Brasilien och Mexiko, eftersom dessa länder har en ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas och tidigare har betraktats som representativa länder i flera andra nyligen genomförda undersökningar inom stålsektorn, såsom undersökningarna avseende stålhjul (45), varmvalsade platta produkter av rostfritt stål (46), vindkraftstorn av stål (47), stål belagt med organiskt material (48) och rördelar av järn eller stål (49). Kommissionen fastställde att det, när man utesluter importen från Kina och länder som inte är WTO-medlemmar, endast var Malaysia som hade importerat tillräckligt representativa kvantiteter av samtliga tre berörda produktionsfaktorer under undersökningsperioden. På grundval av detta meddelade kommissionen i den andra noteringen att den har för avsikt att använda kostnaderna för dessa insatsvaror baserat på importen till Malaysia när den konstruerar normalvärdet.

45

46

47

48

49

| (91) | I den andra noteringen uppdaterade kommissionen förteckningen över produktionsfaktorer på grundval av de berörda parternas synpunkter och de uppgifter som lämnats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i frågeformuläret. |
| --- | --- |

(91)

I den andra noteringen uppdaterade kommissionen förteckningen över produktionsfaktorer på grundval av de berörda parternas synpunkter och de uppgifter som lämnats av den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i frågeformuläret.

| (92) | Efter den andra noteringen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att den malaysiska importvolymen av kväve och syre och den turkiska importvolymen av argon inte var representativ eftersom importvolymerna var betydligt lägre än deras faktiska förbrukning av dessa råvaror. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd uppgav vidare att det för var och en av dessa råvaror finns vissa leverantörsländer som tillämpar orimligt höga enhetspriser och höga transportkostnader. |
| --- | --- |

(92)

Efter den andra noteringen hävdade Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att den malaysiska importvolymen av kväve och syre och den turkiska importvolymen av argon inte var representativ eftersom importvolymerna var betydligt lägre än deras faktiska förbrukning av dessa råvaror. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd uppgav vidare att det för var och en av dessa råvaror finns vissa leverantörsländer som tillämpar orimligt höga enhetspriser och höga transportkostnader.

| (93) | Kommissionen avvisade detta påstående eftersom importvolymernas representativitet bedömdes på grundval av importvolymernas absoluta kvantitet. Det faktum att dessa volymer inte låg på samma nivåer som den exporterande tillverkarens förbrukning av dessa råvaror ändrade inte slutsatsen att de absoluta volymerna av denna import ansågs vara representativa. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen avvisade detta påstående eftersom importvolymernas representativitet bedömdes på grundval av importvolymernas absoluta kvantitet. Det faktum att dessa volymer inte låg på samma nivåer som den exporterande tillverkarens förbrukning av dessa råvaror ändrade inte slutsatsen att de absoluta volymerna av denna import ansågs vara representativa.

| (94) | I den andra noteringen informerade kommissionen även de berörda parterna om att på grund av det stora antalet produktionsfaktorer hos den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som lämnade fullständiga uppgifter och den försumbara vikten av vissa råvaror i den totala produktionskostnaden, grupperades dessa försumbara poster under ”förbrukningsvaror”. Kommissionen uppgav även att den skulle beräkna förbrukningsvarornas procentandel av den totala kostnaden för råvaror och tillämpa denna procentandel på den omräknade kostnaden för råvaror när den använde sig av de fastställda, icke-snedvridna referensvärdena i det lämpliga representativa landet. |
| --- | --- |

(94)

I den andra noteringen informerade kommissionen även de berörda parterna om att på grund av det stora antalet produktionsfaktorer hos den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som lämnade fullständiga uppgifter och den försumbara vikten av vissa råvaror i den totala produktionskostnaden, grupperades dessa försumbara poster under ”förbrukningsvaror”. Kommissionen uppgav även att den skulle beräkna förbrukningsvarornas procentandel av den totala kostnaden för råvaror och tillämpa denna procentandel på den omräknade kostnaden för råvaror när den använde sig av de fastställda, icke-snedvridna referensvärdena i det lämpliga representativa landet.

Icke-snedvridna kostnader och referensvärden

Produktionsfaktorer

| (95) | Med beaktande av alla uppgifter som lämnats av de berörda parterna och insamlats under kontrollbesöken beslutade kommissionen att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

  Tabell 1


  Produktionsfaktorer för vulstplattjärn









  Produktionsfaktor | HS-nummer | Källan till de uppgifter som kommissionen avser att använda | Icke-snedvridet värde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Råvaror |
| Kalksten | 252100 | GTA för Malaysia | 0,243 CNY/kg |
| Järnmalm | 260111 | GTA för Turkiet | 0,83 CNY/kg |
| Sintrad järnmalm | 260112 | GTA för Turkiet | 1,28 CNY/kg |
| Kol | 270111 | GTA för Turkiet | 1,53 CNY/kg |
| Koks/kokspulver | 270400 | GTA för Turkiet | 3,35 CNY/kg |
| Kolpulver | 280300 | GTA för Turkiet | 10,08 CNY/kg |
| Rå turmalin | 284910 | GTA för Turkiet | 8,67 CNY/kg |
| Ferromangan | 720211 | GTA för Turkiet | 10,68 CNY/kg |
| Ferrokisel | 720221 | GTA för Turkiet | 15,86 CNY/kg |
| Kiselmangan | 720230 | GTA för Turkiet | 11,76 CNY/kg |
| Ferrokrom | 720241 | MB-FEC-0005 | 8,97 CNY/kg |
| Ferromolybden | 720270 | GTA för Turkiet | 160,64 CNY/kg |
| Ferrotitan | 720291 | GTA för Turkiet | 43,32 CNY/kg |
| Ferrovanadin | 720292 | GTA för Turkiet | 190,12 CNY/kg |
| Ferroniob | 720293 | GTA för Turkiet | 176,27 CNY/kg |
| Ferroaluminium | 720299 | GTA för Turkiet | 19,24 CNY/kg |
| Stålskrot | 720410 | GTA för Turkiet | 2,15 CNY/kg |
| Aluminium | 760110 | GTA för Turkiet | 19,67 CNY/kg |
| Argon | 280421 | GTA för Turkiet | 7,30 CNY/m3 |
| Kväve | 280430 | GTA för Malaysia | 5,85 CNY/m3 |
| Syre | 280440 | GTA för Malaysia | 2,46 CNY/m3 |
| Vattenkostnader | | Vattenpris som tas ut av Izmir sstorstadskommun för industriella användare | 8,25 CNY/m3 |
| Arbetskraft |
| Arbetskraftskostnader | | Turkiets statistikinstitut (baserat på den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per timme inom tillverkningssektorn) | 37,03 CNY/timme |
| Energi |
| Elektricitet | | Turkiets statistikinstitut – elpris för industriella användare | 0,60 CNY/kWh |
| Naturgas | | Turkiets statistikinstitut – gaspris för industriella användare | 2,75 CNY/m3 |

(95)

Med beaktande av alla uppgifter som lämnats av de berörda parterna och insamlats under kontrollbesöken beslutade kommissionen att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktorer för vulstplattjärn

Produktionsfaktorer för vulstplattjärn

Produktionsfaktor

HS-nummer

Källan till de uppgifter som kommissionen avser att använda

Icke-snedvridet värde

Råvaror

Kalksten

252100

GTA för Malaysia

0,243 CNY/kg

Järnmalm

260111

GTA för Turkiet

0,83 CNY/kg

Sintrad järnmalm

260112

GTA för Turkiet

1,28 CNY/kg

Kol

270111

GTA för Turkiet

1,53 CNY/kg

Koks/kokspulver

270400

GTA för Turkiet

3,35 CNY/kg

Kolpulver

280300

GTA för Turkiet

10,08 CNY/kg

Rå turmalin

284910

GTA för Turkiet

8,67 CNY/kg

Ferromangan

720211

GTA för Turkiet

10,68 CNY/kg

Ferrokisel

720221

GTA för Turkiet

15,86 CNY/kg

Kiselmangan

720230

GTA för Turkiet

11,76 CNY/kg

Ferrokrom

720241

MB-FEC-0005

8,97 CNY/kg

Ferromolybden

720270

GTA för Turkiet

160,64 CNY/kg

Ferrotitan

720291

GTA för Turkiet

43,32 CNY/kg

Ferrovanadin

720292

GTA för Turkiet

190,12 CNY/kg

Ferroniob

720293

GTA för Turkiet

176,27 CNY/kg

Ferroaluminium

720299

GTA för Turkiet

19,24 CNY/kg

Stålskrot

720410

GTA för Turkiet

2,15 CNY/kg

Aluminium

760110

GTA för Turkiet

19,67 CNY/kg

Argon

280421

GTA för Turkiet

7,30 CNY/m3

3

Kväve

280430

GTA för Malaysia

5,85 CNY/m3

3

Syre

280440

GTA för Malaysia

2,46 CNY/m3

3

Vattenkostnader

Vattenpris som tas ut av Izmir sstorstadskommun för industriella användare

8,25 CNY/m3

3

Arbetskraft

Arbetskraftskostnader

Turkiets statistikinstitut (baserat på den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per timme inom tillverkningssektorn)

37,03 CNY/timme

Energi

Elektricitet

Turkiets statistikinstitut – elpris för industriella användare

0,60 CNY/kWh

Naturgas

Turkiets statistikinstitut – gaspris för industriella användare

2,75 CNY/m3

3

3.1.2.3   Råvaror

Råvaror

| (96) | För att fastställa det icke-snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkares fabrik i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till Turkiet och för kväve, syre och kalksten till Malaysia enligt vad som rapporterats i GTA, och Metal Bulletins oberoende industririktmärke för ferrokrom, till vilket importtullar och transportkostnader lades till. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och från länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (50). Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 3.3.1 ovan drog slutsatsen att det till följd av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar de produkter som är avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha undantagit importen till det representativa landet från Kina och länder som inte är marknadsekonomier konstaterade kommissionen att importen av de huvudsakliga råvarorna från övriga tredjeländer förblev representativ. |
| --- | --- |

(96)

För att fastställa det icke-snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkares fabrik i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till Turkiet och för kväve, syre och kalksten till Malaysia enligt vad som rapporterats i GTA, och Metal Bulletins oberoende industririktmärke för ferrokrom, till vilket importtullar och transportkostnader lades till. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och från länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (50). Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den i skäl 3.3.1 ovan drog slutsatsen att det till följd av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar de produkter som är avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha undantagit importen till det representativa landet från Kina och länder som inte är marknadsekonomier konstaterade kommissionen att importen av de huvudsakliga råvarorna från övriga tredjeländer förblev representativ.

50

| (97) | Kommissionen avvek från den metod som beskrivs ovan för ett begränsat antal råvaror. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen avvek från den metod som beskrivs ovan för ett begränsat antal råvaror.

| (98) | Såsom anges i skäl 88 beslutade kommissionen att använda Metal Bulletin (Fastmarkets priser) för att fastställa riktmärket för ferrokrom. |
| --- | --- |

(98)

Såsom anges i skäl 88 beslutade kommissionen att använda Metal Bulletin (Fastmarkets priser) för att fastställa riktmärket för ferrokrom.

| (99) | Såsom anges i skäl 90 beslutade kommissionen att använda kostnaden för dessa insatsvaror baserat på importen till Malaysia, med undantag av importen från Kina och länder som inte är WTO-medlemmar. |
| --- | --- |

(99)

Såsom anges i skäl 90 beslutade kommissionen att använda kostnaden för dessa insatsvaror baserat på importen till Malaysia, med undantag av importen från Kina och länder som inte är WTO-medlemmar.

| (100) | Kommissionen uppgav att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens transportkostnader för leverans av råvaror utgjorde en procentandel av den faktiska kostnaden för dessa råvaror och tillämpade därefter samma procentsats på de icke-snedvridna kostnaderna för samma råvaror för att erhålla de icke-snedvridna transportkostnaderna. Kommissionen ansåg att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke-snedvridna råvarukostnaderna när de levererades till företagets fabrik. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen uppgav att den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens transportkostnader för leverans av råvaror utgjorde en procentandel av den faktiska kostnaden för dessa råvaror och tillämpade därefter samma procentsats på de icke-snedvridna kostnaderna för samma råvaror för att erhålla de icke-snedvridna transportkostnaderna. Kommissionen ansåg att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke-snedvridna råvarukostnaderna när de levererades till företagets fabrik.

| (101) | För ett antal av produktionsfaktorerna stod den samarbetande exporterande tillverkarens faktiska kostnader för en försumbar andel (sammanlagt omkring 3,3 %) av de totala råvarukostnaderna under översynsperioden. Eftersom det värde som användes för dessa inte hade någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken källa som användes, beslutade sig kommissionen för att inkludera dessa produktionsfaktorer som förbrukningsvaror enligt förklaringen i skäl 94. |
| --- | --- |

(101)

För ett antal av produktionsfaktorerna stod den samarbetande exporterande tillverkarens faktiska kostnader för en försumbar andel (sammanlagt omkring 3,3 %) av de totala råvarukostnaderna under översynsperioden. Eftersom det värde som användes för dessa inte hade någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken källa som användes, beslutade sig kommissionen för att inkludera dessa produktionsfaktorer som förbrukningsvaror enligt förklaringen i skäl 94.

Arbetskraft

| (102) | Kommissionen använde sig av statistik från Turkiets statistikinstitut (51). Detta institut offentliggör detaljerad information om arbetskraftskostnader inom olika ekonomiska sektorer i Turkiet. Kommissionen fastställde riktmärket på grundval av arbetskraftskostnader per timme under 2020 för den ekonomiska verksamheten stål- och metallframställning, Nace-kod 24, enligt Nace rev. 2. Värdena justerades ytterligare för inflation med hjälp av det inhemska konsumentprisindexet (52) för att återspegla kostnaderna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen använde sig av statistik från Turkiets statistikinstitut (51). Detta institut offentliggör detaljerad information om arbetskraftskostnader inom olika ekonomiska sektorer i Turkiet. Kommissionen fastställde riktmärket på grundval av arbetskraftskostnader per timme under 2020 för den ekonomiska verksamheten stål- och metallframställning, Nace-kod 24, enligt Nace rev. 2. Värdena justerades ytterligare för inflation med hjälp av det inhemska konsumentprisindexet (52) för att återspegla kostnaderna under undersökningsperioden.

51

52

Energi

| (103) | Kommissionen använde de genomsnittliga industriella el- och gaspriserna för industriella användare i Turkiet som offentliggjordes av Turkiets statistikinstitut (53) för perioden juli 2021–juni 2022, exklusive moms. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen använde de genomsnittliga industriella el- och gaspriserna för industriella användare i Turkiet som offentliggjordes av Turkiets statistikinstitut (53) för perioden juli 2021–juni 2022, exklusive moms.

53

Vatten

| (104) | Kommissionen använde den vattentaxa som togs ut av generaldirektoratet för Izmirs storstadskommun som ansvarar för vattenförsörjningen samt uppsamlingen och reningen av avloppsvatten i Izmirs storstadskommun, där ett representativt företag för den undersökta produkten har sin anläggning. Informationen gör det möjligt att identifiera de taxor som gäller för industrin och riktmärket skulle vara den genomsnittliga månatliga taxan för undersökningsperioden, exklusive moms (54). |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen använde den vattentaxa som togs ut av generaldirektoratet för Izmirs storstadskommun som ansvarar för vattenförsörjningen samt uppsamlingen och reningen av avloppsvatten i Izmirs storstadskommun, där ett representativt företag för den undersökta produkten har sin anläggning. Informationen gör det möjligt att identifiera de taxor som gäller för industrin och riktmärket skulle vara den genomsnittliga månatliga taxan för undersökningsperioden, exklusive moms (54).

54

| (105) | När det gäller vatten ansåg Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att det riktmärke som användes, nämligen vattenkostnaderna i Izmir, inte var representativt eftersom Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd ligger i ett landsbygdsområde med enkel tillgång till vatten, och därför kan vattenkostnaderna för Changshu Longteng Special Steel Co. inte jämföras med en turiststad i Turkiet. |
| --- | --- |

(105)

När det gäller vatten ansåg Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd att det riktmärke som användes, nämligen vattenkostnaderna i Izmir, inte var representativt eftersom Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd ligger i ett landsbygdsområde med enkel tillgång till vatten, och därför kan vattenkostnaderna för Changshu Longteng Special Steel Co. inte jämföras med en turiststad i Turkiet.

| (106) | Som referensvattentaxa för industriellt bruk använde kommissionen priset i den region där tillverkaren av den undersökta produkten, Kocaer Çelik Sanayi, har sin anläggning i Turkiet. Dessutom har den utvalda regionen en välutvecklad industriell bas. Kommissionen avvisade därför detta påstående. |
| --- | --- |

(106)

Som referensvattentaxa för industriellt bruk använde kommissionen priset i den region där tillverkaren av den undersökta produkten, Kocaer Çelik Sanayi, har sin anläggning i Turkiet. Dessutom har den utvalda regionen en välutvecklad industriell bas. Kommissionen avvisade därför detta påstående.

Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst

| (107) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Dessutom måste ett värde för tillverkningsomkostnader fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i ovannämnda produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(107)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Dessutom måste ett värde för tillverkningsomkostnader fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i ovannämnda produktionsfaktorer.

| (108) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkningsomkostnader uttrycktes som procentandel av de exporterande tillverkarnas faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(108)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkningsomkostnader uttrycktes som procentandel av de exporterande tillverkarnas faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke-snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (109) | För att fastställa ett icke-snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst förlitade sig kommissionen på de finansiella uppgifterna från Kocaer Çelik Sanayi för 2022, som hämtades från Orbis-databasen. |
| --- | --- |

(109)

För att fastställa ett icke-snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst förlitade sig kommissionen på de finansiella uppgifterna från Kocaer Çelik Sanayi för 2022, som hämtades från Orbis-databasen.

3.1.3   Beräkning

Beräkning

| (110) | På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(110)

På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje produkttyp fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (111) | Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. Kommissionen tillämpade de icke snedvridna enhetskostnaderna på den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna. Dessa förbrukningsmängder som den samarbetande exporterande tillverkaren lämnat kontrollerades under dubbelkontrollen på distans. Kommissionen multiplicerade användningsfaktorerna med de icke snedvridna kostnader per enhet som observerades i det representativa landet eller med andra icke snedvridna kostnader per enhet som anges i tabellen ovan. |
| --- | --- |

(111)

Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. Kommissionen tillämpade de icke snedvridna enhetskostnaderna på den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna. Dessa förbrukningsmängder som den samarbetande exporterande tillverkaren lämnat kontrollerades under dubbelkontrollen på distans. Kommissionen multiplicerade användningsfaktorerna med de icke snedvridna kostnader per enhet som observerades i det representativa landet eller med andra icke snedvridna kostnader per enhet som anges i tabellen ovan.

| (112) | Som ett andra steg lade kommissionen till tillverkningsomkostnader för att fastställa en total icke snedvriden produktionskostnad. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkningsomkostnader ökades med kostnaderna för de förbrukningsvaror som avses i skäl 101 och uttrycktes därefter som en andel av de faktiska tillverkningskostnaderna för var och en av de exporterande tillverkarna. Denna procentandel tillämpades på de icke snedvridna produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(112)

Som ett andra steg lade kommissionen till tillverkningsomkostnader för att fastställa en total icke snedvriden produktionskostnad. De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkningsomkostnader ökades med kostnaderna för de förbrukningsvaror som avses i skäl 101 och uttrycktes därefter som en andel av de faktiska tillverkningskostnaderna för var och en av de exporterande tillverkarna. Denna procentandel tillämpades på de icke snedvridna produktionskostnaderna.

| (113) | Slutligen lade kommissionen till försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, vilka uttrycktes som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpades på den icke snedvridna totalkostnaden för tillverkningen (dvs. försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna uppgick till 10,98 %, och vinsten uppgick till 8,8 %). |
| --- | --- |

(113)

Slutligen lade kommissionen till försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, vilka uttrycktes som en procentandel av kostnaden för sålda varor och tillämpades på den icke snedvridna totalkostnaden för tillverkningen (dvs. försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna uppgick till 10,98 %, och vinsten uppgick till 8,8 %).

| (114) | På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet per produkttyp från fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(114)

På denna grundval konstruerade kommissionen normalvärdet per produkttyp från fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

3.1.4   Exportpris

Exportpris

| (115) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade till unionen direkt till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(115)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren exporterade till unionen direkt till oberoende kunder.

| (116) | Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen. |
| --- | --- |

(116)

Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen.

3.1.5   Jämförelse

Jämförelse

| (117) | Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren på grundval av priset från fabrik per produkttyp. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen jämförde normalvärdet och exportpriset för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren på grundval av priset från fabrik per produkttyp.

| (118) | När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastningskostnader, tullar, kreditkostnader och bankavgifter. |
| --- | --- |

(118)

När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering, lastningskostnader, tullar, kreditkostnader och bankavgifter.

3.1.6   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (119) | För den exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(119)

För den exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artiklarna 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (120) | Samarbetsviljan var hög i detta fall, eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export utgjorde all import under undersökningsperioden. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd hävdade att det fanns en annan exporterande tillverkare av den berörda produkten i Kina. Inget annat företag gav sig dock till känna och kommissionen identifierade inte någon ytterligare export i importstatistiken. På denna grund ansåg kommissionen att det var lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget. |
| --- | --- |

(120)

Samarbetsviljan var hög i detta fall, eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export utgjorde all import under undersökningsperioden. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd hävdade att det fanns en annan exporterande tillverkare av den berörda produkten i Kina. Inget annat företag gav sig dock till känna och kommissionen identifierade inte någon ytterligare export i importstatistiken. På denna grund ansåg kommissionen att det var lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget.

| (121) | På denna grundval fastställdes den provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd | 14,7  % |
| Alla övriga företag | 14,7  % |

(121)

På denna grundval fastställdes den provisoriska vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd

14,7  %

Alla övriga företag

14,7  %

3.2   Turkiet

Turkiet

3.2.1   Normalvärde

Normalvärde

| (122) | Kommissionen undersökte först om Özkan Demirs totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av dennes totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Det konstaterades att Özkan Demirs sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen undersökte först om Özkan Demirs totala försäljningsvolym på hemmamarknaden var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden är representativ om den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten till oberoende kunder på hemmamarknaden per exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av dennes totala exportförsäljning av den berörda produkten till unionen under undersökningsperioden. Det konstaterades att Özkan Demirs sammanlagda försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (123) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för den exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(123)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som såldes på hemmamarknaden och som var identiska eller jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen för den exporterande tillverkare som hade en representativ försäljning på hemmamarknaden.

| (124) | Kommissionen undersökte sedan huruvida Özkan Demirs försäljning på sin hemmamarknad av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen i fråga till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. För ett fåtal produkttyper som exporterades till unionen under undersökningsperioden konstaterade kommissionen att det antingen inte förekom någon försäljning på hemma marknaden alls eller att försäljningen av produkttypen på hemmamarknaden var mindre än 5 % i volym och således inte representativ. |
| --- | --- |

(124)

Kommissionen undersökte sedan huruvida Özkan Demirs försäljning på sin hemmamarknad av varje produkttyp som är identisk eller jämförbar med en produkttyp som säljs på export till unionen var representativ, i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en produkttyp är representativ om den totala försäljningsvolymen av produkttypen i fråga till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden motsvarar minst 5 % av den totala exportförsäljningen till unionen av den identiska eller jämförbara produkttypen. För ett fåtal produkttyper som exporterades till unionen under undersökningsperioden konstaterade kommissionen att det antingen inte förekom någon försäljning på hemma marknaden alls eller att försäljningen av produkttypen på hemmamarknaden var mindre än 5 % i volym och således inte representativ.

| (125) | Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(125)

Därefter fastställde kommissionen andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden för varje produkttyp under undersökningsperioden för att avgöra om den skulle använda den faktiska försäljningen på hemmamarknaden för att beräkna normalvärdet, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (126) | Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om






  a) | försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som minst motsvarar den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och |
| --- | --- | --- |

(126)

Normalvärdet grundas på det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp, oavsett om denna försäljning är lönsam eller inte, om

a)

försäljningsvolymen för produkttypen, vid försäljning till nettopriser som minst motsvarar den beräknade produktionskostnaden, utgör mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för denna produkttyp, och

| b) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna produkttyp är lika med eller högre än produktionskostnaden per enhet.

| (127) | I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

I detta fall är normalvärdet det vägda genomsnittet av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av produkttypen under undersökningsperioden.

| (128) | Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om






  a) | volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller |
| --- | --- | --- |

(128)

Normalvärdet är det faktiska priset på hemmamarknaden per produkttyp av enbart den lönsamma försäljningen på hemmamarknaden av produkttyperna under undersökningsperioden, om

a)

volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen i fråga utgör högst 80 % av den totala försäljningsvolymen för produkttypen, eller

| b) | det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än produktionskostnaden per enhet. |
| --- | --- |

b)

det vägda genomsnittliga priset för produkttypen i fråga är lägre än produktionskostnaden per enhet.

| (129) | Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att [50–70] % av den totala försäljningen på hemmamarknaden var lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(129)

Analysen av försäljningen på hemmamarknaden visade att [50–70] % av den totala försäljningen på hemmamarknaden var lönsam och att det vägda genomsnittliga försäljningspriset var högre än produktionskostnaden.

| (130) | För de produkttyper för vilka försäljningen totalt sett var lönsam beräknades normalvärdet antingen som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden (skälen 126 och 127) eller som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen (skäl 128) beroende på den lönsamma försäljningens volym. |
| --- | --- |

(130)

För de produkttyper för vilka försäljningen totalt sett var lönsam beräknades normalvärdet antingen som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden (skälen 126 och 127) eller som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen (skäl 128) beroende på den lönsamma försäljningens volym.

| (131) | För de produkttyper för vilka 1) försäljningen totalt sett inte var lönsam eller 2) det inte förekom någon försäljning på hemmamarknaden eller denna försäljning var otillräcklig, och där det inte fanns några särskilda uppgifter om marknadspriserna för de produkttyper som Özkan Demir inte sålde på hemmamarknaden, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(131)

För de produkttyper för vilka 1) försäljningen totalt sett inte var lönsam eller 2) det inte förekom någon försäljning på hemmamarknaden eller denna försäljning var otillräcklig, och där det inte fanns några särskilda uppgifter om marknadspriserna för de produkttyper som Özkan Demir inte sålde på hemmamarknaden, konstruerade kommissionen normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (132) | Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens likadana produkt under undersökningsperioden:






  a) | De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinsten som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- | --- |

(132)

Normalvärdet konstruerades genom att följande adderades till den genomsnittliga produktionskostnaden för den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens likadana produkt under undersökningsperioden:

a)

De vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinsten som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på sin försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| b) | Den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

b)

Den vägda genomsnittliga vinst på hemmamarknaden som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren gjorde på den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden.

| (133) | För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden lade man till de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden lade man till de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinst för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(133)

För de produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på hemmamarknaden lade man till de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten för de transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden för dessa typer. För de produkttyper som inte sålts alls på hemmamarknaden lade man till de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinst för alla transaktioner som skett vid normal handel på hemmamarknaden.

3.2.2   Exportpris

Exportpris

| (134) | Den exporterande tillverkaren exporterade till unionen direkt till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(134)

Den exporterande tillverkaren exporterade till unionen direkt till oberoende kunder.

| (135) | Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen. |
| --- | --- |

(135)

Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid export till unionen.

3.2.3   Jämförelse

Jämförelse

| (136) | Kommissionen jämförde normalvärdet och den exporterande tillverkarens exportpris fritt fabrik. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionen jämförde normalvärdet och den exporterande tillverkarens exportpris fritt fabrik.

| (137) | När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, packningsutgifter, kreditkostnader och bankavgifter, provision, avdrag och andra faktorer. |
| --- | --- |

(137)

När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transport, försäkring, hantering och lastning, packningsutgifter, kreditkostnader och bankavgifter, provision, avdrag och andra faktorer.

| (138) | Kommissionen stötte på valutaomräkningsproblem under undersökningsperioden. Enligt artikel 2.10 j i grundförordningen ska fakturadatum betraktas som försäljningsdag, men även dagen för köpekontrakt, köporder eller orderbekräftelse kan användas om de väsentliga försäljningsvillkoren bättre framgår av dessa. För det första beaktade kommissionen växelkursfluktuationerna hos den turkiska liran (och dess totalt sett betydande fall mot euron (55)). För det andra beaktade kommissionen den turkiska exporterande tillverkarens prissättningspraxis, där de väsentliga försäljningsvillkoren fastställdes vid tidpunkten för inköpsordern snarare än på fakturadatumet, både för försäljningen på hemmamarknaden (56) och exportförsäljningen. Kommissionen använde därför växelkursen på dagen för inköpsordern för att omvandla normalvärdet och exportpriset till turkiska lira. |
| --- | --- |

(138)

Kommissionen stötte på valutaomräkningsproblem under undersökningsperioden. Enligt artikel 2.10 j i grundförordningen ska fakturadatum betraktas som försäljningsdag, men även dagen för köpekontrakt, köporder eller orderbekräftelse kan användas om de väsentliga försäljningsvillkoren bättre framgår av dessa. För det första beaktade kommissionen växelkursfluktuationerna hos den turkiska liran (och dess totalt sett betydande fall mot euron (55)). För det andra beaktade kommissionen den turkiska exporterande tillverkarens prissättningspraxis, där de väsentliga försäljningsvillkoren fastställdes vid tidpunkten för inköpsordern snarare än på fakturadatumet, både för försäljningen på hemmamarknaden (56) och exportförsäljningen. Kommissionen använde därför växelkursen på dagen för inköpsordern för att omvandla normalvärdet och exportpriset till turkiska lira.

55

56

3.2.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (139) | För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(139)

För den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (140) | På grundval av detta är den preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, 13,6 %. |
| --- | --- |

(140)

På grundval av detta är den preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, 13,6 %.

| (141) | Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export motsvarade all export till unionen från Turkiet under undersökningsperioden, eftersom det under undersökningen framkom att denna var den enda exporterande tillverkaren av den berörda produkten. På denna grund ansåg kommissionen att det var lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget. |
| --- | --- |

(141)

Samarbetsviljan i detta fall är hög eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens export motsvarade all export till unionen från Turkiet under undersökningsperioden, eftersom det under undersökningen framkom att denna var den enda exporterande tillverkaren av den berörda produkten. På denna grund ansåg kommissionen att det var lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare till samma nivå som för det samarbetsvilliga företaget.

| (142) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| Alla övriga företag | 13,6  % |

(142)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Alla övriga företag

13,6  %

4.   SKADA

SKADA

4.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (143) | Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till tillverkades den likadana produkten av tre tillverkare i unionen fram till 2020, och av två tillverkare under resten av skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(143)

Enligt de uppgifter som kommissionen har tillgång till tillverkades den likadana produkten av tre tillverkare i unionen fram till 2020, och av två tillverkare under resten av skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (144) | Kommissionen kunde inte lämna ut uppgifter om importvolymer, marknadsandelar och importpriser från Kina och Turkiet på grund av att dessa uppgifter är känsliga och konfidentiella enligt artikel 19 i grundförordningen, med tanke på det fåtal parter är verksamma på unionens marknad (två unionstillverkare, en turkisk exporterande tillverkare och en kinesisk exporterande tillverkare). Om dessa uppgifter lämnas ut skulle parterna kunna göra retroaktiva beräkningar av företagsspecifika konfidentiella uppgifter. Kommissionen tillhandahöll därför dessa uppgifter in intervall och index, vilket gav alla berörda parter tillräckligt meningsfull information för att förstå kommissionens analys och slutsatser och inkomma med synpunkter i detta avseende. Uppgifterna lämnades också i form av meningsfulla trender så att alla berörda parter kunde försvara sina intressen. Kommissionen kunde inte lämna ut uppgifter om hur intervallen hade tagits fram, eftersom parterna på så sätt skulle ha kunnat få fram de exakta siffrorna från intervallen. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen kunde inte lämna ut uppgifter om importvolymer, marknadsandelar och importpriser från Kina och Turkiet på grund av att dessa uppgifter är känsliga och konfidentiella enligt artikel 19 i grundförordningen, med tanke på det fåtal parter är verksamma på unionens marknad (två unionstillverkare, en turkisk exporterande tillverkare och en kinesisk exporterande tillverkare). Om dessa uppgifter lämnas ut skulle parterna kunna göra retroaktiva beräkningar av företagsspecifika konfidentiella uppgifter. Kommissionen tillhandahöll därför dessa uppgifter in intervall och index, vilket gav alla berörda parter tillräckligt meningsfull information för att förstå kommissionens analys och slutsatser och inkomma med synpunkter i detta avseende. Uppgifterna lämnades också i form av meningsfulla trender så att alla berörda parter kunde försvara sina intressen. Kommissionen kunde inte lämna ut uppgifter om hur intervallen hade tagits fram, eftersom parterna på så sätt skulle ha kunnat få fram de exakta siffrorna från intervallen.

| (145) | Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till omkring [15 000–18 000] ton. Kommissionen fastställde unionstillverkningen på grundval av all tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, t.ex. uppgifter från klaganden, uppskattningar i klagomålet och statistiska uppgifter från Eurostat. Såsom anges i skäl 17 var klaganden den enda samarbetsvilliga unionstillverkaren, som stod för [75–85] % av unionens totala produktion av den likadana produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(145)

Den totala tillverkningen i unionen under undersökningsperioden fastställdes till omkring [15 000–18 000] ton. Kommissionen fastställde unionstillverkningen på grundval av all tillgängliga uppgifter om unionsindustrin, t.ex. uppgifter från klaganden, uppskattningar i klagomålet och statistiska uppgifter från Eurostat. Såsom anges i skäl 17 var klaganden den enda samarbetsvilliga unionstillverkaren, som stod för [75–85] % av unionens totala produktion av den likadana produkten under undersökningsperioden.

4.2   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (146) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen baserat på unionsindustrins totala försäljning av vulstplattjärn i unionen plus den totala importen från tredjeländer till unionen. Hur importen uppskattades förklaras i detalj i avsnitt 4.3.2 nedan. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen baserat på unionsindustrins totala försäljning av vulstplattjärn i unionen plus den totala importen från tredjeländer till unionen. Hur importen uppskattades förklaras i detalj i avsnitt 4.3.2 nedan.

| (147) | Såsom också förklaras i skälen 11 och 12 fanns det tre unionstillverkare under skadeundersökningsperioden: Losal (klaganden), Olifer och Laminorul. Olifer samarbetade inte i undersökningen och Laminorul ansökte om konkurs 2019. Olifers och Laminoruls försäljningsvolymer i unionen under skadeundersökningsperioden grundades därför på uppskattningen i klagomålet (57). Laminorul sålde vulstplattjärn i unionen under skadeundersökningsperioden endast år 2019 och 2020 och stod för omkring [18–22] % respektive [4–7] % av unionsindustrins totala försäljning av den undersökta produkten under dessa år. För försäljningen år 2021 och under undersökningsperioden ansågs unionsindustrins sammantagna försäljning motsvara den undersökta produkten. Under de föregående åren ansågs 75 % av Laminoruls försäljning avse den undersökta produkten, medan resterande 25 % av försäljningen avsåg bredare vulstplattjärn som inte ingår i produktdefinitionen. Kommissionen ansåg att dessa antaganden, som baserades på klagandens marknadskännedom, gav den rimliga uppskattning som behövdes för att beräkna förbrukningen i unionen. Klagandens försäljningsvolymer erhölls från dennes svar på frågeformuläret och kontrollerades på plats. |
| --- | --- |

(147)

Såsom också förklaras i skälen 11 och 12 fanns det tre unionstillverkare under skadeundersökningsperioden: Losal (klaganden), Olifer och Laminorul. Olifer samarbetade inte i undersökningen och Laminorul ansökte om konkurs 2019. Olifers och Laminoruls försäljningsvolymer i unionen under skadeundersökningsperioden grundades därför på uppskattningen i klagomålet (57). Laminorul sålde vulstplattjärn i unionen under skadeundersökningsperioden endast år 2019 och 2020 och stod för omkring [18–22] % respektive [4–7] % av unionsindustrins totala försäljning av den undersökta produkten under dessa år. För försäljningen år 2021 och under undersökningsperioden ansågs unionsindustrins sammantagna försäljning motsvara den undersökta produkten. Under de föregående åren ansågs 75 % av Laminoruls försäljning avse den undersökta produkten, medan resterande 25 % av försäljningen avsåg bredare vulstplattjärn som inte ingår i produktdefinitionen. Kommissionen ansåg att dessa antaganden, som baserades på klagandens marknadskännedom, gav den rimliga uppskattning som behövdes för att beräkna förbrukningen i unionen. Klagandens försäljningsvolymer erhölls från dennes svar på frågeformuläret och kontrollerades på plats.

57

| (148) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Förbrukningen i unionen (i ton) | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd förbrukning i unionen | [70 000 –75 000 ] | [42 000 –46 000 ] | [44 000 –48 000 ] | [47 000 –51 000 ] |
| Index (2019 = 100) | 100 | 60 | 63 | 68 |
| Källa: | Klaganden, klagandens svar på frågeformuläret, samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Eurostat. |

(148)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Förbrukningen i unionen (i ton)

Förbrukningen i unionen (i ton)

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Sammanlagd förbrukning i unionen

[70 000 –75 000 ]

[42 000 –46 000 ]

[44 000 –48 000 ]

[47 000 –51 000 ]

Index (2019 = 100)

Index (2019 = 100)

100

60

63

68

Källa:

Källa:

Klaganden, klagandens svar på frågeformuläret, samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Eurostat.

| (149) | Förbrukningen i unionen minskade med 32 % under skadeundersökningsperioden. Efter en inledande kraftig minskning på 40 % 2020 ökade förbrukningen något igen under de följande åren. Minskningen under 2020 sammanföll med det år då unionen drabbades som hårdast av covid-19-pandemin och kan till stor del tillskrivas de relaterade isoleringsåtgärderna, när fabrikerna tillhörande både tillverkarna av vulstplattjärn och användarna av dessa tillfälligt stängdes ner. Såsom förklaras i skäl 29 används dessutom vulstplattjärn främst inom varvsindustrin. I unionen används merparten av den berörda produkten vid tillverkningen av kryssningsfartyg och andra lyxfartyg samt örlogsfartyg. En av konsekvenserna av covid-19-pandemin var en nedgång i antalet beställningar och tillverkningen av lyxfartyg, vilket hade en påtaglig inverkan på tillverkningen av vulstplattjärn. Även om förbrukningen har ökat sedan 2020 ligger den fortfarande långt under nivån före pandemin. |
| --- | --- |

(149)

Förbrukningen i unionen minskade med 32 % under skadeundersökningsperioden. Efter en inledande kraftig minskning på 40 % 2020 ökade förbrukningen något igen under de följande åren. Minskningen under 2020 sammanföll med det år då unionen drabbades som hårdast av covid-19-pandemin och kan till stor del tillskrivas de relaterade isoleringsåtgärderna, när fabrikerna tillhörande både tillverkarna av vulstplattjärn och användarna av dessa tillfälligt stängdes ner. Såsom förklaras i skäl 29 används dessutom vulstplattjärn främst inom varvsindustrin. I unionen används merparten av den berörda produkten vid tillverkningen av kryssningsfartyg och andra lyxfartyg samt örlogsfartyg. En av konsekvenserna av covid-19-pandemin var en nedgång i antalet beställningar och tillverkningen av lyxfartyg, vilket hade en påtaglig inverkan på tillverkningen av vulstplattjärn. Även om förbrukningen har ökat sedan 2020 ligger den fortfarande långt under nivån före pandemin.

4.3   Import från de berörda länderna

Import från de berörda länderna

4.3.1   Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

Sammantagen bedömning av verkningarna av importen från de berörda länderna

| (150) | Kommissionen undersökte om importen av vulstplattjärn med ursprung i de berörda länderna borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen undersökte om importen av vulstplattjärn med ursprung i de berörda länderna borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (151) | Den dumpningsmarginal som fastställts i fråga om importen från Kina och Turkiet låg över den minimitröskel som fastställs i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från vart och ett av de berörda länderna var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelarna under undersökningsperioden var [4,0–6,0] % respektive [53,0–58,0] %. |
| --- | --- |

(151)

Den dumpningsmarginal som fastställts i fråga om importen från Kina och Turkiet låg över den minimitröskel som fastställs i artikel 9.3 i grundförordningen. Importvolymen från vart och ett av de berörda länderna var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. Marknadsandelarna under undersökningsperioden var [4,0–6,0] % respektive [53,0–58,0] %.

| (152) | Konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från Kina och Turkiet och den likadana produkten var liknande. Närmare bestämt konkurrerade de importerade produkterna med varandra och med de vulstplattjärn som tillverkas i unionen, eftersom de måste uppfylla samma tekniska standarder och certifieras av samma institutioner innan de uppfyller kraven för den avsedda slutanvändningen. Vulstplattjärn från alla källor säljs via samma försäljningskanaler och till liknande kundkategorier. Varvsindustrin använder samma vulstplattjärn för samma ändamål och gör åtskillnad mellan dem endast baserat på produktens tekniska aspekter (t.ex. bredd, längd, stålkvalitet osv.), inte produktens ursprung. |
| --- | --- |

(152)

Konkurrensvillkoren mellan den dumpade importen från Kina och Turkiet och den likadana produkten var liknande. Närmare bestämt konkurrerade de importerade produkterna med varandra och med de vulstplattjärn som tillverkas i unionen, eftersom de måste uppfylla samma tekniska standarder och certifieras av samma institutioner innan de uppfyller kraven för den avsedda slutanvändningen. Vulstplattjärn från alla källor säljs via samma försäljningskanaler och till liknande kundkategorier. Varvsindustrin använder samma vulstplattjärn för samma ändamål och gör åtskillnad mellan dem endast baserat på produktens tekniska aspekter (t.ex. bredd, längd, stålkvalitet osv.), inte produktens ursprung.

| (153) | Därmed var alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen uppfyllda, och importen från Kina och Turkiet bedömdes sammantaget för fastställandet av skada. |
| --- | --- |

(153)

Därmed var alla kriterier som anges i artikel 3.4 i grundförordningen uppfyllda, och importen från Kina och Turkiet bedömdes sammantaget för fastställandet av skada.

4.3.2   Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

Volym och marknadsandel för importen från de berörda länderna

| (154) | Kommissionen fastställde importvolymen från Kina och Turkiet på grundval av kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. De kontrollerade uppgifterna från dessa tillverkare ansågs vara mer exakta än uppgifterna från Eurostat, eftersom Eurostat rapporterar all import som omfattas av KN-numret för vulstplattjärn. Detta nummer omfattar även vulstplattjärn med dimensioner som inte omfattas av produktdefinitionen i denna undersökning. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen fastställde importvolymen från Kina och Turkiet på grundval av kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. De kontrollerade uppgifterna från dessa tillverkare ansågs vara mer exakta än uppgifterna från Eurostat, eftersom Eurostat rapporterar all import som omfattas av KN-numret för vulstplattjärn. Detta nummer omfattar även vulstplattjärn med dimensioner som inte omfattas av produktdefinitionen i denna undersökning.

| (155) | Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen. Såsom förklaras i skäl 146 baserades förbrukningen i unionen på unionsindustrins försäljning av vulstplattjärn i unionen plus den totala importen från tredjeländer till unionen. Importvolymen från andra tredjeländer (se även tabell 3 nedan) fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. För att uppskatta vilken del av denna import som rörde den berörda produkten tog kommissionen hänsyn till de antaganden som förklaras i avsnitt C.1.1.1 i klagomålet. Klaganden uppskattade att 25 % av importen från Förenade kungariket hade koppling till den undersökta produkten 2019 och 2020, och 45 % under de andra åren när den kända tillverkaren i Förenade kungariket hade utökat sitt produktsortiment av vulstplattjärn. Klaganden uppskattade vidare att 75 % av importen från alla andra länder hade koppling till den undersökta produkten. På grundval av de tillgängliga uppgifterna ansåg kommissionen att dessa antaganden motsvarade en rimlig uppskattning av importen av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(155)

Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen. Såsom förklaras i skäl 146 baserades förbrukningen i unionen på unionsindustrins försäljning av vulstplattjärn i unionen plus den totala importen från tredjeländer till unionen. Importvolymen från andra tredjeländer (se även tabell 3 nedan) fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat. För att uppskatta vilken del av denna import som rörde den berörda produkten tog kommissionen hänsyn till de antaganden som förklaras i avsnitt C.1.1.1 i klagomålet. Klaganden uppskattade att 25 % av importen från Förenade kungariket hade koppling till den undersökta produkten 2019 och 2020, och 45 % under de andra åren när den kända tillverkaren i Förenade kungariket hade utökat sitt produktsortiment av vulstplattjärn. Klaganden uppskattade vidare att 75 % av importen från alla andra länder hade koppling till den undersökta produkten. På grundval av de tillgängliga uppgifterna ansåg kommissionen att dessa antaganden motsvarade en rimlig uppskattning av importen av den undersökta produkten.

| (156) | Importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina | [1 200 –1 600 ] | [800 –1 200 ] | [2 800 –3 200 ] | [2 000 –2 400 ] |
| Index | 100 | 68 | 204 | 151 |
| Importvolym från Turkiet | [37 000 –41 000 ] | [23 000 –27 000 ] | [24 000 –28 000 ] | [24 000 –28 000 ] |
| Index | 100 | 65 | 66 | 67 |
| Importvolym från de berörda länderna | [38 200 –42 600 ] | [23 800 –28 200 ] | [26 800 –31 200 ] | [26 000 –30 400 ] |
| Index | 100 | 65 | 71 | 70 |
| Kinas marknadsandel (i %) | [1,1 –3,1 ] | [1,4 –3,4 ] | [6,0 –8,0 ] | [4,0 –6,0 ] |
| Index | 100 | 113 | 324 | 223 |
| Turkiets marknadsandel (i %) | [53,0 –58,0 ] | [57,0 –62,0 ] | [55,0 –60,0 ] | [53,0 –58,0 ] |
| Index | 100 | 107 | 104 | 99 |
| De berörda ländernas marknadsandel (i %) | [54,1 –61,1 ] | [58,4 –65,4 ] | [61,0 –68,0 ] | [57,0 –64,0 ] |
| Index | 100 | 107 | 112 | 104 |
| Källa: | Klaganden, klagandens svar på frågeformuläret, samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Eurostat. |

(156)

Importen till unionen från de berörda länderna utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Importvolym från Kina

[1 200 –1 600 ]

[800 –1 200 ]

[2 800 –3 200 ]

[2 000 –2 400 ]

Index

Index

100

100

68

68

204

204

151

151

Importvolym från Turkiet

[37 000 –41 000 ]

[23 000 –27 000 ]

[24 000 –28 000 ]

[24 000 –28 000 ]

Index

Index

100

100

65

65

66

66

67

67

Importvolym från de berörda länderna

[38 200 –42 600 ]

[23 800 –28 200 ]

[26 800 –31 200 ]

[26 000 –30 400 ]

Index

Index

100

100

65

65

71

71

70

70

Kinas marknadsandel (i %)

[1,1 –3,1 ]

[1,4 –3,4 ]

[6,0 –8,0 ]

[4,0 –6,0 ]

Index

Index

100

100

113

113

324

324

223

223

Turkiets marknadsandel (i %)

[53,0 –58,0 ]

[57,0 –62,0 ]

[55,0 –60,0 ]

[53,0 –58,0 ]

Index

Index

100

100

107

107

104

104

99

99

De berörda ländernas marknadsandel (i %)

[54,1 –61,1 ]

[58,4 –65,4 ]

[61,0 –68,0 ]

[57,0 –64,0 ]

Index

Index

100

100

107

107

112

112

104

104

Källa:

Källa:

Klaganden, klagandens svar på frågeformuläret, samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Eurostat.

| (157) | Importvolymen från de berörda länderna minskade med 30 % mellan 2019 och undersökningsperioden och minskade kraftigt 2020 innan den delvis återhämtade sig fram till undersökningsperioden. Samtidigt ökade deras marknadsandel med 4 %. Minskningen av importvolymerna från de berörda länderna sammanföll med en minskning av förbrukningen i unionen på 32 % under samma period, såsom förklaras i skäl 149. Eftersom de berörda länderna kunde behålla och till och med öka sin marknadsandel vid en tidpunkt då förbrukningen minskade var denna ökning av marknadsandelen till nackdel för andra marknadsaktörer, framför allt unionsindustrin. Under undersökningsperioden minskade de berörda ländernas marknadsandel återigen med 8 % jämfört med 2021, men låg kvar på en högre nivå än deras marknadsandel 2019. Denna minskning av marknadsandelen för de berörda länderna berodde till stor del på en betydande ökning av klagandens försäljning till en stor kund under undersökningsperioden. De uppgifter som kommissionen hade tillgång till visade dock inte att denna ökning var strukturell eller att denna trend skulle fortsätta efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(157)

Importvolymen från de berörda länderna minskade med 30 % mellan 2019 och undersökningsperioden och minskade kraftigt 2020 innan den delvis återhämtade sig fram till undersökningsperioden. Samtidigt ökade deras marknadsandel med 4 %. Minskningen av importvolymerna från de berörda länderna sammanföll med en minskning av förbrukningen i unionen på 32 % under samma period, såsom förklaras i skäl 149. Eftersom de berörda länderna kunde behålla och till och med öka sin marknadsandel vid en tidpunkt då förbrukningen minskade var denna ökning av marknadsandelen till nackdel för andra marknadsaktörer, framför allt unionsindustrin. Under undersökningsperioden minskade de berörda ländernas marknadsandel återigen med 8 % jämfört med 2021, men låg kvar på en högre nivå än deras marknadsandel 2019. Denna minskning av marknadsandelen för de berörda länderna berodde till stor del på en betydande ökning av klagandens försäljning till en stor kund under undersökningsperioden. De uppgifter som kommissionen hade tillgång till visade dock inte att denna ökning var strukturell eller att denna trend skulle fortsätta efter undersökningsperioden.

4.3.3   Priser på importen från de berörda länderna, prisunderskridande och förhindrade prisökningar som annars skulle ha ägt rum

Priser på importen från de berörda länderna, prisunderskridande och förhindrade prisökningar som annars skulle ha ägt rum

| (158) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, i linje med fastställandet av importvolymerna (se skälen 154–155). Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och den samarbetsvilliga unionstillverkaren. |
| --- | --- |

(158)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, i linje med fastställandet av importvolymerna (se skälen 154–155). Prisunderskridandet för importen fastställdes på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och den samarbetsvilliga unionstillverkaren.

| (159) | Det vägda genomsnittliga importpriset till unionen från de berörda länderna utvecklades enligt följande:

  Tabell 4


  Importpriser (i euro/ton) | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | [800 –900 ] | [800 –900 ] | [850 –1 000 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Index | 100 | 95 | 108 | 133 |
| Turkiet | [700 –800 ] | [700 –800 ] | [850 –1 000 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Index | 100 | 92 | 119 | 139 |
| Källa: | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |

(159)

Det vägda genomsnittliga importpriset till unionen från de berörda länderna utvecklades enligt följande:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser (i euro/ton)

Importpriser (i euro/ton)

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Kina

[800 –900 ]

[800 –900 ]

[850 –1 000 ]

[1 000 –1 200 ]

Index

Index

100

100

95

95

108

108

133

133

Turkiet

[700 –800 ]

[700 –800 ]

[850 –1 000 ]

[1 000 –1 200 ]

Index

Index

100

100

92

92

119

119

139

139

Källa:

Källa:

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

| (160) | Importpriserna ökade med 33 % respektive 39 % för Kina och Turkiet. Denna ökning berodde till stor del på de ökade råvaru- och energipriserna efter covid-19-pandemin och senare under undersökningsperioden på det pågående kriget i Ukraina. Under skadeundersökningsperioden ökade dock unionens försäljningspriser ännu mer, med 46 %. |
| --- | --- |

(160)

Importpriserna ökade med 33 % respektive 39 % för Kina och Turkiet. Denna ökning berodde till stor del på de ökade råvaru- och energipriserna efter covid-19-pandemin och senare under undersökningsperioden på det pågående kriget i Ukraina. Under skadeundersökningsperioden ökade dock unionens försäljningspriser ännu mer, med 46 %.

| (161) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra






  (1) | det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som den samarbetsvilliga unionstillverkaren tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(161)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under undersökningsperioden genom att jämföra

(1)

det vägda genomsnittliga försäljningspriset per produkttyp som den samarbetsvilliga unionstillverkaren tog ut av icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, och

| (2) | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina och Turkiet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt), med lämpliga justeringar för kostnader efter import. |
| --- | --- |

(2)

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina och Turkiet till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, fastställda till cif-nivån (kostnad, försäkring, frakt), med lämpliga justeringar för kostnader efter import.

| (162) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp och för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna vid behov och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen under undersökningsperioden för den samarbetsvilliga unionstillverkaren. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 6,5 % för Kina och 11,1 % för Turkiet med avseende på importen till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(162)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp och för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna vid behov och efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av den teoretiska omsättningen under undersökningsperioden för den samarbetsvilliga unionstillverkaren. Det visade en vägd genomsnittlig underskridandemarginal på mellan 6,5 % för Kina och 11,1 % för Turkiet med avseende på importen till unionsmarknaden.

| (163) | Kommissionen kunde även fastslå att pristryck hade förekommit. Såsom framgår av tabell 8 sålde unionsindustrin under produktionskostnaden under hela skadeundersökningsperioden. På grund av det betydande pristryck som orsakades av den dumpade lågprisimporten hindrades unionsindustrin från att höja sina försäljningspriser för att uppnå en lönsam situation, vilket ledde till förluster under hela skadeundersökningsperioden. Kommissionen konstaterade särskilt ett målprisunderskridande på 21,7 % för Kina och 30,0 % för Turkiet. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen kunde även fastslå att pristryck hade förekommit. Såsom framgår av tabell 8 sålde unionsindustrin under produktionskostnaden under hela skadeundersökningsperioden. På grund av det betydande pristryck som orsakades av den dumpade lågprisimporten hindrades unionsindustrin från att höja sina försäljningspriser för att uppnå en lönsam situation, vilket ledde till förluster under hela skadeundersökningsperioden. Kommissionen konstaterade särskilt ett målprisunderskridande på 21,7 % för Kina och 30,0 % för Turkiet.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (164) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(164)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (165) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i klagomålet och kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga unionstillverkaren. Uppgifterna rörde alla unionstillverkare som tillverkade och sålde den berörda produkten på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Såsom förklaras i skäl 147 fanns det tre unionstillverkare i början av skadeundersökningsperioden, varav endast två fanns kvar under undersökningsperioden eftersom Laminorul gått i konkurs. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaret på frågeformuläret från den samarbetsvilliga unionstillverkaren. Båda uppsättningarna uppgifter befanns vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation som helhet, särskilt eftersom den samarbetsvilliga unionstillverkaren stod för mer än 75 % av unionens sammanlagda produktion under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(165)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i klagomålet och kontrollerade uppgifter från den samarbetsvilliga unionstillverkaren. Uppgifterna rörde alla unionstillverkare som tillverkade och sålde den berörda produkten på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Såsom förklaras i skäl 147 fanns det tre unionstillverkare i början av skadeundersökningsperioden, varav endast två fanns kvar under undersökningsperioden eftersom Laminorul gått i konkurs. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaret på frågeformuläret från den samarbetsvilliga unionstillverkaren. Båda uppsättningarna uppgifter befanns vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation som helhet, särskilt eftersom den samarbetsvilliga unionstillverkaren stod för mer än 75 % av unionens sammanlagda produktion under undersökningsperioden.

| (166) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(166)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (167) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(167)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital.

4.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (168) | Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | [25 000 –30 000 ] | [12 500 –15 500 ] | [13 500 –17 000 ] | [15 000 –18 000 ] |
| Index | 100 | 51 | 56 | 60 |
| Produktionskapacitet (i ton) | [65 000 –85 000 ] | [48 000 –63 000 ] | [39 000 –52 000 ] | [39 000 –52 000 ] |
| Index | 100 | 74 | 61 | 61 |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | [33 –39 ] | [22 –27 ] | [30 –36 ] | [32 –38 ] |
| Index | 100 | 69 | 91 | 98 |
| Källa: | Klagomålet och kontrollerade uppgifter från klaganden. |

(168)

Unionens sammanlagda produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Produktionsvolym (i ton)

[25 000 –30 000 ]

[12 500 –15 500 ]

[13 500 –17 000 ]

[15 000 –18 000 ]

Index

Index

100

100

51

51

56

56

60

60

Produktionskapacitet (i ton)

[65 000 –85 000 ]

[48 000 –63 000 ]

[39 000 –52 000 ]

[39 000 –52 000 ]

Index

Index

100

100

74

74

61

61

61

61

Kapacitetsutnyttjande (i %)

[33 –39 ]

[22 –27 ]

[30 –36 ]

[32 –38 ]

Index

Index

100

100

69

69

91

91

98

98

Källa:

Källa:

Klagomålet och kontrollerade uppgifter från klaganden.

| (169) | Unionsindustrins produktionsvolym minskade under skadeundersökningsperioden. Detta berodde delvis på Laminoruls konkurs, men produktionsvolymerna för de två återstående företagen minskade också kraftigt 2020 (58). Även om produktionsvolymerna ökade igen under de följande åren låg produktionsvolymen under undersökningsperioden fortfarande långt under produktionsvolymen 2019. Denna minskning under skadeundersökningsperioden ligger också i linje med den minskade unionsförbrukningen under samma år. |
| --- | --- |

(169)

Unionsindustrins produktionsvolym minskade under skadeundersökningsperioden. Detta berodde delvis på Laminoruls konkurs, men produktionsvolymerna för de två återstående företagen minskade också kraftigt 2020 (58). Även om produktionsvolymerna ökade igen under de följande åren låg produktionsvolymen under undersökningsperioden fortfarande långt under produktionsvolymen 2019. Denna minskning under skadeundersökningsperioden ligger också i linje med den minskade unionsförbrukningen under samma år.

58

| (170) | Produktionskapaciteten minskade också under skadeundersökningsperioden på grund av Laminoruls konkurs. Produktionskapaciteten för de två återstående företagen förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade dock med 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebar en återhämtning från en kraftig minskning 2020 som berodde på den minskade förbrukningen och de därmed sammanhängande produktionsvolymerna till följd av covid-19-pandemin, såsom förklaras i skäl 149. För de två återstående företagen minskade kapacitetsutnyttjandet ytterligare mellan 2019 och undersökningsperioden (59). |
| --- | --- |

(170)

Produktionskapaciteten minskade också under skadeundersökningsperioden på grund av Laminoruls konkurs. Produktionskapaciteten för de två återstående företagen förblev stabil under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade dock med 2 % under skadeundersökningsperioden, vilket innebar en återhämtning från en kraftig minskning 2020 som berodde på den minskade förbrukningen och de därmed sammanhängande produktionsvolymerna till följd av covid-19-pandemin, såsom förklaras i skäl 149. För de två återstående företagen minskade kapacitetsutnyttjandet ytterligare mellan 2019 och undersökningsperioden (59).

59

4.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (171) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton) | [25 000 –29 000 ] | [11 000 –15 000 ] | [12 000 –16 000 ] | [15 000 –19 000 ] |
| Index | 100 | 47 | 51 | 62 |
| Marknadsandel (i %) | [35 –40 ] | [27 –32 ] | [28 –33 ] | [32 –37 ] |
| Index | 100 | 77 | 82 | 91 |
| Källa: | Klaganden, klagandens svar på frågeformuläret, samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Eurostat. |

(171)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Försäljningsvolym på unionsmarknaden (i ton)

[25 000 –29 000 ]

[11 000 –15 000 ]

[12 000 –16 000 ]

[15 000 –19 000 ]

Index

Index

100

100

47

47

51

51

62

62

Marknadsandel (i %)

[35 –40 ]

[27 –32 ]

[28 –33 ]

[32 –37 ]

Index

Index

100

100

77

77

82

82

91

91

Källa:

Källa:

Klaganden, klagandens svar på frågeformuläret, samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Eurostat.

| (172) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 38 % under skadeundersökningsperioden och minskade kraftigt 2020 innan den delvis återhämtade sig fram till undersökningsperioden. Under samma period minskade unionsindustrins marknadsandel med 9 %. Den nedåtgående trenden när det gäller försäljningsvolymer, även om den är något mindre tvär, observeras också när man tittar på enbart de två återstående företagen, även om de vann tillbaka sig en viss marknadsandel under 2021 och undersökningsperioden (60). Minskningen av marknadsandelar och försäljningsvolymer i unionen under 2020 sammanföll med Laminoruls konkurs. Även om förbrukningen, importen och försäljningsvolymerna i unionen minskade under 2020 till följd av covid-19-pandemin (se skäl 149), ersattes en del av de försäljningsvolymer som tidigare tillskrivits Laminorul av import snarare än av andra unionstillverkares försäljning. Detta framgår av uppgifterna i tabellerna 3 och 6, som visar att Kinas och Turkiets marknadsandel ökade 2020 samtidigt som unionsindustrin förlorade marknadsandelar. Sedan 2020 har unionsindustrin kunnat ta tillbaka den förlorade marknadsandelen i viss mån, men den har inte uppnått nivån före 2020. |
| --- | --- |

(172)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden minskade med 38 % under skadeundersökningsperioden och minskade kraftigt 2020 innan den delvis återhämtade sig fram till undersökningsperioden. Under samma period minskade unionsindustrins marknadsandel med 9 %. Den nedåtgående trenden när det gäller försäljningsvolymer, även om den är något mindre tvär, observeras också när man tittar på enbart de två återstående företagen, även om de vann tillbaka sig en viss marknadsandel under 2021 och undersökningsperioden (60). Minskningen av marknadsandelar och försäljningsvolymer i unionen under 2020 sammanföll med Laminoruls konkurs. Även om förbrukningen, importen och försäljningsvolymerna i unionen minskade under 2020 till följd av covid-19-pandemin (se skäl 149), ersattes en del av de försäljningsvolymer som tidigare tillskrivits Laminorul av import snarare än av andra unionstillverkares försäljning. Detta framgår av uppgifterna i tabellerna 3 och 6, som visar att Kinas och Turkiets marknadsandel ökade 2020 samtidigt som unionsindustrin förlorade marknadsandelar. Sedan 2020 har unionsindustrin kunnat ta tillbaka den förlorade marknadsandelen i viss mån, men den har inte uppnått nivån före 2020.

60

4.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (173) | Såsom förklaras i skälen 169–170 ovan minskade unionsindustrins produktionsvolym och kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per produktionsenhet. Samtidigt minskade efterfrågan på vulstplattjärn avsevärt 2020, innan den återhämtade sig något fram till undersökningsperioden. Mot bakgrund av den minskade förbrukningen förlorade unionsindustrin betydande försäljningsvolymer och marknadsandelar. Den lyckades bara vinna tillbaka en del av sina försäljningsvolymer och marknadsandelar på bekostnad av sina försäljningspriser, som genomgående låg under unionsindustrins produktionskostnader, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 nedan. Unionsindustrins tillväxtutsikter har därför också försämrats. |
| --- | --- |

(173)

Såsom förklaras i skälen 169–170 ovan minskade unionsindustrins produktionsvolym och kapacitetsutnyttjande under skadeundersökningsperioden, vilket ledde till högre fasta kostnader per produktionsenhet. Samtidigt minskade efterfrågan på vulstplattjärn avsevärt 2020, innan den återhämtade sig något fram till undersökningsperioden. Mot bakgrund av den minskade förbrukningen förlorade unionsindustrin betydande försäljningsvolymer och marknadsandelar. Den lyckades bara vinna tillbaka en del av sina försäljningsvolymer och marknadsandelar på bekostnad av sina försäljningspriser, som genomgående låg under unionsindustrins produktionskostnader, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.1 nedan. Unionsindustrins tillväxtutsikter har därför också försämrats.

4.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (174) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | [250 –300 ] | [130 –160 ] | [130 –160 ] | [130 –160 ] |
| Index | 100 | 53 | 54 | 52 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | [100 –110 ] | [95 –105 ] | [103 –113 ] | [115 –125 ] |
| Index | 100 | 97 | 103 | 115 |
| Källa: | Klagomålet, kontrollerade uppgifter från klaganden och Orbis van Dijk (). |

(174)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Antal anställda

[250 –300 ]

[130 –160 ]

[130 –160 ]

[130 –160 ]

Index

Index

100

100

53

53

54

54

52

52

Produktivitet (i ton per anställd)

[100 –110 ]

[95 –105 ]

[103 –113 ]

[115 –125 ]

Index

Index

100

100

97

97

103

103

115

115

Källa:

Källa:

Klagomålet, kontrollerade uppgifter från klaganden och Orbis van Dijk ().

| (175) | Sysselsättningen inom sektorn följde samma trend som produktionen och förbrukningen på unionsmarknaden, och minskade drastiskt med 48 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde främst på Laminoruls konkurs, men sysselsättningen minskade också för klaganden, även om den återhämtade sig något från sin lägsta punkt 2020 fram till undersökningsperioden (62). Denna minskning följde den nedåtgående trend som observerats för förbrukningen i unionen 2020 och den begränsade återhämtningen av förbrukningen fram till undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(175)

Sysselsättningen inom sektorn följde samma trend som produktionen och förbrukningen på unionsmarknaden, och minskade drastiskt med 48 % under skadeundersökningsperioden. Detta berodde främst på Laminoruls konkurs, men sysselsättningen minskade också för klaganden, även om den återhämtade sig något från sin lägsta punkt 2020 fram till undersökningsperioden (62). Denna minskning följde den nedåtgående trend som observerats för förbrukningen i unionen 2020 och den begränsade återhämtningen av förbrukningen fram till undersökningsperioden.

| (176) | Samtidigt ökade produktiviteten med 15 % mellan 2019 och undersökningsperioden. Denna siffra påverkas dock av det faktum att Laminorul hade sagt upp en stor del av sin personal 2019, men fortfarande hade försäljning 2019 och, i mindre utsträckning, 2020. Produktiviteten för de två återstående unionstillverkarna minskade under hela skadeundersökningsperioden (63). En sjunkande produktivitet hos de två återstående unionstillverkarna tyder på ökade arbetskraftskostnader per ton vulstplattjärn som tillverkas. |
| --- | --- |

(176)

Samtidigt ökade produktiviteten med 15 % mellan 2019 och undersökningsperioden. Denna siffra påverkas dock av det faktum att Laminorul hade sagt upp en stor del av sin personal 2019, men fortfarande hade försäljning 2019 och, i mindre utsträckning, 2020. Produktiviteten för de två återstående unionstillverkarna minskade under hela skadeundersökningsperioden (63). En sjunkande produktivitet hos de två återstående unionstillverkarna tyder på ökade arbetskraftskostnader per ton vulstplattjärn som tillverkas.

63

4.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (177) | Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. De faktiska dumpningsmarginalernas inverkan på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen och priserna på importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(177)

Alla dumpningsmarginaler låg väsentligt över miniminivån. De faktiska dumpningsmarginalernas inverkan på unionsindustrin var betydande, med tanke på volymen och priserna på importen från de berörda länderna.

| (178) | Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(178)

Detta är den första antidumpningsundersökning som gäller den berörda produkten. Därför fanns inga uppgifter tillgängliga för att bedöma inverkan från eventuell tidigare dumpning.

4.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priser

Priser och faktorer som påverkar priser

| (179) | Den samarbetsvilliga unionstillverkarens genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser i unionen | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (i euro/ton) | [850 –950 ] | [850 –950 ] | [1 000 –1 150 ] | [1 200 –1 400 ] |
| Index | 100 | 100 | 118 | 146 |
| Produktionskostnad per enhet (i euro/ton) | [950 –1 050 ] | [950 –1 050 ] | [1 100 –1 250 ] | [1 300 –1 500 ] |
| Index | 100 | 100 | 121 | 141 |
| Källa: | Kontrollerade uppgifter från klaganden. |

(179)

Den samarbetsvilliga unionstillverkarens genomsnittliga försäljningspriser per enhet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser i unionen

Försäljningspriser i unionen

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (i euro/ton)

[850 –950 ]

[850 –950 ]

[1 000 –1 150 ]

[1 200 –1 400 ]

Index

Index

100

100

100

100

118

118

146

146

Produktionskostnad per enhet (i euro/ton)

[950 –1 050 ]

[950 –1 050 ]

[1 100 –1 250 ]

[1 300 –1 500 ]

Index

Index

100

100

100

100

121

121

141

141

Källa:

Källa:

Kontrollerade uppgifter från klaganden.

| (180) | De genomsnittliga försäljningspriserna för den samarbetsvilliga unionstillverkaren ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaden per enhet ökade något mindre, med 41 % under samma period. Under hela skadeundersökningsperioden låg emellertid försäljningspriserna genomgående under den genomsnittliga produktionskostnaden. Detta innebar att unionstillverkaren inte kunde höja sina försäljningspriser till en nivå som skulle täcka de ökade produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(180)

De genomsnittliga försäljningspriserna för den samarbetsvilliga unionstillverkaren ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden, medan produktionskostnaden per enhet ökade något mindre, med 41 % under samma period. Under hela skadeundersökningsperioden låg emellertid försäljningspriserna genomgående under den genomsnittliga produktionskostnaden. Detta innebar att unionstillverkaren inte kunde höja sina försäljningspriser till en nivå som skulle täcka de ökade produktionskostnaderna.

| (181) | Försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden baserades antingen på ramavtal med kunder som fastställde kvantiteterna och priserna för den kommande perioden (som varierade mellan ett år och några månader) eller på noterade priser och spotpriser. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren hade därför marginal att höja försäljningspriserna till följd av de stigande råvaru- och energipriserna i samband med att avtal eller offerter omförhandlades. Den lyckades dock inte göra detta i den utsträckning som krävdes under skadeundersökningsperioden på grund av det pristryck som utövades av importen, som fortsatte att öka kraftigt. Detta ledde till en situation med kontinuerliga förluster för den samarbetsvilliga unionstillverkaren, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.4 nedan. |
| --- | --- |

(181)

Försäljningen av den likadana produkten på unionsmarknaden baserades antingen på ramavtal med kunder som fastställde kvantiteterna och priserna för den kommande perioden (som varierade mellan ett år och några månader) eller på noterade priser och spotpriser. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren hade därför marginal att höja försäljningspriserna till följd av de stigande råvaru- och energipriserna i samband med att avtal eller offerter omförhandlades. Den lyckades dock inte göra detta i den utsträckning som krävdes under skadeundersökningsperioden på grund av det pristryck som utövades av importen, som fortsatte att öka kraftigt. Detta ledde till en situation med kontinuerliga förluster för den samarbetsvilliga unionstillverkaren, såsom förklaras i avsnitt 4.4.3.4 nedan.

4.4.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (182) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för den samarbetsvilliga unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro) | [48 000 –53 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [53 000 –58 000 ] |
| Index | 100 | 94 | 94 | 112 |
| Källa: | Kontrollerade uppgifter från klaganden. |

(182)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för den samarbetsvilliga unionstillverkaren utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

[48 000 –53 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[53 000 –58 000 ]

Index

Index

100

100

94

94

94

94

112

112

Källa:

Källa:

Kontrollerade uppgifter från klaganden.

| (183) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Detta hörde ihop med att antalet anställda minskade, utan en liknande minskning av de fasta kostnaderna. |
| --- | --- |

(183)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 12 % under skadeundersökningsperioden. Detta hörde ihop med att antalet anställda minskade, utan en liknande minskning av de fasta kostnaderna.

4.4.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (184) | Den samarbetsvilliga unionstillverkarens lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | [2 000 –2 500 ] | [1 600 –2 100 ] | [2 000 –2 500 ] | [2 300 –2 800 ] |
| Index | 100 | 82 | 104 | 117 |
| Utgående lager som procentandel av produktionen | [11 –14 ] | [14 –17 ] | [15 –18 ] | [16 –19 ] |
| Index | 100 | 129 | 136 | 141 |
| Källa: | Kontrollerade uppgifter från klaganden. |

(184)

Den samarbetsvilliga unionstillverkarens lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Utgående lager (i ton)

[2 000 –2 500 ]

[1 600 –2 100 ]

[2 000 –2 500 ]

[2 300 –2 800 ]

Index

Index

100

100

82

82

104

104

117

117

Utgående lager som procentandel av produktionen

[11 –14 ]

[14 –17 ]

[15 –18 ]

[16 –19 ]

Index

Index

100

100

129

129

136

136

141

141

Källa:

Källa:

Kontrollerade uppgifter från klaganden.

| (185) | Lagerhållningen minskade först med 18 % 2020 innan den ökade under resten av skadeundersökningsperioden, för att nå en nivå som var 17 % högre än 2019. De utgående lagren i procentandel av produktionen ökade under skadeundersökningsperioden och uppgick till 16–19 % av den årliga produktionen. Denna situation påverkade den samarbetsvilliga unionstillverkarens ekonomiska situation negativt. |
| --- | --- |

(185)

Lagerhållningen minskade först med 18 % 2020 innan den ökade under resten av skadeundersökningsperioden, för att nå en nivå som var 17 % högre än 2019. De utgående lagren i procentandel av produktionen ökade under skadeundersökningsperioden och uppgick till 16–19 % av den årliga produktionen. Denna situation påverkade den samarbetsvilliga unionstillverkarens ekonomiska situation negativt.

4.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (186) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för den samarbetsvilliga unionstillverkaren under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | [(-11 )–(-7 )] | [(-10,5 )–(-6,5 )] | [(-10 )–(-6 )] | [(-6 )–(-3 )] |
| Index | - 100 | -94 | -91 | -46 |
| Kassaflöde (i euro) | [700 000 – 800 000 ] | [(- 700 000 )–(- 600 000 )] | [(-1 700 000 )–(-1 400 000 )] | [25 000 – 30 000 ] |
| Index | 100 | -84 | - 208 | 4 |
| Investeringar (i euro) | [1 000 000 – 1 200 000 ] | [1 250 000 – 1 450 000 ] | [600 000 – 700 000 ] | [650 000 – 750 000 ] |
| Index | 100 | 122 | 60 | 64 |
| Räntabilitet (i %) | [(-51 )–(-46 )] | [(-28 )–(-23 )] | [(-26 )–(-21 )] | [(-18 )–(-13 )] |
| Index | - 100 | -53 | -51 | -35 |
| Källa: | Kontrollerade uppgifter från klaganden. |

(186)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet utvecklades på följande sätt för den samarbetsvilliga unionstillverkaren under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

[(-11 )–(-7 )]

[(-10,5 )–(-6,5 )]

[(-10 )–(-6 )]

[(-6 )–(-3 )]

Index

Index

- 100

- 100

-94

-94

-91

-91

-46

-46

Kassaflöde (i euro)

[700 000 – 800 000 ]

[(- 700 000 )–(- 600 000 )]

[(-1 700 000 )–(-1 400 000 )]

[25 000 – 30 000 ]

Index

Index

100

100

-84

-84

- 208

- 208

4

4

Investeringar (i euro)

[1 000 000 – 1 200 000 ]

[1 250 000 – 1 450 000 ]

[600 000 – 700 000 ]

[650 000 – 750 000 ]

Index

Index

100

100

122

122

60

60

64

64

Räntabilitet (i %)

[(-51 )–(-46 )]

[(-28 )–(-23 )]

[(-26 )–(-21 )]

[(-18 )–(-13 )]

Index

Index

- 100

- 100

-53

-53

-51

-51

-35

-35

Källa:

Källa:

Kontrollerade uppgifter från klaganden.

| (187) | Lönsamheten för den samarbetsvilliga unionstillverkaren beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt som en procentandel av omsättningen av denna försäljning. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren lyckades minska sina förluster under skadeundersökningsperioden, men fortsatte att gå med förlust under hela perioden. Det faktum att företaget minskade sina förluster under undersökningsperioden jämfört med tidigare år berodde till stor del på dess förbättrade förmåga att omförhandla och anpassa sina priser till de ökade kostnaderna för energi och råvaror, tack vare att företaget anpassade sin affärsstrategi. På grund av det fortsatta pristrycket från lågprisimporten från de berörda länderna, vilka till och med lyckades öka sin redan mycket höga marknadsandel under hela skadeundersökningsperioden, kunde den samarbetsvilliga unionstillverkaren emellertid inte återspegla alla kostnader i priserna till företagets kunder. |
| --- | --- |

(187)

Lönsamheten för den samarbetsvilliga unionstillverkaren beräknades som nettovinst före skatt vid försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen uttryckt som en procentandel av omsättningen av denna försäljning. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren lyckades minska sina förluster under skadeundersökningsperioden, men fortsatte att gå med förlust under hela perioden. Det faktum att företaget minskade sina förluster under undersökningsperioden jämfört med tidigare år berodde till stor del på dess förbättrade förmåga att omförhandla och anpassa sina priser till de ökade kostnaderna för energi och råvaror, tack vare att företaget anpassade sin affärsstrategi. På grund av det fortsatta pristrycket från lågprisimporten från de berörda länderna, vilka till och med lyckades öka sin redan mycket höga marknadsandel under hela skadeundersökningsperioden, kunde den samarbetsvilliga unionstillverkaren emellertid inte återspegla alla kostnader i priserna till företagets kunder.

| (188) | Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades negativt fram till undersökningsperioden, med ett negativt kassaflöde 2020 och 2021, och vände uppåt igen under undersökningsperioden för att nå en sammanlagd minskning med 96 % under hela skadeundersökningsperioden. Denna negativa utveckling visade att den samarbetsvilliga unionstillverkaren hade svårt att självfinansiera sin verksamhet, vilket var ytterligare ett tecken på dess försämrade ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(188)

Nettokassaflödet visar unionstillverkarnas förmåga att självfinansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet utvecklades negativt fram till undersökningsperioden, med ett negativt kassaflöde 2020 och 2021, och vände uppåt igen under undersökningsperioden för att nå en sammanlagd minskning med 96 % under hela skadeundersökningsperioden. Denna negativa utveckling visade att den samarbetsvilliga unionstillverkaren hade svårt att självfinansiera sin verksamhet, vilket var ytterligare ett tecken på dess försämrade ekonomiska situation.

| (189) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda värdet av investeringarna. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren investerade kontinuerligt för att förbättra effektiviteten hos sina produktionsanläggningar, t.ex. genom förvärv av nya slungblästrings- och målningsutrustning för att göra det möjligt att utföra av de delar av produktionsprocessen som tidigare lagts ut på entreprenad internt, vilket förbättrade effektiviteten och minskade ledtiderna. Dess investeringsförmåga var dock begränsad på grund av den kontinuerligt förlustbringande situationen. Dessutom förblev räntabiliteten negativ under hela skadeundersökningsperioden, även om den förbättrades under samma period. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren kunde därför inte generera tillräckliga vinster för att täcka sina investeringar. |
| --- | --- |

(189)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda värdet av investeringarna. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren investerade kontinuerligt för att förbättra effektiviteten hos sina produktionsanläggningar, t.ex. genom förvärv av nya slungblästrings- och målningsutrustning för att göra det möjligt att utföra av de delar av produktionsprocessen som tidigare lagts ut på entreprenad internt, vilket förbättrade effektiviteten och minskade ledtiderna. Dess investeringsförmåga var dock begränsad på grund av den kontinuerligt förlustbringande situationen. Dessutom förblev räntabiliteten negativ under hela skadeundersökningsperioden, även om den förbättrades under samma period. Den samarbetsvilliga unionstillverkaren kunde därför inte generera tillräckliga vinster för att täcka sina investeringar.

| (190) | Den samarbetsvilliga unionstillverkarens förmåga att anskaffa kapital påverkades av dess negativa ekonomiska situation. De fortsatta förlusterna och nettokassaflödet väckte allvarliga farhågor kring dess likviditetssituation och dess förmåga att anskaffa kapital för att finansiera sin operativa verksamhet och nödvändiga investeringar. |
| --- | --- |

(190)

Den samarbetsvilliga unionstillverkarens förmåga att anskaffa kapital påverkades av dess negativa ekonomiska situation. De fortsatta förlusterna och nettokassaflödet väckte allvarliga farhågor kring dess likviditetssituation och dess förmåga att anskaffa kapital för att finansiera sin operativa verksamhet och nödvändiga investeringar.

4.4.4   Slutsats beträffande skada

Slutsats beträffande skada

| (191) | Unionsindustrin led skada under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins genomgående förlustbringande situation under denna period sammanföll med betydande importvolymer från de berörda länderna till priser som understeg unionsindustrins produktionskostnader. Såsom diskuteras i avsnitt 4.3.3 underskreds unionsindustrins priser avsevärt och pressades ner av importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(191)

Unionsindustrin led skada under hela skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins genomgående förlustbringande situation under denna period sammanföll med betydande importvolymer från de berörda länderna till priser som understeg unionsindustrins produktionskostnader. Såsom diskuteras i avsnitt 4.3.3 underskreds unionsindustrins priser avsevärt och pressades ner av importen från de berörda länderna.

| (192) | Under en period där förbrukningen i unionen minskade totalt sett, och efter viss återhämtning efter en inledande betydande minskning av försäljningen av vulstplattjärn i unionen 2020, översteg ökningen av importvolymerna från de berörda länderna ökningen av unionens försäljningsvolym på unionsmarknaden. Efter en inledande minskning på 35 % 2020 ökade importvolymerna från de berörda länderna till 70 % av importvolymerna 2019. Unionsindustrins försäljningsvolym minskade inledningsvis med 53 % och återhämtade sig till endast 62 % av försäljningsvolymerna 2019. |
| --- | --- |

(192)

Under en period där förbrukningen i unionen minskade totalt sett, och efter viss återhämtning efter en inledande betydande minskning av försäljningen av vulstplattjärn i unionen 2020, översteg ökningen av importvolymerna från de berörda länderna ökningen av unionens försäljningsvolym på unionsmarknaden. Efter en inledande minskning på 35 % 2020 ökade importvolymerna från de berörda länderna till 70 % av importvolymerna 2019. Unionsindustrins försäljningsvolym minskade inledningsvis med 53 % och återhämtade sig till endast 62 % av försäljningsvolymerna 2019.

| (193) | Samtidigt ökade försäljningspriserna för både unionsindustrin och de två berörda länderna. Unionsindustrin kunde dock genomgående inte höja sin prisnivå för att uppnå en lönsam situation, och samtidigt ökade skillnaden mellan unionsindustrins försäljningspriser och importpriserna från båda de berörda länderna. Unionspriserna ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden, medan importpriserna ökade med 33 % från Kina och med 39 % från Turkiet under samma period. Detta innebar att, trots att priserna ökade för både importen och försäljningen i unionen, utövade importen från de två berörda länderna ett ökat pristryck på unionsindustrins försäljningspriser. Även om unionsindustrin tvingades fortsätta att sälja med förlust förlorade den därför marknadsandelar till de berörda länderna mellan 2019 och undersökningsperioden. Även om unionsindustrin tog tillbaka en del av sin förlorade marknadsandel under undersökningsperioden har den inte nått upp till 2019 års nivå. Såsom förklaras i skäl 157 var ökningen av marknadsandelen under undersökningsperioden inte strukturell, utan berodde till stor del på en tillfällig ökning av beställningarna från en viss kund. |
| --- | --- |

(193)

Samtidigt ökade försäljningspriserna för både unionsindustrin och de två berörda länderna. Unionsindustrin kunde dock genomgående inte höja sin prisnivå för att uppnå en lönsam situation, och samtidigt ökade skillnaden mellan unionsindustrins försäljningspriser och importpriserna från båda de berörda länderna. Unionspriserna ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden, medan importpriserna ökade med 33 % från Kina och med 39 % från Turkiet under samma period. Detta innebar att, trots att priserna ökade för både importen och försäljningen i unionen, utövade importen från de två berörda länderna ett ökat pristryck på unionsindustrins försäljningspriser. Även om unionsindustrin tvingades fortsätta att sälja med förlust förlorade den därför marknadsandelar till de berörda länderna mellan 2019 och undersökningsperioden. Även om unionsindustrin tog tillbaka en del av sin förlorade marknadsandel under undersökningsperioden har den inte nått upp till 2019 års nivå. Såsom förklaras i skäl 157 var ökningen av marknadsandelen under undersökningsperioden inte strukturell, utan berodde till stor del på en tillfällig ökning av beställningarna från en viss kund.

| (194) | Nästan alla skadeindikatorer utvecklades totalt sett negativt under skadeundersökningsperioden. Produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet försämrades, i linje med de minskade försäljningsvolymerna och marknadsandelarna. Inledningsvis utvecklades indikatorerna negativt 2020, främst till följd av covid-19-pandemin och Laminoruls konkurs, såsom förklaras i skälen 149, 160, 170 och 172. Sedan 2020 har unionen kunnat återhämta sig i viss utsträckning eftersom efterfrågan på vulstplattjärn och unionens förbrukning ökade igen efter covid-19-pandemin. Även om skadeindikatorerna förbättrades jämfört med 2020 låg de under undersökningsperioden fortfarande långt under nivåerna före 2020. På grund av de fortsatt stora volymerna och marknadsandelarna för den dumpade importen från de berörda länderna, till priser som är lägre än unionsindustrins produktionskostnader, har unionsindustrin inte kunnat återhämta sig i den utsträckning som krävs för att uppnå en stabil och lönsam ekonomisk situation. |
| --- | --- |

(194)

Nästan alla skadeindikatorer utvecklades totalt sett negativt under skadeundersökningsperioden. Produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet försämrades, i linje med de minskade försäljningsvolymerna och marknadsandelarna. Inledningsvis utvecklades indikatorerna negativt 2020, främst till följd av covid-19-pandemin och Laminoruls konkurs, såsom förklaras i skälen 149, 160, 170 och 172. Sedan 2020 har unionen kunnat återhämta sig i viss utsträckning eftersom efterfrågan på vulstplattjärn och unionens förbrukning ökade igen efter covid-19-pandemin. Även om skadeindikatorerna förbättrades jämfört med 2020 låg de under undersökningsperioden fortfarande långt under nivåerna före 2020. På grund av de fortsatt stora volymerna och marknadsandelarna för den dumpade importen från de berörda länderna, till priser som är lägre än unionsindustrins produktionskostnader, har unionsindustrin inte kunnat återhämta sig i den utsträckning som krävs för att uppnå en stabil och lönsam ekonomisk situation.

| (195) | Under skadeundersökningsperioden minskade nettoinvesteringarna med 36 %, samtidigt som räntabiliteten förblev negativ. Kassaflödet fluktuerade drastiskt under skadeundersökningsperioden och var i stort sett negativt eller nära noll från och med 2020. Detta påverkade unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet. |
| --- | --- |

(195)

Under skadeundersökningsperioden minskade nettoinvesteringarna med 36 %, samtidigt som räntabiliteten förblev negativ. Kassaflödet fluktuerade drastiskt under skadeundersökningsperioden och var i stort sett negativt eller nära noll från och med 2020. Detta påverkade unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet.

| (196) | Antalet anställda minskade under samma period med 48 %, till stor del till följd av Laminoruls konkurs 2020, men en liknande nedåtgående trend var också synlig för de andra unionstillverkarna. Samtidigt minskade produktiviteten (även när Laminoruls försäljning inte beaktas, såsom förklaras i skäl 176), vilket ledde till en högre arbetskraftskostnad per ton vulstplattjärn. |
| --- | --- |

(196)

Antalet anställda minskade under samma period med 48 %, till stor del till följd av Laminoruls konkurs 2020, men en liknande nedåtgående trend var också synlig för de andra unionstillverkarna. Samtidigt minskade produktiviteten (även när Laminoruls försäljning inte beaktas, såsom förklaras i skäl 176), vilket ledde till en högre arbetskraftskostnad per ton vulstplattjärn.

| (197) | Såsom framgår av ovanstående var ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet negativa under skadeundersökningsperioden. Detta påverkade unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens. |
| --- | --- |

(197)

Såsom framgår av ovanstående var ekonomiska indikatorer som lönsamhet, kassaflöde och räntabilitet negativa under skadeundersökningsperioden. Detta påverkade unionsindustrins förmåga att självfinansiera sin verksamhet, att göra nödvändiga investeringar och att anskaffa kapital, vilket hindrade dess tillväxt och till och med hotade dess existens.

| (198) | Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(198)

Mot denna bakgrund drar kommissionen i detta skede slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (199) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen har kommissionen undersökt om den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen har säkerställt att all skada som eventuellt har vållats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte har tillskrivits den dumpade importen. Dessa faktorer var import från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, covid-19-pandemin, som påverkade förbrukningen i unionen, de ökade energipriserna och en påstådd avsaknad av produktdiversifiering. |
| --- | --- |

(199)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen har kommissionen undersökt om den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. Kommissionen har säkerställt att all skada som eventuellt har vållats av andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna inte har tillskrivits den dumpade importen. Dessa faktorer var import från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, covid-19-pandemin, som påverkade förbrukningen i unionen, de ökade energipriserna och en påstådd avsaknad av produktdiversifiering.

5.1   Verkningar av den dumpade importen

Verkningar av den dumpade importen

| (200) | Kommissionen undersökte utvecklingen av importvolymen från de berörda länderna och dess inverkan på unionsindustrin enligt kravet i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(200)

Kommissionen undersökte utvecklingen av importvolymen från de berörda länderna och dess inverkan på unionsindustrin enligt kravet i artikel 3.6 i grundförordningen.

5.1.1   Kvantitet och marknadsandel för den dumpade importen från de berörda länderna

Kvantitet och marknadsandel för den dumpade importen från de berörda länderna

| (201) | Importkvantiteterna från de berörda länderna minskade med 30 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning, såsom förklaras i skäl 157, sammanföll med en liknande minskning av förbrukningen i unionen, främst till följd av covid-19-pandemin och den därav följande minskade efterfrågan på fartyg och tillhörande insatsvaror såsom vulstplattjärn. Såsom förklaras i skälen 192–193 var den observerade ökningen av importvolymerna efter 2020 större än försäljningsvolymerna i unionen under samma period. |
| --- | --- |

(201)

Importkvantiteterna från de berörda länderna minskade med 30 % under skadeundersökningsperioden. Denna minskning, såsom förklaras i skäl 157, sammanföll med en liknande minskning av förbrukningen i unionen, främst till följd av covid-19-pandemin och den därav följande minskade efterfrågan på fartyg och tillhörande insatsvaror såsom vulstplattjärn. Såsom förklaras i skälen 192–193 var den observerade ökningen av importvolymerna efter 2020 större än försäljningsvolymerna i unionen under samma period.

| (202) | Under 2020 förlorade unionsindustrin marknadsandelar, främst på grund av att Laminorul gick omkull. Såsom framgår av tabellerna 3 och 6 absorberades den marknadsandel som tidigare innehades av Laminorul delvis av Turkiet och Kina. De berörda länderna ökade kontinuerligt sin marknadsandel mellan 2019 och 2021. Under undersökningsperioden förlorade de berörda länderna återigen en del av sin marknadsandel som de vunnit under de föregående åren till förmån för unionsindustrin. Även om unionsindustrin kunde ta tillbaka en del av den marknadsandel som den hade förlorat 2020 har den dock ännu inte uppnått nivåerna före 2020. Marknadsandelen för importen från de berörda länderna ökade från [54,1–61,1] % 2019 till [57,0–64,0] % under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 4 %, medan unionsindustrin förlorade marknadsandelar under samma period. Följaktligen har det förekommit en betydande ökning av dumpad import i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(202)

Under 2020 förlorade unionsindustrin marknadsandelar, främst på grund av att Laminorul gick omkull. Såsom framgår av tabellerna 3 och 6 absorberades den marknadsandel som tidigare innehades av Laminorul delvis av Turkiet och Kina. De berörda länderna ökade kontinuerligt sin marknadsandel mellan 2019 och 2021. Under undersökningsperioden förlorade de berörda länderna återigen en del av sin marknadsandel som de vunnit under de föregående åren till förmån för unionsindustrin. Även om unionsindustrin kunde ta tillbaka en del av den marknadsandel som den hade förlorat 2020 har den dock ännu inte uppnått nivåerna före 2020. Marknadsandelen för importen från de berörda länderna ökade från [54,1–61,1] % 2019 till [57,0–64,0] % under undersökningsperioden, dvs. en ökning med 4 %, medan unionsindustrin förlorade marknadsandelar under samma period. Följaktligen har det förekommit en betydande ökning av dumpad import i den mening som avses i artikel 3.3 i grundförordningen.

5.1.2   Pris för den dumpade importen från de berörda länderna och priseffekter

Pris för den dumpade importen från de berörda länderna och priseffekter

| (203) | Denna import skedde dessutom till priser som var väsentligt lägre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. Även om unionsindustrin kunde höja sina priser under hela skadeundersökningsperioden för att delvis tillgodose de ökade priserna på råvaru- och insatsvaror, kunde den inte höja sina priser i den utsträckning som var nödvändig för att täcka sina produktionskostnader. Samtidigt ökade även importpriserna från både Kina och Turkiet under hela skadeundersökningsperioden, men i mindre utsträckning än unionsindustrins priser och det hela inleddes från en lägre prisnivå. Det genomsnittliga importpriset från både Kina och Turkiet låg konsekvent under unionsindustrins produktionskostnader under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(203)

Denna import skedde dessutom till priser som var väsentligt lägre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. Även om unionsindustrin kunde höja sina priser under hela skadeundersökningsperioden för att delvis tillgodose de ökade priserna på råvaru- och insatsvaror, kunde den inte höja sina priser i den utsträckning som var nödvändig för att täcka sina produktionskostnader. Samtidigt ökade även importpriserna från både Kina och Turkiet under hela skadeundersökningsperioden, men i mindre utsträckning än unionsindustrins priser och det hela inleddes från en lägre prisnivå. Det genomsnittliga importpriset från både Kina och Turkiet låg konsekvent under unionsindustrins produktionskostnader under hela skadeundersökningsperioden.

| (204) | Pristrycket från lågprisimporten från både Kina och Turkiet innebar att unionsindustrin inte hade något annat val än att följa denna prissättning för att försöka återvinna en del av de försäljningsvolymer som den förlorade 2020, som var en period av minskad förbrukning och ökade produktionskostnader. Även om unionsindustrin lyckades öka sina försäljningsvolymer efter 2020 till 62 % av 2019 års nivåer under undersökningsperioden, kunde den inte göra detta i samma utsträckning som ökningen av unionens förbrukning (som låg på 68 % av 2019 års nivåer under undersökningsperioden) och importen från de berörda länderna (på 70 % av 2019 års nivåer). Detta ledde i sin tur till en situation med kontinuerliga förluster för den samarbetsvilliga unionstillverkaren under hela skadeundersökningsperioden. Under samma period uppvisade andra ekonomiska indikatorer såsom räntabilitet och kassaflöde en liknande negativ utveckling. Även om räntabiliteten förbättrades under skadeundersökningsperioden förblev den konsekvent negativ under hela skadeundersökningsperioden, medan kassaflödet återhämtade sig under undersökningsperioden till endast 4 % av 2019 års nivå. |
| --- | --- |

(204)

Pristrycket från lågprisimporten från både Kina och Turkiet innebar att unionsindustrin inte hade något annat val än att följa denna prissättning för att försöka återvinna en del av de försäljningsvolymer som den förlorade 2020, som var en period av minskad förbrukning och ökade produktionskostnader. Även om unionsindustrin lyckades öka sina försäljningsvolymer efter 2020 till 62 % av 2019 års nivåer under undersökningsperioden, kunde den inte göra detta i samma utsträckning som ökningen av unionens förbrukning (som låg på 68 % av 2019 års nivåer under undersökningsperioden) och importen från de berörda länderna (på 70 % av 2019 års nivåer). Detta ledde i sin tur till en situation med kontinuerliga förluster för den samarbetsvilliga unionstillverkaren under hela skadeundersökningsperioden. Under samma period uppvisade andra ekonomiska indikatorer såsom räntabilitet och kassaflöde en liknande negativ utveckling. Även om räntabiliteten förbättrades under skadeundersökningsperioden förblev den konsekvent negativ under hela skadeundersökningsperioden, medan kassaflödet återhämtade sig under undersökningsperioden till endast 4 % av 2019 års nivå.

5.1.3   Orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och Turkiet och den väsentliga skadan för unionsindustrin

Orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och Turkiet och den väsentliga skadan för unionsindustrin

| (205) | Försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation sammanföll med en betydande dumpad import från de berörda länderna. Mot bakgrund av den krympande marknaden hade den ökade marknadsandelen för importen från de berörda länderna i kombination med de låga genomsnittliga försäljningspriserna en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Även om unionsindustrin fram till undersökningsperioden i viss utsträckning kunde återhämta sig från minskningen av försäljningsvolymen och marknadsandelen under 2020, lyckades den inte höja sina försäljningspriser tillräckligt för att täcka de kraftigt ökade produktionskostnaderna fullt ut, på grund av den ökade förekomsten av dumpad import av den berörda produkten från de berörda länderna. Därför ledde lågprisimporten från de berörda länderna till ett pristryck. |
| --- | --- |

(205)

Försämringen av unionsindustrins ekonomiska situation sammanföll med en betydande dumpad import från de berörda länderna. Mot bakgrund av den krympande marknaden hade den ökade marknadsandelen för importen från de berörda länderna i kombination med de låga genomsnittliga försäljningspriserna en negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. Även om unionsindustrin fram till undersökningsperioden i viss utsträckning kunde återhämta sig från minskningen av försäljningsvolymen och marknadsandelen under 2020, lyckades den inte höja sina försäljningspriser tillräckligt för att täcka de kraftigt ökade produktionskostnaderna fullt ut, på grund av den ökade förekomsten av dumpad import av den berörda produkten från de berörda länderna. Därför ledde lågprisimporten från de berörda länderna till ett pristryck.

| (206) | Mot bakgrund av det som nämns ovan fastställde kommissionen preliminärt att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Denna skada yttrade sig i både volymeffekter och priseffekter. |
| --- | --- |

(206)

Mot bakgrund av det som nämns ovan fastställde kommissionen preliminärt att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit hade orsakats av den dumpade importen från de berörda länderna i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Denna skada yttrade sig i både volymeffekter och priseffekter.

5.2   Verkningar av andra faktorer

Verkningar av andra faktorer

5.2.1   Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

| (207) | Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Import från tredjeländer











  Land | | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förenade kungariket | Volym (i ton) | [2 000 – 2 400 ] | [2 800 – 3 200 ] | [1 000 – 1 400 ] | [1 700 – 2 100 ] |
| | Index | 100 | 140 | 51 | 84 |
| | Marknadsandel (i %) | [2,0 –4,0 ] | [5,0 –7,0 ] | [1,5 –3,5 ] | [2,5 –4,5 ] |
| | Genomsnittligt pris | [700 – 800 ] | [650 – 750 ] | [800 – 950 ] | [1 150 – 1 350 ] |
| | Index | 100 | 93 | 110 | 167 |
| Övriga tredjeländer | Volym (i ton) | [0 –10 ] | [300 –600 ] | [200 –500 ] | [100 –400 ] |
| | Index | 100 | 11 295 | 8 086 | 6 324 |
| | Marknadsandel (i %) | [0,0 –0,5 ] | [1,0 –1,5 ] | [0,5 –1,0 ] | [0,3 –0,8 ] |
| | Genomsnittligt pris | [1 100 – 1 200 ] | [1 100 – 1 200 ] | [700 – 850 ] | [1 100 – 1 300 ] |
| | Index | 100 | 101 | 73 | 104 |
| Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna | Volym (i ton) | [2 000 – 2 400 ] | [3 100 – 3 800 ] | [1 200 – 1 900 ] | [1 800 – 2 500 ] |
| | Index | 100 | 162 | 66 | 97 |
| | Marknadsandel (i %) | [2,0 –4,5 ] | [6,0 –8,5 ] | [2,0 –4,5 ] | [2,8 –5,3 ] |
| | Genomsnittligt pris | [700 – 800 ] | [700 – 800 ] | [800 – 950 ] | [1 150 – 1 350 ] |
| | Index | 100 | 100 | 109 | 165 |
| Källa: | Klaganden, klagandens svar på frågeformuläret, samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Eurostat. |

(207)

Importvolymen från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Förenade kungariket

Volym (i ton)

[2 000 – 2 400 ]

[2 800 – 3 200 ]

[1 000 – 1 400 ]

[1 700 – 2 100 ]

Index

Index

100

100

140

140

51

51

84

84

Marknadsandel (i %)

[2,0 –4,0 ]

[5,0 –7,0 ]

[1,5 –3,5 ]

[2,5 –4,5 ]

Genomsnittligt pris

[700 – 800 ]

[650 – 750 ]

[800 – 950 ]

[1 150 – 1 350 ]

Index

Index

100

100

93

93

110

110

167

167

Övriga tredjeländer

Volym (i ton)

[0 –10 ]

[300 –600 ]

[200 –500 ]

[100 –400 ]

Index

Index

100

100

11 295

11 295

8 086

8 086

6 324

6 324

Marknadsandel (i %)

[0,0 –0,5 ]

[1,0 –1,5 ]

[0,5 –1,0 ]

[0,3 –0,8 ]

Genomsnittligt pris

[1 100 – 1 200 ]

[1 100 – 1 200 ]

[700 – 850 ]

[1 100 – 1 300 ]

Index

Index

100

100

101

101

73

73

104

104

Sammanlagt för alla tredjeländer utom de berörda länderna

Volym (i ton)

[2 000 – 2 400 ]

[3 100 – 3 800 ]

[1 200 – 1 900 ]

[1 800 – 2 500 ]

Index

Index

100

100

162

162

66

66

97

97

Marknadsandel (i %)

[2,0 –4,5 ]

[6,0 –8,5 ]

[2,0 –4,5 ]

[2,8 –5,3 ]

Genomsnittligt pris

[700 – 800 ]

[700 – 800 ]

[800 – 950 ]

[1 150 – 1 350 ]

Index

Index

100

100

100

100

109

109

165

165

Källa:

Källa:

Klaganden, klagandens svar på frågeformuläret, samarbetsvilliga exporterande tillverkare och Eurostat.

| (208) | Under skadeundersökningsperioden var Förenade kungariket det enda tredjeland från vilket betydande volymer av vulstplattjärn importerades till unionen. De vulstplattjärn som tillverkades i Förenade kungariket motsvarade dock endast till viss del den undersökta produkten. British Steel, den enda kända tillverkaren av vulstplattjärn i Förenade kungariket, tillverkade endast vulstplattjärn med 200 mm bredd och uppåt 2019, 180 mm bredd och uppåt från 2020 och för närvarande även 160 mm och uppåt (64). Såsom förklaras i skäl 154 omfattar de statistiska uppgifter om vulstplattjärn som finns tillgängliga i Eurostat för skadeundersökningsperioden alla storlekar av vulstplattjärn, inte bara den undersökta produkten. På grundval av uppgifterna i klagomålet uppskattade kommissionen den del av de importvolymer som registrerats hos Eurostat och som rörde den berörda produkten under de olika åren. |
| --- | --- |

(208)

Under skadeundersökningsperioden var Förenade kungariket det enda tredjeland från vilket betydande volymer av vulstplattjärn importerades till unionen. De vulstplattjärn som tillverkades i Förenade kungariket motsvarade dock endast till viss del den undersökta produkten. British Steel, den enda kända tillverkaren av vulstplattjärn i Förenade kungariket, tillverkade endast vulstplattjärn med 200 mm bredd och uppåt 2019, 180 mm bredd och uppåt från 2020 och för närvarande även 160 mm och uppåt (64). Såsom förklaras i skäl 154 omfattar de statistiska uppgifter om vulstplattjärn som finns tillgängliga i Eurostat för skadeundersökningsperioden alla storlekar av vulstplattjärn, inte bara den undersökta produkten. På grundval av uppgifterna i klagomålet uppskattade kommissionen den del av de importvolymer som registrerats hos Eurostat och som rörde den berörda produkten under de olika åren.

64

| (209) | Såsom anges i skälen 157 och 172 minskade importen från de berörda länderna och unionsindustrins försäljningsvolym betydligt 2020, innan den delvis återhämtade sig under de följande åren. Samtidigt ökade importen från Förenade kungariket med 40 % 2020, för att sjunka till endast hälften av 2019 års volym 2021 och öka igen till en nivå på 16 % under landets volym 2019. Den samarbetsvilliga användaren förklarade att tillverkaren i Förenade kungariket tillverkar (och exporterar) vulstplattjärn då och då och bara när den inte fördelar sin produktionskapacitet till andra produkter. |
| --- | --- |

(209)

Såsom anges i skälen 157 och 172 minskade importen från de berörda länderna och unionsindustrins försäljningsvolym betydligt 2020, innan den delvis återhämtade sig under de följande åren. Samtidigt ökade importen från Förenade kungariket med 40 % 2020, för att sjunka till endast hälften av 2019 års volym 2021 och öka igen till en nivå på 16 % under landets volym 2019. Den samarbetsvilliga användaren förklarade att tillverkaren i Förenade kungariket tillverkar (och exporterar) vulstplattjärn då och då och bara när den inte fördelar sin produktionskapacitet till andra produkter.

| (210) | De observerade ökningarna och minskningarna av importvolymerna från Förenade kungariket motsvarade inte en parallell minskning och ökning av importen från de berörda länderna eller unionsindustrins försäljning. Dessutom låg importpriserna från Förenade kungariket långt över prisnivån på importen av vulstplattjärn från de berörda länderna och låg nära unionsindustrins priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(210)

De observerade ökningarna och minskningarna av importvolymerna från Förenade kungariket motsvarade inte en parallell minskning och ökning av importen från de berörda länderna eller unionsindustrins försäljning. Dessutom låg importpriserna från Förenade kungariket långt över prisnivån på importen av vulstplattjärn från de berörda länderna och låg nära unionsindustrins priser under undersökningsperioden.

| (211) | Mot denna bakgrund och med tanke på de stora importvolymerna till låga priser från de berörda länderna jämfört med importen från andra tredjeländer drog kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte försvagade orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(211)

Mot denna bakgrund och med tanke på de stora importvolymerna till låga priser från de berörda länderna jämfört med importen från andra tredjeländer drog kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte försvagade orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från de berörda länderna.

5.2.2   Unionsindustrins exportresultat

Unionsindustrins exportresultat

| (212) | Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Unionstillverkarnas exportresultat | 2019 | 2020 | 2021 | Undersökningsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolym (i ton) | [1 700 –2 100 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] | [300 –500 ] |
| Index | 100 | 93 | 46 | 17 |
| Genomsnittligt pris (i euro/ton) | [800 –900 ] | [700 –800 ] | [1 200 –1 350 ] | 0  (*1) |
| Index | 100 | 94 | 161 | 0
   (*1) |
| Källa: | Eurostat, klagomålet och kontrollerade uppgifter som klaganden lämnat för exportvolymer, genomsnittligt pris från klaganden. |

(212)

Unionsindustrins exportvolym utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Unionstillverkarnas exportresultat

Unionstillverkarnas exportresultat

2019

2020

2021

Undersökningsperiod

Exportvolym (i ton)

[1 700 –2 100 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

[300 –500 ]

Index

Index

100

100

93

93

46

46

17

17

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

[800 –900 ]

[700 –800 ]

[1 200 –1 350 ]

0  (*1)

*1

Index

Index

100

100

94

94

161

161

0
   (*1)

0

*1

Källa:

Källa:

Eurostat, klagomålet och kontrollerade uppgifter som klaganden lämnat för exportvolymer, genomsnittligt pris från klaganden.

| (213) | Unionsindustrins export minskade kontinuerligt från 2019 till försumbara volymer under undersökningsperioden. Unionsindustrin pekade på den globala minskningen av förbrukningen efter covid-19-pandemin som en orsak till denna minskning, samt på konkurrensen från framför allt den turkiska lågprisexporten, som inte bara ägde rum på hemmamarknaden utan även på tredjelandsmarknader. |
| --- | --- |

(213)

Unionsindustrins export minskade kontinuerligt från 2019 till försumbara volymer under undersökningsperioden. Unionsindustrin pekade på den globala minskningen av förbrukningen efter covid-19-pandemin som en orsak till denna minskning, samt på konkurrensen från framför allt den turkiska lågprisexporten, som inte bara ägde rum på hemmamarknaden utan även på tredjelandsmarknader.

| (214) | Exporten motsvarade endast en liten del av unionsindustrins totala försäljning, som stod för [5–9] % av dess produktion 2019 och minskade till [3–1] % under undersökningsperioden. Även om det försämrade exportresultatet skulle kunna ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit, vilket de turkiska myndigheterna även påstod i sina synpunkter på inledandet, drog kommissionen den preliminära slutsatsen att, med tanke på den stora andelen försäljning i unionen jämfört med exportförsäljningen under hela skadeundersökningsperioden, den minskade exportförsäljningen inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(214)

Exporten motsvarade endast en liten del av unionsindustrins totala försäljning, som stod för [5–9] % av dess produktion 2019 och minskade till [3–1] % under undersökningsperioden. Även om det försämrade exportresultatet skulle kunna ha bidragit till den skada som unionsindustrin lidit, vilket de turkiska myndigheterna även påstod i sina synpunkter på inledandet, drog kommissionen den preliminära slutsatsen att, med tanke på den stora andelen försäljning i unionen jämfört med exportförsäljningen under hela skadeundersökningsperioden, den minskade exportförsäljningen inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit.

5.2.3   Covid-19-pandemin och minskad förbrukning

Covid-19-pandemin och minskad förbrukning

| (215) | I sina synpunkter på inledandet påpekade de turkiska myndigheterna, Özkan och Fincantieri att covid-19-pandemin och den parallella minskningen av förbrukningen bidrog till eller orsakade den skada som unionsindustrin lidit. Såsom framgår av tabell 2 minskade unionens förbrukning av vulstplattjärn med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket mycket riktigt främst hade koppling till covid-19-pandemin (se skäl 149). Samtidigt minskade dock unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden ännu mer, med 38 %. Dessutom förelåg en skadevållande situation som orsakades av betydande importvolymer till priser som låg under unionsindustrins produktionskostnader redan 2019, medan covid-19-pandemin började påverka situationen först 2020. Snarare än att betrakta covid-19-pandemin och den därav följande minskningen av unionens förbrukning av vulstplattjärn som en orsak till unionsindustrins skadevållande situation, bör detta i stället betraktas som en förvärrande faktor under 2020. |
| --- | --- |

(215)

I sina synpunkter på inledandet påpekade de turkiska myndigheterna, Özkan och Fincantieri att covid-19-pandemin och den parallella minskningen av förbrukningen bidrog till eller orsakade den skada som unionsindustrin lidit. Såsom framgår av tabell 2 minskade unionens förbrukning av vulstplattjärn med 32 % under skadeundersökningsperioden, vilket mycket riktigt främst hade koppling till covid-19-pandemin (se skäl 149). Samtidigt minskade dock unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden ännu mer, med 38 %. Dessutom förelåg en skadevållande situation som orsakades av betydande importvolymer till priser som låg under unionsindustrins produktionskostnader redan 2019, medan covid-19-pandemin började påverka situationen först 2020. Snarare än att betrakta covid-19-pandemin och den därav följande minskningen av unionens förbrukning av vulstplattjärn som en orsak till unionsindustrins skadevållande situation, bör detta i stället betraktas som en förvärrande faktor under 2020.

| (216) | På denna grund drog kommissionen den preliminära slutsatsen att utvecklingen av unionens förbrukning inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och unionsindustrins skada. |
| --- | --- |

(216)

På denna grund drog kommissionen den preliminära slutsatsen att utvecklingen av unionens förbrukning inte försvagade orsakssambandet mellan den dumpade importen och unionsindustrins skada.

5.2.4   Ökade energipriser

Ökade energipriser

| (217) | De turkiska myndigheterna hävdade att de ökade energipriserna sedan slutet av 2021, och särskilt 2022, på grund av Rysslands militära aggression mot Ukraina, påverkade klagandens skadevållande situation och inte borde tillskrivas importen från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(217)

De turkiska myndigheterna hävdade att de ökade energipriserna sedan slutet av 2021, och särskilt 2022, på grund av Rysslands militära aggression mot Ukraina, påverkade klagandens skadevållande situation och inte borde tillskrivas importen från de berörda länderna.

| (218) | Såsom framgår av tabell 8 kunde unionsindustrin emellertid höja sina försäljningspriser från [1 000–1 150] euro till [1 200–1 400] euro mellan 2021 och undersökningsperioden. Denna ökning på omkring 24 % översteg ökningen av produktionskostnaden under samma period, vilket tyder på att de ökade kostnaderna eller energipriserna kunde föras över på kunderna. Unionsindustrin kunde dock ändå inte höja sina försäljningspriser för att täcka sin totala produktionskostnad helt och hållet, vilket berodde på pristrycket från den fortsatta lågprisimporten från de berörda länderna. |
| --- | --- |

(218)

Såsom framgår av tabell 8 kunde unionsindustrin emellertid höja sina försäljningspriser från [1 000–1 150] euro till [1 200–1 400] euro mellan 2021 och undersökningsperioden. Denna ökning på omkring 24 % översteg ökningen av produktionskostnaden under samma period, vilket tyder på att de ökade kostnaderna eller energipriserna kunde föras över på kunderna. Unionsindustrin kunde dock ändå inte höja sina försäljningspriser för att täcka sin totala produktionskostnad helt och hållet, vilket berodde på pristrycket från den fortsatta lågprisimporten från de berörda länderna.

| (219) | Såsom förklaras i skälen 163, 180 och 181 kunde unionsindustrin inte justera sina försäljningspriser tillräckligt för att uppnå en lönsam situation under hela skadeundersökningsperioden. Eftersom detta mönster observerades under en lång tidsperiod kunde det inte bara förklaras av de ökade energikostnaderna under undersökningsperioden. Denna oförmåga att justera försäljningspriserna sammanföll tidsmässigt med den ökade marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna, med betydande nivåer av prisunderskridande, vilket ledde till att unionsindustrins försäljningspriser pressades ner och förhindrade unionsindustrin att återgå till en lönsam situation. |
| --- | --- |

(219)

Såsom förklaras i skälen 163, 180 och 181 kunde unionsindustrin inte justera sina försäljningspriser tillräckligt för att uppnå en lönsam situation under hela skadeundersökningsperioden. Eftersom detta mönster observerades under en lång tidsperiod kunde det inte bara förklaras av de ökade energikostnaderna under undersökningsperioden. Denna oförmåga att justera försäljningspriserna sammanföll tidsmässigt med den ökade marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna, med betydande nivåer av prisunderskridande, vilket ledde till att unionsindustrins försäljningspriser pressades ner och förhindrade unionsindustrin att återgå till en lönsam situation.

| (220) | Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att utvecklingen av energipriserna inte kunde ha orsakat den skada som vållats unionsindustrin. |
| --- | --- |

(220)

Därför drog kommissionen den preliminära slutsatsen att utvecklingen av energipriserna inte kunde ha orsakat den skada som vållats unionsindustrin.

5.2.5   Produktdiversifiering

Produktdiversifiering

| (221) | Özkan hävdade att den skada som orsakats unionsindustrin delvis berodde på att det är allmän praxis inom varvssektorn att köpa alla olika storlekar och typer av vulstplattjärn för ett visst projekt från en och samma källa, för att underlätta spårbarheten. Eftersom unionsindustrin endast tillverkade upp till 204 mm breda vulstplattjärn hade den enligt Özkan inte den konkurrensfördel som Özkan hade, eftersom företaget i fråga tillverkade alla storlekar av vulstplattjärn. |
| --- | --- |

(221)

Özkan hävdade att den skada som orsakats unionsindustrin delvis berodde på att det är allmän praxis inom varvssektorn att köpa alla olika storlekar och typer av vulstplattjärn för ett visst projekt från en och samma källa, för att underlätta spårbarheten. Eftersom unionsindustrin endast tillverkade upp till 204 mm breda vulstplattjärn hade den enligt Özkan inte den konkurrensfördel som Özkan hade, eftersom företaget i fråga tillverkade alla storlekar av vulstplattjärn.

| (222) | Kommissionen fann dock inga bevis för denna påstådda praxis inom varvsindustrin, dvs. att man köper alla vulstplattjärn från en och samma källa, och Özkan lade inte heller fram någon sådan bevisning. Tvärtom lämnade den samarbetsvilliga användaren och en icke-närstående importör båda in skrivelser där de påpekade att det var nödvändigt att ha en diversifierad försörjningskälla i stället för att förlita sig på endast en leverantör. Användaren uppgav också att de i allmänhet köpte vulstplattjärn på lagerbasis, att alla vulstplattjärn av samma storlek kunde användas omväxlande oberoende av källan och att inköpen inte var kopplade till något specifikt projekt. |
| --- | --- |

(222)

Kommissionen fann dock inga bevis för denna påstådda praxis inom varvsindustrin, dvs. att man köper alla vulstplattjärn från en och samma källa, och Özkan lade inte heller fram någon sådan bevisning. Tvärtom lämnade den samarbetsvilliga användaren och en icke-närstående importör båda in skrivelser där de påpekade att det var nödvändigt att ha en diversifierad försörjningskälla i stället för att förlita sig på endast en leverantör. Användaren uppgav också att de i allmänhet köpte vulstplattjärn på lagerbasis, att alla vulstplattjärn av samma storlek kunde användas omväxlande oberoende av källan och att inköpen inte var kopplade till något specifikt projekt.

| (223) | Dessutom har unionsindustrin investerat i produktdiversifiering under de senaste åren genom att utöka sitt utbud av vulstplattjärn under skadeundersökningsperioden. I detta avseende pekade Fincantieri i sina synpunkter på ett stycke i klagomålet där klaganden uppgav att ”det är billigare att tillverka upp till 180 mm nominell bredd”. Fincantieri ifrågasatte därför klagandens beslut att investera i produktionen av större storlekar och hävdade att detta bidrog till unionsindustrins låga vinster. |
| --- | --- |

(223)

Dessutom har unionsindustrin investerat i produktdiversifiering under de senaste åren genom att utöka sitt utbud av vulstplattjärn under skadeundersökningsperioden. I detta avseende pekade Fincantieri i sina synpunkter på ett stycke i klagomålet där klaganden uppgav att ”det är billigare att tillverka upp till 180 mm nominell bredd”. Fincantieri ifrågasatte därför klagandens beslut att investera i produktionen av större storlekar och hävdade att detta bidrog till unionsindustrins låga vinster.

| (224) | Tvärtemot vad som nämns ovan visade dock både klagomålet och de kontrollerade uppgifterna från klaganden att det är mer ekonomiskt att tillverka större vulstplattjärn, eftersom detta kräver mindre valsning och är mer tidseffektivt. I punkt 1.3 i klagomålet angavs också att ”ju mindre vulstplattjärnet är, desto högre är kostnaden”. Detta skulle tyda på att unionsindustrins diversifieringsstrategi tidigare skulle ha bidragit positivt till dess lönsamhet snarare än till den skada som drabbat den. |
| --- | --- |

(224)

Tvärtemot vad som nämns ovan visade dock både klagomålet och de kontrollerade uppgifterna från klaganden att det är mer ekonomiskt att tillverka större vulstplattjärn, eftersom detta kräver mindre valsning och är mer tidseffektivt. I punkt 1.3 i klagomålet angavs också att ”ju mindre vulstplattjärnet är, desto högre är kostnaden”. Detta skulle tyda på att unionsindustrins diversifieringsstrategi tidigare skulle ha bidragit positivt till dess lönsamhet snarare än till den skada som drabbat den.

| (225) | Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att unionsindustrins påstådda brist på diversifiering av vulstplattjärn inte kunde försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att unionsindustrins påstådda brist på diversifiering av vulstplattjärn inte kunde försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som unionsindustrin lidit.

5.3   Slutsats om orsakssamband

Slutsats om orsakssamband

| (226) | Unionsindustrins ekonomiska situation försämrades totalt sett mellan 2019 och undersökningsperioden. Denna försämring var särskilt markant 2020, och därefter förbättrades situationen i viss utsträckning fram till undersökningsperioden. I slutet av skadeundersökningsperioden gick unionsindustrin dock fortfarande med förlust och hade fortfarande inte lyckats återhämta sig till nivåerna före 2020. Dessa negativa omständigheter sammanföll tidsmässigt med en ökad marknadsandel för importen av vulstplattjärn från de berörda länderna, som skedde till dumpade priser, som ökade men var mindre än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden, såsom nämns i avsnitt 5.1. |
| --- | --- |

(226)

Unionsindustrins ekonomiska situation försämrades totalt sett mellan 2019 och undersökningsperioden. Denna försämring var särskilt markant 2020, och därefter förbättrades situationen i viss utsträckning fram till undersökningsperioden. I slutet av skadeundersökningsperioden gick unionsindustrin dock fortfarande med förlust och hade fortfarande inte lyckats återhämta sig till nivåerna före 2020. Dessa negativa omständigheter sammanföll tidsmässigt med en ökad marknadsandel för importen av vulstplattjärn från de berörda länderna, som skedde till dumpade priser, som ökade men var mindre än unionsindustrins priser under skadeundersökningsperioden, såsom nämns i avsnitt 5.1.

| (227) | Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Verkningarna av importen från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, covid-19-pandemin, som påverkade förbrukningen i unionen, de ökade energipriserna och den påstådda avsaknaden av produktdiversifiering på unionsindustrins negativa utveckling i fråga om produktionsvolymer, försäljningspriser och lönsamhet var endast begränsade. |
| --- | --- |

(227)

Kommissionen särskilde och avgränsade verkningarna av alla kända faktorer som hade betydelse för unionsindustrins situation från den dumpade importens skadevållande verkningar. Verkningarna av importen från andra tredjeländer, unionsindustrins exportresultat, covid-19-pandemin, som påverkade förbrukningen i unionen, de ökade energipriserna och den påstådda avsaknaden av produktdiversifiering på unionsindustrins negativa utveckling i fråga om produktionsvolymer, försäljningspriser och lönsamhet var endast begränsade.

| (228) | På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, var för sig eller tillsammans, inte var tillräckliga för att försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan. |
| --- | --- |

(228)

På grundval av ovanstående drog kommissionen i detta skede slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna vållade unionsindustrin väsentlig skada och att de andra faktorerna, var för sig eller tillsammans, inte var tillräckliga för att försvaga orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan.

6.   ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

ÅTGÄRDERNAS NIVÅ

| (229) | För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(229)

För att kunna fastställa åtgärdernas nivå undersökte kommissionen om en tull som är lägre än dumpningsmarginalen skulle vara tillräcklig för att undanröja den skada som unionsindustrin vållats genom den dumpade importen.

6.1   Skademarginal

Skademarginal

| (230) | Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin kunde uppnå ett vinstmål genom att sälja till ett sådant målpris som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen. |
| --- | --- |

(230)

Skadan skulle undanröjas om unionsindustrin kunde uppnå ett vinstmål genom att sälja till ett sådant målpris som avses i artikel 7.2c och 7.2d i grundförordningen.

| (231) | I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: Lönsamhetsnivån före ökningen av importen från de berörda länderna, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation, samt förväntad lönsamhetsnivå under normala konkurrensförhållanden. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %. |
| --- | --- |

(231)

I enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen beaktade kommissionen följande faktorer för att fastställa vinstmålet: Lönsamhetsnivån före ökningen av importen från de berörda länderna, den lönsamhetsnivå som krävs för att täcka de totala kostnaderna och investeringarna samt forskning och utveckling (FoU) och innovation, samt förväntad lönsamhetsnivå under normala konkurrensförhållanden. Denna vinstmarginal bör inte vara lägre än 6 %.

| (232) | Den samarbetsvilliga unionstillverkaren gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Klaganden föreslog ett vinstmål på 7,4 %, baserat på den vinst som uppnåddes på dess övriga produktlinjer 2019. Kommissionen menade dock att de andra produktlinjerna avsåg gångjärn för bilar och specialprofiler, som har högre priser, och är mer komplexa och kundspecifika. Vinstmarginalen fastställdes därför preliminärt till 6 % i enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(232)

Den samarbetsvilliga unionstillverkaren gick med förlust under hela skadeundersökningsperioden. Klaganden föreslog ett vinstmål på 7,4 %, baserat på den vinst som uppnåddes på dess övriga produktlinjer 2019. Kommissionen menade dock att de andra produktlinjerna avsåg gångjärn för bilar och specialprofiler, som har högre priser, och är mer komplexa och kundspecifika. Vinstmarginalen fastställdes därför preliminärt till 6 % i enlighet med artikel 7.2c i grundförordningen.

| (233) | På grundval av detta är det icke-skadevållande priset [1 300–1 600] euro per ton vulstplattjärn, när den ovannämnda vinstmarginalen på 6 % tillämpas på den samarbetsvilliga unionstillverkarens produktionskostnader under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(233)

På grundval av detta är det icke-skadevållande priset [1 300–1 600] euro per ton vulstplattjärn, när den ovannämnda vinstmarginalen på 6 % tillämpas på den samarbetsvilliga unionstillverkarens produktionskostnader under undersökningsperioden.

| (234) | Kommissionen fastställde sedan skademarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda länderna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av den samarbetsvilliga unionstillverkaren under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(234)

Kommissionen fastställde sedan skademarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda länderna, vilket fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet, och det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset för den likadana produkten som sålts på unionsmarknaden av den samarbetsvilliga unionstillverkaren under undersökningsperioden. Den skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes som andel av det vägda genomsnittliga importvärdet cif.

| (235) | Nivån för undanröjande av skada för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skäl 120 för Kina och skäl 141 för Turkiet).








  Land | Företag | Preliminär dumpningsmarginal (i %) | Preliminär skademarginal (i %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd | 14,7 | 21,7 |
| | Alla övriga företag | 14,7 | 21,7 |
| Turkiet | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6 | 30,0 |
| | Alla övriga företag | 13,6 | 30,0 |

(235)

Nivån för undanröjande av skada för ”alla övriga företag” fastställs på samma sätt som dumpningsmarginalen för dessa företag (se skäl 120 för Kina och skäl 141 för Turkiet).

Land

Företag

Preliminär dumpningsmarginal (i %)

Preliminär skademarginal (i %)

Kina

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd

14,7

21,7

Alla övriga företag

14,7

21,7

Turkiet

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6

30,0

Alla övriga företag

13,6

30,0

6.2   Slutsatser beträffande åtgärdsnivån

Slutsatser beträffande åtgärdsnivån

| (236) | Med stöd av ovanstående bedömning bör provisoriska antidumpningstullar fastställas enligt nedan i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.







  Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd | 14,7  % |
| | Alla övriga företag | 14,7  % |
| Turkiet | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| | Alla övriga företag | 13,6  % |

(236)

Med stöd av ovanstående bedömning bör provisoriska antidumpningstullar fastställas enligt nedan i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Kina

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd

14,7  %

Alla övriga företag

14,7  %

Turkiet

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Alla övriga företag

13,6  %

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (237) | Då kommissionen beslutat att tillämpa artikel 7.2 i grundförordningen, undersökte den huruvida den säkert kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade konstaterats, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(237)

Då kommissionen beslutat att tillämpa artikel 7.2 i grundförordningen, undersökte den huruvida den säkert kunde dra slutsatsen att det inte låg i unionens intresse att vidta åtgärder i detta fall, trots att skadevållande dumpning hade konstaterats, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (238) | Det finns två företag som tillverkar vulstplattjärn i unionen. De sysselsätter [130–160] arbetstagare direkt och har sina anläggningar i Spanien och Italien. Under 2019 fanns det fortfarande ytterligare en unionstillverkare, i Rumänien. Följaktligen var den totala direkta sysselsättningen inom sektorn för vulstplattjärn under 2019 nästan dubbelt så stor som antalet anställda under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(238)

Det finns två företag som tillverkar vulstplattjärn i unionen. De sysselsätter [130–160] arbetstagare direkt och har sina anläggningar i Spanien och Italien. Under 2019 fanns det fortfarande ytterligare en unionstillverkare, i Rumänien. Följaktligen var den totala direkta sysselsättningen inom sektorn för vulstplattjärn under 2019 nästan dubbelt så stor som antalet anställda under undersökningsperioden.

| (239) | I undersökningen slogs det fast att unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från de berörda länderna under undersökningsperioden. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att bibehålla sin marknadsandel, öka produktionen och kapacitetsutnyttjandet, höja priserna för att täcka produktionskostnaderna och uppnå en lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden. Detta skulle få unionsindustrin att återgå till en hållbar situation och göra det möjligt för den att investera i framtiden. |
| --- | --- |

(239)

I undersökningen slogs det fast att unionsindustrin har lidit väsentlig skada som vållats av den dumpade importen från de berörda länderna under undersökningsperioden. Införandet av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att bibehålla sin marknadsandel, öka produktionen och kapacitetsutnyttjandet, höja priserna för att täcka produktionskostnaderna och uppnå en lönsamhetsnivå som kan förväntas under normala konkurrensförhållanden. Detta skulle få unionsindustrin att återgå till en hållbar situation och göra det möjligt för den att investera i framtiden.

| (240) | Att inte införa åtgärder skulle sannolikt leda till ytterligare förlust av marknadsandelar och försämrad lönsamhet, vilken redan var negativ under hela skadeundersökningsperioden. Detta skulle eventuellt leda till att fler produktionsanläggningar stängdes ner och till fler uppsägningar, vilket skulle äventyra unionsindustrins hållbarhet. Detta är särskilt relevant med tanke på att det för närvarande bara finns två unionstillverkare kvar, som båda är små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(240)

Att inte införa åtgärder skulle sannolikt leda till ytterligare förlust av marknadsandelar och försämrad lönsamhet, vilken redan var negativ under hela skadeundersökningsperioden. Detta skulle eventuellt leda till att fler produktionsanläggningar stängdes ner och till fler uppsägningar, vilket skulle äventyra unionsindustrins hållbarhet. Detta är särskilt relevant med tanke på att det för närvarande bara finns två unionstillverkare kvar, som båda är små och medelstora företag.

| (241) | Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder mot importen av vulstplattjärn med ursprung i de berörda länderna skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(241)

Kommissionen drog därför preliminärt slutsatsen att införandet av provisoriska antidumpningsåtgärder mot importen av vulstplattjärn med ursprung i de berörda länderna skulle ligga i unionsindustrins intresse.

7.2   Användares och icke-närstående importörers intresse

Användares och icke-närstående importörers intresse

| (242) | Under undersökningen gav sig endast en icke-närstående importör, Baglietto, till känna och besvarade frågeformuläret. Trots flera revideringar av svaret på frågeformuläret förblev dessvärre en så stor mängd uppgifter ofullständiga, inklusive den beskrivande delen av svaret, att svaret var alltför bristfälligt för att kunna godtas i undersökningen. Importören samtyckte till att i stället lämna in en skrivelse om skada och unionens intresse. I sin skrivelse motsatte sig Baglietto antidumpningsåtgärderna och hävdade att sådana åtgärder skulle begränsa tillgången till vulstplattjärn i unionen och därmed i praktiken skulle kunna skapa en duopol- eller monopolsituation på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(242)

Under undersökningen gav sig endast en icke-närstående importör, Baglietto, till känna och besvarade frågeformuläret. Trots flera revideringar av svaret på frågeformuläret förblev dessvärre en så stor mängd uppgifter ofullständiga, inklusive den beskrivande delen av svaret, att svaret var alltför bristfälligt för att kunna godtas i undersökningen. Importören samtyckte till att i stället lämna in en skrivelse om skada och unionens intresse. I sin skrivelse motsatte sig Baglietto antidumpningsåtgärderna och hävdade att sådana åtgärder skulle begränsa tillgången till vulstplattjärn i unionen och därmed i praktiken skulle kunna skapa en duopol- eller monopolsituation på unionsmarknaden.

| (243) | Två användare gav sig till känna för att lämna in svar på frågeformuläret. Svaret från en användare var alltför bristfälligt för att godtas i undersökningen, medan svaret från användaren Fincantieri godtogs och kontrollerades på plats. Fincantieri är det största varvsföretaget i unionen och är därför en av de viktigaste användarna av den undersökta produkten. |
| --- | --- |

(243)

Två användare gav sig till känna för att lämna in svar på frågeformuläret. Svaret från en användare var alltför bristfälligt för att godtas i undersökningen, medan svaret från användaren Fincantieri godtogs och kontrollerades på plats. Fincantieri är det största varvsföretaget i unionen och är därför en av de viktigaste användarna av den undersökta produkten.

| (244) | Fincantieri hävdade för det första att införandet av antidumpningsåtgärder praktiskt taget skulle stänga marknaden för import av vulstplattjärn och riskera att orsaka försörjningsbrist, särskilt för vulstplattjärn med en bredd på 160–200 mm, som endast tillverkades av en unionstillverkare. För det andra hävdade användaren att införandet av åtgärder skulle förvärra bristen på tillgänglighet på unionsmarknaden. Enligt Fincantieri har unionsindustrin inte tillräcklig kapacitet för att tillgodose hela varvssektorns behov. Dessutom drabbades unionsindustrins leveranser av förseningar och logistikproblem under undersökningsperioden, vilket hade tvingat Fincantieri att importera från de berörda länderna. För det tredje uppgav Fincantieri att det förutom de berörda länderna inte finns några andra tillförlitliga alternativa leverantörer av vulstplattjärn. |
| --- | --- |

(244)

Fincantieri hävdade för det första att införandet av antidumpningsåtgärder praktiskt taget skulle stänga marknaden för import av vulstplattjärn och riskera att orsaka försörjningsbrist, särskilt för vulstplattjärn med en bredd på 160–200 mm, som endast tillverkades av en unionstillverkare. För det andra hävdade användaren att införandet av åtgärder skulle förvärra bristen på tillgänglighet på unionsmarknaden. Enligt Fincantieri har unionsindustrin inte tillräcklig kapacitet för att tillgodose hela varvssektorns behov. Dessutom drabbades unionsindustrins leveranser av förseningar och logistikproblem under undersökningsperioden, vilket hade tvingat Fincantieri att importera från de berörda länderna. För det tredje uppgav Fincantieri att det förutom de berörda länderna inte finns några andra tillförlitliga alternativa leverantörer av vulstplattjärn.

| (245) | Vid sidan av importören och användaren hävdade de turkiska myndigheterna också att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en monopolsituation på unionsmarknaden. Samtidigt pekade de turkiska myndigheterna på de befintliga skyddsåtgärderna beträffande import av stålprodukter, inklusive vulstplattjärn, som i deras mening redan skyddar unionsindustrin i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

(245)

Vid sidan av importören och användaren hävdade de turkiska myndigheterna också att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en monopolsituation på unionsmarknaden. Samtidigt pekade de turkiska myndigheterna på de befintliga skyddsåtgärderna beträffande import av stålprodukter, inklusive vulstplattjärn, som i deras mening redan skyddar unionsindustrin i tillräcklig utsträckning.

| (246) | Kort sagt rörde de huvudsakliga argument som lades fram av användaren, importören och de turkiska myndigheterna alla det faktum att parterna är rädda för att drabbas av försörjningsbrist och ställas inför en monopolsituation på unionsmarknaden, om antidumpningsåtgärder skulle införas. Syftet med och den avsedda effekten av att införa antidumpningsåtgärder är dock aldrig att stänga unionsmarknaden för importen från tredjeländer. Målet är att undanröja de snedvridande effekterna av skadevållande dumpning och därmed återställa konkurrensen och lika villkor för unionstillverkarna. Det faktum att unionsindustrin inte var verksam med full kapacitet under hela skadeundersökningsperioden tyder på att unionstillverkarna kunde sälja fler vulstplattjärn på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(246)

Kort sagt rörde de huvudsakliga argument som lades fram av användaren, importören och de turkiska myndigheterna alla det faktum att parterna är rädda för att drabbas av försörjningsbrist och ställas inför en monopolsituation på unionsmarknaden, om antidumpningsåtgärder skulle införas. Syftet med och den avsedda effekten av att införa antidumpningsåtgärder är dock aldrig att stänga unionsmarknaden för importen från tredjeländer. Målet är att undanröja de snedvridande effekterna av skadevållande dumpning och därmed återställa konkurrensen och lika villkor för unionstillverkarna. Det faktum att unionsindustrin inte var verksam med full kapacitet under hela skadeundersökningsperioden tyder på att unionstillverkarna kunde sälja fler vulstplattjärn på unionsmarknaden.

| (247) | Dessutom fanns det inget som tydde på att importörer eller användare inte skulle kunna absorbera den prisökning som införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till. De uppgifter som lämnats av Baglietto gjorde det inte möjligt att avgöra om importörerna kunde absorbera den föreslagna antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(247)

Dessutom fanns det inget som tydde på att importörer eller användare inte skulle kunna absorbera den prisökning som införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till. De uppgifter som lämnats av Baglietto gjorde det inte möjligt att avgöra om importörerna kunde absorbera den föreslagna antidumpningstullen.

| (248) | De kontrollerade uppgifterna och påståendena från den samarbetsvilliga användaren visade dock tydligt att en ökad kostnad på vulstplattjärn inte skulle vara till nackdel för användarna. Vulstplattjärn från de berörda länderna stod för mindre än 10 % av användarens totala inköp av vulstplattjärn under undersökningsperioden. Dessutom stod kostnaden för vulstplattjärn för en försumbar del av Fincantieris totala produktionskostnad (mindre än 0,5 %) för alla produkter som innehåller vulstplattjärn. Den eventuella inverkan av de ökade kostnaderna för vulstplattjärn på Fincantieris omfattande vinstmarginal förväntas därför bli mycket begränsad. |
| --- | --- |

(248)

De kontrollerade uppgifterna och påståendena från den samarbetsvilliga användaren visade dock tydligt att en ökad kostnad på vulstplattjärn inte skulle vara till nackdel för användarna. Vulstplattjärn från de berörda länderna stod för mindre än 10 % av användarens totala inköp av vulstplattjärn under undersökningsperioden. Dessutom stod kostnaden för vulstplattjärn för en försumbar del av Fincantieris totala produktionskostnad (mindre än 0,5 %) för alla produkter som innehåller vulstplattjärn. Den eventuella inverkan av de ökade kostnaderna för vulstplattjärn på Fincantieris omfattande vinstmarginal förväntas därför bli mycket begränsad.

| (249) | När det gäller en potentiell brist på försörjningskällor skulle detta dessutom, om antidumpningsåtgärder inte införs, vara till nackdel för unionsindustrins ekonomiska situation och skulle kunna leda till att de två återstående unionstillverkarna omprövar sina investeringsstrategier och fokuserar på sina andra, för närvarande mer lönsamma produktionslinjer, vilket i praktiken skulle innebära att tillverkningen av vulstplattjärn i unionen läggs ner helt. |
| --- | --- |

(249)

När det gäller en potentiell brist på försörjningskällor skulle detta dessutom, om antidumpningsåtgärder inte införs, vara till nackdel för unionsindustrins ekonomiska situation och skulle kunna leda till att de två återstående unionstillverkarna omprövar sina investeringsstrategier och fokuserar på sina andra, för närvarande mer lönsamma produktionslinjer, vilket i praktiken skulle innebära att tillverkningen av vulstplattjärn i unionen läggs ner helt.

| (250) | Under sådana omständigheter skulle importörer och användare av vulstplattjärn bli helt beroende av importen från tredjeländer, som enligt alla parter i själva verket bara är Kina och Turkiet. För att inte bli beroende av import endast från ett mycket begränsat antal leverantörer i tredjeländer är det fortfarande nödvändigt att ha en diversifierad försörjningskälla, som inbegriper försörjningskällor inom unionen. Införandet av antidumpningstullar, som skulle återställa konkurrensen och lika villkor för unionstillverkarna, skulle säkerställa den diversifiering och möjlighet till val av försörjningskälla som alla parter efterfrågade. |
| --- | --- |

(250)

Under sådana omständigheter skulle importörer och användare av vulstplattjärn bli helt beroende av importen från tredjeländer, som enligt alla parter i själva verket bara är Kina och Turkiet. För att inte bli beroende av import endast från ett mycket begränsat antal leverantörer i tredjeländer är det fortfarande nödvändigt att ha en diversifierad försörjningskälla, som inbegriper försörjningskällor inom unionen. Införandet av antidumpningstullar, som skulle återställa konkurrensen och lika villkor för unionstillverkarna, skulle säkerställa den diversifiering och möjlighet till val av försörjningskälla som alla parter efterfrågade.

| (251) | Mot denna bakgrund avvisades preliminärt påståendena om en potentiell brist på försörjningskällor och en möjlig situation med duopol/monopol. |
| --- | --- |

(251)

Mot denna bakgrund avvisades preliminärt påståendena om en potentiell brist på försörjningskällor och en möjlig situation med duopol/monopol.

| (252) | Såsom nämns i skäl 245 framförde de turkiska myndigheterna som ytterligare ett argument att unionsindustrin redan är skyddad genom de skyddsåtgärder som för närvarande tillämpas på stålprodukter, däribland vulstplattjärn (65). Skyddsåtgärder är dock tillfälliga och har en annan bakgrund och ett annat syfte än antidumpningsåtgärder. Detta påstående rörande skyddsåtgärderna avvisades därför preliminärt. |
| --- | --- |

(252)

Såsom nämns i skäl 245 framförde de turkiska myndigheterna som ytterligare ett argument att unionsindustrin redan är skyddad genom de skyddsåtgärder som för närvarande tillämpas på stålprodukter, däribland vulstplattjärn (65). Skyddsåtgärder är dock tillfälliga och har en annan bakgrund och ett annat syfte än antidumpningsåtgärder. Detta påstående rörande skyddsåtgärderna avvisades därför preliminärt.

65

7.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (253) | Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder mot import av vulstplattjärn med ursprung i Kina och Turkiet i detta skede av undersökningen. |
| --- | --- |

(253)

Mot denna bakgrund slår kommissionen fast att det inte finns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder mot import av vulstplattjärn med ursprung i Kina och Turkiet i detta skede av undersökningen.

8.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (254) | På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdsnivå och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(254)

På grundval av kommissionens slutsatser beträffande dumpning, skada, orsakssamband, åtgärdsnivå och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar unionsindustrin ytterligare skada.

| (255) | Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av vulstplattjärn med ursprung i Kina och Turkiet i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skade- och dumpningsmarginalerna (se skäl 229–236). Tullbeloppet fastställdes till en nivå som motsvarar den lägre av dumpnings- eller skademarginalen. |
| --- | --- |

(255)

Provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas på import av vulstplattjärn med ursprung i Kina och Turkiet i enlighet med regeln om lägsta tull i artikel 7.2 i grundförordningen. Kommissionen har jämfört skade- och dumpningsmarginalerna (se skäl 229–236). Tullbeloppet fastställdes till en nivå som motsvarar den lägre av dumpnings- eller skademarginalen.

| (256) | På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:







  Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd | 14,7  % |
| | Alla övriga företag | 14,7  % |
| Turkiet | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| | Alla övriga företag | 13,6  % |

(256)

På grundval av ovanstående bör följande provisoriska antidumpningstullsatser, uttryckta som pris cif vid unionens gräns, före tull, införas:

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Kina

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd

14,7  %

Alla övriga företag

14,7  %

Turkiet

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Alla övriga företag

13,6  %

| (257) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(257)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt bör antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

9.   INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

INFORMATION I DET PRELIMINÄRA SKEDET

| (258) | I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes även tillgänglig för allmänheten på GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem. |
| --- | --- |

(258)

I enlighet med artikel 19a i grundförordningen underrättade kommissionen berörda parter om det planerade införandet av provisoriska tullar. Denna information gjordes även tillgänglig för allmänheten på GD Handels webbplats. De berörda parterna gavs tre arbetsdagar för att lämna synpunkter på riktigheten av de beräkningar som särskilt lämnats ut till dem.

| (259) | Den turkiska exporterande tillverkaren Özkan Demir påpekade att den inhemska försäljningsvolymen hade avrundats felaktigt, vilket ledde till en högre dumpningsmarginal. Efter en analys godtog kommissionen detta påstående och korrigerade felet genom att använda icke avrundade siffror. Detta ledde till en ändring av den preliminära antidumpningsmarginalen från 14,3 % till 13,6 %. |
| --- | --- |

(259)

Den turkiska exporterande tillverkaren Özkan Demir påpekade att den inhemska försäljningsvolymen hade avrundats felaktigt, vilket ledde till en högre dumpningsmarginal. Efter en analys godtog kommissionen detta påstående och korrigerade felet genom att använda icke avrundade siffror. Detta ledde till en ändring av den preliminära antidumpningsmarginalen från 14,3 % till 13,6 %.

| (260) | Den kinesiska exporterande tillverkaren Changshu Longteng lämnade också synpunkter, men dessa gällde inte beräkningarnas riktighet. Dessa synpunkter kommer därför att behandlas i det slutliga skedet av undersökningen. |
| --- | --- |

(260)

Den kinesiska exporterande tillverkaren Changshu Longteng lämnade också synpunkter, men dessa gällde inte beräkningarnas riktighet. Dessa synpunkter kommer därför att behandlas i det slutliga skedet av undersökningen.

10.   SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

| (261) | Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist. |
| --- | --- |

(261)

Enligt god förvaltningspraxis kommer kommissionen att uppmana de berörda parterna att inkomma med skriftliga synpunkter och/eller att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden inom en fastställd tidsfrist.

| (262) | Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede. |
| --- | --- |

(262)

Undersökningsresultaten avseende införande av provisoriska tullar är preliminära och kan komma att ändras i undersökningens slutliga skede.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En provisorisk antidumpningstull införs härmed på import av vulstplattjärn i olegerat stål med en bredd på upp till 204 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7216 50 91 (Taric-nummer 7216509110), med ursprung i Kina och Turkiet.

2.   Följande provisoriska antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Provisorisk antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd | 14,7  % | 899J |
| Kina | Alla övriga företag | 14,7  % | 8999 |
| Turkiet | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % | 899K |
| Turkiet | Alla övriga företag | 13,6  % | 8999 |

Land

Företag

Provisorisk antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Kina

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd

14,7  %

899J

Kina

Alla övriga företag

14,7  %

8999

Turkiet

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

899K

Turkiet

Alla övriga företag

13,6  %

8999

3.   Övergången till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska ske på villkor att det ställs en säkerhet som motsvarar nivån på den provisoriska tullen.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Berörda parter ska inkomma med skriftliga synpunkter på denna förordning till kommissionen inom 15 kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

2.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av kommissionen ska inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Berörda parter som vill begära att bli hörda av förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden uppmanas att inkomma med sin begäran inom fem kalenderdagar från dagen för denna förordnings ikraftträdande. Förhörsombudet får behandla en begäran som inges efter denna tidsfrist och får i förekommande fall besluta att godta en sådan begäran.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vulstplattjärn med ursprung i Folkrepubliken Kina och Turkiet, EUT C 431, 14.11.2022, s. 11.

2

(3)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2640

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2068 av den 26 oktober 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 277, 27.10.2022, s. 149), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191 av den 16 februari 2022 om införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 36, 17.2.2022, s. 1), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/95 av den 24 januari 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 16, 25.1.2022, s. 36), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239 av den 15 december 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa storskaliga vindkraftstorn av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 450, 16.12.2021, s. 59), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635 av den 16 april 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Belarus, Folkrepubliken Kina och Ryssland efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 132, 19.4.2021, s. 145).

4

(5)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 80, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 208, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 59, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 149–150.

5

(6)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 64, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 192, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 46, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 115–118.

6

(7)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 66, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skälen 193–194, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 47, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 119–122. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen, som kan anses spegla motsvarande äganderätt och kommunistpartiets celler i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas vid varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiets enligt partiets stadgar), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare tycks detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt, men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera affärsbesluten i statsägda företag som en politisk princip. Kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen. År 2017 rapporterades det att det fanns particeller vid 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen, och att pressen ökar på att partiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbeslut inom sina respektive företag. Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och i alla sektorer, inbegripet för tillverkare av den undersökta produkten och leverantörer av insatsvaror till denna.

7

(8)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 68, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skälen 195–201, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skälen 48–52, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 123–129.

8

(9)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 74, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 202, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 53, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 130–133.

9

(10)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 75, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 203, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 54, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135.

10

(11)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 76, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 204, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 55, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 136–145.

11

(12)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, tillgängligt på https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=en

12

(13)  Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd (datum saknas). Baidu, finns på https://baike.baidu.com/item/%E6%B2%B3%E5%8C%97%E5%90%89%E6%B3%B0%E7%89%B9%E9%92%A2%E9%9B%86%E5%9B%A2%E6%9C%89%E9%99%90%E5%85%AC%E5%8F%B8/4599958 (hämtad den 3 april 2023).

13

(14)  
  Study the century-old party history and move forward with your head held high – Tangshan Baigong Industrial Development Co., Ltd, Li Dazhao Memorial Hall. (17 juni 2021). Tsuniversal, finns på https://www.tsuniversal.com/news/74.html (hämtad den 3 april 2023).

14

Study the century-old party history and move forward with your head held high

(15)  
  Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd (datum saknas). QCC, finns på https://www.qcc.com/firm/e466e01d6e0994f2d8c8736a6d7e4da7.html (hämtad den 3 april 2023).

15

Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd

(16)  
  The party committee of Jingye Group commended the advanced party branches and exemplary party members in 2022. (3 mars 2023). Jingye-gruppen, finns på http://www.hbjyjt.com/content/?2085.html (hämtad den 3 april 2023).

16

The party committee of Jingye Group commended the advanced party branches and exemplary party members in 2022

(17)  Se t.ex. artikel 33 i kommunistpartiets konstitution, artikel 19 i den kinesiska bolagslagen eller riktlinjerna för att intensifiera Förenade frontens arbete i den privata sektorn för den nya eran, som utfärdades 2020 av det allmänna kontoret för kommunistpartiets centralkommitté.

17

(18)  Finns på http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=5b2ddec5eba936fba45d7bd801b09f6ff30d867762906011672eaeda213c54ac&columnId=0227750914a0f2a722c5b71b220e0aa19ceb0ee2cd7a7e325a35f6591cdbf66a (hämtad den 3 april 2023).

18

(19)  Se https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (hämtad den 3 april 2023).

19

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (hämtad den 3 april 2023).

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (hämtad den 3 april 2023).

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (hämtad den 3 april 2023).

(20)  Se avsnitt IV underavsnitt 3 i den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin.

20

(21)  Se avsnitt II underavsnitt 1 i den fjortonde femårsplanen om utveckling av stålskrotindustrin.

21

(22)  Se Shandongprovinsens fjortonde femårsplan för utveckling av varvs- och marinteknikindustrin, på http://gxt.shandong.gov.cn/art/2022/3/29/art_103885_10301690.html (hämtad den 4 april 2023) och den fjortonde femårsplanen för utveckling av varvsindustrin och marinteknikindustrin i Jiangsuprovinsen, på https://gxt.jiangsu.gov.cn/art/2022/3/22/art_6197_10385582.html (hämtad den 4 april 2023).

22

(23)  Se Hebeiprovinsens treåriga handlingsplan om klusterutveckling inom stålindustrin, kapitel I avsnitt 3, finns på https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (hämtad den 3 april 2023).

23

(24)  
  Tangshan Municipal People’s Government issued the “1 + 3” Action Plan for Tangshan Steel Industry. (6 juni 2022). China Iron and Steel Association, finns på http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (hämtad den 3 april 2023).

24

Tangshan Municipal People’s Government issued the “1 + 3” Action Plan for Tangshan Steel Industry

(25)  Se Henans genomförandeplan för omställning och uppgradering av stålindustrin enligt den fjortonde femårsplanen, kapitel II avsnitt 3, finns på https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (hämtad den 3 april 2023).

25

(26)  Liming, C. (2 december 2018). Intervju med Ji Bingyuan, ordförande, generaldirektör och partisekreterare för Longteng Special Steel.

26

(27)  
  Longteng Special Steel and Huaneng Jiangsu reached a strategic cooperation. (22 juni 2021). Sina Finance App. https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2021-06-22/doc-ikqcfnca2450921.shtml (hämtad den 3 april 2023).

27

Longteng Special Steel and Huaneng Jiangsu reached a strategic cooperation

(28)  
  Export-Import Bank of China Jiangsu Branch signed “Deepening Cooperation Agreement” with Changshu Municipal People’s Government. (26 mars 2021). JSCHINA, finns på https://jsnews.jschina.com.cn/xhh/news/202103/t20210326_2753645.shtml (hämtad den 3 april 2023).

28

Export-Import Bank of China Jiangsu Branch signed “Deepening Cooperation Agreement” with Changshu Municipal People’s Government

(29)  
  The Party Committee of the Transport Bureau and Longteng Special Steel held a signing ceremony for party building. (5 augusti 2020). Changshus lokalmyndighet, finns på http://www.changshu.gov.cn/zgcs/c100297/202008/03d86105d1b24c0093db89f968f834f7.shtml (hämtad den 3 april 2023).

29

The Party Committee of the Transport Bureau and Longteng Special Steel held a signing ceremony for party building

(30)  
  Huang Yixin. (datum saknas). Aiqicha Baidu, finns på https://aiqicha.baidu.com/person?personId=4736c00788016f6251d98eb690072596 (hämtad den 3 april 2023).

30

Huang Yixin

(31)  Rapporten, del III kapitel 14, s. 346 ff.

31

(32)  Se Kinas fjortonde femårsplan för nationell ekonomisk och social utveckling samt långsiktiga mål inför 2035, del III artikel VIII, på https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (hämtad den 3 april 2023).

32

(33)  Se särskilt avsnitten I och II i den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin.

33

(34)  Se den fjortonde femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, s. 22.

34

(35)  Se kommunen Hebei Tangshans handlingsplan för järn och stål 1 + 3 2022, kapitel 4 avsnitt 2, finns på http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (hämtad den 3 april 2023).

35

(36)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 143–144.

36

(37)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

37

(38)  
  EUT L 450, 16.12.2021, s. 59.

38

(39)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/687 av den 2 maj 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 116, 3.5.2019, s. 5).

39

(40)  https://www.gtis.com/gta.

40

(41)  https://xml.metalbulletin.com/mb-index.html

41

(42)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Labour-Cost-Statistics-2020-37495

42

(43)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-202245567

43

(44)  https://www.izsu.gov.tr/YuklenenDosyalar/AtikSuTarifeleri

44

(45)  Kommissionens genomförandeförordning(EU) 2020/353 av den 3 mars 2020 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av stålhjul med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 65, 4.3.2020, s. 9).

45

(46)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1408 av den 6 oktober 2020 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa varmvalsade plåtar och rullar av rostfritt stål med ursprung i Indonesien, Folkrepubliken Kina och Taiwan (EUT L 325, 7.10.2020, s. 26).

46

(47)  
  EUT L 450, 16.12.2021, s. 59.

47

(48)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/687 av den 2 maj 2019 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 116, 3.5.2019, s. 5).

48

(49)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/95 av den 24 januari 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 16, 25.1.2022, s. 36).

49

(50)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33). Enligt artikel 2.7 i grundförordningen kan de inhemska priserna i dessa länder inte användas för att fastställa normalvärdet.

50

(51)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Labour-Cost-Statistics-2020-37495

51

(52)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-January-2023-49655

52

(53)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2022-45567

53

(54)  https://www.izsu.gov.tr/YuklenenDosyalar/AtikSuTarifeleri/Tarifeler_01092022.jpg

54

(55)  Från 1 euro = 10,6809 turkiska lira under undersökningsperiodens första månad (oktober 2021), till 1 euro = 18,1465 turkiska lira under undersökningsperiodens sista månad (dvs. totalt +70 %). Källor: Europeiska centralbanken, GD Budget, Pacific Exchange Rate Service.

55

Källor:

(56)  Försäljningen på hemmamarknaden skedde i utländsk valuta.

56

(57)  Bilagorna F.7.9 och H.9.1 till klagomålet.

57

(58)  Denna trend bekräftades också i tabell 5 i klagandens svar på frågeformuläret för unionstillverkare, i den version som berörda parter kan begära att få ta del av (Trondokument t22.006788).

58

(59)  Denna trend bekräftades också i tabell 7 i klagandens svar på frågeformuläret för unionstillverkare, i den version som berörda parter kan begära att få ta del av (Trondokument t22.006788).

59

(60)  Denna trend bekräftades också i tabell 12 i klagandens svar på frågeformuläret för unionstillverkare, i den version som berörda parter kan begära att få ta del av (Trondokument t22.006788).

60

(61)  Databasen Orbis, som tillhandahålls av Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

61

(62)  Denna trend bekräftades också i tabell 29 i klagandens svar på frågeformuläret för unionstillverkare, i den version som berörda parter kan begära att få ta del av (Trondokument t22.006788).

62

(63)  Denna trend bekräftades också i den sammanfattande tabellen i klagandens svar på frågeformuläret för unionstillverkare, i den version som berörda parter kan begära att få ta del av (Trondokument t22.006788).

63

(64)  Se klagomålet, bilaga F.7.8, som finns i de öppna ärendehandlingarna, och broschyren om vulstplattjärn från British Steel, som finns på https://britishsteel.co.uk/what-we-do/special-profiles/bulb-flats/ (senast hämtad den 14 april 2023).

64

(*1)  Klaganden exporterade inget under undersökningsperioden.

*1

(65)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/978 av den 23 juni 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/159 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder på import av vissa stålprodukter (EUT L 167, 24.6.2022, s. 58).

65

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 12.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 177/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 177/107

---

Beslut nr 1/2023 av den gemensamma kommitté som inrättats genom europa–medelhavsavtalet om luftfart mellan europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och staten israels regering, å andra sidan

av den 4 juli 2023

om ersättande av bilaga IV till Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israels regering, å andra sidan [2023/1445]

DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israels regering, å andra sidan (1), särskilt artikel 27.6.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Bilaga IV till Europa–Medelhavsavtalet om luftfart mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Staten Israels regering, å andra sidan ska från och med den 1 augusti 2023 ersättas med texten i bilagan till detta beslut.

Utfärdat i Tel Aviv den 4 juli 2023.

På den gemensamma kommitténs vägnar

Chefen för Europeiska unionens delegation

Klaus GEIL

Chefen för Israels regerings delegation

Ishay DON-YEHIYA

---

(1)  
  EUT L 208, 2.8.2013, p. 3.

1

---

BILAGA

”BILAGA IV

REGLER SOM ÄR TILLÄMPLIGA PÅ DEN CIVILA LUFTFARTEN

De likvärdiga lagstadgade krav och standarder i Europeiska unionens lagstiftning som avses i detta avtal ska utfärdas på grundval av följande akter. Vid behov anges nedan särskilda anpassningar för respektive berörd akt. De likvärdiga lagstadgade kraven och standarderna ska vara tillämpliga i enlighet med bilaga VI, om inte annat anges i denna bilaga eller i bilaga II om övergångsbestämmelser.

A.   FLYGSÄKERHET

A.1.   Förteckning över lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet

Israel ska så snart som möjligt vidta åtgärder som motsvarar de som vidtagits av Europeiska unionens medlemsstater på grundval av förteckningen över lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet av säkerhetsskäl.

Åtgärderna ska vidtas i enlighet med de relevanta bestämmelserna om upprättande och offentliggörande av en förteckning över lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet och kraven på information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför den flygning som de reser med, som fastställs i följande unionslagstiftning:

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG (Text av betydelse för EES), EUT L 344, 27.12.2005, s. 15, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018, EUT L 212, 22.8.2018, s. 1, |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018, EUT L 212, 22.8.2018, s. 1,

| — | förordning (EU) 2019/1243 av den 20 juni 2019, EUT L 198, 25.7.2019, s. 241. |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2019/1243 av den 20 juni 2019, EUT L 198, 25.7.2019, s. 241.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–13 och bilagan.

Kommissionens förordning (EG) nr 473/2006 av den 22 mars 2006 om genomförandebestämmelser för gemenskapsförteckningen enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (Text av betydelse för EES), EUT L 84, 23.3.2006, s. 8.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–6 och bilagorna A–C.

Kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (Text av betydelse för EES), EUT L 84, 23.3.2006, s. 14, i dess regelbundet genom kommissionsförordningar ändrade lydelse.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–3 och bilagorna A–B.

Om en åtgärd ger upphov till allvarliga farhågor för Israel får Israel avbryta dess tillämpning och ska utan onödigt dröjsmål hänskjuta frågan till den gemensamma kommittén i enlighet med artikel 22.11 f i detta avtal.

A.2.   Utredning av olyckor/tillbud och rapportering av händelser

A.2.1:   Förordning (EU) nr 996/2010

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 996/2010 av den 20 oktober 2010 om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart och om upphävande av direktiv 94/56/EG (Text av betydelse för EES), EUT L 295, 12.11.2010, s. 35, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EU) nr 376/2014 av den 3 april 2014, EUT L 122, 24.4.2014, s. 18, |
| --- | --- |

—

förordning (EU) nr 376/2014 av den 3 april 2014, EUT L 122, 24.4.2014, s. 18,

| — | förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018, EUT L 212, 22.8.2018, s. 1. |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018, EUT L 212, 22.8.2018, s. 1.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–5, 8–18.2, 20, 21 och 23 och bilagan.

ANM.:

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1128 av den 1 juli 2019 om rätt till tillgång till säkerhetsrekommendationer och svar som lagras i det europeiska centrala upplaget och om upphävande av beslut 2012/780/EU (Text av betydelse för EES), EUT L 177, 2.7.2019, s. 112.

A.2.2:   Förordning (EU) nr 376/2014

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 av den 3 april 2014 om rapportering, analys och uppföljning av händelser inom civil luftfart om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 996/2010 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 1321/2007 och (EG) nr 1330/2007 (Text av betydelse för EES), EUT L 122, 24.4.2014, s. 18, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018, EUT L 212, 22.8.2018, s. 1. |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018, EUT L 212, 22.8.2018, s. 1.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–7, 9.3, 10.2–10.4, 11.1, 11.7, 13 med undantag av punkt 9, 14–16, 21–23 och 24.3 och bilagorna I–III.

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2034 av den 6 oktober 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 vad gäller det gemensamma europeiska riskklassificeringssystemet (Text av betydelse för EES), EUT L 416, 11.12.2020, s. 1.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1018 av den 29 juni 2015 om fastställande av en förteckning som klassificerar händelser inom civil luftfart som obligatoriskt måste rapporteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 (Text av betydelse för EES), EUT L 163, 30.6.2015, s. 1.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–2 och bilagorna I–V.

B.   FLYGLEDNINGSTJÄNST

GRUNDFÖRORDNINGAR

Avsnitt A:

B.1:   Förordning (EG) nr 549/2004

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (”ramförordning”) (Text av betydelse för EES), EUT L 96, 31.3.2004, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1.1–1.3, 2, 4.1–4.4, 9, 10, 11.1, 11.2, 11.3 b och d, 11.4–11.6 och 13.

I syfte att genomföra kraven i artikel 11 i förordning (EG) nr 549/2004 ska Israel utarbeta och införa ett nationellt prestationssystem som inbegriper följande:

| — | Nationella prestationsmål inom nyckelprestationsområdena säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet. Målen ska fastställas av en statlig mekanism med beaktande av uppgifter från de nationella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

—

Nationella prestationsmål inom nyckelprestationsområdena säkerhet, miljö, kapacitet och kostnadseffektivitet. Målen ska fastställas av en statlig mekanism med beaktande av uppgifter från de nationella tillsynsmyndigheterna.

| — | En prestationsplan som överensstämmer med prestationsmålen och som innehåller information om investeringar i flygledningstjänst, i synnerhet de som gäller anpassningen till genomförandeplanerna för Sesar, inbegripet gemensamma projekt. Leverantören av flygtrafiktjänster ska utarbeta prestationsplanen efter samråd med luftrummets användare. |
| --- | --- |

—

En prestationsplan som överensstämmer med prestationsmålen och som innehåller information om investeringar i flygledningstjänst, i synnerhet de som gäller anpassningen till genomförandeplanerna för Sesar, inbegripet gemensamma projekt. Leverantören av flygtrafiktjänster ska utarbeta prestationsplanen efter samråd med luftrummets användare.

Den nationella tillsynsmyndigheten ska göra en bedömning av huruvida prestationsplanen överensstämmer med de nationella prestationsmålen, och om så inte är fallet får myndigheten besluta att utfärda en rekommendation om att leverantören av flygtrafiktjänster föreslår reviderade prestationsmål och lämpliga åtgärder. Om den nationella tillsynsmyndigheten finner att den reviderade prestationsplanen och de lämpliga åtgärderna inte är tillfredsställande kan den ålägga leverantören av flygtrafiktjänster att vidta korrigerande åtgärder.

Referensperioden för prestationssystemet ska fastställas av Israel och rapporteras till den gemensamma kommittén.

Den nationella tillsynsmyndigheten ska göra regelbundna bedömningar av huruvida prestationsmålen uppnås.

B.2:   Förordning (EG) nr 550/2004

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (Text av betydelse för EES), EUT L 96, 31.3.2004, s. 10, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 2.1, 2.2, 2.4–2.6, 4, 7.1, 7.2, 7.4–7.5, 7.7, 8.1, 8.3, 8.4, 9, 10, 11, 12.1–12.4, 18.1 och 18.2 och bilaga II.

B.3:   Förordning (EG) nr 551/2004

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) (Text av betydelse för EES), EUT L 96, 31.3.2004, s. 20, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1, 3a, 4, 6.1–6.5, 6.7, 7.1, 7.3 och 8.

B.4:   Förordning (EG) nr 552/2004

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (”förordning om driftskompatibilitet”) (Text av betydelse för EES), EUT L 96, 31.3.2004, s. 26, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–3, 4.2, 5–6a, 7.1 och 8 och bilagorna I–V.

ANM.: Denna förordning (552/2004) har upphävts genom förordning (EU) 2018/1139 med verkan från och med den 11 september 2018. Artiklarna 4, 5, 6, 6a och 7 i den förordningen och bilagorna III och IV till den ska emellertid fortsätta att tillämpas fram till den dag då de delegerade akter som avses i artikel 47 i den här förordningen börjar tillämpas, i den mån de akterna täcker innehållet i de relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 552/2004, och under alla omständigheter senast den 12 september 2023.

Förordningarna (EG) nr 549/2004–552/2004, ändrade genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009 om ändring av förordningarna (EG) nr 549/2004, (EG) nr 550/2004, (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 552/2004 i syfte att förbättra det europeiska luftfartssystemets kvalitet och hållbarhet.

B.5:   Förordning (EU) 2018/1139

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (Text av betydelse för EES), EUT L 212, 22.8.2018, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1087 av den 7 april 2021, EUT L 236, 5.7.2021, s. 1. |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1087 av den 7 april 2021, EUT L 236, 5.7.2021, s. 1.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–3 och 40–54 och bilaga VIII.

Avsnitt B:

B.2:   Förordning (EG) nr 550/2004

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om tillhandahållande av tjänster”) (Text av betydelse för EES), EUT L 96, 31.3.2004, s. 10, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 2.3, 7.6, 7.8, 8.2, 8.5, 9a.1–9a.5 och 13.

B.3:   Förordning (EG) nr 551/2004

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (”förordning om luftrummet”) (Text av betydelse för EES), EUT L 96, 31.3.2004, s. 20, i dess ändrade lydelse enligt

| — | förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009, EUT L 300, 14.11.2009, s. 34.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 3 och 6.6.

Förordningarna (EG) nr 549/2004–552/2004, ändrade genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1070/2009 av den 21 oktober 2009 om ändring av förordningarna (EG) nr 549/2004, (EG) nr 550/2004, (EG) nr 551/2004 och (EG) nr 552/2004 i syfte att förbättra det europeiska luftfartssystemets kvalitet och hållbarhet.

B.5:   Förordning (EU) 2018/1139

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91 (Text av betydelse för EES), EUT L 212, 22.8.2018, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1087 av den 7 april 2021, EUT L 236, 5.7.2021, s. 1, |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1087 av den 7 april 2021, EUT L 236, 5.7.2021, s. 1,

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–3 och 40–54 och bilaga VIII.

GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER

Följande akter kommer att vara tillämpliga och relevanta om inte annat anges i bilaga VI i fråga om likvärdiga lagstadgade krav och standarder avseende ”grundförordningar”:

Tillhandahållande av tjänster (förordning (EG) nr 550/2004)

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/373 av den 1 mars 2017 om gemensamma krav för leverantörer av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster och övriga nätverksfunktioner för flygledningstjänst, om tillsyn över dessa leverantörer samt om upphävande av förordning (EG) nr 482/2008, genomförandeförordningarna (EU) nr 1034/2011, (EU) nr 1035/2011 och (EU) 2016/1377 och ändring av förordning (EU) nr 677/2011 (Text av betydelse för EES), EUT L 62, 8.3.2017, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1338 av den 11 augusti 2021, EUT L 289, 12.8.2021, s. 12. |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1338 av den 11 augusti 2021, EUT L 289, 12.8.2021, s. 12.

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/938 av den 26 juli 2022, EUT L 209, 10.8.2022, s. 1, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/938 av den 26 juli 2022, EUT L 209, 10.8.2022, s. 1,

Israel kan fortsätta att låta sin leverantör av flygvädertjänster vara ett statligt organ.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 av den 3 maj 2013 om definition av gemensamma projekt, fastställande av styrelseformer och identifiering av incitament till stöd för genomförandet av den europeiska generalplanen för flygledningstjänst (Text av betydelse för EES), EUT L 123, 4.5.2013, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/116 av den 1 februari 2021, EUT L 36, 2.2.2021, s. 10. |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/116 av den 1 februari 2021, EUT L 36, 2.2.2021, s. 10.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/116 av den 1 februari 2021 om inrättande av det första gemensamma projektet till stöd för genomförandet av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004, om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2014 (Text av betydelse för EES), EUT L 36, 2.2.2021, s. 10.

Luftrum (förordning (EG) nr 551/2004)

Kommissionens förordning (EU) nr 255/2010 av den 25 mars 2010 om fastställande av gemensamma regler för flödesplanering (ATFM) (Text av betydelse för EES), EUT L 80, 26.3.2010, s. 10, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012, EUT L 281, 13.10.2012, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/886 av den 26 juni 2020, EUT L 205, 29.6.2020, s. 14, |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012, EUT L 281, 13.10.2012, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/886 av den 26 juni 2020, EUT L 205, 29.6.2020, s. 14,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12, |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1006 av den 22 juni 2016, EUT L 165, 23.6.2016, s. 8, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1006 av den 22 juni 2016, EUT L 165, 23.6.2016, s. 8,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2159 av den 20 november 2017, EUT L 304, 21.11.2017, s. 45. |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2159 av den 20 november 2017, EUT L 304, 21.11.2017, s. 45.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012 om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011 och förordningarna (EG) nr 1265/2007, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006 och (EU) nr 255/2010 (Text av betydelse för EES), EUT L 281, 13.10.2012, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/340 av den 20 februari 2015, EUT L 63, 6.3.2015, s. 1, |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/340 av den 20 februari 2015, EUT L 63, 6.3.2015, s. 1,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1185 av den 20 juli 2016, EUT L 196, 21.7.2016, s. 3, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1185 av den 20 juli 2016, EUT L 196, 21.7.2016, s. 3,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12, |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/886 av den 26 juni 2020, EUT L 205, 29.6.2020, s. 14. |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/886 av den 26 juni 2020, EUT L 205, 29.6.2020, s. 14.

Kommissionens förordning (EG) nr 2150/2005 av den 23 december 2005 om gemensamma regler för en flexibel användning av luftrummet (Text av betydelse för EES), EUT L 342, 24.12.2005, s. 20.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/123 av den 24 januari 2019 om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM) och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 (Text av betydelse för EES), EUT L 28, 31.1.2019, s. 1.

Förordningen om driftskompatibilitet (EG) nr 552/2004

Kommissionens förordning (EG) nr 262/2009 av den 30 mars 2009 om fastställande av krav för en samordnad tilldelning och användning av Mod S-interrogatorkoder för det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), EUT L 84, 31.3.2009, s. 20, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2345 av den 14 december 2016, EUT L 348, 21.12.2016, s. 11. |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2345 av den 14 december 2016, EUT L 348, 21.12.2016, s. 11.

Kommissionens förordning (EG) nr 633/2007 av den 7 juni 2007 om krav avseende tillämpningen av ett protokoll för överföring av färdplansdata, för anmälan, samordning och överlämning av flygningar mellan enheter för flygkontrolltjänst (Text av betydelse för EES), EUT L 146, 8.6.2007, s. 7, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens förordning (EU) nr 283/2011 av den 22 mars 2011, EUT L 77, 23.3.2011, s. 23. |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 283/2011 av den 22 mars 2011, EUT L 77, 23.3.2011, s. 23.

Kommissionens förordning (EG) nr 1033/2006 av den 4 juli 2006 om krav på förfaranden för färdplaner före flygning inom det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), EUT L 186, 7.7.2006, s. 46, i dess ändrade lydelse enligt

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012, EUT L 281, 13.10.2012, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/886 av den 26 juni 2020, EUT L 205, 29.6.2020, s. 14, |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012, EUT L 281, 13.10.2012, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/886 av den 26 juni 2020, EUT L 205, 29.6.2020, s. 14,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12, |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 428/2013 av den 8 maj 2013, EUT L 127, 9.5.2013, s. 23, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 428/2013 av den 8 maj 2013, EUT L 127, 9.5.2013, s. 23,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2120 av den 2 december 2016, EUT L 329, 3.12.2016, s. 70, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2120 av den 2 december 2016, EUT L 329, 3.12.2016, s. 70,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/139 av den 29 januari 2018, EUT L 25, 30.1.2018, s. 4. |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/139 av den 29 januari 2018, EUT L 25, 30.1.2018, s. 4.

Kommissionens förordning (EG) nr 1032/2006 av den 6 juli 2006 om krav avseende automatiska system för utbyte av färdplansdata för anmälan, samordning och överlämning av flygningar mellan enheter för flygkontrolltjänst (Text av betydelse för EES), EUT L 186, 7.7.2006, s. 27, i dess ändrade lydelse enligt

| kommissionens förordning (EG) nr 30/2009 av den 16 januari 2009, EUT L 13, 17.1.2009, s. 20. |
| --- |

kommissionens förordning (EG) nr 30/2009 av den 16 januari 2009, EUT L 13, 17.1.2009, s. 20.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1206/2011 av den 22 november 2011 om fastställande av krav på identifiering av luftfartyg för övervakning av det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), EUT L 305, 23.11.2011, s. 23, i dess ändrade lydelse enligt

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/587 av den 29 april 2020, EUT L 138, 30.4.2020, s. 1. |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/587 av den 29 april 2020, EUT L 138, 30.4.2020, s. 1.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1207/2011 av den 22 november 2011 om krav på övervakningens prestanda och driftskompatibilitet för det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), EUT L 305, 23.11.2011, s. 35, i dess ändrade lydelse enligt

| kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1028/2014 av den 26 september 2014, EUT L 284, 30.9.2014, s. 7, |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1028/2014 av den 26 september 2014, EUT L 284, 30.9.2014, s. 7,

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/386 av den 6 mars 2017, EUT L 59, 7.3.2017, s. 34, |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/386 av den 6 mars 2017, EUT L 59, 7.3.2017, s. 34,

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/587 av den 29 april 2020, EUT L 138, 30.4.2020, s. 1. |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/587 av den 29 april 2020, EUT L 138, 30.4.2020, s. 1.

Kommissionens förordning (EG) nr 29/2009 av den 16 januari 2009 om krav på datalänktjänster för det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), EUT L 13, 17.1.2009, s. 3, i dess ändrade lydelse enligt

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/310 av den 26 februari 2015, EUT L 56, 27.2.2015, s. 30, |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/310 av den 26 februari 2015, EUT L 56, 27.2.2015, s. 30,

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1170 av den 8 juli 2019, EUT L 183, 9.7.2019, s. 6, |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1170 av den 8 juli 2019, EUT L 183, 9.7.2019, s. 6,

| kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2012 av den 29 november 2019, EUT L 312, 3.12.2019, s. 95, |
| --- |

kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2012 av den 29 november 2019, EUT L 312, 3.12.2019, s. 95,

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/208 av den 14 februari 2020, EUT L 43, 17.2.2020, s. 72. |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/208 av den 14 februari 2020, EUT L 43, 17.2.2020, s. 72.

Den gemensamma kommittén ska besluta om ett startdatum från vilket Israel måste tillämpa krav och standarder som är likvärdiga med i förordning (EG) nr 29/2009. Till dess att den gemensamma kommittén har antagit ett sådant beslut anses förordning (EG) nr 29/2009 inte ingå i denna bilaga när det gäller den utvärdering som föreskrivs i punkt 5 i bilaga II.

Krav på flygledningstjänst/flygtrafiktjänster enligt förordning (EU) 2018/1139

Kommissionens förordning (EU) 2015/340 av den 20 februari 2015 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygledarcertifikat samt andra certifikat och intyg enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 och upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 805/2011 (Text av betydelse för EES), EUT L 63, 6.3.2015, s. 1.

Israel kommer inte att behöva inrätta flygmedicinska centra i form av institutioner. Bedömningen av överensstämmelse ska inriktas på faktiska krav för flygläkare och medicinska standarder.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/373 av den 1 mars 2017 om gemensamma krav för leverantörer av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster och övriga nätverksfunktioner för flygledningstjänst, om tillsyn över dessa leverantörer samt om upphävande av förordning (EG) nr 482/2008, genomförandeförordningarna (EU) nr 1034/2011, (EU) nr 1035/2011 och (EU) 2016/1377 och ändring av förordning (EU) nr 677/2011 (Text av betydelse för EES), EUT L 62, 8.3.2017, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt





  kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12, |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 av den 14 februari 2020, EUT L 104, 3.4.2020, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177 av den 7 augusti 2020, EUT L 259, 10.8.2020, s. 12,

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1338 av den 11 augusti 2021, EUT L 289, 12.8.2021, s. 12. |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1338 av den 11 augusti 2021, EUT L 289, 12.8.2021, s. 12.

| kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/938 av den 26 juli 2022, EUT L 209, 10.8.2022, s. 1. |
| --- |

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/938 av den 26 juli 2022, EUT L 209, 10.8.2022, s. 1.

Israel kommer inte att behöva fastställa en leverantör av kommunikations-, navigations- eller övervakningstjänster (CNS-tjänster) som är fristående från andra leverantörer av flygtrafiktjänster och heller inte att certifiera denna leverantör fristående från andra leverantörer av flygtrafiktjänster. När Israel certifierar den leverantör av flygtrafiktjänster som också ansvarar för att tillhandahålla CNS-tjänster ska Israel verifiera om de krav som föreskrivs i artikel 6 a–c i förordning (EU) 2017/373 och i bilaga VIII till samma förordning är uppfyllda, och Israel kommer inte att behöva verifiera tillhandahållarens av CNS-tjänsterna oberoende av leverantören eller leverantörerna av andra flygtrafiktjänster.

C.   MILJÖ

C.1:   Förordning (EU) nr 598/2014

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 598/2014 av den 16 april 2014 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i unionen inom en välavvägd strategi och om upphävande av direktiv 2002/30/EG, EUT L 173, 12.6.2014, s. 65.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 3, 4, 5, 6, 8 och 10 samt bilagorna I och II.

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/49/EG av den 25 juni 2002 om bedömning och hantering av omgivningsbuller, EGT L 189, 18.7.2002, s. 12, i dess ändrade lydelse enligt

| förordning (EG) nr 1137/2008 av den 22 oktober 2008, EUT L 311, 21.11.2008, s. 1, |
| --- |

förordning (EG) nr 1137/2008 av den 22 oktober 2008, EUT L 311, 21.11.2008, s. 1,

| kommissionens direktiv (EU) 2015/996 av den 19 maj 2015, EUT L 168, 1.7.2015, s. 1, |
| --- |

kommissionens direktiv (EU) 2015/996 av den 19 maj 2015, EUT L 168, 1.7.2015, s. 1,

| förordning (EU) 2019/1010 av den 5 juni 2019, EUT L 170, 25.6.2019, s. 115, |
| --- |

förordning (EU) 2019/1010 av den 5 juni 2019, EUT L 170, 25.6.2019, s. 115,

| förordning (EU) 2019/1243 av den 20 juni 2019, EUT L 198, 25.7.2019, s. 241, |
| --- |

förordning (EU) 2019/1243 av den 20 juni 2019, EUT L 198, 25.7.2019, s. 241,

| kommissionens direktiv (EU) 2020/367 av den 4 mars 2020, EUT L 67, 5.3.2020, s. 132. |
| --- |

kommissionens direktiv (EU) 2020/367 av den 4 mars 2020, EUT L 67, 5.3.2020, s. 132.

Relevanta bestämmelser: de som krävs för en korrekt tillämpning av förordning (EU) nr 598/2014.

C.2:   Direktiv 2006/93/EG

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/93/EG av den 12 december 2006 om reglering av utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988) (kodifierad version) (Text av betydelse för EES), EUT L 374, 27.12.2006, s. 1.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–3 och 5.

D.   LUFTTRAFIKFÖRETAGS SKADESTÅNDSANSVAR

D.1:   Rådets förordning (EG) nr 2027/97

Rådets förordning (EG) nr 2027/97 av den 9 oktober 1997 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar avseende lufttransport av passagerare och deras bagage, EGT L 285, 17.10.1997, s. 1, i dess ändrade lydelse enligt

| förordning (EG) nr 889/2002 av den 13 maj 2002, EGT L 140, 30.5.2002, s. 2. |
| --- |

förordning (EG) nr 889/2002 av den 13 maj 2002, EGT L 140, 30.5.2002, s. 2.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 2.1 a och c–g och 3–6.

E.   KONSUMENTRÄTTIGHETER OCH SKYDD AV PERSONUPPGIFTER

E.2:   Förordning (EU) 2016/679

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (Text av betydelse för EES), EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

Relevanta bestämmelser: de som är relevanta för civil luftfart.

E.3:   Förordning (EG) nr 261/2004

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 (Text av betydelse för EES), EUT L 46, 17.2.2004, s. 1.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1–16.

E.4:   Förordning (EG) nr 1107/2006

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet (Text av betydelse för EES), EUT L 204, 26.7.2006, s. 1.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1.1 och 2–16 och bilagorna I–II.

F.   SOCIALA ASPEKTER

F.1:   Rådets direktiv 2000/79/EG

Rådets direktiv 2000/79/EG av den 27 november 2000 om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget som har ingåtts mellan Association of European Airlines (AEA), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF), European Cockpit Association (ECA), European Regions Airline Association (ERA) och International Air Carrier Association (IACA) (Text av betydelse för EES), EGT L 302, 1.12.2000, s. 57.

Relevanta bestämmelser: artiklarna 1.1 och 2–9 i bilagan.

---