# Uradni list L 157/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 157 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6620. junij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 157

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6620. junij 2023

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/1182 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2023 o posebnih pravilih v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini, namenjenimi dajanju v promet na Severnem Irskem, in spremembi Direktive 2001/83/ES (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/1182 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2023 o posebnih pravilih v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini, namenjenimi dajanju v promet na Severnem Irskem, in spremembi Direktive 2001/83/ES (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Sveta (EU) 2023/1183 z dne 19. junija 2023 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo | 8 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1184 z dne 10. februarja 2023 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z vzpostavitvijo metodologije Unije, s katero se določijo podrobna pravila za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1185 z dne 10. februarja 2023 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo minimalnega praga za prihranke emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe recikliranih ogljičnih goriv in z določitvijo metodologije za oceno prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv | 20 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1186 z dne 13. junija 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kullings kalvdans (ZGO)) | 34 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/1187 z dne 19. junija 2023 o podpori Unije za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma | 35 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2023/1188 z dne 19. junija 2023 o spremembi Sklepa 2014/386/SZVP o omejevalnih ukrepih v odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola | 46 |
| | * | Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2023/1189 z dne 19. junija 2023 o izvajanju Sklepa 2010/788/SZVP o omejitvenih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo | 47 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Sveta (EU) 2023/1183 z dne 19. junija 2023 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

8

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1184 z dne 10. februarja 2023 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z vzpostavitvijo metodologije Unije, s katero se določijo podrobna pravila za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1185 z dne 10. februarja 2023 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo minimalnega praga za prihranke emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe recikliranih ogljičnih goriv in z določitvijo metodologije za oceno prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv

20

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1186 z dne 13. junija 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Kullings kalvdans (ZGO))

34

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/1187 z dne 19. junija 2023 o podpori Unije za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma

35

*

Sklep Sveta (SZVP) 2023/1188 z dne 19. junija 2023 o spremembi Sklepa 2014/386/SZVP o omejevalnih ukrepih v odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola

46

*

Izvedbeni sklep Sveta (SZVP) 2023/1189 z dne 19. junija 2023 o izvajanju Sklepa 2010/788/SZVP o omejitvenih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 20.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/1

---

UREDBA (EU) 2023/1182 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 14. junija 2023

o posebnih pravilih v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini, namenjenimi dajanju v promet na Severnem Irskem, in spremembi Direktive 2001/83/ES

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 ter člena 168(4), točka (c), Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je bil v imenu Unije sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu, v katerem se je za Združeno kraljestvo in v njem še naprej uporabljalo pravo Unije v skladu s členom 127 Sporazuma o izstopu, se je izteklo 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o izstopu) je bil v imenu Unije sklenjen s Sklepom Sveta (EU) 2020/135 (3) in je začel veljati 1. februarja 2020. Prehodno obdobje iz člena 126 Sporazuma o izstopu, v katerem se je za Združeno kraljestvo in v njem še naprej uporabljalo pravo Unije v skladu s členom 127 Sporazuma o izstopu, se je izteklo 31. decembra 2020.

| (2) | Protokol o Irski/Severni Irski (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je sestavni del Sporazuma o izstopu. |
| --- | --- |

(2)

Protokol o Irski/Severni Irski (v nadaljnjem besedilu: Protokol) je sestavni del Sporazuma o izstopu.

| (3) | Za Združeno kraljestvo in v njem se v zvezi s Severno Irsko uporabljajo določbe prava Unije, ki so na seznamu v Prilogi 2 k Protokolu, in sicer pod pogoji, določenimi v navedeni prilogi. Ta seznam vključuje Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Zato morajo biti zdravila, dana v promet na Severnem Irskem, skladna z navedenimi določbami prava Unije. |
| --- | --- |

(3)

Za Združeno kraljestvo in v njem se v zvezi s Severno Irsko uporabljajo določbe prava Unije, ki so na seznamu v Prilogi 2 k Protokolu, in sicer pod pogoji, določenimi v navedeni prilogi. Ta seznam vključuje Direktivo 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredbo (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Zato morajo biti zdravila, dana v promet na Severnem Irskem, skladna z navedenimi določbami prava Unije.

| (4) | V Direktivi 2001/83/ES so določena pravila za zdravila za uporabo v humani medicini, v Uredbi (ES) št. 726/2004 pa postopki Unije za pridobitev dovoljenja za promet s takimi zdravili. |
| --- | --- |

(4)

V Direktivi 2001/83/ES so določena pravila za zdravila za uporabo v humani medicini, v Uredbi (ES) št. 726/2004 pa postopki Unije za pridobitev dovoljenja za promet s takimi zdravili.

| (5) | Da bi se upošteval poseben položaj Severne Irske, je primerno sprejeti posebna pravila v zvezi z dajanjem zdravil za uporabo v humani medicini v promet na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se upošteval poseben položaj Severne Irske, je primerno sprejeti posebna pravila v zvezi z dajanjem zdravil za uporabo v humani medicini v promet na Severnem Irskem.

| (6) | Primerno je pojasniti, da bi se v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini, namenjenimi dajanju v promet na Severnem Irskem, morale uporabljati določbe prava Unije iz Priloge 2 k Protokolu, razen če so v tej uredbi določena posebna pravila. Kadar se uporabljajo posebna pravila te uredbe in kadar pride do neskladnosti med temi posebnimi pravili te uredbe in določbami prava Unije iz Priloge 2 k Protokolu, bi morala imeti prednost ta posebna pravila te uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je pojasniti, da bi se v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini, namenjenimi dajanju v promet na Severnem Irskem, morale uporabljati določbe prava Unije iz Priloge 2 k Protokolu, razen če so v tej uredbi določena posebna pravila. Kadar se uporabljajo posebna pravila te uredbe in kadar pride do neskladnosti med temi posebnimi pravili te uredbe in določbami prava Unije iz Priloge 2 k Protokolu, bi morala imeti prednost ta posebna pravila te uredbe.

| (7) | Poleg tega je pomembno zagotoviti, da uporaba posebnih pravil, določenih v tej uredbi, ne bo povzročila povečanega tveganja za javno zdravje na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je pomembno zagotoviti, da uporaba posebnih pravil, določenih v tej uredbi, ne bo povzročila povečanega tveganja za javno zdravje na notranjem trgu.

| (8) | Posebna pravila bi morala vključevati prepoved prikazovanja zaščitnih elementov iz Direktive 2001/83/ES na zunanji ovojnini, ali kadar ni zunanje ovojnine, na stični ovojnini zdravil za uporabo v humani medicini, namenjenih dajanju v promet na Severnem Irskem, in prepoved dajanja v promet na Severnem Irskem novih in inovativnih zdravil, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004. Poleg tega bi morala posebna pravila vključevati nekatere zahteve glede označevanja zdravil za uporabo v humani medicini, namenjenih dajanju v promet na Severnem Irskem. Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/161 (6) se zato ne bi smela uporabljati za zdravila za uporabo v humani medicini, namenjena dajanju v promet na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(8)

Posebna pravila bi morala vključevati prepoved prikazovanja zaščitnih elementov iz Direktive 2001/83/ES na zunanji ovojnini, ali kadar ni zunanje ovojnine, na stični ovojnini zdravil za uporabo v humani medicini, namenjenih dajanju v promet na Severnem Irskem, in prepoved dajanja v promet na Severnem Irskem novih in inovativnih zdravil, za katera je bilo izdano dovoljenje za promet v skladu z Uredbo (ES) št. 726/2004. Poleg tega bi morala posebna pravila vključevati nekatere zahteve glede označevanja zdravil za uporabo v humani medicini, namenjenih dajanju v promet na Severnem Irskem. Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/161 (6) se zato ne bi smela uporabljati za zdravila za uporabo v humani medicini, namenjena dajanju v promet na Severnem Irskem.

| (9) | Kar zadeva nova in inovativna zdravila, bi morali pristojni organi Združenega kraljestva imeti možnost, da odobrijo njihovo dajanje v promet na Severnem Irskem, če so izpolnjeni nekateri pogoji, in sicer s tem, da je bilo dovoljenje izdano v skladu s pravom Združenega kraljestva in da se zdravila na Severnem Irskem dajejo v promet pod pogoji dovoljenja, ki so ga izdali pristojni organi Združenega kraljestva, da ta zdravila izpolnjujejo določene zahteve glede označevanja in da je Združeno kraljestvo Komisiji predložilo pisna jamstva. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva nova in inovativna zdravila, bi morali pristojni organi Združenega kraljestva imeti možnost, da odobrijo njihovo dajanje v promet na Severnem Irskem, če so izpolnjeni nekateri pogoji, in sicer s tem, da je bilo dovoljenje izdano v skladu s pravom Združenega kraljestva in da se zdravila na Severnem Irskem dajejo v promet pod pogoji dovoljenja, ki so ga izdali pristojni organi Združenega kraljestva, da ta zdravila izpolnjujejo določene zahteve glede označevanja in da je Združeno kraljestvo Komisiji predložilo pisna jamstva.

| (10) | Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti ustrezne zaščitne ukrepe Unije, da uporaba posebnih pravil ne bo povečala tveganja za javno zdravje na notranjem trgu. Med drugim bi moral pristojni organ Združenega kraljestva stalno spremljati dajanje zdravil za uporabo v humani medicini, za katera veljajo posebna pravila, določena v tej uredbi, v promet na Severnem Irskem, prav tako pa bi bilo treba v celoti prepovedati premike zdravil, za katera veljajo posebna pravila, določena v tej uredbi, v državo članico in njihovo dajanje v promet v državi članici. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega bi bilo treba vzpostaviti ustrezne zaščitne ukrepe Unije, da uporaba posebnih pravil ne bo povečala tveganja za javno zdravje na notranjem trgu. Med drugim bi moral pristojni organ Združenega kraljestva stalno spremljati dajanje zdravil za uporabo v humani medicini, za katera veljajo posebna pravila, določena v tej uredbi, v promet na Severnem Irskem, prav tako pa bi bilo treba v celoti prepovedati premike zdravil, za katera veljajo posebna pravila, določena v tej uredbi, v državo članico in njihovo dajanje v promet v državi članici.

| (11) | Za začasno prekinitev uporabe nekaterih ali vseh posebnih pravil, določenih v tej uredbi, kadar obstajajo dokazi, da Združeno kraljestvo ne sprejema ustreznih ukrepov za odpravo resnih ali ponavljajočih se kršitev teh posebnih pravil, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte. V takem primeru je primerno zagotoviti formalni mehanizem obveščanja in posvetovanja z jasnimi roki, v katerih bi morala Komisija ukrepati. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(11)

Za začasno prekinitev uporabe nekaterih ali vseh posebnih pravil, določenih v tej uredbi, kadar obstajajo dokazi, da Združeno kraljestvo ne sprejema ustreznih ukrepov za odpravo resnih ali ponavljajočih se kršitev teh posebnih pravil, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte. V takem primeru je primerno zagotoviti formalni mehanizem obveščanja in posvetovanja z jasnimi roki, v katerih bi morala Komisija ukrepati. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (7). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (12) | Kadar se začasno prekine uporaba posebnih pravil za dajanje zdravil za uporabo v humani medicini v promet na Severnem Irskem bi se morale za taka zdravila ponovno uporabljati ustrezne določbe prava Unije iz Priloge 2 k Protokolu. |
| --- | --- |

(12)

Kadar se začasno prekine uporaba posebnih pravil za dajanje zdravil za uporabo v humani medicini v promet na Severnem Irskem bi se morale za taka zdravila ponovno uporabljati ustrezne določbe prava Unije iz Priloge 2 k Protokolu.

| (13) | Da se zagotovi učinkovit in hiter odziv na vsako povečano tveganje za javno zdravje, bi bilo treba s to uredbo Komisiji omogočiti, da sprejme delegirane akte v skladu s postopkom v nujnih primerih. |
| --- | --- |

(13)

Da se zagotovi učinkovit in hiter odziv na vsako povečano tveganje za javno zdravje, bi bilo treba s to uredbo Komisiji omogočiti, da sprejme delegirane akte v skladu s postopkom v nujnih primerih.

| (14) | Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(14)

Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (15) | Primerno je določiti prehodno obdobje za uporabo posebnih pravil, določenih v tej uredbi, za zdravila za uporabo v humani medicini, ki so že na trgu na Severnem Irskem. |
| --- | --- |

(15)

Primerno je določiti prehodno obdobje za uporabo posebnih pravil, določenih v tej uredbi, za zdravila za uporabo v humani medicini, ki so že na trgu na Severnem Irskem.

| (16) | Zaradi sprejetja te uredbe bi bilo treba Direktivo 2001/83/ES ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(16)

Zaradi sprejetja te uredbe bi bilo treba Direktivo 2001/83/ES ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa posebna pravila v zvezi z zdravili za uporabo v humani medicini, namenjenimi dajanju v promet na Severnem Irskem v skladu s členom 6 Direktive 2001/83/ES.

2.   Ta uredba določa tudi pravila o začasni prekinitvi uporabe posebnih pravil, določenih v tej uredbi.

3.   Pri dajanju zdravil iz odstavka 1 tega člena v promet na Severnem Irskem se uporabljajo določbe prava Unije iz Priloge 2 k Protokolu o Irski/Severni Irski (v nadaljnjem besedilu: Protokol), razen če so v tej uredbi določena posebna pravila.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 726/2004, vključno z opredelitvami iz člena 1 Direktive 2001/83/ES.

Člen 3

Posebna pravila za zdravila iz člena 1(1)

1.   Pristojni organi Združenega kraljestva v zvezi s Severno Irsko lahko dovolijo uvoz zdravil iz člena 1(1) te uredbe na Severno Irsko iz drugih delov Združenega kraljestva s strani imetnikov dovoljenja za promet na debelo, ki nimajo ustreznega dovoljenja za proizvodnjo, če so izpolnjeni pogoji iz člena 40(1a), prvi pododstavek, točke od (a) do (d), Direktive 2001/83/ES.

2.   Zunanja ovojnina, ali kadar ni zunanje ovojnine, stična ovojnina zdravil iz člena 1(1) te uredbe ne vsebuje zaščitnih elementov iz člena 54, točka (o), Direktive 2001/83/ES.

3.   Kadar zdravilo iz člena 1(1) te uredbe vsebuje zaščitne elemente iz člena 54, točka (o), Direktive 2001/83/ES, se te elemente povsem odstrani ali prekrije.

4.   Odgovorna oseba iz člena 48 Direktive 2001/83/ES v primeru zdravil iz člena 1(1) te uredbe zagotovi, da na ovojnino zdravila niso pritrjeni zaščitni elementi iz člena 54, točka (o), navedene direktive.

5.   Od imetnikov dovoljenja za promet na debelo se ne zahteva, da:

| (a) | preverijo zdravila iz člena 1(1) te uredbe v skladu s členom 80, prvi odstavek, točka (ca), Direktive 2001/83/ES; |
| --- | --- |

(a)

preverijo zdravila iz člena 1(1) te uredbe v skladu s členom 80, prvi odstavek, točka (ca), Direktive 2001/83/ES;

| (b) | vodijo dokumentacijo v zvezi z informacijami iz člena 80, prvi odstavek, točka (e), zadnja alinea, Direktive 2001/83/ES. |
| --- | --- |

(b)

vodijo dokumentacijo v zvezi z informacijami iz člena 80, prvi odstavek, točka (e), zadnja alinea, Direktive 2001/83/ES.

6.   V zvezi z dobavami zdravil iz člena 1(1) te uredbe osebi, ki ima dovoljenje ali pravico izdajati zdravila javnosti, kot je določeno v členu 82 Direktive 2001/83/ES, se za Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko od pooblaščenega trgovca na debelo ne zahteva, da priloži dokument, na podlagi katerega je možno ugotoviti serijsko številko zdravila, v skladu s členom 82, prvi odstavek, zadnja alinea, navedene direktive.

Člen 4

Posebna pravila za zdravila iz člena 1(1) te uredbe, ki spadajo v kategorije iz člena 3(1) in (2) Uredbe (ES) št. 726/2004

1.   Zdravilo iz člena 1(1) te uredbe, ki spada v kategorije iz člena 3(1) in (2) Uredbe (ES) št. 726/2004 ter za katerega ni bilo izdano dovoljenje za promet v skladu s členom 10 navedene uredbe, se ne sme dati v promet na Severnem Irskem.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena se zdravilo iz člena 1(1) te uredbe, ki spada v kategorije iz člena 3(1) in (2) Uredbe (ES) št. 726/2004, lahko da v promet na Severnem Irskem, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | pristojni organi Združenega kraljestva so dajanje zdravila v promet odobrili v skladu s pravom Združenega kraljestva in pod pogoji dovoljenja, ki so ga izdali; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organi Združenega kraljestva so dajanje zdravila v promet odobrili v skladu s pravom Združenega kraljestva in pod pogoji dovoljenja, ki so ga izdali;

| (b) | zadevno zdravilo je označeno v skladu s členom 5 te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

zadevno zdravilo je označeno v skladu s členom 5 te uredbe;

| (c) | Združeno kraljestvo je Komisiji predložilo pisna jamstva v skladu s členom 8 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

Združeno kraljestvo je Komisiji predložilo pisna jamstva v skladu s členom 8 te uredbe.

Člen 5

Posebna pravila o označevanju zdravil iz člena 1(1)

Zdravila iz člena 1(1) imajo posamično nalepko, ki izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | na ovojnino zdravila je na vidnem mestu pritrjena tako, da je dobro vidna, jasno čitljiva in neizbrisna; nikakor ni prekrita, zakrita ali ločena z drugim pisnim ali slikovnim gradivom ali zaradi takšnega gradiva ali katerega koli drugega dodatnega gradiva manj opazna; |
| --- | --- |

(a)

na ovojnino zdravila je na vidnem mestu pritrjena tako, da je dobro vidna, jasno čitljiva in neizbrisna; nikakor ni prekrita, zakrita ali ločena z drugim pisnim ali slikovnim gradivom ali zaradi takšnega gradiva ali katerega koli drugega dodatnega gradiva manj opazna;

| (b) | na njej je navedeno „UK only“. |
| --- | --- |

(b)

na njej je navedeno „UK only“.

Člen 6

Spremljanje zdravil iz člena 1(1)

Pristojni organ Združenega kraljestva stalno spremlja dajanje zdravil iz člena 1(1) v promet na Severnem Irskem ter učinkovito izvrševanje posebnih pravil iz členov 3, 4 in 5.

Člen 7

Prepoved premika zdravil iz člena 1(1) v državo članico ali njihovega dajanja v promet v državi članici

1.   Zdravila iz člena 1(1) se ne smejo premakniti s Severne Irske v državo članico ali dati v promet v državi članici.

2.   Države članice v primeru neskladnosti s posebnimi pravili iz te uredbe uporabijo učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni.

Člen 8

Pisna jamstva, ki jih Združeno kraljestvo predloži Komisiji

Združeno kraljestvo Komisiji predloži pisna jamstva, da dajanje zdravil iz člena 1(1) ne povečuje tveganja za javno zdravje na notranjem trgu in da se taka zdravila ne bodo premaknila v državo članico, vključno z jamstvi, da:

| (a) | gospodarski subjekti izpolnjujejo zahteve glede označevanja iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

gospodarski subjekti izpolnjujejo zahteve glede označevanja iz člena 5;

| (b) | je vzpostavljena učinkovita ureditev spremljanja, izvrševanja in nadzora posebnih pravil iz členov 3, 4 in 5, ki se ustrezno izvaja, med drugim z inšpekcijskimi pregledi in revizijami. |
| --- | --- |

(b)

je vzpostavljena učinkovita ureditev spremljanja, izvrševanja in nadzora posebnih pravil iz členov 3, 4 in 5, ki se ustrezno izvaja, med drugim z inšpekcijskimi pregledi in revizijami.

Člen 9

Začasna prekinitev uporabe posebnih pravil iz členov 3, 4 in 5

1.   Komisija stalno spremlja uporabo posebnih pravil iz členov 3, 4 in 5 s strani Združenega kraljestva.

2.   Kadar obstajajo dokazi, da Združeno kraljestvo ne sprejema ustreznih ukrepov za obravnavo resnih ali ponavljajočih se kršitev posebnih pravil iz členov 3, 4 in 5, Komisija to s pisnim uradnim obvestilom sporoči Združenemu kraljestvu.

V obdobju treh mesecev po datumu pisnega uradnega obvestila iz prvega pododstavka se Komisija posvetuje z Združenim kraljestvom, da bi se odpravile razmere, zaradi katerih je bilo to pisno uradno obvestilo poslano. V upravičenih primerih lahko Komisija to obdobje podaljša za nadaljnje tri mesece.

3.   Če se razmere, zaradi katerih je bilo poslano pisno uradno obvestilo iz odstavka 2, prvi pododstavek, tega člena ne odpravijo v roku iz odstavka 2, drugi pododstavek, tega člena se na Komisijo prenese pooblastilo, da za sprejme delegirani akt v skladu s členoma 10 in 11 za dopolnitev te uredbe, tako da se določijo posebna pravila med tistimi iz odstavka 1 tega člena, katerih uporaba se začasno ali trajno prekine.

4.   Kadar je bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 3 tega člena, se posebna pravila iz členov 3, 4 in 5, kot so navedena v tem delegiranem aktu, prenehajo uporabljati prvi dan v mesecu, ki sledi začetku veljavnosti tega delegiranega akta.

5.   Kadar so bile razmere, zaradi katerih je bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 3 tega člena, odpravljene, Komisija sprejme delegirani akt v skladu s členoma 10 in 11 za dopolnitev te uredbe, tako da se določijo ta posebna pravila iz členov 3, 4 in 5, katerih uporaba je bila začasno prekinjena, ki se ponovno uporabljajo.

6.   Kadar je bil sprejet delegirani akt v skladu z odstavkom 5 tega člena, se posebna pravila iz členov 3, 4 in 5, kot so navedena v tem delegiranem aktu, ponovno uporabljajo prvi dan v mesecu, ki sledi začetku veljavnosti tega delegiranega akta.

Člen 10

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 9 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od datuma začetka uporabe iz člena 14. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 9 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 9, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 11

Postopek v nujnih primerih

1.   Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati brez odlašanja in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.   Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 10(6). V tem primeru Komisija takoj po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi.

Člen 12

Prehodne določbe za zahteve glede zaščitnih ukrepov

Zdravila, ki so bila zakonito dana v promet na Severnem Irskem pred datumom začetka uporabe iz člena 14 in po tem niso bila prepakirana ali ponovno označena, se lahko še naprej dajejo v promet na Severnem Irskem do datuma izteka roka uporabnosti, ne da bi zanje veljala posebna pravila iz členov 3, 4 in 5.

Člen 13

Sprememba Direktive 2001/83/ES

Člen 5a Direktive 2001/83/ES se črta z učinkom od datuma začetka uporabe iz člena 14 te uredbe.

Člen 14

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2025, če Združeno kraljestvo do takrat predloži pisna jamstva iz člena 8 in če je Komisija pred tem datumom objavila obvestilo iz petega odstavka tega člena.

Če se ta pisna jamstva predložijo pred 1. januarjem 2025 ali po tem datumu, se ta uredba uporablja od prvega dne v mesecu, ki sledi mesecu, v katerem Združeno kraljestvo predloži ta pisna jamstva.

Komisija v enem mesecu po prejemu teh pisnih jamstev Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo s svojo oceno teh pisnih jamstev.

Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, v katerem navede datum začetka uporabe te uredbe.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Strasbourgu, 14. junija 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednica

J. ROSWALL

---

(1)  Mnenje z dne 27. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. maja 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 30. maja 2023.

2

(3)  Sklep Sveta (EU) 2020/135 z dne 30. januarja 2020 o sklenitvi Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (UL L 29, 31.1.2020, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (UL L 311, 28.11.2001, str. 67).

4

(5)  Uredba (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Unije za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (UL L 136, 30.4.2004, str. 1).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/161 z dne 2. oktobra 2015 o dopolnitvi Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo podrobnih pravil za zaščitne elemente na ovojnini zdravil za uporabo v humani medicini (UL L 32, 9.2.2016, str. 1).

6

(7)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

7

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 20.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/8

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2023/1183

z dne 19. junija 2023

o izvajanju Uredbe (ES) št. 1183/2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1183/2005 z dne 18. julija 2005 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 18. julija 2005 sprejel Uredbo (ES) št. 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 18. julija 2005 sprejel Uredbo (ES) št. 1183/2005.

| (2) | Na podlagi sodb Splošnega sodišča v zadevah T-93/22 (2) in T-94/22 (3) bi bilo treba s seznama fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov iz Priloge Ia k Uredbi (ES) št. 1183/2005 črtati dva vnosa. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi sodb Splošnega sodišča v zadevah T-93/22 (2) in T-94/22 (3) bi bilo treba s seznama fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov iz Priloge Ia k Uredbi (ES) št. 1183/2005 črtati dva vnosa.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1183/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1183/2005 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga Ia k Uredbi (ES) št. 1183/2005 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 19. junija 2023

Za Svet

predsednica

E. BUSCH

---

(1)  
  UL L 193, 23.7.2005, str. 1.

1

(2)  Sodba Splošnega sodišča z dne 8. marca 2023, Ramazani Shadary/Svet, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

2

(3)  Sodba Splošnega sodišča z dne 8. marca 2023, Mutondo/Svet, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

3

---

PRILOGA

S seznama iz oddelka A (Osebe) v Prilogi Ia k Uredbi (ES) št. 1183/2005 se črtata naslednja vnosa:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

Emmanuel Ramazani SHADARY;

| 9. | Kalev MUTONDO.“. |
| --- | --- |

9.

Kalev MUTONDO.“.

---

| 20.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1184

z dne 10. februarja 2023

o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z vzpostavitvijo metodologije Unije, s katero se določijo podrobna pravila za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) in zlasti člena 27(3), sedmi pododstavek, Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, so pomembna za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov v sektorjih, ki naj bi bili dolgoročno odvisni od tekočih in plinastih goriv, kot sta pomorski in letalski sektor. Vzpostaviti je treba metodologijo Unije, ki bo določala podrobna pravila o električni energiji, ki se uporablja za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, za katero se šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov. V ta namen in ob upoštevanju splošnih okoljskih ciljev iz Direktive (EU) 2018/2001 je treba določiti jasna pravila, ki bodo temeljila na objektivnih in nediskriminatornih merilih. Tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, ki se proizvajajo iz električne energije, se načeloma štejejo za obnovljiva le, če je električna energija iz obnovljivih virov. Ta električna energija iz obnovljivih virov se lahko dobavlja iz obrata, neposredno povezanega z obratom (običajno gre za elektrolizator), ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, lahko pa prihaja tudi neposredno iz omrežja. |
| --- | --- |

(1)

Tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, so pomembna za povečanje deleža energije iz obnovljivih virov v sektorjih, ki naj bi bili dolgoročno odvisni od tekočih in plinastih goriv, kot sta pomorski in letalski sektor. Vzpostaviti je treba metodologijo Unije, ki bo določala podrobna pravila o električni energiji, ki se uporablja za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, za katero se šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov. V ta namen in ob upoštevanju splošnih okoljskih ciljev iz Direktive (EU) 2018/2001 je treba določiti jasna pravila, ki bodo temeljila na objektivnih in nediskriminatornih merilih. Tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, ki se proizvajajo iz električne energije, se načeloma štejejo za obnovljiva le, če je električna energija iz obnovljivih virov. Ta električna energija iz obnovljivih virov se lahko dobavlja iz obrata, neposredno povezanega z obratom (običajno gre za elektrolizator), ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, lahko pa prihaja tudi neposredno iz omrežja.

| (2) | Energijska vsebnost skoraj vseh tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, temelji na obnovljivem vodiku, pridobljenem z elektrolizo. Intenzivnost emisij vodika, proizvedenega z električno energijo iz fosilnih goriv, je bistveno višja od intenzivnosti emisij vodika, proizvedenega iz zemeljskega plina s konvencionalnimi postopki. Zato je pomembno zagotoviti, da se povpraševanju po električni energiji za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, zadosti z električno energijo iz obnovljivih virov. Po ruski invaziji na Ukrajino je potreba Unije po hitrem prehodu na čisto energijo in zmanjšanju njene odvisnosti od uvoza fosilnih goriv postala še jasnejša in močnejša. Komisija je v sporočilu o načrtu RepowerEU (2) predstavila svojo strategijo, s katero želi postati neodvisna od ruskih fosilnih goriv še pred koncem desetletja. Tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, imajo pomembno vlogo pri teh prizadevanjih, pa tudi pri zmanjševanju odvisnosti od uvoza fosilnih goriv na splošno. Merila, ki jih je treba določiti, so torej pomembna tudi za preprečitev, da bi se zaradi povpraševanja po električni energiji za proizvodnjo vodika, potrebnega za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, povečal uvoz fosilnih goriv iz Rusije za proizvodnjo potrebne električne energije. |
| --- | --- |

(2)

Energijska vsebnost skoraj vseh tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, temelji na obnovljivem vodiku, pridobljenem z elektrolizo. Intenzivnost emisij vodika, proizvedenega z električno energijo iz fosilnih goriv, je bistveno višja od intenzivnosti emisij vodika, proizvedenega iz zemeljskega plina s konvencionalnimi postopki. Zato je pomembno zagotoviti, da se povpraševanju po električni energiji za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, zadosti z električno energijo iz obnovljivih virov. Po ruski invaziji na Ukrajino je potreba Unije po hitrem prehodu na čisto energijo in zmanjšanju njene odvisnosti od uvoza fosilnih goriv postala še jasnejša in močnejša. Komisija je v sporočilu o načrtu RepowerEU (2) predstavila svojo strategijo, s katero želi postati neodvisna od ruskih fosilnih goriv še pred koncem desetletja. Tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, imajo pomembno vlogo pri teh prizadevanjih, pa tudi pri zmanjševanju odvisnosti od uvoza fosilnih goriv na splošno. Merila, ki jih je treba določiti, so torej pomembna tudi za preprečitev, da bi se zaradi povpraševanja po električni energiji za proizvodnjo vodika, potrebnega za goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, povečal uvoz fosilnih goriv iz Rusije za proizvodnjo potrebne električne energije.

| (3) | Pravila iz te uredbe bi se morala uporabljati ne glede na to, ali je tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu, proizvedeno na ozemlju Unije ali zunaj njega. Pri sklicevanju na trgovalno območje in bilančni obračunski interval, torej na koncepta, ki obstajata v Uniji, ne pa tudi v vseh drugih državah, je primerno, da se proizvajalcem goriv v tretjih državah dovoli sklicevanje na enakovredne koncepte, če se ohrani cilj te uredbe in se določba izvaja na podlagi najbolj podobnega koncepta, ki obstaja v zadevni tretji državi. V primeru trgovalnih območij bi lahko bili takšen koncept podobni tržni predpisi, fizične značilnosti električnega omrežja, zlasti raven medsebojne povezanosti, ali v skrajnem primeru država. |
| --- | --- |

(3)

Pravila iz te uredbe bi se morala uporabljati ne glede na to, ali je tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu, proizvedeno na ozemlju Unije ali zunaj njega. Pri sklicevanju na trgovalno območje in bilančni obračunski interval, torej na koncepta, ki obstajata v Uniji, ne pa tudi v vseh drugih državah, je primerno, da se proizvajalcem goriv v tretjih državah dovoli sklicevanje na enakovredne koncepte, če se ohrani cilj te uredbe in se določba izvaja na podlagi najbolj podobnega koncepta, ki obstaja v zadevni tretji državi. V primeru trgovalnih območij bi lahko bili takšen koncept podobni tržni predpisi, fizične značilnosti električnega omrežja, zlasti raven medsebojne povezanosti, ali v skrajnem primeru država.

| (4) | Ker se vodikova industrija, njena vrednostna veriga in trg šele razvijajo, prihaja pri načrtovanju in gradnji obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ter obratov za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, pogosto do velikih zamud pri izdaji dovoljenj in drugih nepričakovanih ovir, čeprav naj bi začeli obratovati hkrati. Zato je zaradi praktične izvedljivosti primerno, da se pri ugotavljanju, ali je obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov začel obratovati pozneje kot obrat za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali hkrati z njim, upošteva do 36-mesečno obdobje. Dobava električne energije iz obnovljivih virov za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, prek neposredne povezave iz obrata za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki ni priključen na omrežje, dokazuje, da je električna energija proizvedena v tem obratu. Če pa obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov in obrat za proizvodnjo vodika nista le neposredno povezana, temveč sta tudi priključena na omrežje, bi bilo treba dokazati, da se električna energija, ki se uporablja za proizvodnjo vodika, dobavlja prek neposredne povezave. Obrat, ki dobavlja električno energijo za proizvodnjo vodika prek neposredne povezave, bi moral vedno dobavljati električno energijo iz obnovljivih virov. Če dobavlja električno energijo iz neobnovljivih virov, se za tako proizveden vodik ne bi smelo šteti, da je pridobljen iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(4)

Ker se vodikova industrija, njena vrednostna veriga in trg šele razvijajo, prihaja pri načrtovanju in gradnji obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ter obratov za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, pogosto do velikih zamud pri izdaji dovoljenj in drugih nepričakovanih ovir, čeprav naj bi začeli obratovati hkrati. Zato je zaradi praktične izvedljivosti primerno, da se pri ugotavljanju, ali je obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov začel obratovati pozneje kot obrat za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali hkrati z njim, upošteva do 36-mesečno obdobje. Dobava električne energije iz obnovljivih virov za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, prek neposredne povezave iz obrata za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki ni priključen na omrežje, dokazuje, da je električna energija proizvedena v tem obratu. Če pa obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov in obrat za proizvodnjo vodika nista le neposredno povezana, temveč sta tudi priključena na omrežje, bi bilo treba dokazati, da se električna energija, ki se uporablja za proizvodnjo vodika, dobavlja prek neposredne povezave. Obrat, ki dobavlja električno energijo za proizvodnjo vodika prek neposredne povezave, bi moral vedno dobavljati električno energijo iz obnovljivih virov. Če dobavlja električno energijo iz neobnovljivih virov, se za tako proizveden vodik ne bi smelo šteti, da je pridobljen iz obnovljivih virov.

| (5) | Na trgovalnih območjih, kjer ima električna energija iz obnovljivih virov že prevladujoči delež, bi se moralo za električno energijo, odvzeto iz omrežja, šteti, da je v celoti iz obnovljivih virov, če je število ur delovanja pri polni obremenitvi za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, omejeno na delež električne energije iz obnovljivih virov na trgovalnem območju in se za proizvodnjo, ki presega ta delež, šteje, da je iz neobnovljivih virov. Dodajanje dodatnih obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ni potrebno, saj je mogoče razumno domnevati, da proizvodnja obnovljivega vodika na trgovalnem območju, kjer delež energije iz obnovljivih virov presega 90 %, omogoča izpolnitev merila 70-odstotnega prihranka emisij toplogrednih plinov iz člena 25(2) Direktive (EU) 2018/2001 in lahko povzroči težave pri delovanju elektroenergetskega sistema. |
| --- | --- |

(5)

Na trgovalnih območjih, kjer ima električna energija iz obnovljivih virov že prevladujoči delež, bi se moralo za električno energijo, odvzeto iz omrežja, šteti, da je v celoti iz obnovljivih virov, če je število ur delovanja pri polni obremenitvi za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, omejeno na delež električne energije iz obnovljivih virov na trgovalnem območju in se za proizvodnjo, ki presega ta delež, šteje, da je iz neobnovljivih virov. Dodajanje dodatnih obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ni potrebno, saj je mogoče razumno domnevati, da proizvodnja obnovljivega vodika na trgovalnem območju, kjer delež energije iz obnovljivih virov presega 90 %, omogoča izpolnitev merila 70-odstotnega prihranka emisij toplogrednih plinov iz člena 25(2) Direktive (EU) 2018/2001 in lahko povzroči težave pri delovanju elektroenergetskega sistema.

| (6) | Podobno na trgovalnih območjih, kjer je intenzivnost emisij električne energije manjša od 18 gCO2ekv/MJ, za dosego 70-odstotnega prihranka emisij za vodik iz obnovljivih virov ni treba dodati dodatnih obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. V takih primerih je primerno, da se električna energija, odvzeta iz omrežja, v celoti šteje za energijo iz obnovljivih virov, če so obnovljive lastnosti električne energije dokazane s pogodbami o nakupu električne energije iz obnovljivih virov ter z uporabo meril za časovno povezavo in geografsko povezavo. Neskladnost s temi pogoji in merili bi preprečila, da bi se za električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov, namenjenih uporabi v prometu, štelo, da je v celoti iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(6)

Podobno na trgovalnih območjih, kjer je intenzivnost emisij električne energije manjša od 18 gCO2ekv/MJ, za dosego 70-odstotnega prihranka emisij za vodik iz obnovljivih virov ni treba dodati dodatnih obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. V takih primerih je primerno, da se električna energija, odvzeta iz omrežja, v celoti šteje za energijo iz obnovljivih virov, če so obnovljive lastnosti električne energije dokazane s pogodbami o nakupu električne energije iz obnovljivih virov ter z uporabo meril za časovno povezavo in geografsko povezavo. Neskladnost s temi pogoji in merili bi preprečila, da bi se za električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov, namenjenih uporabi v prometu, štelo, da je v celoti iz obnovljivih virov.

| (7) | Poleg tega je primerno, da se za električno energijo, odvzeto iz omrežja, šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, v času, ko proizvodnja tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, podpira vključevanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov v elektroenergetski sistem in zmanjšuje potrebo po prerazporejanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega je primerno, da se za električno energijo, odvzeto iz omrežja, šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, v času, ko proizvodnja tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, podpira vključevanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov v elektroenergetski sistem in zmanjšuje potrebo po prerazporejanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov.

| (8) | V vseh drugih primerih bi morala proizvodnja obnovljivega vodika spodbujati uvajanje novih zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ter potekati takrat in tam, ko oziroma kjer je električna energija iz obnovljivih virov na voljo (časovna in geografska povezava), da bi se izognili spodbudam za večjo proizvodnjo električne energije iz fosilnih goriv. Glede na to, da pri načrtovanju in gradnji obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov pogosto prihaja do velikih zamud pri izdaji dovoljenj, je primerno, da se obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov šteje za nov, če ni začel obratovati več kot 36 mesecev pred obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu. |
| --- | --- |

(8)

V vseh drugih primerih bi morala proizvodnja obnovljivega vodika spodbujati uvajanje novih zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ter potekati takrat in tam, ko oziroma kjer je električna energija iz obnovljivih virov na voljo (časovna in geografska povezava), da bi se izognili spodbudam za večjo proizvodnjo električne energije iz fosilnih goriv. Glede na to, da pri načrtovanju in gradnji obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov pogosto prihaja do velikih zamud pri izdaji dovoljenj, je primerno, da se obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov šteje za nov, če ni začel obratovati več kot 36 mesecev pred obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu.

| (9) | Pogodbe o nakupu električne energije so primerno orodje za spodbujanje uvajanja novih zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, če nova zmogljivost za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ne prejme finančne podpore, saj je že podprt obnovljivi vodik, ker se lahko upošteva v obveznostih za dobavitelje goriv iz člena 25 Direktive (EU) 2018/2001. Proizvajalci goriva bi lahko namesto tega količino električne energije iz obnovljivih virov, ki je potrebna za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, proizvedli tudi z lastnimi zmogljivostmi za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Preklic pogodbe o nakupu električne energije ne bi smel negativno vplivati na možnost, da se obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov še vedno šteje za nov obrat, če je zajet z novo pogodbo o nakupu električne energije. Poleg tega se lahko za vsako razširitev obrata za proizvodnjo obnovljivega vodika, s katero se poveča njegova proizvodna zmogljivost, šteje, da je začela obratovati hkrati s prvotnim obratom. S tem bi se izognili morebitni potrebi po sklepanju pogodb o nakupu električne energije z različnimi obrati ob vsaki razširitvi, kar bi zmanjšalo upravno breme. Finančna podpora, ki se povrne, ali finančna podpora za zemljišča ali priključke na omrežje za obrat za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov se ne bi smela šteti za pomoč za tekoče poslovanje ali pomoč za naložbe. |
| --- | --- |

(9)

Pogodbe o nakupu električne energije so primerno orodje za spodbujanje uvajanja novih zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, če nova zmogljivost za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ne prejme finančne podpore, saj je že podprt obnovljivi vodik, ker se lahko upošteva v obveznostih za dobavitelje goriv iz člena 25 Direktive (EU) 2018/2001. Proizvajalci goriva bi lahko namesto tega količino električne energije iz obnovljivih virov, ki je potrebna za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, proizvedli tudi z lastnimi zmogljivostmi za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. Preklic pogodbe o nakupu električne energije ne bi smel negativno vplivati na možnost, da se obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov še vedno šteje za nov obrat, če je zajet z novo pogodbo o nakupu električne energije. Poleg tega se lahko za vsako razširitev obrata za proizvodnjo obnovljivega vodika, s katero se poveča njegova proizvodna zmogljivost, šteje, da je začela obratovati hkrati s prvotnim obratom. S tem bi se izognili morebitni potrebi po sklepanju pogodb o nakupu električne energije z različnimi obrati ob vsaki razširitvi, kar bi zmanjšalo upravno breme. Finančna podpora, ki se povrne, ali finančna podpora za zemljišča ali priključke na omrežje za obrat za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov se ne bi smela šteti za pomoč za tekoče poslovanje ali pomoč za naložbe.

| (10) | Zaradi spremenljive narave nekaterih obnovljivih virov energije, vključno z vetrno in sončno energijo, in prezasedenosti elektroenergetskega omrežja električna energija iz obnovljivih virov morda ne bo stalno na voljo za proizvodnjo obnovljivega vodika. Zato je primerno določiti pravila, ki bodo zagotavljala, da se bo obnovljivi vodik proizvajal takrat in tam, ko oziroma kjer bo na voljo električna energija iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi spremenljive narave nekaterih obnovljivih virov energije, vključno z vetrno in sončno energijo, in prezasedenosti elektroenergetskega omrežja električna energija iz obnovljivih virov morda ne bo stalno na voljo za proizvodnjo obnovljivega vodika. Zato je primerno določiti pravila, ki bodo zagotavljala, da se bo obnovljivi vodik proizvajal takrat in tam, ko oziroma kjer bo na voljo električna energija iz obnovljivih virov.

| (11) | Za dokaz, da se obnovljivi vodik proizvaja, ko je na voljo električna energija iz obnovljivih virov, bi morali proizvajalci vodika dokazati, da proizvodnja obnovljivega vodika poteka v istem koledarskem mesecu kot proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov, da elektrolizator uporablja shranjeno električno energijo iz obnovljivih virov ali da elektrolizator uporablja električno energijo takrat, ko so cene električne energije tako nizke, da proizvodnja električne energije iz fosilnih goriv ni gospodarsko vzdržna in se zato zaradi dodatnega povpraševanja po električni energiji poveča proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov, ne poveča pa se proizvodnja električne energije iz fosilnih goriv. Merilo za usklajevanje bi moralo postati strožje, ko bodo na voljo trgi, infrastrukture in tehnologije, ki bodo omogočali hitro prilagajanje proizvodnje vodika ter usklajevanje proizvodnje električne energije in vodika. |
| --- | --- |

(11)

Za dokaz, da se obnovljivi vodik proizvaja, ko je na voljo električna energija iz obnovljivih virov, bi morali proizvajalci vodika dokazati, da proizvodnja obnovljivega vodika poteka v istem koledarskem mesecu kot proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov, da elektrolizator uporablja shranjeno električno energijo iz obnovljivih virov ali da elektrolizator uporablja električno energijo takrat, ko so cene električne energije tako nizke, da proizvodnja električne energije iz fosilnih goriv ni gospodarsko vzdržna in se zato zaradi dodatnega povpraševanja po električni energiji poveča proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov, ne poveča pa se proizvodnja električne energije iz fosilnih goriv. Merilo za usklajevanje bi moralo postati strožje, ko bodo na voljo trgi, infrastrukture in tehnologije, ki bodo omogočali hitro prilagajanje proizvodnje vodika ter usklajevanje proizvodnje električne energije in vodika.

| (12) | Trgovalna območja so zasnovana tako, da se prepreči prezasedenost omrežja znotraj območja. Da bi zagotovili, da ne bo prihajalo do prezasedenosti elektroenergetskega omrežja med elektrolizatorjem, ki proizvaja obnovljivi vodik, in obratom, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov, je primerno zahtevati, da se oba obrata nahajata na istem trgovalnem območju. Kadar se nahajata na povezanih trgovalnih območjih, bi morala biti cena električne energije na trgovalnem območju, kjer se nahaja obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, enaka ali višja kot na trgovalnem območju, kjer se proizvajajo tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, tako da prispeva k zmanjšanju prezasedenosti; ali pa bi se moral obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov v skladu s pogodbo o nakupu električne energije nahajati na trgovalnem območju na morju, povezanem s trgovalnim območjem, na katerem se nahaja elektrolizator. |
| --- | --- |

(12)

Trgovalna območja so zasnovana tako, da se prepreči prezasedenost omrežja znotraj območja. Da bi zagotovili, da ne bo prihajalo do prezasedenosti elektroenergetskega omrežja med elektrolizatorjem, ki proizvaja obnovljivi vodik, in obratom, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov, je primerno zahtevati, da se oba obrata nahajata na istem trgovalnem območju. Kadar se nahajata na povezanih trgovalnih območjih, bi morala biti cena električne energije na trgovalnem območju, kjer se nahaja obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, enaka ali višja kot na trgovalnem območju, kjer se proizvajajo tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, tako da prispeva k zmanjšanju prezasedenosti; ali pa bi se moral obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov v skladu s pogodbo o nakupu električne energije nahajati na trgovalnem območju na morju, povezanem s trgovalnim območjem, na katerem se nahaja elektrolizator.

| (13) | Da bi se obravnavale nacionalne posebnosti trgovalnih območij držav članic ter podprlo celostno načrtovanje elektroenergetskih in vodikovih omrežij, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da določijo dodatna merila glede lokacije elektrolizatorjev na trgovalnih območjih. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se obravnavale nacionalne posebnosti trgovalnih območij držav članic ter podprlo celostno načrtovanje elektroenergetskih in vodikovih omrežij, bi bilo treba državam članicam dovoliti, da določijo dodatna merila glede lokacije elektrolizatorjev na trgovalnih območjih.

| (14) | Proizvajalci goriv bi lahko prožno kombinirali različne možnosti glede tega, za kakšno štejejo električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, če se za vsako enoto vložka električne energije uporabi le ena možnost. Da bi preverili, ali so bila pravila ustrezno upoštevana, je primerno od dobaviteljev goriv zahtevati, da natančno dokumentirajo, katere možnosti so bile uporabljene za dobavo električne energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu. Pri izvajanju in certificiranju pravil v tretjih državah bodo po pričakovanju imeli pomembno vlogo prostovoljni in nacionalni sistemi, saj morajo države članice sprejeti dokazila, pridobljena od priznanih prostovoljnih sistemov. |
| --- | --- |

(14)

Proizvajalci goriv bi lahko prožno kombinirali različne možnosti glede tega, za kakšno štejejo električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, če se za vsako enoto vložka električne energije uporabi le ena možnost. Da bi preverili, ali so bila pravila ustrezno upoštevana, je primerno od dobaviteljev goriv zahtevati, da natančno dokumentirajo, katere možnosti so bile uporabljene za dobavo električne energije iz obnovljivih virov, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu. Pri izvajanju in certificiranju pravil v tretjih državah bodo po pričakovanju imeli pomembno vlogo prostovoljni in nacionalni sistemi, saj morajo države članice sprejeti dokazila, pridobljena od priznanih prostovoljnih sistemov.

| (15) | Člena 7 in 19 Direktive (EU) 2018/2001 dajeta zadostna zagotovila, da se obnovljive lastnosti električne energije, ki se uporablja za proizvodnjo obnovljivega vodika, upoštevajo samo enkrat in samo v enem sektorju končne uporabe. Člen 7 navedene direktive zagotavlja, da se pri izračunu skupnega deleža obnovljivih virov energije v bruto končni porabi električne energije ne upoštevajo tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ker se je električna energija iz obnovljivih virov, uporabljena za njihovo proizvodnjo, že upoštevala. S členom 19 navedene direktive bi bilo treba preprečiti, da bi tako proizvajalec električne energije iz obnovljivih virov kot tudi proizvajalec tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu in proizvedenih iz te električne energije, lahko prejela potrdila o izvoru, tako da se zagotovi razveljavitev potrdil o izvoru, izdanih proizvajalcu električne energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(15)

Člena 7 in 19 Direktive (EU) 2018/2001 dajeta zadostna zagotovila, da se obnovljive lastnosti električne energije, ki se uporablja za proizvodnjo obnovljivega vodika, upoštevajo samo enkrat in samo v enem sektorju končne uporabe. Člen 7 navedene direktive zagotavlja, da se pri izračunu skupnega deleža obnovljivih virov energije v bruto končni porabi električne energije ne upoštevajo tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ker se je električna energija iz obnovljivih virov, uporabljena za njihovo proizvodnjo, že upoštevala. S členom 19 navedene direktive bi bilo treba preprečiti, da bi tako proizvajalec električne energije iz obnovljivih virov kot tudi proizvajalec tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu in proizvedenih iz te električne energije, lahko prejela potrdila o izvoru, tako da se zagotovi razveljavitev potrdil o izvoru, izdanih proizvajalcu električne energije iz obnovljivih virov.

| (16) | Izvajanje časovne povezave kratkoročno ovirajo tehnične ovire za merjenje ujemanja po urah, zahtevne posledice za zasnove elektrolizatorjev ter neobstoj infrastrukture za vodik, ki bi omogočala shranjevanje in prevoz obnovljivega vodika do končnih uporabnikov, ki potrebujejo stalno oskrbo z vodikom. Da bi se omogočilo povečanje proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, bi morala biti v začetni fazi merila za časovno povezavo prožnejša, kar bi udeležencem na trgu omogočilo uvedbo potrebnih tehnoloških rešitev. |
| --- | --- |

(16)

Izvajanje časovne povezave kratkoročno ovirajo tehnične ovire za merjenje ujemanja po urah, zahtevne posledice za zasnove elektrolizatorjev ter neobstoj infrastrukture za vodik, ki bi omogočala shranjevanje in prevoz obnovljivega vodika do končnih uporabnikov, ki potrebujejo stalno oskrbo z vodikom. Da bi se omogočilo povečanje proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, bi morala biti v začetni fazi merila za časovno povezavo prožnejša, kar bi udeležencem na trgu omogočilo uvedbo potrebnih tehnoloških rešitev.

| (17) | Zaradi časa, potrebnega za načrtovanje in gradnjo obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ter pomanjkanja novih obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki ne prejmejo podpore, bi se morale zahteve iz člena 5, točki (a) in (b), te uredbe uporabljati šele v poznejši fazi. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi časa, potrebnega za načrtovanje in gradnjo obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ter pomanjkanja novih obratov za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki ne prejmejo podpore, bi se morale zahteve iz člena 5, točki (a) in (b), te uredbe uporabljati šele v poznejši fazi.

| (18) | Odvisnost od fosilnih goriv pri proizvodnji električne energije naj bi se z izvajanjem evropskega zelenega dogovora sčasoma zmanjšala, delež energije iz obnovljivih virov pa naj bi se povečal. Komisija bi morala pozorno spremljati ta razvoj in oceniti učinek zahtev iz te uredbe, zlasti postopno strožje zahteve glede časovne povezave, v zvezi s proizvodnimi stroški, prihranki emisij toplogrednih plinov in energetskim sistemom ter najpozneje do 1. julija 2028 predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu – |
| --- | --- |

(18)

Odvisnost od fosilnih goriv pri proizvodnji električne energije naj bi se z izvajanjem evropskega zelenega dogovora sčasoma zmanjšala, delež energije iz obnovljivih virov pa naj bi se povečal. Komisija bi morala pozorno spremljati ta razvoj in oceniti učinek zahtev iz te uredbe, zlasti postopno strožje zahteve glede časovne povezave, v zvezi s proizvodnimi stroški, prihranki emisij toplogrednih plinov in energetskim sistemom ter najpozneje do 1. julija 2028 predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa podrobna pravila za določitev, kdaj se lahko za električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov. Ta pravila se uporabljajo za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, z elektrolizo in po analogiji za manj pogoste načine proizvodnje.

Pravila se uporabljajo ne glede na to, ali je tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu, proizvedeno na ozemlju Unije ali zunaj njega.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „trgovalno območje“ pomeni trgovalno območje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 65, Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (3), za države članice ali enakovreden koncept za tretje države; |
| --- | --- |

(1)

„trgovalno območje“ pomeni trgovalno območje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 65, Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (3), za države članice ali enakovreden koncept za tretje države;

3

| (2) | „neposredni vod“ pomeni neposredni vod, kot je opredeljen v členu 2, točka 41, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (4); |
| --- | --- |

(2)

„neposredni vod“ pomeni neposredni vod, kot je opredeljen v členu 2, točka 41, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (4);

4

| (3) | „obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni posamezne enote ali skupine enot, ki proizvajajo električno energijo na eni ali več lokacijah iz enakih ali različnih obnovljivih virov, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001, razen enot, ki proizvajajo električno energijo iz biomase, in akumulacijskih naprav; |
| --- | --- |

(3)

„obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov“ pomeni posamezne enote ali skupine enot, ki proizvajajo električno energijo na eni ali več lokacijah iz enakih ali različnih obnovljivih virov, kot so opredeljeni v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001, razen enot, ki proizvajajo električno energijo iz biomase, in akumulacijskih naprav;

| (4) | „proizvajalec goriva“ pomeni gospodarski subjekt, ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu; |
| --- | --- |

(4)

„proizvajalec goriva“ pomeni gospodarski subjekt, ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu;

| (5) | „začetek obratovanja“ pomeni začetek proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali električne energije iz obnovljivih virov prvič ali po nadomestitvi stare zmogljivosti z novo, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Direktive (EU) 2018/2001, za katero zahtevane naložbe presegajo 30 % naložb, ki bi bile potrebne za izgradnjo podobnega novega obrata; |
| --- | --- |

(5)

„začetek obratovanja“ pomeni začetek proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali električne energije iz obnovljivih virov prvič ali po nadomestitvi stare zmogljivosti z novo, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Direktive (EU) 2018/2001, za katero zahtevane naložbe presegajo 30 % naložb, ki bi bile potrebne za izgradnjo podobnega novega obrata;

| (6) | „sistem naprednega merjenja“ pomeni sistem naprednega merjenja, kot je opredeljen v členu 2, točka 23, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(6)

„sistem naprednega merjenja“ pomeni sistem naprednega merjenja, kot je opredeljen v členu 2, točka 23, Direktive (EU) 2019/944;

| (7) | „bilančni obračunski interval“ pomeni bilančni obračunski interval, kot je opredeljen v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2019/943, v Uniji ali enakovreden koncept za tretje države. |
| --- | --- |

(7)

„bilančni obračunski interval“ pomeni bilančni obračunski interval, kot je opredeljen v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2019/943, v Uniji ali enakovreden koncept za tretje države.

Člen 3

Pravila, na podlagi katerih se šteje, da je električna energija, pridobljena z neposredno povezavo z obratom za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, v celoti iz obnovljivih virov

Za dokaz o skladnosti z merili iz člena 27(3), peti pododstavek, Direktive (EU) 2018/2001, na podlagi katerih se šteje, da je električna energija, pridobljena z neposredno povezavo z obratom za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, v celoti iz obnovljivih virov, proizvajalec goriva predloži dokazila o naslednjem:

| (a) | obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov so povezani z obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, po neposrednem vodu ali pa proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov ter proizvodnja tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, potekata v istem obratu; |
| --- | --- |

(a)

obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov so povezani z obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, po neposrednem vodu ali pa proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov ter proizvodnja tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, potekata v istem obratu;

| (b) | obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov so začeli obratovati največ 36 mesecev pred obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu; kadar se obstoječemu obratu za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, doda dodatna proizvodna zmogljivost, se dodana zmogljivost šteje za del obstoječega obrata, če je zmogljivost dodana na isti lokaciji in je bila dodana najpozneje 36 mesecev po začetku obratovanja prvotnega obrata; |
| --- | --- |

(b)

obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov so začeli obratovati največ 36 mesecev pred obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu; kadar se obstoječemu obratu za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, doda dodatna proizvodna zmogljivost, se dodana zmogljivost šteje za del obstoječega obrata, če je zmogljivost dodana na isti lokaciji in je bila dodana najpozneje 36 mesecev po začetku obratovanja prvotnega obrata;

| (c) | obrat za proizvodnjo električne energije ni priključen na omrežje ali pa je obrat za proizvodnjo električne energije priključen na omrežje, vendar sistem naprednega merjenja, ki meri vse tokove električne energije iz omrežja, kaže, da iz omrežja ni bila odvzeta električna energija za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu. |
| --- | --- |

(c)

obrat za proizvodnjo električne energije ni priključen na omrežje ali pa je obrat za proizvodnjo električne energije priključen na omrežje, vendar sistem naprednega merjenja, ki meri vse tokove električne energije iz omrežja, kaže, da iz omrežja ni bila odvzeta električna energija za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu.

Če proizvajalec goriva uporablja tudi električno energijo iz omrežja, zanjo lahko šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, če izpolnjuje pravila iz člena 4.

Člen 4

Splošna pravila, na podlagi katerih se za električno energijo, odvzeto iz omrežja, šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov

1.   Proizvajalci goriv lahko štejejo, da je električna energija, odvzeta iz omrežja, v celoti iz obnovljivih virov, če se obrat, ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, nahaja na trgovalnem območju, kjer je povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov v prejšnjem koledarskem letu presegel 90 %, proizvodnja tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, pa ne presega največjega števila ur, določenega glede na delež električne energije iz obnovljivih virov na trgovalnem območju.

To največje število ur se izračuna tako, da se skupno število ur v posameznem koledarskem letu pomnoži z deležem električne energije iz obnovljivih virov, sporočenim za trgovalno območje, na katerem se proizvajajo tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu. Povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov se določi tako, da se bruto končna poraba električne energije iz obnovljivih virov na trgovalnem območju, izračunana po analogiji s pravili iz člena 7(2) Direktive (EU) 2018/2001, deli z bruto proizvodnjo električne energije iz vseh virov energije, kot je opredeljena v Prilogi B k Uredbi (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5), razen iz vode, predhodno načrpane iz nižje lege v višjo, pri čemer se prišteje uvoz in odšteje izvoz električne energije na trgovalno območje. Ko povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov v koledarskem letu preseže 90 %, se še v naslednjih petih koledarskih letih šteje, da je višji od 90 %.

2.   Če pogoji iz odstavka 1 niso izpolnjeni, lahko proizvajalci goriv električno energijo, odvzeto iz omrežja, štejejo za električno energijo, ki je v celoti iz obnovljivih virov, če se obrat, ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, nahaja na trgovalnem območju, kjer je intenzivnost emisij električne energije manjša od 18 gCO2ekv/MJ, če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | proizvajalci goriv so neposredno ali prek posrednikov sklenili eno ali več pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov z gospodarskimi subjekti, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov v enem ali več obratih za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, in sicer za količino, ki je vsaj enaka količini električne energije, za katero se šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, in je ta električna energija dejansko proizvedena v teh obratih; |
| --- | --- |

(a)

proizvajalci goriv so neposredno ali prek posrednikov sklenili eno ali več pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov z gospodarskimi subjekti, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov v enem ali več obratih za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, in sicer za količino, ki je vsaj enaka količini električne energije, za katero se šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, in je ta električna energija dejansko proizvedena v teh obratih;

| (b) | izpolnjeni so pogoji o časovni in geografski povezavi v skladu s členoma 6 in 7.
  Intenzivnost emisij električne energije se določi v skladu s pristopom za izračun povprečne ogljične intenzivnosti električne energije iz omrežja iz metodologije za določanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in iz recikliranih ogljičnih goriv iz delegiranega akta, sprejetega v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001, na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.
  Ko je intenzivnost emisij električne energije v koledarskem letu manjša od 18 gCO2ekv/MJ, se povprečna intenzivnost emisij električne energije naslednjih pet koledarskih let še naprej šteje za manjšo od 18 gCO2ekv/MJ. |
| --- | --- |

(b)

izpolnjeni so pogoji o časovni in geografski povezavi v skladu s členoma 6 in 7.

Intenzivnost emisij električne energije se določi v skladu s pristopom za izračun povprečne ogljične intenzivnosti električne energije iz omrežja iz metodologije za določanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in iz recikliranih ogljičnih goriv iz delegiranega akta, sprejetega v skladu s členom 28(5) Direktive (EU) 2018/2001, na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov.

Ko je intenzivnost emisij električne energije v koledarskem letu manjša od 18 gCO2ekv/MJ, se povprečna intenzivnost emisij električne energije naslednjih pet koledarskih let še naprej šteje za manjšo od 18 gCO2ekv/MJ.

3.   Za električno energijo, odvzeto iz omrežja, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, se prav tako lahko šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, če se električna energija, uporabljena za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, porabi v bilančnem obračunskem intervalu, v katerem lahko proizvajalec goriva na podlagi dokazil operaterja nacionalnega prenosnega sistema dokaže, da:

| (a) | so bili obrati za proizvodnjo električne energije, ki uporabljajo obnovljive vire, v skladu s členom 13 Uredbe (EU) 2019/943 prerazporejeni navzdol; |
| --- | --- |

(a)

so bili obrati za proizvodnjo električne energije, ki uporabljajo obnovljive vire, v skladu s členom 13 Uredbe (EU) 2019/943 prerazporejeni navzdol;

| (b) | se je z električno energijo, porabljeno za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, za ustrezno količino zmanjšala potreba po prerazporejanju. |
| --- | --- |

(b)

se je z električno energijo, porabljeno za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, za ustrezno količino zmanjšala potreba po prerazporejanju.

4.   Kadar pogoji iz odstavkov 1, 2 in 3 niso izpolnjeni, lahko proizvajalci goriva za električno energijo, odvzeto iz omrežja, štejejo, da je v celoti iz obnovljivih virov, če izpolnjuje pogoje o dodatnosti, časovni povezavi in geografski povezavi v skladu s členi 5, 6 in 7.

Člen 5

Dodatnost

Pogoj dodatnosti iz člena 4(4), prvi pododstavek, se šteje za izpolnjen, če so proizvajalci goriv v lastnih obratih proizvedli količino električne energije iz obnovljivih virov, ki je vsaj enaka količini električne energije, za katero se šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, ali če so neposredno ali prek posrednikov sklenili eno ali več pogodb o nakupu električne energije iz obnovljivih virov z gospodarskimi subjekti, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov v enem ali več obratih v količini električne energije iz obnovljivih virov, za katero se šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, in je ta električna energija dejansko proizvedena v teh obratih, ter če so izpolnjena naslednja merila:

| (a) | Obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov je začel obratovati največ 36 mesecev pred obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu.
  Kadar je obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov izpolnjeval zahteve iz prvega pododstavka tega odstavka na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, sklenjene s proizvajalcem goriva, ki je prenehala veljati, se šteje, da je začel obratovati hkrati z obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, na podlagi nove pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov.
  Kadar se obstoječemu obratu za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, doda dodatna proizvodna zmogljivost, se za dodano zmogljivost šteje, da je začela obratovati hkrati s prvotnim obratom, če je zmogljivost dodana na isti lokaciji in če je bila dodana najpozneje 36 mesecev po začetku obratovanja prvotnega obrata. |
| --- | --- |

(a)

Obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov je začel obratovati največ 36 mesecev pred obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu.

Kadar je obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov izpolnjeval zahteve iz prvega pododstavka tega odstavka na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, sklenjene s proizvajalcem goriva, ki je prenehala veljati, se šteje, da je začel obratovati hkrati z obratom za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, na podlagi nove pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov.

Kadar se obstoječemu obratu za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, doda dodatna proizvodna zmogljivost, se za dodano zmogljivost šteje, da je začela obratovati hkrati s prvotnim obratom, če je zmogljivost dodana na isti lokaciji in če je bila dodana najpozneje 36 mesecev po začetku obratovanja prvotnega obrata.

| (b) | Obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ni prejel podpore v obliki pomoči za tekoče poslovanje ali pomoči za naložbe, razen podpore, ki so jo prejeli obrati pred nadomestitvijo stare zmogljivosti z novo, finančne podpore za zemljišča ali za priključke na omrežje, podpore, ki ne predstavlja neto podpore, kot je podpora, ki se v celoti povrne, in podpore za obrate za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki oskrbujejo obrate za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ki se uporabljajo za raziskave, preskušanje in predstavitve. |
| --- | --- |

(b)

Obrat za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ni prejel podpore v obliki pomoči za tekoče poslovanje ali pomoči za naložbe, razen podpore, ki so jo prejeli obrati pred nadomestitvijo stare zmogljivosti z novo, finančne podpore za zemljišča ali za priključke na omrežje, podpore, ki ne predstavlja neto podpore, kot je podpora, ki se v celoti povrne, in podpore za obrate za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki oskrbujejo obrate za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ki se uporabljajo za raziskave, preskušanje in predstavitve.

Člen 6

Časovna povezava

Do 31. decembra 2029 se šteje, da je pogoj časovne povezave iz člena 4(2) in (4) izpolnjen, če je tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu, proizvedeno v istem koledarskem mesecu kot električna energija iz obnovljivih virov, proizvedena na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, ali iz električne energije iz obnovljivih virov iz novega sredstva za skladiščenje, ki se nahaja za isto točko omrežne povezave kot elektrolizator ali obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov, in je bilo polnjeno v istem koledarskem mesecu, v katerem je bila proizvedena električna energija na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov.

Od 1. januarja 2030 se šteje, da je pogoj časovne povezave izpolnjen, če je tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu, proizvedeno v istem enournem obdobju kot električna energija iz obnovljivih virov, proizvedena na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, ali iz električne energije iz obnovljivih virov iz novega sredstva za skladiščenje, ki se nahaja za isto točko omrežne povezave kot elektrolizator ali obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov, in je bilo polnjeno v istem enournem obdobju, v katerem je bila proizvedena električna energija na podlagi pogodbe o nakupu električne energije iz obnovljivih virov. Države članice lahko pravila iz tega odstavka po priglasitvi Komisiji uporabljajo od 1. julija 2027 za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ki so bila proizvedena na njenem ozemlju.

Pogoj časovne povezave se vedno šteje za izpolnjen, če je tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu, proizvedeno v enournem obdobju, če je končna cena električne energije, ki izhaja iz enotnega spajanja trgov za dan vnaprej na trgovalnem območju, kot je navedeno v členu 39(2), točka (a), Uredbe Komisije (EU) 2015/1222 (6), največ 20 EUR na MWh ali nižja od 0,36-kratnika cene dovoljenja za izpust ene tone ekvivalenta ogljikovega dioksida v zadevnem obdobju zaradi izpolnjevanja zahtev iz Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7).

6

7

Člen 7

Geografska povezava

1.   Pogoj geografske povezave iz člena 4(2) in (4) se šteje za izpolnjen, če je izpolnjeno vsaj eno od naslednjih meril v zvezi z lokacijo elektrolizatorja:

| (a) | obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov v skladu s pogodbo o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, se nahaja ali se je ob začetku obratovanja nahajal na istem trgovalnem območju kot elektrolizator; |
| --- | --- |

(a)

obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov v skladu s pogodbo o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, se nahaja ali se je ob začetku obratovanja nahajal na istem trgovalnem območju kot elektrolizator;

| (b) | obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov, se nahaja na povezanem trgovalnem območju, tudi v drugi državi članici, cene električne energije v ustreznem obdobju na trgu za dan vnaprej iz člena 6 na povezanem trgovalnem območju pa so enake ali višje kot na trgovalnem območju, kjer se proizvaja tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu; |
| --- | --- |

(b)

obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov, se nahaja na povezanem trgovalnem območju, tudi v drugi državi članici, cene električne energije v ustreznem obdobju na trgu za dan vnaprej iz člena 6 na povezanem trgovalnem območju pa so enake ali višje kot na trgovalnem območju, kjer se proizvaja tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu;

| (c) | obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov v skladu s pogodbo o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, se nahaja na trgovalnem območju na morju, ki je povezano s trgovalnim območjem, na katerem se nahaja elektrolizator. |
| --- | --- |

(c)

obrat, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov v skladu s pogodbo o nakupu električne energije iz obnovljivih virov, se nahaja na trgovalnem območju na morju, ki je povezano s trgovalnim območjem, na katerem se nahaja elektrolizator.

2.   Države članice lahko brez poseganja v člena 14 in 15 Uredbe (EU) 2019/943 poleg meril iz odstavka 1 uvedejo dodatna merila v zvezi z lokacijo elektrolizatorjev in obratov, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, da zagotovijo združljivost povečanj zmogljivosti z nacionalnim načrtovanjem vodikovega in elektroenergetskega omrežja. Morebitna dodatna merila ne smejo negativno vplivati na delovanje notranjega trga električne energije.

Člen 8

Skupna pravila

Proizvajalci goriv zagotovijo zanesljive informacije, ki dokazujejo, da so izpolnjene vse zahteve iz členov 3 do 7, med drugim po potrebi za vsako uro:

| (a) | količino električne energije, porabljene za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ki je podrobneje razčlenjena tako:






  (i) | količina električne energije iz omrežja, za katero se ne šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, in delež električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

(a)

količino električne energije, porabljene za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ki je podrobneje razčlenjena tako:

(i)

količina električne energije iz omrežja, za katero se ne šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, in delež električne energije iz obnovljivih virov;

| (ii) | količina električne energije, za katero se šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, ker je bila pridobljena z neposredno povezavo z obratom, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov, kot je določeno v členu 3; |
| --- | --- |

(ii)

količina električne energije, za katero se šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov, ker je bila pridobljena z neposredno povezavo z obratom, ki proizvaja električno energijo iz obnovljivih virov, kot je določeno v členu 3;

| (iii) | količina električne energije iz omrežja, za katero se v skladu z merili iz člena 4(1) šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(iii)

količina električne energije iz omrežja, za katero se v skladu z merili iz člena 4(1) šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov;

| (iv) | količina električne energije, za katero se v skladu z merili iz člena 4(2) šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(iv)

količina električne energije, za katero se v skladu z merili iz člena 4(2) šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov;

| (v) | količina električne energije, za katero se v skladu z merili iz člena 4(3) šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(v)

količina električne energije, za katero se v skladu z merili iz člena 4(3) šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov;

| (vi) | količina električne energije, za katero se v skladu z merili iz člena 4(4) šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(vi)

količina električne energije, za katero se v skladu z merili iz člena 4(4) šteje, da je v celoti iz obnovljivih virov;

| (b) | količino električne energije iz obnovljivih virov, proizvedeno v obratih za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ne glede na to, ali so neposredno povezani z elektrolizatorjem, in ne glede na to, ali se električna energija iz obnovljivih virov uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali za druge namene; |
| --- | --- |

(b)

količino električne energije iz obnovljivih virov, proizvedeno v obratih za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ne glede na to, ali so neposredno povezani z elektrolizatorjem, in ne glede na to, ali se električna energija iz obnovljivih virov uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali za druge namene;

| (c) | količino tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih in neobnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ki jih proizvede proizvajalec goriva. |
| --- | --- |

(c)

količino tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih in neobnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ki jih proizvede proizvajalec goriva.

Člen 9

Potrdilo o skladnosti

Ne glede na to, ali se tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, proizvajajo na ozemlju Unije ali zunaj njega, lahko proizvajalci goriv za dokazovanje skladnosti z merili iz členov 3 do 7 te uredbe uporabijo nacionalne ali mednarodne prostovoljne sisteme, ki jih Komisija priznava v skladu s členom 30(4) Direktive (EU) 2018/2001, v skladu s členom 8, kakor je ustrezno.

Kadar proizvajalec goriva predloži dokazila ali podatke, pridobljene v skladu s sistemom, ki je bil predmet odločitve v skladu s členom 30(4) Direktive (EU) 2018/2001, kolikor taka odločitev zajema dokazovanje skladnosti sistema s členom 27(3), peti in šesti pododstavek, navedene direktive, država članica od dobaviteljev tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ne zahteva predložitve dodatnih dokazil o skladnosti z merili iz te uredbe.

Člen 10

Poročanje

Komisija do 1. julija 2028 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, v katerem oceni učinek zahtev iz te uredbe, vključno z učinkom časovne povezave, na proizvodne stroške, prihranke emisij toplogrednih plinov in energetski sistem.

Člen 11

Prehodna faza

Člen 5, točki (a) in (b), se do 1. januarja 2038 ne uporablja za obrate za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ki začnejo obratovati pred 1. januarjem 2028. Ta izjema ne velja za zmogljivosti, ki so po 1. januarju 2028 dodane za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  COM(2022) 108 final.

2

(3)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).

3

(4)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1099/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o statistiki energetike (UL L 304, 14.11.2008, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) 2015/1222 z dne 24. julija 2015 o določitvi smernic za dodeljevanje zmogljivosti in upravljanje prezasedenosti (UL L 197, 25.7.2015, str. 24).

6

(7)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

7

---

| 20.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/20

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1185

z dne 10. februarja 2023

o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo minimalnega praga za prihranke emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe recikliranih ogljičnih goriv in z določitvijo metodologije za oceno prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (1) ter zlasti člena 25(2) in člena 28(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob upoštevanju potrebe po znatnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju in možnosti, da vsako gorivo doseže znatne prihranke emisij toplogrednih plinov med drugim z uporabo tehnik zajemanja in shranjevanja ogljika, ter ob upoštevanju zahtev glede prihrankov toplogrednih plinov, ki so v Direktivi (EU) 2018/2001 določeni za druga goriva, bi bilo treba za vse vrste recikliranih ogljičnih goriv določiti 70-odstotni minimalni prag prihrankov emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(1)

Ob upoštevanju potrebe po znatnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju in možnosti, da vsako gorivo doseže znatne prihranke emisij toplogrednih plinov med drugim z uporabo tehnik zajemanja in shranjevanja ogljika, ter ob upoštevanju zahtev glede prihrankov toplogrednih plinov, ki so v Direktivi (EU) 2018/2001 določeni za druga goriva, bi bilo treba za vse vrste recikliranih ogljičnih goriv določiti 70-odstotni minimalni prag prihrankov emisij toplogrednih plinov.

| (2) | Na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril je treba določiti jasna pravila za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, in reciklirana ogljična goriva ter njihove primerjalnike za fosilna goriva. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril je treba določiti jasna pravila za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov za tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, in reciklirana ogljična goriva ter njihove primerjalnike za fosilna goriva.

| (3) | V metodologiji za obračunavanje emisij toplogrednih plinov bi bilo treba upoštevati emisije v celotnem življenjskem ciklu od proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in recikliranih ogljičnih goriv, temeljiti pa bi morala na objektivnih in nediskriminatornih merilih. |
| --- | --- |

(3)

V metodologiji za obračunavanje emisij toplogrednih plinov bi bilo treba upoštevati emisije v celotnem življenjskem ciklu od proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in recikliranih ogljičnih goriv, temeljiti pa bi morala na objektivnih in nediskriminatornih merilih.

| (4) | Dobropisi se ne bi smeli odobriti za zajemanje CO2, ki je bil že upoštevan na podlagi drugih določb prava Unije. Zato se pri določanju emisij iz obstoječe uporabe ali usode vnosov za to vrsto zajetega CO2 ne bi smelo šteti, da so preprečene. |
| --- | --- |

(4)

Dobropisi se ne bi smeli odobriti za zajemanje CO2, ki je bil že upoštevan na podlagi drugih določb prava Unije. Zato se pri določanju emisij iz obstoječe uporabe ali usode vnosov za to vrsto zajetega CO2 ne bi smelo šteti, da so preprečene.

| (5) | Izvor ogljika, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv, kratkoročno ni pomemben za določanje prihrankov emisij zaradi uporabe teh goriv, saj je trenutno na voljo veliko virov ogljika, ki jih je mogoče zajeti ter tako doseči napredek pri razogljičenju. V gospodarstvu, ki je na poti do podnebne nevtralnosti do leta 2050, bi moralo pri virih, ki jih je mogoče zajeti, srednje- do dolgoročno nastopiti pomanjkanje in bi morali biti vse bolj omejeni na emisije CO2, ki jih je najtežje zmanjšati. Poleg tega nadaljnja uporaba tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv, ki vsebujejo ogljik iz netrajnostnega goriva, ni združljiva s krivuljo doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050, saj bi to pomenilo nadaljnjo uporabo netrajnostnih goriv in nastajanje z njimi povezanih emisij. Zato se zajemanje emisij iz netrajnostnih goriv pri določanju prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv ne bi smelo neomejeno dolgo šteti za preprečevanje emisij. Zajete emisije iz zgorevanja netrajnostnih goriv za proizvodnjo električne energije bi bilo treba šteti za preprečene emisije do leta 2035, saj bi se morala večina teh emisij dotlej že zmanjšati, emisije iz drugih uporab netrajnostnih goriv pa bi bilo treba šteti za preprečene emisije do leta 2040, saj se bodo te emisije obdržale dalj časa. Ti datumi bodo pregledani glede na izvajanje podnebnega cilja Unije za leto 2040 v sektorjih, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). Komisija bo v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (3) predlagala podnebni cilj Unije za leto 2040 najpozneje v šestih mesecih po prvem pregledu globalnega stanja, ki bo opravljen na podlagi Pariškega sporazuma. Z izvajanjem cilja iz Direktive 2003/87/ES bo dodatno določeno pričakovano zmanjšanje omejitev emisij v vsakem sektorju. |
| --- | --- |

(5)

Izvor ogljika, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv, kratkoročno ni pomemben za določanje prihrankov emisij zaradi uporabe teh goriv, saj je trenutno na voljo veliko virov ogljika, ki jih je mogoče zajeti ter tako doseči napredek pri razogljičenju. V gospodarstvu, ki je na poti do podnebne nevtralnosti do leta 2050, bi moralo pri virih, ki jih je mogoče zajeti, srednje- do dolgoročno nastopiti pomanjkanje in bi morali biti vse bolj omejeni na emisije CO2, ki jih je najtežje zmanjšati. Poleg tega nadaljnja uporaba tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv, ki vsebujejo ogljik iz netrajnostnega goriva, ni združljiva s krivuljo doseganja podnebne nevtralnosti do leta 2050, saj bi to pomenilo nadaljnjo uporabo netrajnostnih goriv in nastajanje z njimi povezanih emisij. Zato se zajemanje emisij iz netrajnostnih goriv pri določanju prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv ne bi smelo neomejeno dolgo šteti za preprečevanje emisij. Zajete emisije iz zgorevanja netrajnostnih goriv za proizvodnjo električne energije bi bilo treba šteti za preprečene emisije do leta 2035, saj bi se morala večina teh emisij dotlej že zmanjšati, emisije iz drugih uporab netrajnostnih goriv pa bi bilo treba šteti za preprečene emisije do leta 2040, saj se bodo te emisije obdržale dalj časa. Ti datumi bodo pregledani glede na izvajanje podnebnega cilja Unije za leto 2040 v sektorjih, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). Komisija bo v skladu z Uredbo (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (3) predlagala podnebni cilj Unije za leto 2040 najpozneje v šestih mesecih po prvem pregledu globalnega stanja, ki bo opravljen na podlagi Pariškega sporazuma. Z izvajanjem cilja iz Direktive 2003/87/ES bo dodatno določeno pričakovano zmanjšanje omejitev emisij v vsakem sektorju.

| (6) | Preprečiti bi bilo treba emisije iz dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES, in sicer iz industrijskih procesov ali zgorevanja netrajnostnih goriv, tudi če bi jih bilo mogoče zajeti in uporabiti za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv. Za te emisije se kot spodbuda za zmanjšanje emisij iz netrajnostnih goriv v prvi vrsti uporablja oblikovanje cen ogljika. Zato je treba, kadar se take emisije ne upoštevajo z učinkovitim oblikovanjem cen ogljika višje v proizvodni verigi, te emisije upoštevati in se ne bi smele šteti za preprečene. |
| --- | --- |

(6)

Preprečiti bi bilo treba emisije iz dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES, in sicer iz industrijskih procesov ali zgorevanja netrajnostnih goriv, tudi če bi jih bilo mogoče zajeti in uporabiti za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv. Za te emisije se kot spodbuda za zmanjšanje emisij iz netrajnostnih goriv v prvi vrsti uporablja oblikovanje cen ogljika. Zato je treba, kadar se take emisije ne upoštevajo z učinkovitim oblikovanjem cen ogljika višje v proizvodni verigi, te emisije upoštevati in se ne bi smele šteti za preprečene.

| (7) | Tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva se lahko proizvajajo v različnih procesih, pri katerih lahko nastane mešanica različnih vrst goriv. Metodologija za oceno prihrankov emisij toplogrednih plinov bi zato morala omogočati ugotavljanje dejanskih prihrankov emisij iz teh postopkov, vključno s postopki, pri katerih se proizvajajo tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva. |
| --- | --- |

(7)

Tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva se lahko proizvajajo v različnih procesih, pri katerih lahko nastane mešanica različnih vrst goriv. Metodologija za oceno prihrankov emisij toplogrednih plinov bi zato morala omogočati ugotavljanje dejanskih prihrankov emisij iz teh postopkov, vključno s postopki, pri katerih se proizvajajo tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva.

| (8) | Da bi določili intenzivnost emisij toplogrednih plinov tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv, je treba izračunati delež energijske vsebnosti takih goriv v proizvodu procesa. V ta namen bi bilo treba delež vsake vrste goriva določiti tako, da se ustrezni vnos energije za zadevno vrsto goriva deli s skupnimi zadevnimi vnosi energije v proces. V primeru proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, je treba določiti, ali naj se šteje, da je zadevni vnos električne energije v celoti iz obnovljivih virov. Šteti bi se moralo, da je zadevni vnos električne energije v celoti iz obnovljivih virov, če so izpolnjene določbe iz petega in šestega pododstavka člena 27(3) Direktive (EU) 2018/2001. V nasprotnem primeru bi bilo treba za določitev deleža električne energije iz obnovljivih virov uporabiti povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov v državi proizvodnje, izmerjen dve leti pred zadevnim letom. V primeru proizvodnje recikliranih ogljičnih goriv se lahko za zadevni vnos energije za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv štejejo samo tokovi tekočih ali trdnih odpadkov neobnovljivega izvora, ki niso primerni za snovno predelavo v skladu s členom 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter plin iz predelave odpadkov in izpušni plin neobnovljivega izvora, ki se proizvajata kot neizogibna in nenamerna posledica proizvodnega procesa v industrijskih obratih. |
| --- | --- |

(8)

Da bi določili intenzivnost emisij toplogrednih plinov tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv, je treba izračunati delež energijske vsebnosti takih goriv v proizvodu procesa. V ta namen bi bilo treba delež vsake vrste goriva določiti tako, da se ustrezni vnos energije za zadevno vrsto goriva deli s skupnimi zadevnimi vnosi energije v proces. V primeru proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, je treba določiti, ali naj se šteje, da je zadevni vnos električne energije v celoti iz obnovljivih virov. Šteti bi se moralo, da je zadevni vnos električne energije v celoti iz obnovljivih virov, če so izpolnjene določbe iz petega in šestega pododstavka člena 27(3) Direktive (EU) 2018/2001. V nasprotnem primeru bi bilo treba za določitev deleža električne energije iz obnovljivih virov uporabiti povprečni delež električne energije iz obnovljivih virov v državi proizvodnje, izmerjen dve leti pred zadevnim letom. V primeru proizvodnje recikliranih ogljičnih goriv se lahko za zadevni vnos energije za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv štejejo samo tokovi tekočih ali trdnih odpadkov neobnovljivega izvora, ki niso primerni za snovno predelavo v skladu s členom 4 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter plin iz predelave odpadkov in izpušni plin neobnovljivega izvora, ki se proizvajata kot neizogibna in nenamerna posledica proizvodnega procesa v industrijskih obratih.

| (9) | Primerjalnik za fosilna goriva tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv bi bilo treba določiti na 94 gCO2eq/MJ v skladu z vrednostjo, določeno za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva v Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(9)

Primerjalnik za fosilna goriva tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv bi bilo treba določiti na 94 gCO2eq/MJ v skladu z vrednostjo, določeno za pogonska biogoriva in druga tekoča biogoriva v Direktivi (EU) 2018/2001.

| (10) | Glavni cilj spodbujanja recikliranih ogljičnih goriv je zmanjšati emisije toplogrednih plinov z učinkovitejšo uporabo upravičenih surovin v primerjavi s sedanjimi vrstami uporabe. Glede na to, da so bile surovine, ki se lahko uporabijo za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv, morda že uporabljene za proizvodnjo energije, je pri izračunu emisij toplogrednih plinov primerno upoštevati emisije toplogrednih plinov, ki so posledica preusmeritve uporabe teh neprožnih vnosov iz njihove trenutne uporabe. Enako bi moralo veljati za neprožne vnose, pridobljene z vključenimi postopki, ki se uporabljajo za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu. |
| --- | --- |

(10)

Glavni cilj spodbujanja recikliranih ogljičnih goriv je zmanjšati emisije toplogrednih plinov z učinkovitejšo uporabo upravičenih surovin v primerjavi s sedanjimi vrstami uporabe. Glede na to, da so bile surovine, ki se lahko uporabijo za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv, morda že uporabljene za proizvodnjo energije, je pri izračunu emisij toplogrednih plinov primerno upoštevati emisije toplogrednih plinov, ki so posledica preusmeritve uporabe teh neprožnih vnosov iz njihove trenutne uporabe. Enako bi moralo veljati za neprožne vnose, pridobljene z vključenimi postopki, ki se uporabljajo za proizvodnjo obnovljivih tekočih in plinastih goriv nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu.

| (11) | Če je električna energija, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, vzeta iz električnega omrežja in se ne šteje, da je v celoti proizvedena iz obnovljivih virov, bi bilo treba uporabiti povprečno ogljično intenzivnost električne energije, porabljene v državi članici, v kateri se gorivo proizvaja, saj to najbolje opisuje intenzivnost toplogrednih plinov celotnega procesa. Namesto tega bi bilo mogoče električni energiji iz električnega omrežja, ki se uporablja v proizvodnem procesu tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv, ki se ne štejejo za popolnoma pridobljena iz obnovljivih virov v skladu s členom 27(3) Direktive (EU) 2018/2001, pripisati vrednosti emisij toplogrednih plinov glede na število ur, v katerih s polno obremenitvijo obratuje obrat, ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva. Če se za električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, šteje, da je v celoti obnovljiva v skladu s pravili iz člena 27 Direktive (EU) 2018/2001, bi bilo treba za to oskrbo z električno energijo uporabiti ogljično intenzivnost v višini nič – |
| --- | --- |

(11)

Če je električna energija, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, vzeta iz električnega omrežja in se ne šteje, da je v celoti proizvedena iz obnovljivih virov, bi bilo treba uporabiti povprečno ogljično intenzivnost električne energije, porabljene v državi članici, v kateri se gorivo proizvaja, saj to najbolje opisuje intenzivnost toplogrednih plinov celotnega procesa. Namesto tega bi bilo mogoče električni energiji iz električnega omrežja, ki se uporablja v proizvodnem procesu tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv, ki se ne štejejo za popolnoma pridobljena iz obnovljivih virov v skladu s členom 27(3) Direktive (EU) 2018/2001, pripisati vrednosti emisij toplogrednih plinov glede na število ur, v katerih s polno obremenitvijo obratuje obrat, ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva. Če se za električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, šteje, da je v celoti obnovljiva v skladu s pravili iz člena 27 Direktive (EU) 2018/2001, bi bilo treba za to oskrbo z električno energijo uporabiti ogljično intenzivnost v višini nič –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba določa minimalni prag za prihranke emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe recikliranih ogljičnih goriv in metodologijo za oceno prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv.

Člen 2

Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe recikliranih ogljičnih goriv znašajo vsaj 70 %.

Člen 3

Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in recikliranih ogljičnih goriv se določijo v skladu z metodologijo iz Priloge I.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. februarja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 328, 21.12.2018, str. 82.

1

(2)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

4

---

PRILOGA

Metodologija za določanje prihrankov emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, in recikliranih ogljičnih goriv

A.   METODOLOGIJA

| 1. | Emisije toplogrednih plinov zaradi proizvodnje in uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv se izračunajo na naslednji način:
  E = e i + e p + e td + e u – e ccs

  pri čemer je:







  E | = | skupne emisije zaradi uporabe goriva (gCO2ekv/MJ goriva) |
| --- | --- | --- | --- |
| e i | = | e i prožni + e i neprožni – e obstoječa uporaba: emisije zaradi dobave vnosov (gCO2ekv/MJ goriva) |
| e i prožni | = | emisije zaradi uporabe prožnih vnosov (gCO2ekv/MJ goriva) |
| e i neprožni | = | emisije zaradi uporabe neprožnih vnosov (gCO2ekv/MJ goriva) |
| e obstoječa uporaba | = | emisije zaradi obstoječe uporabe ali usode vnosov (gCO2ekv/MJ goriva) |
| e p | = | emisije zaradi predelave (gCO2ekv/MJ goriva) |
| e td | = | emisije zaradi prevoza in distribucije (gCO2ekv/MJ goriva) |
| e u | = | emisije zaradi zgorevanja goriva pri njegovi končni uporabi (gCO2ekv/MJ goriva) |
| e ccs | = | prihranki emisij zaradi zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida (gCO2ekv/MJ goriva) |

1.

E = e i + e p + e td + e u – e ccs

pri čemer je:

E

=

skupne emisije zaradi uporabe goriva (gCO2ekv/MJ goriva)

e i

=

e i prožni + e i neprožni – e obstoječa uporaba: emisije zaradi dobave vnosov (gCO2ekv/MJ goriva)

e i prožni

=

emisije zaradi uporabe prožnih vnosov (gCO2ekv/MJ goriva)

e i neprožni

=

emisije zaradi uporabe neprožnih vnosov (gCO2ekv/MJ goriva)

e obstoječa uporaba

=

emisije zaradi obstoječe uporabe ali usode vnosov (gCO2ekv/MJ goriva)

e p

=

emisije zaradi predelave (gCO2ekv/MJ goriva)

e td

=

emisije zaradi prevoza in distribucije (gCO2ekv/MJ goriva)

e u

=

emisije zaradi zgorevanja goriva pri njegovi končni uporabi (gCO2ekv/MJ goriva)

e ccs

=

prihranki emisij zaradi zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida (gCO2ekv/MJ goriva)

Emisije, ki nastanejo pri proizvodnji strojev in opreme, se ne upoštevajo.

Intenzivnost emisij toplogrednih plinov tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv se določi tako, da se skupne emisije procesa, ki zadevajo vsak element formule, delijo s skupno količino goriva, proizvedenega v procesu, in se izrazi v gramih ekvivalenta CO2 na MJ goriva (gCO2ekv/MJ goriva). Če je gorivo mešanica tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, recikliranih ogljičnih goriv in drugih goriv, se za vse vrste (goriv) šteje, da imajo enako intenzivnost emisij.

Izjema od tega pravila je sopredelava, pri kateri se s tekočimi in plinastimi gorivi iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenimi uporabi v prometu, ter recikliranimi ogljičnimi gorivi le delno nadomešča konvencionalni vnos v procesu.

V takem primeru se pri izračunu intenzivnosti emisij toplogrednih plinov sorazmerno razlikuje glede na energijsko vrednost vnosov med:

| — | delom procesa, ki temelji na konvencionalnem vložku, in |
| --- | --- |

—

delom procesa, ki temelji na konvencionalnem vložku, in

| — | delom procesa, ki temelji na tekočih in plinastih gorivih iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih gorivih ob predpostavki, da sta oba dela procesa sicer enaka. |
| --- | --- |

—

delom procesa, ki temelji na tekočih in plinastih gorivih iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih gorivih ob predpostavki, da sta oba dela procesa sicer enaka.

Podobno razlikovanje med procesi se uporablja, kadar se tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva predelujejo skupaj z biomaso.

Intenzivnost emisij toplogrednih plinov se lahko izračuna kot povprečje za celotno proizvodnjo goriv v obdobju največ enega koledarskega meseca, lahko pa se izračuna tudi za krajše časovne presledke. Kadar se kot vnos, ki povečuje kurilnost goriva ali vmesnega proizvoda, uporablja električna energija, ki se po metodologiji iz Direktive (EU) 2018/2001 šteje za v celoti obnovljivo, je časovni interval v skladu z zahtevami, ki se uporabljajo za časovno povezavo. Po potrebi se lahko vrednosti intenzivnosti emisij toplogrednih plinov, izračunane za posamezne časovne presledke, potem uporabijo za izračun povprečne intenzivnosti emisij toplogrednih plinov za obdobje do enega meseca, če posamezne vrednosti, izračunane za vsako časovno obdobje, dosegajo minimalni prag 70-odstotnega prihranka.

| 2. | Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv se izračunajo na naslednji način:
  prihranki = (E F – E ) / E F

  pri čemer je:







  E | = | skupne emisije zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv |
| --- | --- | --- | --- |
| EF | = | skupne emisije iz primerjalnika za fosilna goriva |

2.

prihranki = (E F – E ) / E F

pri čemer je:

E

=

skupne emisije zaradi uporabe tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv

EF

=

skupne emisije iz primerjalnika za fosilna goriva

Za vsa tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, in reciklirana ogljična goriva znašajo skupne emisije iz primerjalnika fosilnega goriva 94 gCO2ekv/MJ.

| 3. | Če proizvoda procesa ni mogoče v celoti šteti za tekoče in plinasto gorivo iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjeno uporabi v prometu, ali za reciklirano ogljično gorivo, se njegov delež v skupnem produktu določi na naslednji način:






  (a) | delež tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, se določi tako, da se zadevni vnos energije iz obnovljivih virov v proces deli s skupnimi zadevnimi vnosi energije v proces; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

delež tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, se določi tako, da se zadevni vnos energije iz obnovljivih virov v proces deli s skupnimi zadevnimi vnosi energije v proces;

| (b) | delež recikliranega ogljičnega goriva se določi tako, da se zadevni vnos energije, ki se šteje za vir pri proizvodnji recikliranih ogljičnih goriv, v proces, deli s skupnimi zadevnimi vnosi energije v proces. |
| --- | --- |

(b)

delež recikliranega ogljičnega goriva se določi tako, da se zadevni vnos energije, ki se šteje za vir pri proizvodnji recikliranih ogljičnih goriv, v proces, deli s skupnimi zadevnimi vnosi energije v proces.

Zadevna energija za vnose materiala je nižja kurilnost vhodnih materialov, ki vstopijo v molekularno strukturo goriva (1).

Za vnose električne energije, ki se uporabljajo za povečanje kurilnosti goriva ali vmesnih proizvodov, se za zadevno energijo šteje električna energija.

Pri industrijskih odpadnih plinih je to energija v odpadnih plinih, ki temelji na njihovi kurilnosti. Pri toploti, ki se uporablja za povečanje kurilnosti goriva ali vmesnega proizvoda, se za zadevno energijo šteje koristna energija v toploti, ki se uporablja za sintezo goriva. Koristna toplota je skupna toplotna energija, pomnožena s Carnotovim izkoristkom, kot je opredeljen v Prilogi V, del C, točka (1)(b), k Direktivi (EU) 2018/2001. Drugi vnosi se upoštevajo samo pri določanju intenzivnosti emisij goriva.

| 4. | Pri določanju emisij zaradi dobave vnosov se razlikuje med prožnimi in neprožnimi vnosi. Neprožni vnosi so tisti, pri katerih ponudbe ni mogoče povečati, da bi zadostili dodatnemu povpraševanju. Zato so neprožni vsi vnosi, ki se štejejo za vir ogljika za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv, pa tudi produkti, ki so proizvedeni v nespremenljivem razmerju z vključenim procesom (2) in predstavljajo manj kot 10 % ekonomske vrednosti proizvoda. Če predstavljajo 10 % ali več ekonomske vrednosti, se štejejo za prožne. Prožni vnosi so načeloma tisti, pri katerih je ponudbo mogoče povečati, da bi zadostili dodatnemu povpraševanju. V to kategorijo spadajo naftni derivati iz rafinerij, ker lahko rafinerije spremenijo razmerje svojih proizvodov. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Električni energiji, ki se v celoti šteje kot električna energija iz obnovljivih virov v skladu s členom 27(3) Direktive (EU) 2018/2001, se pripišejo ničelne emisije toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | V vsakem koledarskem letu se za pripis vrednosti emisij toplogrednih plinov električni energiji, pridobljeni iz omrežja, ki se ne šteje za popolnoma obnovljivo v skladu s členom 27(3) Direktive (EU) 2018/2001 in se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora ter recikliranih ogljičnih goriv, uporabi ena od naslednjih treh alternativnih metod:






  (a) | vrednosti emisij toplogrednih plinov se pripišejo v skladu z delom C te priloge. To ne posega v oceno na podlagi pravil o državni pomoči; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

vrednosti emisij toplogrednih plinov se pripišejo v skladu z delom C te priloge. To ne posega v oceno na podlagi pravil o državni pomoči;

| (b) | vrednosti emisij toplogrednih plinov se pripišejo glede na število ur obratovanja s polno obremenitvijo naprave, ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva. Kadar je število ur obratovanja s polno obremenitvijo enako ali nižje kot število ur, v katerih je bila mejna cena električne energije določena za obrate, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, ali jedrske elektrarne v predhodnem koledarskem letu, za katero so na voljo zanesljivi podatki, se električni energiji iz omrežja, ki je bila uporabljena v procesu proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv pripiše vrednost emisij toplogrednih plinov 0 gCO2ekv/MJ. Kadar je to število ur obratovanja s polno obremenitvijo preseženo, se električni energiji iz omrežja, ki se uporablja v procesu proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv pripiše vrednost emisij toplogrednih plinov 183 gCO2ekv/MJ ali |
| --- | --- |

(b)

vrednosti emisij toplogrednih plinov se pripišejo glede na število ur obratovanja s polno obremenitvijo naprave, ki proizvaja tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ter reciklirana ogljična goriva. Kadar je število ur obratovanja s polno obremenitvijo enako ali nižje kot število ur, v katerih je bila mejna cena električne energije določena za obrate, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov, ali jedrske elektrarne v predhodnem koledarskem letu, za katero so na voljo zanesljivi podatki, se električni energiji iz omrežja, ki je bila uporabljena v procesu proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv pripiše vrednost emisij toplogrednih plinov 0 gCO2ekv/MJ. Kadar je to število ur obratovanja s polno obremenitvijo preseženo, se električni energiji iz omrežja, ki se uporablja v procesu proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv pripiše vrednost emisij toplogrednih plinov 183 gCO2ekv/MJ ali

| (c) | uporabi se vrednost emisij toplogrednih plinov mejne enote, ki proizvaja električno energijo v času proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, na trgovalnem območju, če so te informacije javno dostopne pri nacionalnem operaterju prenosnega sistema. |
| --- | --- |

(c)

uporabi se vrednost emisij toplogrednih plinov mejne enote, ki proizvaja električno energijo v času proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, na trgovalnem območju, če so te informacije javno dostopne pri nacionalnem operaterju prenosnega sistema.

Če se uporablja metoda iz točke (b), se uporabi tudi za električno energijo, ki se uporablja za proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ter recikliranih ogljičnih goriv in se šteje za v celoti obnovljivo v skladu s členom 27(3) Direktive (EU) 2018/2001.

| 7. | Emisije toplogrednih plinov zaradi uporabe prožnih vnosov, ki se pridobijo z vključenim procesom, se določijo na podlagi podatkov iz njihovega dejanskega proizvodnega procesa. Mednje spadajo vse emisije, ki nastanejo zaradi njihove proizvodnje v celotni dobavni verigi (vključno z emisijami, ki nastanejo pri ekstrakciji primarne energije, potrebne za proizvodnjo vnosa, njegovo predelavo in prevoz). Emisije iz zgorevanja goriv, povezane z vsebnostjo ogljika v vnosih goriva, se ne vključijo (3).
  Emisije toplogrednih plinov iz prožnih vnosov, ki niso pridobljeni z vključenim procesom, pa se določijo na podlagi vrednosti iz dela B te priloge. Če vnos ni vključen na seznam, je mogoče informacije o intenzivnosti emisij pridobiti iz zadnje različice poročila JEC Od izvora do vozila, podatkovne zbirke ECOINVENT, uradnih virov, kot so IPCC, Mednarodna agencija za energijo ali državni organi, drugih pregledanih virov, kot sta podatkovni zbirki E3 in GEMIS, ter strokovno pregledanih publikacij. |
| --- | --- |

7.

Emisije toplogrednih plinov iz prožnih vnosov, ki niso pridobljeni z vključenim procesom, pa se določijo na podlagi vrednosti iz dela B te priloge. Če vnos ni vključen na seznam, je mogoče informacije o intenzivnosti emisij pridobiti iz zadnje različice poročila JEC Od izvora do vozila, podatkovne zbirke ECOINVENT, uradnih virov, kot so IPCC, Mednarodna agencija za energijo ali državni organi, drugih pregledanih virov, kot sta podatkovni zbirki E3 in GEMIS, ter strokovno pregledanih publikacij.

| 8. | Dobavitelj vsakega vnosa razen tistih, pri katerih so vrednosti vzete iz dela B te priloge, izračuna intenzivnost emisij (4) vnosa po postopkih iz tega dokumenta in sporoči vrednost naslednji proizvodni fazi ali končnemu proizvajalcu goriva. Enako pravilo se uporablja za dobavitelje vnosov v prejšnjih delih dobavne verige. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Emisije iz neprožnih vnosov vključujejo emisije, ki nastanejo zaradi preusmeritve teh vnosov iz prejšnje ali alternativne uporabe. Pri teh emisijah se upošteva izguba proizvodnje električne energije, toplote ali proizvodov, ki so bili predhodno proizvedeni z uporabo tega vnosa, ter vse emisije zaradi dodatne obdelave in prevoza vnosov. Veljajo naslednja pravila:






  (a) | emisije, pripisane dobavi neprožnih vnosov, se določijo tako, da se izgubljena proizvodnja električne energije, toplote ali drugih proizvodov pomnoži z zadevnim emisijskim faktorjem. V primeru izgubljene proizvodnje električne energije je treba upoštevati emisijske faktorje za proizvodnjo električne energije iz omrežja v državi, v kateri je prišlo do izpodrivanja, določene v skladu z ustrezno metodologijo iz točke 5 ali 6. V primeru preusmeritve materiala se emisije, ki se pripišejo nadomestnemu materialu, izračunajo tako kot za vnose materiala v tej metodologiji. V prvih 20 letih po začetku proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv se izguba proizvodnje električne energije, toplote in materiala določi na podlagi povprečne količine električne energije in toplote, proizvedene iz neprožnega vnosa v zadnjih treh letih pred začetkom proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv. Po 20 letih proizvodnje se izguba proizvodnje električne energije, toplote ali drugih proizvodov določi na podlagi minimalnih standardov energijske učinkovitosti, predvidenih v ustreznih zaključkih o najboljši razpoložljivi tehnologiji (BAT). Kadar proces ni zajet v BAT, ocena izgubljene proizvodnje temelji na primerljivem procesu, pri katerem se uporablja najsodobnejša tehnologija; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

emisije, pripisane dobavi neprožnih vnosov, se določijo tako, da se izgubljena proizvodnja električne energije, toplote ali drugih proizvodov pomnoži z zadevnim emisijskim faktorjem. V primeru izgubljene proizvodnje električne energije je treba upoštevati emisijske faktorje za proizvodnjo električne energije iz omrežja v državi, v kateri je prišlo do izpodrivanja, določene v skladu z ustrezno metodologijo iz točke 5 ali 6. V primeru preusmeritve materiala se emisije, ki se pripišejo nadomestnemu materialu, izračunajo tako kot za vnose materiala v tej metodologiji. V prvih 20 letih po začetku proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv se izguba proizvodnje električne energije, toplote in materiala določi na podlagi povprečne količine električne energije in toplote, proizvedene iz neprožnega vnosa v zadnjih treh letih pred začetkom proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv. Po 20 letih proizvodnje se izguba proizvodnje električne energije, toplote ali drugih proizvodov določi na podlagi minimalnih standardov energijske učinkovitosti, predvidenih v ustreznih zaključkih o najboljši razpoložljivi tehnologiji (BAT). Kadar proces ni zajet v BAT, ocena izgubljene proizvodnje temelji na primerljivem procesu, pri katerem se uporablja najsodobnejša tehnologija;

| (b) | če pri neprožnih vnosih, ki so vmesni tokovi v industrijskih procesih, npr. koksni plin, plavžni plin v jeklarni ali rafinerijski plin v rafineriji nafte, učinka preusmeritve za proizvodnjo goriva ni mogoče neposredno izmeriti, se emisije zaradi preusmeritve vhodnih materialov določijo na podlagi simulacij obratovanja naprave pred spremembo za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv in po njej. Če se je zaradi spremembe zmanjšala proizvodnja nekaterih proizvodov, morajo emisije, pripisane neprožnemu vnosu, vključevati emisije, povezane z zamenjavo izgubljenih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

če pri neprožnih vnosih, ki so vmesni tokovi v industrijskih procesih, npr. koksni plin, plavžni plin v jeklarni ali rafinerijski plin v rafineriji nafte, učinka preusmeritve za proizvodnjo goriva ni mogoče neposredno izmeriti, se emisije zaradi preusmeritve vhodnih materialov določijo na podlagi simulacij obratovanja naprave pred spremembo za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv in po njej. Če se je zaradi spremembe zmanjšala proizvodnja nekaterih proizvodov, morajo emisije, pripisane neprožnemu vnosu, vključevati emisije, povezane z zamenjavo izgubljenih proizvodov;

| (c) | kadar se v procesu uporabljajo neprožni vnosi iz novih naprav, kot je nova jeklarna, ki uporablja svoj plavžni plin za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv, se upošteva učinek preusmeritve vnosov iz najbolj gospodarne alternativne uporabe. Nato se izračunajo posledice emisij v skladu z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti, predvidenimi v ustreznih zaključkih o BAT. Pri industrijskih procesih, ki niso zajeti v BAT, se prihranjene emisije izračunajo na podlagi primerljivega postopka, v katerem se uporablja najsodobnejša tehnologija. |
| --- | --- |

(c)

kadar se v procesu uporabljajo neprožni vnosi iz novih naprav, kot je nova jeklarna, ki uporablja svoj plavžni plin za proizvodnjo recikliranih ogljičnih goriv, se upošteva učinek preusmeritve vnosov iz najbolj gospodarne alternativne uporabe. Nato se izračunajo posledice emisij v skladu z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti, predvidenimi v ustreznih zaključkih o BAT. Pri industrijskih procesih, ki niso zajeti v BAT, se prihranjene emisije izračunajo na podlagi primerljivega postopka, v katerem se uporablja najsodobnejša tehnologija.

| 10. | Emisije iz obstoječe uporabe ali usode vključujejo vse emisije pri obstoječi uporabi ali usodi vnosov, ki se preprečijo, kadar se vnos uporabi za proizvodnjo goriva. Te emisije vključujejo ekvivalent CO2 ogljika, vključenega v kemično sestavo goriva, ki bi sicer bil izpuščen v ozračje kot CO2. Sem spada tudi CO2, ki je bil zajet in vključen v gorivo, če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:






  (a) | CO2 je bil zajet v dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES in je bil upoštevan višje v proizvodni verigi v učinkovitem sistemu oblikovanja cen ogljika ter se vključi v kemično sestavo goriva pred letom 2036. Ta datum se podaljša na leto 2041 v primerih, pri katerih ne gre za CO2 zaradi zgorevanja goriv za proizvodnjo električne energije, ali |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

CO2 je bil zajet v dejavnosti iz Priloge I k Direktivi 2003/87/ES in je bil upoštevan višje v proizvodni verigi v učinkovitem sistemu oblikovanja cen ogljika ter se vključi v kemično sestavo goriva pred letom 2036. Ta datum se podaljša na leto 2041 v primerih, pri katerih ne gre za CO2 zaradi zgorevanja goriv za proizvodnjo električne energije, ali

| (b) | CO2 je bil zajet iz zraka, ali |
| --- | --- |

(b)

CO2 je bil zajet iz zraka, ali

| (c) | zajeti CO2 izvira iz proizvodnje ali zgorevanja biogoriv, tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, ki izpolnjujejo merila za trajnostnost in prihranke toplogrednih plinov, za zajetje CO2 pa niso bili prejeti dobropisi za prihranke emisij zaradi zajema in nadomestitve CO2 iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001, ali |
| --- | --- |

(c)

zajeti CO2 izvira iz proizvodnje ali zgorevanja biogoriv, tekočih biogoriv ali biomasnih goriv, ki izpolnjujejo merila za trajnostnost in prihranke toplogrednih plinov, za zajetje CO2 pa niso bili prejeti dobropisi za prihranke emisij zaradi zajema in nadomestitve CO2 iz prilog V in VI k Direktivi (EU) 2018/2001, ali

| (d) | zajeti CO2 izhaja iz zgorevanja tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv, ki izpolnjujejo merila za prihranke emisij toplogrednih plinov iz členov 25(2) in 28(5) Direktive (EU) 2018/2001 in te uredbe, ali |
| --- | --- |

(d)

zajeti CO2 izhaja iz zgorevanja tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv, ki izpolnjujejo merila za prihranke emisij toplogrednih plinov iz členov 25(2) in 28(5) Direktive (EU) 2018/2001 in te uredbe, ali

| (e) | zajeti CO2 izhaja iz geološkega vira CO2, CO2 pa se je prej sprostil po naravni poti; |
| --- | --- |

(e)

zajeti CO2 izhaja iz geološkega vira CO2, CO2 pa se je prej sprostil po naravni poti;

Zajeti CO2, ki izvira iz goriva, ki zgoreva posebej za proizvodnjo CO2, in CO2, za katerega zajetje je bil prejet dobropis za emisije v skladu z drugimi zakonskimi določbami, nista vključena.

Emisije, povezane z vnosi, kot so električna energija in toplota ter potrošni materiali, uporabljeni v procesu zajemanja CO2, se vključijo v izračun emisij, ki se pripišejo vhodnim materialom.

| 11. | Datumi iz točke 10(a) bodo pregledani ob upoštevanju izvajanja podnebnega cilja Unije za leto 2040, določenega v skladu s členom 4(3) Uredbe (EU) 2021/1119, v sektorjih, ki jih zajema Direktiva 2003/87/ES. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Emisije iz predelave vključujejo neposredne emisije v ozračje iz same predelave, obdelave odpadkov in iztekanj (uhajanj). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emisije iz zgorevanja goriva se nanašajo na skupne emisije iz zgorevanja goriva v uporabi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Toplogredni plini, ki se upoštevajo pri izračunih emisij, in njihovi ekvivalenti ogljikovega dioksida so enaki tistim iz Priloge V, del C, točka 4, k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kadar se v procesu proizvede več soproizvodov, kot so goriva ali kemikalije, ter energetski soproizvodi, kot so toplota, električna energija ali mehanska energija, ki se izvažajo iz naprave, se emisije toplogrednih plinov dodelijo tem soproizvodom z uporabo naslednjih pristopov in na naslednji način:






  (a) | dodelitev se izvede ob koncu procesa, v katerem se proizvedejo soproizvodi. Dodeljene emisije vključujejo emisije iz samega procesa in emisije, pripisane vnosom v proces; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

dodelitev se izvede ob koncu procesa, v katerem se proizvedejo soproizvodi. Dodeljene emisije vključujejo emisije iz samega procesa in emisije, pripisane vnosom v proces;

| (b) | emisije, ki se dodelijo, so e i
  - vsi deli e p
  , e td in e ccs
  , ki potekajo do vključno faze procesa, v kateri se proizvedejo soproizvodi. Če je vnos v postopek že sam soproizvod drugega procesa, se najprej izvede dodelitev v drugem procesu, da se določijo emisije, ki se pripišejo vnosu; |
| --- | --- |

(b)

emisije, ki se dodelijo, so e i
  - vsi deli e p
  , e td in e ccs
  , ki potekajo do vključno faze procesa, v kateri se proizvedejo soproizvodi. Če je vnos v postopek že sam soproizvod drugega procesa, se najprej izvede dodelitev v drugem procesu, da se določijo emisije, ki se pripišejo vnosu;

| (c) | če katera koli naprava znotraj meje projekta predeluje le enega od soproizvodov projekta, se emisije iz te naprave v celoti pripišejo temu soproizvodu; |
| --- | --- |

(c)

če katera koli naprava znotraj meje projekta predeluje le enega od soproizvodov projekta, se emisije iz te naprave v celoti pripišejo temu soproizvodu;

| (d) | če proces omogoča spremembo razmerja proizvedenih soproizvodov, se dodelitev izvede na podlagi fizične vzročne zveze tako, da se določi učinek, ki bi ga imelo na emisije procesa povečanje proizvodnje samo enega soproizvoda, ostali proizvodi pa ostanejo nespremenjeni; |
| --- | --- |

(d)

če proces omogoča spremembo razmerja proizvedenih soproizvodov, se dodelitev izvede na podlagi fizične vzročne zveze tako, da se določi učinek, ki bi ga imelo na emisije procesa povečanje proizvodnje samo enega soproizvoda, ostali proizvodi pa ostanejo nespremenjeni;

| (e) | če je razmerje med proizvodi nespremenljivo in so vsi soproizvodi goriva, električna energija ali toplota, se dodelitev opravi glede na energijsko vsebnost. Če se dodelitev nanaša na izvoženo toploto na podlagi energijske vsebnosti, se lahko upošteva le koristni del toplote, kot je opredeljen Prilogi V, del C, točka 16, k Direktivi (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(e)

če je razmerje med proizvodi nespremenljivo in so vsi soproizvodi goriva, električna energija ali toplota, se dodelitev opravi glede na energijsko vsebnost. Če se dodelitev nanaša na izvoženo toploto na podlagi energijske vsebnosti, se lahko upošteva le koristni del toplote, kot je opredeljen Prilogi V, del C, točka 16, k Direktivi (EU) 2018/2001;

| (f) | če je razmerje med proizvodi nespremenljivo in so nekateri soproizvodi materiali brez energijske vsebnosti, se dodelitev opravi glede na ekonomsko vrednost soproizvodov. Kot ekonomska vrednost se upošteva povprečna vrednost proizvodov na pragu proizvajalca v zadnjih treh letih. Če taki podatki niso na voljo, se vrednost oceni na podlagi cen primarnih proizvodov, od katerih se odštejejo stroški prevoza in skladiščenja (5). |
| --- | --- |

(f)

če je razmerje med proizvodi nespremenljivo in so nekateri soproizvodi materiali brez energijske vsebnosti, se dodelitev opravi glede na ekonomsko vrednost soproizvodov. Kot ekonomska vrednost se upošteva povprečna vrednost proizvodov na pragu proizvajalca v zadnjih treh letih. Če taki podatki niso na voljo, se vrednost oceni na podlagi cen primarnih proizvodov, od katerih se odštejejo stroški prevoza in skladiščenja (5).

| 16. | V emisijah iz prevoza in distribucije so vključene emisije iz shranjevanja in distribucije končnih goriv. Emisije, pripisane vnosom e i
  , vključujejo emisije iz prevoza in skladiščenja, povezanega z njimi. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kadar v postopku proizvodnje tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranih ogljičnih goriv nastanejo emisije ogljika, ki se trajno shranijo v skladu z Direktivo 2009/31/ES o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida, se to lahko pripiše proizvodom v procesu kot zmanjšanje emisij pod točko e ccs
  . Emisije, ki nastanejo pri skladiščenju (vključno s prevozom ogljikovega dioksida), bo treba upoštevati tudi pri e p
  . |
| --- | --- |

17.

B.   „STANDARDNE VREDNOSTI“ ZA INTENZIVNOSTI EMISIJ TOPLOGREDNIH PLINOV PRI PROŽNIH VNOSIH

V spodnji preglednici je prikazana intenzivnost toplogrednih plinov pri vnosih, ki niso električna energija.

| | Skupne emisije
  (gCO2ekv/MJ) | Emisije višje v proizvodni verigi
  (gCO2ekv/MJ) | Emisije iz zgorevanja goriv
  (gCO2ekv/MJ) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zemeljski plin | 66,0 | 9,7 | 56,2 |
| Dizel | 95,1 | 21,9 | 73,2 |
| Bencin | 93,3 | 19,9 | 73,4 |
| Težko kurilno olje | 94,2 | 13,6 | 80,6 |
| Metanol | 97,1 | 28,2 | 68,9 |
| Črni premog | 112,3 | 16,2 | 96,1 |
| Lignit | 116,7 | 1,7 | 115,0 |

Skupne emisije

(gCO2ekv/MJ)

Emisije višje v proizvodni verigi

(gCO2ekv/MJ)

Emisije iz zgorevanja goriv

(gCO2ekv/MJ)

Zemeljski plin

66,0

9,7

56,2

Dizel

95,1

21,9

73,2

Bencin

93,3

19,9

73,4

Težko kurilno olje

94,2

13,6

80,6

Metanol

97,1

28,2

68,9

Črni premog

112,3

16,2

96,1

Lignit

116,7

1,7

115,0

| | gCO2ekv/kg |
| --- | --- |
| Amoniak | 2 351,3 |
| Kalcijev klorid (CaCl2) | 38,8 |
| Cikloheksan | 723,0 |
| Klorovodikova kislina (HCl) | 1 061,1 |
| Maziva | 947,0 |
| Magnezijev sulfat (MgSO4) | 191,8 |
| Dušik | 56,4 |
| Fosforna kislina (H3PO4) | 3 124,7 |
| Kalijev hidroksid (KOH) | 419,1 |
| Čisti CaO za procese | 1 193,2 |
| Natrijev karbonat (Na2CO3) | 1 245,1 |
| Natrijev klorid (NaCl) | 13,3 |
| Natrijev hidroksid (NaOH) | 529,7 |
| Natrijev metoksid (Na(CH3O)) | 2 425,5 |
| SO2 | 53,3 |
| Žveplena kislina (H2SO4) | 217,5 |
| Sečnina | 1 846,6 |

gCO2ekv/kg

Amoniak

2 351,3

Kalcijev klorid (CaCl2)

38,8

Cikloheksan

723,0

Klorovodikova kislina (HCl)

1 061,1

Maziva

947,0

Magnezijev sulfat (MgSO4)

191,8

Dušik

56,4

Fosforna kislina (H3PO4)

3 124,7

Kalijev hidroksid (KOH)

419,1

Čisti CaO za procese

1 193,2

Natrijev karbonat (Na2CO3)

1 245,1

Natrijev klorid (NaCl)

13,3

Natrijev hidroksid (NaOH)

529,7

Natrijev metoksid (Na(CH3O))

2 425,5

SO2

53,3

Žveplena kislina (H2SO4)

217,5

Sečnina

1 846,6

C.   INTENZIVNOST EMISIJ TOPLOGREDNIH PLINOV ZA ELEKTRIČNO ENERGIJO

Intenzivnost emisij toplogrednih plinov za električno energijo se določi na ravni držav ali na ravni trgovalnih območij. Intenzivnost emisij toplogrednih plinov za električno energijo se lahko določi le na ravni trgovalnih območij, če so potrebni podatki javno dostopni. Pri izračunu ogljične intenzivnosti električne energije, izražene v gCO2ekv/kWh električne energije, se upoštevajo vsi potencialni primarni viri energije za proizvodnjo električne energije, vrsta naprave, učinkovitost pretvorbe in lastna poraba električne energije v elektrarni.

Pri izračunu se upoštevajo vse emisije v ekvivalentu ogljika, ki so povezane z zgorevanjem in dobavo goriv, uporabljenih za proizvodnjo električne energije. To je odvisno od količine različnih goriv, ki se uporabljajo v obratih za proizvodnjo električne energije, emisijskih faktorjev zaradi zgorevanja goriva ter emisijskih faktorjev goriva višje v proizvodni verigi.

Toplogredni plini, ki niso CO2, se pretvorijo v CO2ekv tako, da se njihov potencial globalnega segrevanja (GWP), povezan s CO2, pomnoži za obdobje 100 let, kot je določeno v točki 4 dela C Priloge V k Direktivi (EU) 2018/2001. Emisije CO2 zaradi zgorevanja biomasnih goriv se ne upoštevajo, ker so biogenega izvora, upoštevajo pa se emisije CH4 in N2O.

Za izračun emisij toplogrednih plinov iz zgorevanja goriv se uporabljajo privzeti emisijski faktorji IPCC za nepremično zgorevanje v energetiki (IPCC 2006). Emisije višje v proizvodni verigi zajemajo emisije iz vseh procesov in faz, ki so potrebne za pripravo goriva za oskrbo proizvodnje električne energije; nastanejo pri pridobivanju, rafiniranju in prevozu goriva, ki se uporablja za proizvodnjo električne energije.

Poleg tega se upoštevajo vse emisije višje v proizvodni verigi iz gojenja, spravila, zbiranja, predelave in prevoza biomase. Šota in sestavni deli odpadnih materialov fosilnega izvora se štejejo za fosilno gorivo.

Goriva, ki se uporabljajo za bruto proizvodnjo električne energije v elektrarnah, se določijo na podlagi proizvodnje električne energije in učinkovitosti pretvorbe v električno energijo. V primeru soproizvodnje toplote in električne energije (SPTE) se goriva, uporabljena za toploto, proizvedeno v SPTE, štejejo tako, da se alternativna proizvodnja toplote upošteva s povprečnim skupnim izkoristkom 85 %, preostanek pa se pripiše proizvodnji električne energije.

Za jedrske elektrarne se predpostavlja, da je pretvorbeni izkoristek proizvodnje iz jedrske toplote 33 %, ali pa se upoštevajo podatki Eurostata ali podobnega akreditiranega vira.

S proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov, ki vključujejo vodno, sončno, vetrno in geotermalno energijo, niso povezana nobena goriva. Emisije iz gradnje in razgradnje ter ravnanja z odpadki v obratih za proizvodnjo električne energije se ne upoštevajo. Zato se šteje, da so emisije ekvivalenta ogljika, povezane s proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov (vetrne, sončne, vodne in geotermalne energije), enake nič.

Emisije ekvivalenta CO2 iz bruto proizvodnje električne energije vključujejo emisije višje v proizvodni verigi iz poročila JEC Od izvora do vozila, različica 5 (Prussi et al., 2020), navedene v preglednici 3, in privzete emisijske faktorje za nepremično zgorevanje iz smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov (IPCC 2006), navedene v preglednicah 1 in 2. Emisije višje v proizvodni verigi za oskrbo z gorivom se izračunajo z uporabo emisijskih faktorjev višje v proizvodni verigi iz poročila JEC Od izvora do vozila, različica 5 (Prussi et al., 2020).

Ogljična intenzivnost električne energije se izračuna po formuli:

Formula

| pri čemer je: | e

  gross_prod | = | emisije ekvivalenta CO2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | emisijski faktorji ekvivalenta CO2 višje v proizvodni verigi |
| | = | emisijski faktorji ekvivalenta CO2 iz zgorevanja goriv |
| B

  i | = | poraba goriva za proizvodnjo električne energije |
| | = | goriva, uporabljena za proizvodnjo električne energije |

pri čemer je:

e

  gross_prod

=

emisije ekvivalenta CO2

  Formula

Formula

=

emisijski faktorji ekvivalenta CO2 višje v proizvodni verigi
  Formula

Formula

=

emisijski faktorji ekvivalenta CO2 iz zgorevanja goriv
  Formula

B

  i

=

poraba goriva za proizvodnjo električne energije
  Formula

Formula

=

goriva, uporabljena za proizvodnjo električne energije

Obseg neto proizvodnje električne energije se določi na podlagi bruto proizvodnje električne energije, lastne porabe električne energije v elektrarni in izgub električne energije v črpalnih hidroelektrarnah.

Formula

| pri čemer je: | E

  net | = | neto proizvodnja električne energije |
| --- | --- | --- | --- |
| E

  gross | = | bruto proizvodnja električne energije |
| E

  own | = | lastna interna poraba električne energije v elektrarni |
| E

  pump | = | električna energija za črpanje |

pri čemer je:

E

  net

=

neto proizvodnja električne energije
  Formula

E

  gross

=

bruto proizvodnja električne energije
  Formula

E

  own

=

lastna interna poraba električne energije v elektrarni
  Formula

E

  pump

=

električna energija za črpanje
  Formula

Ogljična intenzivnost neto proizvedene električne energije so skupne bruto emisije toplogrednih plinov pri proizvodnji ali uporabi neto električne energije:

Formula

pri čemer je: CI = emisijski faktorji ekvivalenta CO2 iz proizvodnje električne energije
  Formula

Podatki o proizvodnji električne energije in porabi goriva

Podatki o proizvodnji električne energije in porabi goriva se pridobijo iz podatkov in statistike Mednarodne agencije za energijo, v katerih so na razpolago podatki o energijskih bilancah in električni energiji, proizvedeni z uporabo različnih goriv, npr. na spletnem mestu Mednarodne agencije za energijo, oddelek za podatke in statistiko (brskalnik statističnih podatkov o energetiki (Energy Statistics Data Browser)) (6).

Za države članice EU se namesto teh podatkov lahko uporabijo podatki Eurostata, ki so podrobnejši. Če se intenzivnost emisij toplogrednih plinov določa na ravni trgovalnih območij, se uporabijo podatki iz uradne nacionalne statistike, ki so enako podrobni kot podatki Mednarodne agencije za energijo. Podatki o porabi goriva vključujejo čim podrobnejše razpoložljive podatke, ki so na voljo v nacionalni statistiki: trdna fosilna goriva, industrijski plini, šota in proizvodi iz šote, naftni skrilavec in naftni pesek, nafta in naftni derivati, zemeljski plin, obnovljivi viri energije in biogoriva, neobnovljivi odpadki in jedrska energija. Obnovljivi viri energije in biogoriva vključujejo biogoriva, obnovljive komunalne odpadke, vodno, oceansko, geotermalno, vetrno in sončno energijo ter toplotne črpalke.

Vhodni podatki iz virov v literaturi

Preglednica 1

Privzeti emisijski faktorji za nepremično zgorevanje [g/MJ goriva po neto kurilni vrednosti]

| Gorivo | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Trdna fosilna goriva | | | |
| Antracit | 98,3 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksni premog | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Drugi bituminozni premog | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Subbituminozni premog | 96,1 | 0,001 | 0,0015 |
| Lignit | 101 | 0,001 | 0,0015 |
| Briketi iz črnega premoga | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Koks za koksarne | 107 | 0,001 | 0,0015 |
| Plinski koks | 107 | 0,001 | 0,0001 |
| Katran iz črnega premoga | 80,7 | 0,001 | 0,0015 |
| Briketi iz rjavega premoga | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Industrijski plini | | | |
| Plin iz plinarn | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Koksarniški plin | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Plavžni plin | 260 | 0,001 | 0,0001 |
| Drugi pridobljeni plini | 182 | 0,001 | 0,0001 |
| Šota in proizvodi iz šote | 106 | 0,001 | 0,0015 |
| Naftni skrilavec in katranski pesek | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Nafta in naftni derivati | | | |
| Surova nafta | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Kondenzati zemeljskega plina | 64,2 | 0,003 | 0,0006 |
| Petrokemične surovine | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Aditivi/kisikove spojine | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Drugi ogljikovodiki | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Rafinerijski plin | 57,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Etan | 61,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Utekočinjeni naftni plini | 63,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Motorni bencin | 69,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Letalski bencin | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Bencinsko reaktivno gorivo | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Reaktivno letalsko gorivo kerozinskega tipa | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Drugi kerozini | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Primarni bencin | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Plinsko olje in dizelsko olje | 74,1 | 0,003 | 0,0006 |
| Kurilno olje | 77,4 | 0,003 | 0,0006 |
| Beli špirit in SBP | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Maziva | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Bitumen | 80,7 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftni koks | 97,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Parafinski voski | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Drugi naftni derivati | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Zemeljski plin | 56,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Odpadki | | | |
| Industrijski odpadki (neobnovljivi) | 143 | 0,03 | 0,004 |
| Neobnovljivi komunalni odpadki | 91,7 | 0,03 | 0,004 |
| Opomba: | vrednosti je treba pomnožiti s faktorji potenciala za globalno segrevanje (GWP) iz Priloge V, del C, točka 4, k Direktivi (EU) 2018/2001 |

Gorivo

CO2

CH4

N2O

Trdna fosilna goriva

Antracit

98,3

0,001

0,0015

Koksni premog

94,6

0,001

0,0015

Drugi bituminozni premog

94,6

0,001

0,0015

Subbituminozni premog

96,1

0,001

0,0015

Lignit

101

0,001

0,0015

Briketi iz črnega premoga

97,5

0,001

0,0015

Koks za koksarne

107

0,001

0,0015

Plinski koks

107

0,001

0,0001

Katran iz črnega premoga

80,7

0,001

0,0015

Briketi iz rjavega premoga

97,5

0,001

0,0015

Industrijski plini

Plin iz plinarn

44,4

0,001

0,0001

Koksarniški plin

44,4

0,001

0,0001

Plavžni plin

260

0,001

0,0001

Drugi pridobljeni plini

182

0,001

0,0001

Šota in proizvodi iz šote

106

0,001

0,0015

Naftni skrilavec in katranski pesek

73,3

0,003

0,0006

Nafta in naftni derivati

Surova nafta

73,3

0,003

0,0006

Kondenzati zemeljskega plina

64,2

0,003

0,0006

Petrokemične surovine

73,3

0,003

0,0006

Aditivi/kisikove spojine

73,3

0,003

0,0006

Drugi ogljikovodiki

73,3

0,003

0,0006

Rafinerijski plin

57,6

0,001

0,0001

Etan

61,6

0,001

0,0001

Utekočinjeni naftni plini

63,1

0,001

0,0001

Motorni bencin

69,3

0,003

0,0006

Letalski bencin

70

0,003

0,0006

Bencinsko reaktivno gorivo

70

0,003

0,0006

Reaktivno letalsko gorivo kerozinskega tipa

71,5

0,003

0,0006

Drugi kerozini

71,5

0,003

0,0006

Primarni bencin

73,3

0,003

0,0006

Plinsko olje in dizelsko olje

74,1

0,003

0,0006

Kurilno olje

77,4

0,003

0,0006

Beli špirit in SBP

73,3

0,003

0,0006

Maziva

73,3

0,003

0,0006

Bitumen

80,7

0,003

0,0006

Naftni koks

97,5

0,003

0,0006

Parafinski voski

73,3

0,003

0,0006

Drugi naftni derivati

73,3

0,003

0,0006

Zemeljski plin

56,1

0,001

0,0001

Odpadki

Industrijski odpadki (neobnovljivi)

143

0,03

0,004

Neobnovljivi komunalni odpadki

91,7

0,03

0,004

Opomba:

vrednosti je treba pomnožiti s faktorji potenciala za globalno segrevanje (GWP) iz Priloge V, del C, točka 4, k Direktivi (EU) 2018/2001

| Vir: | IPCC, 2006 |
| --- | --- |

Vir:

IPCC, 2006

Preglednica 2

Privzeti emisijski faktorji za nepremično zgorevanje goriv biomasnega izvora [g/MJ goriva po neto kurilni vrednosti]

| Gorivo | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Primarna trdna biogoriva | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Oglje | 0 | 0,2 | 0,004 |
| Bioplini | 0 | 0,001 | 0,0001 |
| Obnovljivi komunalni odpadki | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Čisti biobencin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Mešanica z biobencinom | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Čisti biodizel | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Mešanica z biodizli | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Čisti biokerozin za reaktivne motorje | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Mešanica z biokerozinom za reaktivne motorje | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Druga tekoča biogoriva | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Vir: | IPCC, 2006 |

Gorivo

CO2

CH4

N2O

Primarna trdna biogoriva

0

0,03

0,004

Oglje

0

0,2

0,004

Bioplini

0

0,001

0,0001

Obnovljivi komunalni odpadki

0

0,03

0,004

Čisti biobencin

0

0,003

0,0006

Mešanica z biobencinom

0

0,003

0,0006

Čisti biodizel

0

0,003

0,0006

Mešanica z biodizli

0

0,003

0,0006

Čisti biokerozin za reaktivne motorje

0

0,003

0,0006

Mešanica z biokerozinom za reaktivne motorje

0

0,003

0,0006

Druga tekoča biogoriva

0

0,003

0,0006

Vir:

IPCC, 2006

Preglednica 3

Emisijski faktorji za gorivo višje v proizvodni verigi [gCO2ekv/MJ goriva po neto kurilni vrednosti]

| Gorivo | Emisijski faktor |
| --- | --- |
| Črni premog | 15,9 |
| Rjavi premog | 1,7 |
| Šota | 0 |
| Plini iz črnega premoga | 0 |
| Naftni derivati | 11,6 |
| Zemeljski plin | 12,7 |
| Trdna biogoriva | 0,7 |
| Tekoča biogoriva | 46,8 |
| Industrijski odpadki | 0 |
| Komunalni odpadki | 0 |
| Bioplini | 13,7 |
| Jedrska energija | 1,2 |
| Vir: | poročilo JEC Od izvora do vozila, različica 5 |

Gorivo

Emisijski faktor

Črni premog

15,9

Rjavi premog

1,7

Šota

0

Plini iz črnega premoga

0

Naftni derivati

11,6

Zemeljski plin

12,7

Trdna biogoriva

0,7

Tekoča biogoriva

46,8

Industrijski odpadki

0

Komunalni odpadki

0

Bioplini

13,7

Jedrska energija

1,2

Vir:

poročilo JEC Od izvora do vozila, različica 5

V preglednici A so vrednosti intenzivnosti emisij toplogrednih plinov za električno energijo na ravni držav v Evropski uniji. Če se intenzivnost emisij toplogrednih plinov za električno energijo določa na ravni države, se te vrednosti uporabljajo za električno energijo, ki izvira iz Evropske unije, dokler niso na voljo novejši podatki za določitev intenzivnosti emisij električne energije (7).

Preglednica A

Intenzivnost emisij za električno energijo v Evropski uniji v letu 2020

| Država | Intenzivnost emisij proizvedene električne energije (gCO2ekv/MJ) |
| --- | --- |
| Avstrija | 39,7 |
| Belgija | 56,7 |
| Bolgarija | 119,2 |
| Ciper | 206,6 |
| Češka | 132,5 |
| Nemčija | 99,3 |
| Danska | 27,1 |
| Estonija | 139,8 |
| Grčija | 125,2 |
| Španija | 54,1 |
| Finska | 22,9 |
| Francija | 19,6 |
| Hrvaška | 55,4 |
| Madžarska | 72,9 |
| Irska | 89,4 |
| Italija | 92,3 |
| Latvija | 39,4 |
| Litva | 57,7 |
| Luksemburg | 52,0 |
| Malta | 133,9 |
| Nizozemska | 99,9 |
| Poljska | 196,5 |
| Portugalska | 61,6 |
| Romunija | 86,1 |
| Slovaška | 45,6 |
| Slovenija | 70,1 |
| Švedska | 4,1 |
| Vir: | JRC, 2022 |

Država

Intenzivnost emisij proizvedene električne energije (gCO2ekv/MJ)

Avstrija

39,7

Belgija

56,7

Bolgarija

119,2

Ciper

206,6

Češka

132,5

Nemčija

99,3

Danska

27,1

Estonija

139,8

Grčija

125,2

Španija

54,1

Finska

22,9

Francija

19,6

Hrvaška

55,4

Madžarska

72,9

Irska

89,4

Italija

92,3

Latvija

39,4

Litva

57,7

Luksemburg

52,0

Malta

133,9

Nizozemska

99,9

Poljska

196,5

Portugalska

61,6

Romunija

86,1

Slovaška

45,6

Slovenija

70,1

Švedska

4,1

Vir:

JRC, 2022

---

(1)  Pri vhodnih materialih, ki vsebujejo vodo, se za kurilnost šteje kurilnost suhega dela vnosa materiala (tj. brez upoštevanja energije, potrebne za izparevanje vode). Tekoča in plinasta goriva iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, ki se uporabljajo kot vmesni proizvodi za proizvodnjo konvencionalnih goriv, se ne upoštevajo.

(2)  Med vključene procese spadajo procesi, ki se izvajajo v istem industrijskem kompleksu ali ki dobavljajo vnose po za to namenjeni oskrbovalni infrastrukturi ali ki prispevajo več kot polovico energije vseh vnosov v proizvodnjo tekočih in plinastih goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora, namenjenih uporabi v prometu, ali recikliranega ogljičnega goriva.

(3)  Če so vrednosti za ogljično intenzivnost prevzete iz preglednice v delu B, se emisije iz zgorevanja ne upoštevajo. Emisije iz zgorevanja goriv se namreč upoštevajo pri predelavi ali emisijah iz zgorevanja končnega goriva.

(4)  V skladu z oddelkom 6 intenzivnost emisij ne zajema emisij, vključenih v vsebnost ogljika dobavljenega vnosa.

(5)  Opozarjamo, da so pomembne relativne vrednosti soproizvodov, zato splošna inflacija ni težava.

(6)  Primer: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202.

(7)  Evropska komisija bo redno zagotavljala posodobljene podatke.

---

| 20.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/34

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1186

z dne 13. junija 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Kullings kalvdans“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Švedske za registracijo imena „Kullings kalvdans“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Švedske za registracijo imena „Kullings kalvdans“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba ime „Kullings kalvdans“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba ime „Kullings kalvdans“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Kullings kalvdans“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 55, 14.2.2023, str. 14.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

SKLEPI

| 20.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/35

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/1187

z dne 19. junija 2023

o podpori Unije za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 28(1) in 31(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), v kateri je navedeno, da lahko neširjenje orožja, razorožitev in nadzor nad orožjem, zaradi katerih imajo nedržavni akterji manjše možnosti dostopa do orožja za množično uničevanje in radioaktivnega materiala ter zadevnih nosilcev, bistveno prispevajo k boju proti terorizmu na svetovni ravni. Poglavje III Strategije vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za preprečevanje širjenja takega orožja. |
| --- | --- |

(1)

Evropski svet je 12. decembra 2003 sprejel Strategijo EU proti širjenju orožja za množično uničevanje (v nadaljnjem besedilu: Strategija), v kateri je navedeno, da lahko neširjenje orožja, razorožitev in nadzor nad orožjem, zaradi katerih imajo nedržavni akterji manjše možnosti dostopa do orožja za množično uničevanje in radioaktivnega materiala ter zadevnih nosilcev, bistveno prispevajo k boju proti terorizmu na svetovni ravni. Poglavje III Strategije vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti v Uniji in tretjih državah za preprečevanje širjenja takega orožja.

| (2) | Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz njenega poglavja III, pri čemer si zlasti prizadeva za vsesplošno uporabo in po potrebi krepitev glavnih pogodb, sporazumov in dogovorov o preverjanju s področja razoroževanja in neširjenja orožja ter zagotavlja finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot sta Urad ZN za droge in kriminal (UNODC) in Urad ZN za boj proti terorizmu (UNOCT). |
| --- | --- |

(2)

Unija dejavno izvaja Strategijo in uveljavlja ukrepe iz njenega poglavja III, pri čemer si zlasti prizadeva za vsesplošno uporabo in po potrebi krepitev glavnih pogodb, sporazumov in dogovorov o preverjanju s področja razoroževanja in neširjenja orožja ter zagotavlja finančno podporo za posebne projekte, ki jih izvajajo večstranske institucije, kot sta Urad ZN za droge in kriminal (UNODC) in Urad ZN za boj proti terorizmu (UNOCT).

| (3) | Generalna skupščina ZN je 13. aprila 2005 sprejela Mednarodno konvencijo za preprečevanje jedrskega terorizma, ki je bila dana na voljo za podpis 14. septembra 2005. |
| --- | --- |

(3)

Generalna skupščina ZN je 13. aprila 2005 sprejela Mednarodno konvencijo za preprečevanje jedrskega terorizma, ki je bila dana na voljo za podpis 14. septembra 2005.

| (4) | Generalni sekretar ZN je v agendi za razorožitev z naslovom „Varovanje naše skupne prihodnosti“, predstavljeni 24. maja 2018, opozoril, da je jedrska nevarnost nesprejemljiva in čedalje večja. |
| --- | --- |

(4)

Generalni sekretar ZN je v agendi za razorožitev z naslovom „Varovanje naše skupne prihodnosti“, predstavljeni 24. maja 2018, opozoril, da je jedrska nevarnost nesprejemljiva in čedalje večja.

| (5) | Svet je 10. decembra 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/1939 (1). |
| --- | --- |

(5)

Svet je 10. decembra 2018 sprejel Sklep (SZVP) 2018/1939 (1).

| (6) | Svet je 7. junija 2021 sprejel Sklep (SZVP) 2021/919 (2) o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1939 in podaljšanju njegovega izvajanja do 30. novembra 2022 zaradi nenehnih izzivov, ki so izhajali iz pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(6)

Svet je 7. junija 2021 sprejel Sklep (SZVP) 2021/919 (2) o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1939 in podaljšanju njegovega izvajanja do 30. novembra 2022 zaradi nenehnih izzivov, ki so izhajali iz pandemije COVID-19.

| (7) | Svet je 8. novembra 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/2185 (3) o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1939 in nadaljnjem podaljšanju njegovega izvajanja do 30. junija 2023 zaradi nadaljnje zamude pri izvajanju projektnih dejavnosti na podlagi Sklepa (SZVP) 2018/1939 zaradi posledic pandemije COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Svet je 8. novembra 2022 sprejel Sklep (SZVP) 2022/2185 (3) o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1939 in nadaljnjem podaljšanju njegovega izvajanja do 30. junija 2023 zaradi nadaljnje zamude pri izvajanju projektnih dejavnosti na podlagi Sklepa (SZVP) 2018/1939 zaradi posledic pandemije COVID-19.

| (8) | Strateški kompas za varnost in obrambo iz leta 2022 se nanaša na vztrajno grožnjo širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev ter izraža cilj Unije, da okrepi konkretne ukrepe v podporo ciljem razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad orožjem. Omenja tudi nadnacionalno grožnjo terorizma kot stalen izziv in voljo Unije, da okrepi svoj odziv na boljše preprečevanje terorizma in boj proti njemu. |
| --- | --- |

(8)

Strateški kompas za varnost in obrambo iz leta 2022 se nanaša na vztrajno grožnjo širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev ter izraža cilj Unije, da okrepi konkretne ukrepe v podporo ciljem razoroževanja, neširjenja orožja in nadzora nad orožjem. Omenja tudi nadnacionalno grožnjo terorizma kot stalen izziv in voljo Unije, da okrepi svoj odziv na boljše preprečevanje terorizma in boj proti njemu.

| (9) | Tehnično izvedbo tega sklepa bi bilo treba poveriti UNODC in Centru ZN za boj proti terorizmu (UNCCT), ki deluje v okviru UNOCT. |
| --- | --- |

(9)

Tehnično izvedbo tega sklepa bi bilo treba poveriti UNODC in Centru ZN za boj proti terorizmu (UNCCT), ki deluje v okviru UNOCT.

| (10) | Ta sklep bi bilo treba izvajati v skladu z okvirnim finančnim in upravnim sporazumom, ki ga je Evropska komisija sklenila z ZN, o upravljanju finančnih prispevkov Unije k programom ali projektom, s katerimi upravljajo ZN – |
| --- | --- |

(10)

Ta sklep bi bilo treba izvajati v skladu z okvirnim finančnim in upravnim sporazumom, ki ga je Evropska komisija sklenila z ZN, o upravljanju finančnih prispevkov Unije k programom ali projektom, s katerimi upravljajo ZN –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Unija z namenom izvajanja Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije ter strateškega kompasa za varnost in obrambo z operativnim ukrepanjem še naprej podpira vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma (v nadaljnjem besedilu: ICSANT).

2.   Cilji ukrepanja iz odstavka 1 so:

| (a) | povečati število držav, ki sprožijo postopke, da bi postale pogodbenice ICSANT, ter povečati ozaveščenost in znanje o ICSANT med upravičenci, kot so nacionalni nosilci politike in odločanja, ter v mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

(a)

povečati število držav, ki sprožijo postopke, da bi postale pogodbenice ICSANT, ter povečati ozaveščenost in znanje o ICSANT med upravičenci, kot so nacionalni nosilci politike in odločanja, ter v mednarodnih forumih;

| (b) | izboljšati nacionalno zakonodajo in usposobljenost uradnikov kazenskega pravosodja in drugih ustreznih nacionalnih deležnikov v državah upravičenkah za preiskovanje, pregon in razsojanje v zadevah, v katerih je ICSANT relevantna; |
| --- | --- |

(b)

izboljšati nacionalno zakonodajo in usposobljenost uradnikov kazenskega pravosodja in drugih ustreznih nacionalnih deležnikov v državah upravičenkah za preiskovanje, pregon in razsojanje v zadevah, v katerih je ICSANT relevantna;

| (c) | krepiti politike, prakse in postopke za preprečevanje, odkrivanje in odzivanje na nevarnost nedržavnih akterjev, vključno s teroristi, ki bi pridobivali, posedovali in/ali uporabljali jedrski ali drug radioaktivni material; |
| --- | --- |

(c)

krepiti politike, prakse in postopke za preprečevanje, odkrivanje in odzivanje na nevarnost nedržavnih akterjev, vključno s teroristi, ki bi pridobivali, posedovali in/ali uporabljali jedrski ali drug radioaktivni material;

| (d) | izboljšati poznavanje in razumevanje nevarnosti radiološkega in jedrskega terorizma ter drugih kaznivih ravnanj, ki vključujejo tak material; |
| --- | --- |

(d)

izboljšati poznavanje in razumevanje nevarnosti radiološkega in jedrskega terorizma ter drugih kaznivih ravnanj, ki vključujejo tak material;

| (e) | okrepiti nacionalno in mednarodno sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij znotraj držav pogodbenic in med njimi, pri oblikovanju in sprejemanju učinkovitih in praktičnih ukrepov za učinkovito izvajanje Konvencije. |
| --- | --- |

(e)

okrepiti nacionalno in mednarodno sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij znotraj držav pogodbenic in med njimi, pri oblikovanju in sprejemanju učinkovitih in praktičnih ukrepov za učinkovito izvajanje Konvencije.

3.   Ukrepanje iz odstavka 1 je podrobno opisano v Prilogi.

Člen 2

1.   Za izvajanje tega sklepa je odgovoren visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: visoki predstavnik).

2.   Za tehnično izvedbo ukrepanja iz člena 1 sta pristojna UNODC in UNOCT.

3.   UNODC in UNOCT opravljata to nalogo pod odgovornostjo visokega predstavnika. Visoki predstavnik v ta namen z UNODC in UNOCT sklene potrebne dogovore.

Člen 3

1.   Referenčni finančni znesek za izvajanje ukrepanja iz člena 1, ki ga financira Unija, je 4 000 000,82 EUR.

2.   Odhodki, ki se financirajo iz referenčnega zneska iz odstavka 1, se upravljajo v skladu s pravili in postopki, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

3.   Komisija nadzira ustrezno upravljanje odhodkov, ki se financirajo iz referenčnega zneska iz odstavka 1. V ta namen z UNODC in UNOCT sklene sporazuma o prispevku. V teh sporazumih o prispevku se določi, da morata UNODC in UNOCT zagotoviti razpoznavnost prispevka Unije, primerno njegovi višini.

4.   Komisija si prizadeva, da bi sporazuma iz odstavka 3 sklenila čim prej po začetku veljavnosti tega sklepa. V primeru težav v postopku o tem obvesti Svet, obvesti pa ga tudi o datumu sklenitve sporazumov.

Člen 4

1.   Visoki predstavnik o izvajanju tega sklepa poroča Svetu na podlagi rednih poročil s strani UNODC in UNOCT. Ta redna poročila so podlaga za ocenjevanje, ki ga izvede Svet.

2.   Komisija zagotovi informacije o finančnih vidikih izvajanja ukrepanja iz člena 1.

Člen 5

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Ta sklep preneha veljati 36 mesecev po datumu sklenitve sporazumov iz člena 3(3). Vendar pa ta sklep preneha veljati šest mesecev po datumu začetka veljavnosti, če v navedenem obdobju ni sklenjen noben sporazum.

V Luxembourgu, 19. junija 2023

Za Svet

predsednica

E. BUSCH

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2018/1939 z dne 10. decembra 2018 o podpori Unije za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma (UL L 314, 11.12.2018, str. 41).

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2021/919 z dne 7. junija 2021 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1939 o podpori Unije za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma (UL L 201, 8.6.2021, str. 27.

2

(3)  Sklep Sveta (SZVP) 2022/2185 z dne 8. novembra 2022 o spremembi Sklepa (SZVP) 2018/1939 o podpori Unije za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma (UL L 288, 9.11.2022, str. 80).

3

---

PRILOGA

Podpora za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije za preprečevanje jedrskega terorizma

Povzetek

Ozadje

Mednarodna konvencija o zatiranju dejanj jedrskega terorizma (v nadaljnjem besedilu: ICSANT) iz leta 2005 je eden od 19 mednarodnih pravnih instrumentov proti terorizmu, ki so bistveni za mednarodni mir in varnost. Od marca 2023 je 120 držav pogodbenic ICSANT, kar pomeni, da več kot tretjina sveta še ni zaščitena v okviru Konvencije. Da bi v celoti izkoristili potencial ICSANT ter se izognili varnim zatočiščem in pravnim prazninam, je vsesplošna uporaba še vedno ključni cilj. Kljub temu pa je to, da država postane pogodbenica, le prvi nujen korak, saj je bistvenega pomena tudi učinkovito izvajanje (na zakonodajni in tehnični ravni).

Za pridružitev ICSANT je treba sprejeti tudi zahtevane nacionalne izvedbene zakonodajne akte za zagotovitev, da so vse zahteve iz Konvencije ustrezno prenesene v nacionalne pravne sisteme. To zagotavlja celovito pravno kritje za kazniva dejanja, ki vključujejo jedrski ali drugi radioaktivni material, vključno s terorističnimi dejanji, ter mehanizme za preprečevanje takega ravnanja in odzivanje nanj.

Prvi projekt med Evropsko unijo in Združenimi narodi za spodbujanje vsesplošne uporabe in učinkovitega izvajanja Mednarodne konvencije o zatiranju dejanj jedrskega terorizma se je začel leta 2019 in se bo zaključil junija 2023. Projekt predstavlja pomembno večstransko partnerstvo na področju varnosti, ki je namenjeno obravnavanju trajne grožnje, da bi nedržavni akterji pridobivali ali uporabljali jedrski ali drugi radioaktivni material v teroristične ali druge kriminalne namene. To je zlasti pomembno v času, ko se po vsem svetu vprašanju jedrskega varovanja namenja več politične pozornosti.

Utemeljitev projekta

ICSANT je še vedno zelo pomembna, ne le za države, ki imajo programe na področju jedrskega materiala in jedrske energije, temveč tudi za vse druge države, saj zajema tudi druge radioaktivne materiale, ki se običajno uporabljajo tudi v medicini, industriji in kmetijstvu. Zato je treba še naprej spodbujati in podpirati vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Konvencije, in sicer z dokazovanjem koristi, ki jih vsem državam prinašajo pridružitev Konvenciji ter preprečevanje in prepoved terorističnega in drugega kaznivega ravnanja nedržavnih akterjev, ki vključuje jedrski ali drugi radioaktivni material. V zvezi s tem bodo Evropska unija in Združeni narodi ponovno sodelovali v novem projektu za podporo za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje Mednarodne konvencije o zatiranju dejanj jedrskega terorizma.

Cilj projekta

Cilj projekta je zagotoviti, da ne bo varnih zatočišč za tiste, ki izvajajo ali poskušajo izvesti teroristična ali druga kazniva dejanja, ki vključujejo jedrski ali drugi radioaktivni material, in sicer s podporo za vsesplošno uporabo in učinkovito izvajanje ICSANT.

Trajanje projekta

Od 1. julija 2023 do 30. junija 2026 (36 mesecev)

Geografska razsežnost projekta

Globalna, regionalna, nacionalna raven

Projektni pristop

Ta projekt bosta izvajala Oddelek za preprečevanje terorizma pri Uradu Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) v okviru programa za preprečevanje kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega terorizma ter Urad Združenih narodov za boj proti terorizmu (UNOCT) s programom za preprečevanje uporabe orožja za množično uničevanje/kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega terorizma in odzivanje nanju v okviru Protiterorističnega centra Združenih narodov (UNCCT). Tesno bosta sodelovala z ustreznimi področnimi uradi ter po potrebi z mednarodnimi in nevladnimi organizacijami, vključno z delegacijami Evropske unije, pobudo EU za centre odličnosti na področju zmanjševanja kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj (EU CBRN CoE), Mednarodno agencijo za atomsko energijo (IAEA), Medregijskim raziskovalnim inštitutom Združenih narodov za kriminal in pravico (UNICRI), Uradom Združenih narodov za razorožitev (UN-ODA) in skupino strokovnjakov Odbora Varnostnega sveta Združenih narodov, ustanovljeno na podlagi Resolucije 1540/2004.

Projekt bo razdeljen na dva dela, ki ju bosta v skladu s svojimi pristojnostmi in strokovnim znanjem izvajala UNODC oziroma UNOCT/UNCCT. Zato bo nekatere izložke in dejavnosti izvajal UNODC, druge pa UNOCT/UNCCT. Pri nekaterih primerih bosta sodelovala oba subjekta.

Projekt bo temeljil na dejavnostih, ki so se izvedle med projektom iz Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1939 z dne 10. decembra 2018, in orodjih, ki so se razvila v okviru navedenega projekta.

Izvajal se bo v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov in Globalno strategijo Združenih narodov za boj proti terorizmu, v katerih je močno poudarjeno, da morajo biti vsi ukrepi za boj proti terorizmu skladni z mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic. V projekt bodo vključene obstoječe mednarodne norme in standardi na področju človekovih pravic (kot so opredeljeni v pogodbah, običajnem pravu in drugih instrumentih).

Pri izvajanju celotnega projekta se bo upošteval vidik spola. Pri projektu se bodo spodbujali vidiki enakosti spolov, razsežnost spola pa bo vključena v metodologijo projekta. Kolikor je to mogoče, se bodo zagotavljale enake možnosti za uradnike in uradnice, da sodelujejo na vseh projektnih dogodkih, pri čemer bodo poudarjene koristi vključevanja javnih uslužbenk v nacionalne institucije. Vse povratne informacije, zbrane v raziskavah in testih pred delavnico in po njej, bodo razčlenjene po spolu, da se zagotovi, da se v projekt vključi stališče uradnic in se o njem poroča. Podatki, razčlenjeni po spolu, se bodo zbirali in sporočali na podlagi kazalnikov projekta.

UNODC in UNOCT bosta po potrebi usklajevala izvajanje zadevnih dejavnosti.

Kadar je za izvajanje dejavnosti potrebno zunanje strokovno znanje, si bosta UNODC in UNOCT prizadevala za vključitev strokovnjakov iz držav članic Evropske unije.

V projekt bo vključeno sodelovanje z mednarodno skupnostjo in nacionalnimi organi, vključno s parlamenti, ministrstvi za pravosodje in drugimi ustreznimi deležniki, da bi spodbudili vsesplošno uporabo ICSANT in povečali prepoznavnost pomena pristopa h Konvenciji ter okrepili zmogljivosti za njeno učinkovito izvajanje.

Rezultati projekta

Rezultat 1: Večje število držav, ki razmišljajo o pridružitvi/začenjajo postopke/so v procesu tega, da postanejo pogodbenice ICSANT ter večja ozaveščenost in znanje o ICSANT med upravičenci (nacionalnimi oblikovalci politik in nosilci odločanja, vključno s poslanci) ter v mednarodnih forumih. Po potrebi se izkoriščajo sinergije z drugimi ustreznimi mednarodnimi pravnimi instrumenti (Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala, Spremembo Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala, Resolucijo VSZN 1540).

Rezultat 2: Izboljšana nacionalna zakonodaja in usposobljenost uradnikov kazenskega pravosodja in drugih ustreznih nacionalnih deležnikov v državah upravičenkah za preiskovanje, pregon in razsojanje v zadevah, v katerih bi bila ICSANT relevantna.

Rezultat 3: Okrepljene politike, prakse in postopki za preprečevanje in odkrivanje grožnje, da nedržavni akterji, vključno s teroristi, pridobivajo, posedujejo in/ali uporabljajo jedrski ali drugi radioaktivni material, in odzivanje nanjo ter boljše poznavanje in razumevanje nevarnosti radiološkega in jedrskega terorizma ter drugih kaznivih dejanj, ki vključujejo take materiale.

Rezultat 4: Okrepljeno nacionalno in mednarodno sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij znotraj držav pogodbenic in med njimi, pri oblikovanju in sprejemanju učinkovitih in praktičnih ukrepov za učinkovito izvajanje Konvencije.

Izložki in dejavnosti projekta

Rezultat 1: Večje število držav, ki razmišljajo o pridružitvi/začenjajo postopke/so v procesu tega, da postanejo pogodbenice ICSANT ter večja ozaveščenost in znanje o ICSANT med upravičenci (nacionalnimi oblikovalci politik in nosilci odločanja, vključno s poslanci) ter v mednarodnih forumih. Po potrebi se izkoriščajo sinergije z drugimi ustreznimi mednarodnimi pravnimi instrumenti (Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala, Spremembo Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala, Resolucijo VSZN 1540).

Izložek 1.1:   Spodbujanje pomena vsesplošne uporabe in učinkovitega izvajanja ICSANT na podlagi prepoznavnosti, promocije in prispevkov k ustreznim dogodkom.

Dejavnost 1.1.1:   Začetek projekta in predstavitev rezultatov prejšnjih dejavnosti (UNODC/UNOCT)

UNODC in UNOCT/UNCCT bosta organizirala dogodka ob začetku projekta na Dunaju oziroma v New Yorku ter nanju povabila lokalne stalne misije držav članic. Izvajalci si bodo prizadevali vključiti predstavnike iz ključnih držav članic Evropske unije ter držav članic ciljnih regij, da bi povečali zanimanje in zagon za ta drugi projekt ter olajšali izvajanje na nacionalni in regionalni ravni. Ti dogodki bodo tudi priložnost za izmenjavo rezultatov in izkušenj, pridobljenih pri prejšnjem projektu.

Dejavnost 1.1.2:   Promocija študije o izzivih in razlogih držav članic Združenih narodov za to, da ne postanejo pogodbenice ICSANT, ter o orodjih za njeno učinkovito izvajanje (UNOCT)

UNOCT/UNCCT bo organiziral tri (3) srečanja za promocijo in razširjanje študije o izzivih in razlogih držav članic Združenih narodov za to, da ne postanejo pogodbenice ICSANT, ter o orodjih za njeno učinkovito izvajanje, ki je bila razvita med projektom ICSANT, ki se bo zaključil junija 2023. V študiji so podrobneje predstavljeni izzivi in razlogi za to, da države članice ne postanejo pogodbenice ICSANT, ter podana številna priporočila o tem, kako zagotoviti večjo skladnost in učinkovito izvajanje. Zlasti bo UNOCT/UNCCT spremljal ključne države članice, ki bi lahko imele koristi od rezultatov in smernic študije.

Dejavnost 1.1.3:   Prepoznavnost, promocija in prispevki k dogodkom, povezanim z ICSANT, ki jih gostijo druge organizacije (UNODC/UNOCT)

UNODC in UNOCT/UNCCT bosta v okviru svojih pristojnosti in po potrebi prispevala strokovno znanje ter promovirala ICSANT in svoje delo v okviru projekta v ustreznih mednarodnih forumih, kot so dogodki, ki so povezani z naslednjimi organizacijami oziroma jih te organizirajo:

| — | mednarodni pravni okviri, ki med drugim vključujejo Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala in njeno spremembo, Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1540/2004, Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

—

mednarodni pravni okviri, ki med drugim vključujejo Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala in njeno spremembo, Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1540/2004, Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja;

| — | mednarodne organizacije, med drugim IAEA, Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol), UNICRI, Inštitut Združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja (UNIDIR), UN-ODA, Urad Združenih narodov za pravne zadeve (OLA); |
| --- | --- |

—

mednarodne organizacije, med drugim IAEA, Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol), UNICRI, Inštitut Združenih narodov za raziskave na področju razoroževanja (UNIDIR), UN-ODA, Urad Združenih narodov za pravne zadeve (OLA);

| — | civilna družba, vključno z nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

—

civilna družba, vključno z nevladnimi organizacijami;

| — | mednarodne pobude, ki med drugim vključujejo pobudo EU za centre odličnosti na področju zmanjševanja kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj (EU CBRN CoE), globalno partnerstvo proti širjenju orožja in sredstev za množično uničevanje, pobudo o jedrski grožnji in globalni dogovor Združenih narodov o usklajevanju boja proti terorizmu. |
| --- | --- |

—

mednarodne pobude, ki med drugim vključujejo pobudo EU za centre odličnosti na področju zmanjševanja kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj (EU CBRN CoE), globalno partnerstvo proti širjenju orožja in sredstev za množično uničevanje, pobudo o jedrski grožnji in globalni dogovor Združenih narodov o usklajevanju boja proti terorizmu.

Učinek 1.2:   Spodbujanje in krepitev pristopa k ICSANT ter sinergij z drugimi ustreznimi mednarodnimi pravnimi instrumenti

Izložek 1.2.1:   Spodbujanje pristopa z obiski v državah (UNODC)

UNODC bo na podlagi obsežnega ozaveščanja, ki ga izvaja v zvezi z vsesplošno uporabo, ter svoje obširne mreže področnih uradov organiziral osem (8) obiskov v državah, ki še niso pogodbenice ICSANT in bi na podlagi analize UNODC in predhodnega sodelovanja imele največ koristi od osebnih posvetovanj v glavnih mestih. UNODC bo v obiske v državah po potrebi vključil ustrezne nacionalne deležnike, tudi poslance.

Dejavnost 1.2.2:   Spodbujanje pristopa s sodelovanjem z nacionalnimi parlamenti držav članic, ki niso pogodbenice ICSANT (UNOCT)

UNOCT/UNCCT bo organiziral tri (3) nacionalne dogodke za obravnavo skupnih pozivov parlamentom držav članic, ki še niso pogodbenice Konvencije. Na informativne predstavitve bodo povabljeni tudi drugi ustrezni deležniki, vključno z ministrstvom za zunanje zadeve, ministrstvom za pravosodje, regulativnimi organi za jedrsko energijo in organi kazenskega pregona. Nacionalni dogodki se bodo osredotočili na pomen ICSANT za krepitev jedrskega varovanja, skladnost in sinergije z drugimi mednarodnimi pravnimi instrumenti, koristi pristopa in tveganje, če države ne pristopijo, dobre prakse pri izvajanju ter nevarnost terorizma, ki vključuje jedrske in radioaktivne materiale. UNOCT/UNCCT bo v sodelovanju z Uradom za program UNOCT o parlamentarnem sodelovanju pri preprečevanju terorizma in boju proti njemu v Dohi tesno sodeloval z mednarodnimi in regionalnimi parlamentarnimi organizacijami, da bi spodbudil pristop h Konvenciji.

Dejavnost 1.2.3:   Spodbujanje pristopa z regionalnimi delavnicami (UNODC)

Da bi okrepili trajnost prizadevanj za vsesplošno uporabo v okviru prvega projekta EU ICSANT, bo UNODC organiziral štiri (4) nadaljnje virtualne delavnice na regionalni, medregionalni in podregionalni ravni za oblikovalce politik in nosilce odločanja iz držav, ki še niso pogodbenice ICSANT (tri (3) v angleščini, eno (1) v francoščini).

Virtualne delavnice bodo temeljile na dejavnostih, izvedenih na podlagi prejšnjega sklepa Sveta, da se zagotovi trajnost. Ustrezno gradivo, pripravljeno v okviru projekta, kot so gradivo za e-učenje in priročniki za usposabljanje ter elektronsko gradivo za ozaveščanje (ki so že na voljo v vseh šestih uradnih jezikih ZN), bo po potrebi dano na voljo pred delavnicami in med njimi. Poudarek bo na konvenciji ICSANT, obravnavane pa bodo tudi sinergije s Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala in njeno spremembo ter Resolucijo VSZN 1540/2004, pri čemer bodo po potrebi vključeni ustrezni deležniki (npr. IAEA). UNODC bo države spodbudil, naj poslance vključijo med kandidate za virtualne delavnice.

Dejavnost 1.2.4:   Drugi skupni seminar IAEA in UNODC za spodbujanje vsesplošne uporabe ICSANT in spremembe Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala (UNODC)

Na podlagi uspešnega prvega skupnega dogodka, ki je potekal 11. in 12. novembra 2021, bo UNODC skupaj z IAEA organiziral drugi tovrstni dogodek. Dogodek bo na Dunaju v Avstriji.

Dejavnost 1.2.5:   Spodbujanje pristopa v okviru dogodka na visoki ravni ob robu Mednarodne konference IAEA o jedrskem varovanju leta 2024 (UNODC)

Na podlagi uspešnega spremljevalnega dogodka, ki ga je UNODC organiziral leta 2020 ob robu Mednarodne konference IAEA o jedrskem varovanju (ICONS), bo UNODC leta 2024 organiziral dogodek na visoki ravni na naslednji Mednarodni konferenci ICONS na Dunaju v Avstriji. Konferenca je ključno srečanje na področju jedrskega varovanja, ki zajema ministrski del ter znanstveni in tehnični program in tako omogoča razprave o politikah na visoki ravni in vzporedne tehnične sestanke. Zadnje konference leta 2020 se je udeležilo več kot 57 ministrov ter več kot 2 000 strokovnjakov iz več kot 130 držav in 35 mednarodnih organizacij.

Dejavnost 1.2.6:   Spodbujanje pristopa v okviru dogodka na visoki ravni ob robu tedna boja proti terorizmu v New Yorku (UNODC)

UNOCT/UNCCT bo med tednom boja proti terorizmu v okviru Združenih narodov v New Yorku organiziral dogodek na visoki ravni, tj. odmevno dvoletno srečanje držav članic in mednarodnih partnerjev na področju boja proti terorizmu.

Dejavnost 1.2.7:   Spremljevalni dogodek o razsežnostih človekovih pravic med izvajanjem ICSANT (UNODC/UNOCT)

UNODC in UNOCT bosta organizirala spremljevalni dogodek o določbah ICSANT v zvezi s človekovimi pravicami. Med povabljenimi govorniki bodo tudi posebni poročevalec za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu ter predstavniki drugih medvladnih in nevladnih organizacij. Dogodek bo med drugim temeljil na načrtu pravnega usposabljanja za boj proti terorizmu UNODC št. 4 o odzivih s področja človekovih pravic in kazenskega pravosodja na terorizem ter na načrtu pravnega usposabljanja za boj proti terorizmu UNODC št. 1 o boju proti terorizmu v okviru mednarodnega prava.

Rezultat 2: Izboljšana nacionalna zakonodaja in usposobljenost uradnikov kazenskega pravosodja in drugih ustreznih nacionalnih deležnikov v državah upravičenkah za preiskovanje, pregon in razsojanje v zadevah, v katerih bi bila ICSANT relevantna.

Izložek 2.1:   Zagotovljena je zakonodajna pomoč državam, ki zanjo zaprosijo.

Dejavnost 2.1.1:   Ustrezna zakonodajna pomoč za uveljavitev določb ICSANT in omogočanje uporabe prava s strani uradnikov na terenu, organov kazenskega pregona, tožilcev in sodstva (UNODC)

UNODC bo na zahtevo in po potrebi s pregledom zakonodajnih dokumentov zagotovil ustrezno zakonodajno pomoč državam, ki zaprosijo zanjo, pri čemer bo temeljil na skupnih vzorčnih določbah UNODC in IAEA o inkriminaciji jedrskega terorizma, vprašalniku za samoocenjevanje, ki ga je pripravil UNODC in je na voljo na spletišču UNODC v zvezi z ICSANT, priročniku UNODC o medsebojni pravni pomoči in izročitvi ter pisalnem orodju UNODC za zahtevke po medsebojni pravni pomoči, dobrih praksah, opredeljenih v zbirki UNODC o nacionalni zakonodaji za izvajanje iz člena 2 ICSANT, in orodjih, ki jih bo razvil UNODC v okviru izložka 2.3. UNODC bo upravičencem ponudil možnost, da poslancem predstavijo predlagane zakonodajne spremembe.

Izložek 2.2:   Okrepljena je zmogljivost nacionalnih kazenskopravnih sistemov za preprečevanje, odkrivanje, zatiranje, preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, povezanih z ICSANT, in sojenje v zvezi z njimi.

UNODC bo organiziral pet (5) nacionalnih seminarjev za udeležence centrov za izobraževanje in usposabljanje v pravosodju ter deset (10) spletnih seminarjev o različnih vidikih uporabe ICSANT. UNODC se bo opiral na dolgoletno in preverjeno strokovno znanje z zadevnega področja, ki ga je razvil v okviru svojega programa za preprečevanje kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega terorizma v skladu z mandatom, ki mu ga je podelila Generalna skupščina ZN.

Dejavnost 2.2.1:   Nacionalni seminarji za centre za izobraževanje in usposabljanje v pravosodju (UNODC)

UNODC bo organiziral pet (5) seminarjev za centre za izobraževanje in usposabljanje v pravosodju v državah pogodbenicah, da bi okrepil njihove zmogljivosti za učinkovito izvajanje ICSANT in povečal ozaveščenost v zvezi s Konvencijo. Na seminarjih bo med drugim predstavljen priročnik o fiktivnih primerih, povezanih s kaznivimi dejanji na podlagi ICSANT, in drugo gradivo, ki ga je pripravil UNODC, vključno s tistim, pripravljenim v okviru izložka 2.3, ter uporabljena metoda usposabljanja izvajalcev usposabljanja, da se zagotovi trajnost.

Dejavnost 2.2.2:   Sklop spletnih seminarjev (UNODC)

UNODC bo organiziral deset (10) spletnih seminarjev o različnih ključnih vidikih ICSANT, kot so med drugim pristojnost, izročitev, človekove pravice in varovanje dokazov. Spletni seminarji bodo potekali v več jezikih. Povabljeni bodo tudi drugi mednarodni subjekti, kot so IAEA, Interpol, pobuda EU za centre odličnosti na področju zmanjševanja kemičnih, bioloških, radioloških in jedrskih tveganj (EU CBRN CoE) in Odbor, ustanovljen na podlagi Resolucije 1540. Posnetki spletnih seminarjev bodo na voljo na spletu, da se zagotovi trajnost. Vabila stalnih misij bodo spodbudila udeležbo ustreznih nacionalnih deležnikov, vključno s poslanci.

Izložek 2.3:   Razvijejo, posodobijo, razširijo in/ali specializirajo se orodja za tehnično pomoč.

Dejavnost 2.3.1:   Spletišče ICSANT (UNODC)

Spletišče UNODC za ICSANT (unodc.org/icsant) je postalo referenčna točka za strokovne delavce po vsem svetu, saj vsebuje vse razpoložljive vire o Konvenciji, vključno z njeno zgodovino postopka, pristopnim statusom, analitičnimi članki, zbirko nacionalne izvedbene zakonodaje, orodji za krepitev zmogljivosti ter s tem povezano tehnično in zakonodajno pomočjo UNODC. Od uvedbe septembra 2021 je spletišče obiskalo več kot 10 000 uporabnikov. UNODC bo spletišče vzdrževal, redno posodabljal in dopolnjeval v vseh uradnih jezikih ZN (arabščini, kitajščini, angleščini, francoščini, ruščini in španščini). Na spletišču bodo na primer na voljo vsa na novo razvita orodja, poročila o dogodkih in dodatna nacionalna zakonodaja za izvajanje člena 2 ICSANT.

Poleg tega bo na spletišču dostopna podatkovna zbirka imenovanih organov ICSANT (glede na izložek 4.1).

Dejavnost 2.3.2:   Specializirana orodja za tehnično pomoč (UNODC)

UNODC bo razvil ter v fizični in elektronski obliki na spletišču UNODC za ICSANT (unodc.org/icsant) objavil dodatna in specializirana orodja za tehnično pomoč v zvezi z ICSANT v vseh šestih uradnih jezikih ZN. Gradivo bo vključevalo:

| — | nabore orodij o različnih vidikih ICSANT (npr. pristojnost, človekove pravice, zaseg in zaščita gradiva, ki ni vključeno v okvir regulativnega nadzora in mednarodnega sodelovanja) |
| --- | --- |

—

nabore orodij o različnih vidikih ICSANT (npr. pristojnost, človekove pravice, zaseg in zaščita gradiva, ki ni vključeno v okvir regulativnega nadzora in mednarodnega sodelovanja)

| — | nabor orodij o sinergijah s Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala (CPPNM) in njeno spremembo |
| --- | --- |

—

nabor orodij o sinergijah s Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala (CPPNM) in njeno spremembo

| — | nabor orodij o sinergijah z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1540/2004 |
| --- | --- |

—

nabor orodij o sinergijah z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1540/2004

| — | nabor orodij o vzorčnih kazenskih določbah, ki zajemajo kazniva dejanja iz ICSANT ter Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala in njene spremembe in ki sta jih skupaj pripravila IAEA in UNODC |
| --- | --- |

—

nabor orodij o vzorčnih kazenskih določbah, ki zajemajo kazniva dejanja iz ICSANT ter Konvencije o fizičnem varovanju jedrskega materiala in njene spremembe in ki sta jih skupaj pripravila IAEA in UNODC

Dejavnost 2.3.3:   Videoposnetek o zgodovini postopka in glavnih določbah ICSANT (UNODC)

UNODC bo pripravil videoposnetek, v katerem bo pojasnil zgodovino postopka in glavne določbe ICSANT. Videoposnetek bo vseboval pričevanja več držav pogodbenic in drugih deležnikov ter zagotovil geografsko uravnoteženost in uravnoteženo zastopanost spolov ob poudarjanju pomena ICSANT. Na voljo bo v vseh šestih uradnih jezikih ZN na spletišču UNODC za ICSANT (unodc.org/icsant).

Rezultat 3: Okrepljene politike, prakse in postopki za preprečevanje in odkrivanje grožnje, da nedržavni akterji, vključno s teroristi, pridobivajo, posedujejo in/ali uporabljajo jedrski ali drugi radioaktivnih material, in odzivanje nanjo ter boljše poznavanje in razumevanje grožnje radiološkega in jedrskega terorizma ter drugih kaznivih dejanj, ki vključujejo take materiale.

Izložek 3.1:   Okrepljena je zmogljivost držav članic za preprečevanje in odkrivanje pridobivanja, posedovanja in/ali uporabe jedrskega ali drugega radioaktivnega materiala ter odzivanje nanj.

UNOCT/UNCCT bo organiziral štiri (4) regionalne delavnice in simulacijske vaje za krepitev zmogljivosti držav članic v boju proti jedrskemu terorizmu v Afriki, Srednji Aziji ter na Kavkazu ter v jugovzhodni in vzhodni Evropi. Regionalne delavnice in simulacijske vaje bodo okrepile zmogljivost držav članic na področju odkrivanja, forenzike in blažitve radiološkega in jedrskega terorizma ter odzivanja nanj, vključno z uporabo prilagojene metodologije za pomoč nacionalnim organom pri učinkovitem izvajanju ICSANT in krepitvi mednarodnega sodelovanja, kar dokazuje pomen članstva v okviru Konvencije. Delavnice bodo spodbudile opredelitev vodilnih v regiji in izmenjavo dobrih praks v okviru sodelovanja jug-jug. Poleg tega bo izbira držav med drugim temeljila na ugotovitvah in sklepih skupne globalne ocene UNOCT/UNCCT-Interpol glede grožnje s strani nedržavnih akterjev in njihove potencialne uporabe kemičnih, bioloških, radiacijskih in jedrskih snovi ter eksplozivov.

Dejavnost 3.1.1:   Regionalne delavnice in simulacijske vaje za krepitev zmogljivosti držav članic v boju proti jedrskemu terorizmu (UNOCT)

UNOCT/UNCCT bo organiziral štiri (4) regionalne delavnice in simulacijske vaje za krepitev zmogljivosti na naslednjih področjih:

boj proti radiološkemu in jedrskemu terorizmu s poudarkom na odkrivanju, da bi okrepili zmogljivosti na področju odkrivanja, pri čemer bo poudarek na prepoznavanju in uporabi dobrih praks za odkrivanje radiološkega/jedrskega materiala z informacijami in instrumenti, ki prispevajo h krepitvi zmogljivosti v boju proti radiološkemu in jedrskemu terorizmu, kar zadeva upravljanje varnosti meja;

boj proti radiološkemu in jedrskemu terorizmu s poudarkom na forenziki, da bi okrepili zmogljivosti na področju odkrivanja s forenziko, pri čemer bo poudarek na dokazovanju pomena jedrske forenzike in medagencijskega usklajevanja, ki prispevata h krepitvi zmogljivosti v boju proti radiološkemu in jedrskemu terorizmu;

boj proti radiološkemu in jedrskemu terorizmu s poudarkom na odzivanju in blaženju, da bi okrepili zmogljivosti na področju odzivanja in blaženja, pri čemer bo poudarek na bistvenem elementu okvira jedrskega varovanja, tj.zmožnosti učinkovitega, pravočasnega in usklajenega odzivanja na teroristične incidente, ki vključujejo jedrski ali drugi radioaktivni material.

Izložek 3.2:   Boljše poznavanje in razumevanje držav članic glede grožnje radiološkega in jedrskega terorizma

UNOCT/UNCCT bo organiziral štiri (4) ciljno usmerjena nacionalna usposabljanja v živo za štiri (4) države članice, da bi okrepile zmogljivosti v boju proti radiološkemu in jedrskemu terorizmu. Usposabljanja bodo povečala zmogljivosti držav članic, da bodo med drugim razumele tveganje in nevarnost, oblikovale protiukrepe, izvajale odzivanje na incidente ter opredelile in zaščitile kritično infrastrukturo in ključne vire. Za te dejavnosti bo UNOCT/UNCCT izkoristil obsežne izkušnje na podlagi portfelja usposabljanj, ki se pripravljajo in izvajajo v okviru njegovega Globalnega programa za preprečevanje uporabe orožja za množično uničevanje/kemičnega, biološkega, radiološkega, jedrskega terorizma in odzivanje nanju, v okviru katerega je bilo usposobljenih več kot 1 500 uradnikov.

Dejavnost 3.2.1:   Nacionalna usposabljanja v živo za boj proti radiološkemu/jedrskemu terorizmu (UNOCT)

UNOCT/UNCCT bo sodeloval z državami članicami pri opredelitvi ustreznih usposabljanj za boj proti terorizmu v skladu z njihovimi prednostnimi nalogami in potrebami, kot sledi:

nacionalno usposabljanje – osnovni tečaj o radioloških in jedrskih grožnjah, ki osebju omogoča, da se učinkovito odzove na kraj radiološkega in jedrskega incidenta, ter zagotavlja priporočila za reševalce, da lahko delajo v okolju, ki vsebuje potencialno nevarne radiološke in jedrske agense;

nacionalno usposabljanje – nadaljevalni tečaj o radioloških in jedrskih grožnjah, ki obravnava pomembne teme, povezane z radiološkimi in jedrskimi grožnjami. Vključeval bo praktične predstavitve in vaje ter realistične scenarije, ki zajemajo odkrivanje in prepoved nedovoljenega prometa z radiološkim materialom, identifikacijo radiološkega ali jedrskega materiala na kraju kaznivega dejanja ter prepoznavanje radioloških in jedrskih nevarnosti in dokazov;

nacionalno usposabljanje – specialistični tečaj o radioloških in jedrskih grožnjah, ki podrobneje obravnava radiološke in jedrske grožnje, s posebnim poudarkom na radioloških disperzivnih napravah in improviziranih jedrskih napravah;

nacionalno usposabljanje – tečaj o radioloških in jedrskih protiukrepih, v katerem je predstavljen večagencijski pristop, ki se osredotoča na oblikovanje protiukrepov zoper radiološke in jedrske grožnje ter na skupni odziv na radiološke in jedrske nesreče s strani ključnih nacionalnih agencij, vključno s kazenskim pregonom, carino, varnostnimi agencijami, prvimi reševalci, obveščevalnimi službami, organi javnega zdravja, regulativnimi organi, industrijo itd.;

nacionalno usposabljanje – tečaj varovanja ključne infrastrukture, ki se osredotoča na sektorje, ki jih je mogoče neposredno napasti, kot so jedrske elektrarne, jedrski raziskovalni reaktorji, lokacije z radijskimi viri, transportna vozlišča, pa tudi sektorji, ki so lahko tarče nedržavnih akterjev, da bi pridobili občutljive in nadzorovane tehnologije.

Rezultat 4: Okrepljeno nacionalno in mednarodno sodelovanje, vključno z izmenjavo informacij znotraj držav pogodbenic in med njimi, pri oblikovanju in sprejemanju učinkovitih in praktičnih ukrepov za učinkovito izvajanje Konvencije.

Izložek 4.1:   Olajšana je izmenjava informacij, kot se zahteva v skladu z ICSANT.

Urad ZN za pravne zadeve (OLA), ki opravlja naloge depozitarja generalnega sekretarja za to konvencijo, je s 3. oktobrom 2022 uradno zadolžil UNODC – glede na njegove pristojnosti, vlogo in strokovno znanje v zvezi z ICSANT – za prejemanje in razširjanje uradnih obvestil o imenovanju organov s strani držav pogodbenic v skladu s členom 7(4). Vsa tovrstna uradna obvestila se pošljejo na naslednji elektronski naslov: unodc-icsant@un.org. Prejeta uradna obvestila se objavijo na spletišču UNODC za ICSANT, in – če jih UNODC posreduje Uradu ZN za pravne zadeve – na spletišču Zbirke pogodb Združenih narodov.

Dejavnost 4.1.1:   Kampanja za spodbujanje držav pogodbenic ICSANT k imenovanju pristojnega organa in točke za stike v skladu s členom 7(4) Konvencije (UNODC)

UNODC bo izvajal dejavnosti ozaveščanja, namenjene spodbujanju držav, ki so že pogodbenice ICSANT, k izpolnjevanju obveznosti iz člena 7(4), ki od držav pogodbenic zahteva, da Združene narode obvestijo o svojih pristojnih organih in točkah za stike, odgovornih za pošiljanje in prejemanje informacij v zvezi z ICSANT. Dejavnosti bodo vključevale pošiljanje pisem ustreznim stalnim misijam, v katerih bodo te naprošene, naj izpolnijo svojo obveznost iz člena 7(4), vodenje dvostranskih srečanj ter pripravo letakov in drugega gradiva za ozaveščanje v vseh šestih uradnih jezikih ZN.

Dejavnost 4.1.2:   Srečanje pristojnih nacionalnih organov in točk za stike v zvezi z ICSANT (UNODC)

UNODC bo v tretjem letu projekta organiziral prvo srečanje tovrstnih pristojnih organov in točk za stike na Dunaju v Avstriji. Srečanje bo med drugim vključevalo simulacijo koordinirane vaje in usposabljanje o učinkovitosti točk za stike v skladu s členom 7(4). Srečanje bo namenjeno nacionalnim točkam za stike in drugim ustreznim nacionalnim deležnikom.

Dejavnost 4.1.3:   Virtualne informativne predstavitve ICSANT za obstoječe pravosodne in varnostne mreže (UNODC)

Na podlagi dolgoletnih mrež sodelovanja, sestavljenih iz varnostnih in pravosodnih informacijskih točk, ki jih je vzpostavil UNODC v različnih regijah sveta (npr. za Sahel, Bližnji vzhod in severno Afriko ter Indijski ocean), bo UNODC pripravil spletne informativne predstavitve na tehnični ravni ter virtualno sodeloval s temi mrežami in uporabljal metodo usposabljanja izvajalcev usposabljanja. Informativne točke teh dolgoletnih mrež redno sodelujejo, in sicer prek analize operativnih izzivov, izmenjave dobrih praks v odziv na te izzive in razprave o relevantnih primerih.

Izložek 4.2:   Ciljne skupine na regionalni ravni uporabljajo najboljše prakse in izkušnje, pridobljene ob pridružitvi ICSANT in njenemu izvajanju , da bi okrepile učinkovito izvajanje ICSANT in jedrsko varovanje.

Dejavnost 4.2.1:   Srečanja skupnosti strokovnih delavcev (UNOCT)

UNOCT/UNCCT bo organiziral štiri (4) srečanja za spodbujanje nacionalnega sodelovanja strokovnih delavcev na področju radiologije ter jedrske energije in boja proti terorizmu, da bi izboljšali izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov ter medagencijsko usklajevanje. Ta srečanja bodo združila skupnosti strokovnih delavcev s predstavniki agencij za boj proti terorizmu, carino, prvimi reševalci, obveščevalnimi službami, sodstvom, organi kazenskega pregona, organi za oblikovanje politik/odločanje, uradniki za javno zdravje, regulativnimi organi na področju jedrske energije itd. Srečanja bodo skupnostim strokovnih delavcev omogočila opredelitev vrzeli, izzivov in pridobljenih izkušenj ter izmenjavo najboljših praks v zvezi z izmenjavo informacij in obveščevalnih podatkov ter mednarodnim sodelovanjem. Te skupnosti bodo spodbujale sodelovanje in usklajevanje deležnikov, pomembnih za učinkovito izvajanje ICSANT in jedrsko varovanje, koristila pa jim bo tudi platforma UNOCT za povezovanje in učenje (Connect & Learn Platform). To inovativno spletno orodje za krepitev zmogljivosti, vzpostavljeno oktobra 2021, združuje države članice, zasebni sektor, akademske kroge, možganske truste, raziskovalne inštitute in civilno družbo, da bi okrepili zagotavljanje tehnične pomoči v živo. Ta platforma je edinstveno virtualno orodje, ki premaguje ovire, kot so stroški, geografske razdalje in omejitve zaradi pandemije, saj različnim deležnikom in strokovnim delavcem omogoča dostop do virov za boj proti terorizmu ter preprečevanje in zatiranje nasilnega ekstremizma kadar koli in kjer koli.

---

| 20.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/46

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2023/1188

z dne 19. junija 2023

o spremembi Sklepa 2014/386/SZVP o omejevalnih ukrepih v odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 29 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 23. junija 2014 sprejel Sklep 2014/386/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 23. junija 2014 sprejel Sklep 2014/386/SZVP (1).

| (2) | Unija ne priznava nezakonite priključitve Krima in Sevastopola Ruski federaciji in jo še naprej obsoja kot kršitev mednarodnega prava. Unija je še naprej trdno odločena zagovarjati suverenost in ozemeljsko nedotakljivost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja in zavezana doslednemu izvajanju politike nepriznavanja. |
| --- | --- |

(2)

Unija ne priznava nezakonite priključitve Krima in Sevastopola Ruski federaciji in jo še naprej obsoja kot kršitev mednarodnega prava. Unija je še naprej trdno odločena zagovarjati suverenost in ozemeljsko nedotakljivost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja in zavezana doslednemu izvajanju politike nepriznavanja.

| (3) | Na podlagi pregleda Sklepa 2014/386/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe, določene v navedenem sklepu, podaljšati do 23. junija 2024. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi pregleda Sklepa 2014/386/SZVP bi bilo treba omejevalne ukrepe, določene v navedenem sklepu, podaljšati do 23. junija 2024.

| (4) | Sklep 2014/386/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2014/386/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V členu 5 Sklepa 2014/386/SZVP se drugi odstavek nadomesti z naslednjim:

„Ta sklep se uporablja do 23. junija 2024.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 19. junija 2023

Za Svet

predsednica

E. BUSCH

---

(1)  Sklep Sveta 2014/386/SZVP z dne 23. junija 2014 o omejevalnih ukrepih v odgovor na nezakonito priključitev Krima in Sevastopola (UL L 183, 24.6.2014, str. 70).

1

---

| 20.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 157/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 157/47

---

IZVEDBENI SKLEP SVETA (SZVP) 2023/1189

z dne 19. junija 2023

o izvajanju Sklepa 2010/788/SZVP o omejitvenih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/788/SZVP z dne 20. decembra 2010 o omejitvenih ukrepih glede na razmere v Demokratični republiki Kongo (1) in zlasti člena 6(2) Sklepa,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 20. decembra 2010 sprejel Sklep 2010/788/SZVP. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 20. decembra 2010 sprejel Sklep 2010/788/SZVP.

| (2) | Svet je v odziv na oviranje volilnega procesa in kršitve človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo 12. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/2231 (2). S Sklepom (SZVP) 2016/2231 je bil spremenjen Sklep 2010/788/SZVP, v členu 3(2) Sklepa 2010/788/SZVP pa so bili uvedeni avtonomni omejitveni ukrepi. |
| --- | --- |

(2)

Svet je v odziv na oviranje volilnega procesa in kršitve človekovih pravic v Demokratični republiki Kongo 12. decembra 2016 sprejel Sklep (SZVP) 2016/2231 (2). S Sklepom (SZVP) 2016/2231 je bil spremenjen Sklep 2010/788/SZVP, v členu 3(2) Sklepa 2010/788/SZVP pa so bili uvedeni avtonomni omejitveni ukrepi.

| (3) | Na podlagi sodb Splošnega sodišča v zadevah T-93/22 (3) in T-94/22 (4) Svet meni, da bi bilo treba s seznama fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov iz Priloge II k Sklepu 2010/788/SZVP črtati dva vnosa. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi sodb Splošnega sodišča v zadevah T-93/22 (3) in T-94/22 (4) Svet meni, da bi bilo treba s seznama fizičnih ali pravnih oseb, subjektov in organov iz Priloge II k Sklepu 2010/788/SZVP črtati dva vnosa.

| (4) | Sklep 2010/788/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Sklep 2010/788/SZVP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga II k Sklepu 2010/788/SZVP se spremeni, kot je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Luxembourgu, 19. junija 2023

Za Svet

predsednica

E. BUSCH

---

(1)  
  UL L 336, 21.12.2010, str. 30.

1

(2)  Sklep Sveta (SZVP) 2016/2231 z dne 12. decembra 2016 o spremembi Sklepa 2010/788/SZVP o omejitvenih ukrepih proti Demokratični republiki Kongo (UL L 336 I, 12.12.2016, str. 7).

2

(3)  Sodba Splošnega sodišča z dne 8. marca 2023, Ramazani Shadary/Svet, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

3

(4)  Sodba Splošnega sodišča z dne 8. marca 2023, Mutondo/Svet, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

4

---

PRILOGA

S seznama iz oddelka A („Osebe“) v Prilogi II k Sklepu 2010/788/SZVP se črtata naslednja vnosa:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

| 9. | Kalev MUTONDO.“. |
| --- | --- |

9.

---