# Úřední věstník L 157/2023

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 157 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6620. června 2023 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 157

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6620. června 2023

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1182 ze dne 14. června 2023 o zvláštních pravidlech týkajících se humánních léčivých přípravků určených k uvedení na trh v Severním Irsku a o změně směrnice 2001/83/ES (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2023/1182 ze dne 14. června 2023 o zvláštních pravidlech týkajících se humánních léčivých přípravků určených k uvedení na trh v Severním Irsku a o změně směrnice 2001/83/ES (
  1
  )

1

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) 2023/1183 ze dne 19. června 2023, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1183/2005 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Demokratické republice Kongo | 8 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1184 ze dne 10. února 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 stanovením unijní metodiky, v níž jsou vymezena podrobná pravidla pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy | 11 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1185 ze dne 10. února 2023 kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 stanovením minimální hodnoty pro úspory emisí skleníkových plynů z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a upřesněním metodiky pro posuzování úspor emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku | 20 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1186 ze dne 13. června 2023 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Kullings kalvdans (CHZO)) | 34 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1187 ze dne 19. června 2023 o podpoře Unie usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu | 35 |
| | * | Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1188 ze dne 19. června 2023, kterým se mění rozhodnutí 2014/386/SZBP o omezujících opatřeních v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu | 46 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1189 ze dne 19. června 2023, kterým se provádí rozhodnutí 2010/788/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Demokratické republice Kongo | 47 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) 2023/1183 ze dne 19. června 2023, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1183/2005 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Demokratické republice Kongo

8

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1184 ze dne 10. února 2023, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 stanovením unijní metodiky, v níž jsou vymezena podrobná pravidla pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy

11

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2023/1185 ze dne 10. února 2023 kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 stanovením minimální hodnoty pro úspory emisí skleníkových plynů z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a upřesněním metodiky pro posuzování úspor emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku

20

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2023/1186 ze dne 13. června 2023 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Kullings kalvdans (CHZO))

34

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1187 ze dne 19. června 2023 o podpoře Unie usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu

35

*

Rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1188 ze dne 19. června 2023, kterým se mění rozhodnutí 2014/386/SZBP o omezujících opatřeních v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu

46

*

Prováděcí rozhodnutí Rady (SZBP) 2023/1189 ze dne 19. června 2023, kterým se provádí rozhodnutí 2010/788/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Demokratické republice Kongo

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 20.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 157/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2023/1182

ze dne 14. června 2023

o zvláštních pravidlech týkajících se humánních léčivých přípravků určených k uvedení na trh v Severním Irsku a o změně směrnice 2001/83/ES

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 a čl. 168 odst. 4 písm. c) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“) byla uzavřena jménem Unie rozhodnutím Rady (EU) 2020/135 (3) a vstoupila v platnost dnem 1. února 2020. Přechodné období uvedené v článku 126 dohody o vystoupení, během něhož se na Spojené království a ve Spojeném království nadále uplatňovalo právo Unie v souladu s článkem 127 dohody o vystoupení, skončilo dne 31. prosince 2020. |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (dále jen „dohoda o vystoupení“) byla uzavřena jménem Unie rozhodnutím Rady (EU) 2020/135 (3) a vstoupila v platnost dnem 1. února 2020. Přechodné období uvedené v článku 126 dohody o vystoupení, během něhož se na Spojené království a ve Spojeném království nadále uplatňovalo právo Unie v souladu s článkem 127 dohody o vystoupení, skončilo dne 31. prosince 2020.

| (2) | Protokol o Irsku/Severním Irsku (dále jen „protokol“) je nedílnou součástí dohody o vystoupení. |
| --- | --- |

(2)

Protokol o Irsku/Severním Irsku (dále jen „protokol“) je nedílnou součástí dohody o vystoupení.

| (3) | Na Spojené království a ve Spojeném království s ohledem na Severní Irsko se použijí ustanovení práva Unie uvedená na seznamu v příloze 2 protokolu za podmínek, jež jsou stanoveny v uvedené příloze. Tento seznam zahrnuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (5). Léčivé přípravky uváděné na trh v Severním Irsku proto musí být v souladu s uvedenými ustanoveními práva Unie. |
| --- | --- |

(3)

Na Spojené království a ve Spojeném království s ohledem na Severní Irsko se použijí ustanovení práva Unie uvedená na seznamu v příloze 2 protokolu za podmínek, jež jsou stanoveny v uvedené příloze. Tento seznam zahrnuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (5). Léčivé přípravky uváděné na trh v Severním Irsku proto musí být v souladu s uvedenými ustanoveními práva Unie.

| (4) | Směrnice 2001/83/ES stanoví pravidla pro humánní léčivé přípravky a nařízení (ES) č. 726/2004 stanoví postupy Unie pro registraci humánních léčivých přípravků. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2001/83/ES stanoví pravidla pro humánní léčivé přípravky a nařízení (ES) č. 726/2004 stanoví postupy Unie pro registraci humánních léčivých přípravků.

| (5) | Aby se zohlednila zvláštní situace Severního Irska, je vhodné přijmout zvláštní pravidla týkající se uvádění humánních léčivých přípravků na trh v Severním Irsku. |
| --- | --- |

(5)

Aby se zohlednila zvláštní situace Severního Irska, je vhodné přijmout zvláštní pravidla týkající se uvádění humánních léčivých přípravků na trh v Severním Irsku.

| (6) | Je vhodné vyjasnit, že na humánní léčivé přípravky určené k uvedení na trh v Severním Irsku by se měla použít ustanovení práva Unie uvedená na seznamu v příloze 2 protokolu, pokud toto nařízení nestanoví zvláštní pravidla. Použijí-li se zvláštní pravidla podle tohoto nařízení a dojde-li k jakýmkoli nesrovnalostem mezi těmito zvláštními pravidly podle tohoto nařízení a ustanoveními práva Unie uvedenými na seznamu v příloze 2 protokolu, měla by mít přednost tato zvláštní pravidla podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné vyjasnit, že na humánní léčivé přípravky určené k uvedení na trh v Severním Irsku by se měla použít ustanovení práva Unie uvedená na seznamu v příloze 2 protokolu, pokud toto nařízení nestanoví zvláštní pravidla. Použijí-li se zvláštní pravidla podle tohoto nařízení a dojde-li k jakýmkoli nesrovnalostem mezi těmito zvláštními pravidly podle tohoto nařízení a ustanoveními práva Unie uvedenými na seznamu v příloze 2 protokolu, měla by mít přednost tato zvláštní pravidla podle tohoto nařízení.

| (7) | Kromě toho je třeba zajistit, aby uplatňování zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení nevedlo ke zvýšenému riziku pro veřejné zdraví na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(7)

Kromě toho je třeba zajistit, aby uplatňování zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení nevedlo ke zvýšenému riziku pro veřejné zdraví na vnitřním trhu.

| (8) | Zvláštní pravidla by měla zahrnovat zákaz zobrazování ochranných prvků zmíněných ve směrnici 2001/83/ES na vnějším obalu nebo, pokud vnější obal neexistuje, na vnitřním obalu humánních léčivých přípravků určených k uvedení na trh v Severním Irsku a zákaz uvádět na trh v Severním Irsku nové a inovativní léčivé přípravky, kterým byla udělena registrace v souladu s nařízením (ES) č. 726/2004. Zvláštní pravidla by navíc měla zahrnovat určité požadavky na označování pro humánní léčivé přípravky určené k uvedení na trh v Severním Irsku. V důsledku toho by se na humánní léčivé přípravky určené k uvedení na trh v Severním Irsku nemělo použít nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/161 (6). |
| --- | --- |

(8)

Zvláštní pravidla by měla zahrnovat zákaz zobrazování ochranných prvků zmíněných ve směrnici 2001/83/ES na vnějším obalu nebo, pokud vnější obal neexistuje, na vnitřním obalu humánních léčivých přípravků určených k uvedení na trh v Severním Irsku a zákaz uvádět na trh v Severním Irsku nové a inovativní léčivé přípravky, kterým byla udělena registrace v souladu s nařízením (ES) č. 726/2004. Zvláštní pravidla by navíc měla zahrnovat určité požadavky na označování pro humánní léčivé přípravky určené k uvedení na trh v Severním Irsku. V důsledku toho by se na humánní léčivé přípravky určené k uvedení na trh v Severním Irsku nemělo použít nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/161 (6).

| (9) | Pokud jde o nové a inovativní léčivé přípravky, měly by mít příslušné orgány Spojeného království možnost povolit uvedení těchto léčivých přípravků na trh v Severním Irsku, budou-li splněny určité podmínky, totiž, že byla udělena registrace v souladu s právem Spojeného království a že léčivé přípravky jsou uváděny na trh v Severním Irsku za podmínek registrace udělené příslušnými orgány Spojeného království, že tyto léčivé přípravky splňují určité požadavky na označování a že Spojené království poskytlo Komisi písemné záruky. |
| --- | --- |

(9)

Pokud jde o nové a inovativní léčivé přípravky, měly by mít příslušné orgány Spojeného království možnost povolit uvedení těchto léčivých přípravků na trh v Severním Irsku, budou-li splněny určité podmínky, totiž, že byla udělena registrace v souladu s právem Spojeného království a že léčivé přípravky jsou uváděny na trh v Severním Irsku za podmínek registrace udělené příslušnými orgány Spojeného království, že tyto léčivé přípravky splňují určité požadavky na označování a že Spojené království poskytlo Komisi písemné záruky.

| (10) | Dále by měly být zavedeny vhodné záruky pro Unii, aby se zajistilo, že uplatňování zvláštních pravidel nezvyšuje rizika pro veřejné zdraví na vnitřním trhu. Tyto záruky by měly zahrnovat průběžné monitorování příslušným orgánem Spojeného království, pokud jde o uvádění humánních léčivých přípravků na trh v Severním Irsku, na něž se vztahují zvláštní pravidla stanovená v tomto nařízení, a úplný zákaz přesunu léčivých přípravků, na něž se vztahují zvláštní pravidla stanovená v tomto nařízení, do členského státu nebo jejich uvádění na trh v členském státě. |
| --- | --- |

(10)

Dále by měly být zavedeny vhodné záruky pro Unii, aby se zajistilo, že uplatňování zvláštních pravidel nezvyšuje rizika pro veřejné zdraví na vnitřním trhu. Tyto záruky by měly zahrnovat průběžné monitorování příslušným orgánem Spojeného království, pokud jde o uvádění humánních léčivých přípravků na trh v Severním Irsku, na něž se vztahují zvláštní pravidla stanovená v tomto nařízení, a úplný zákaz přesunu léčivých přípravků, na něž se vztahují zvláštní pravidla stanovená v tomto nařízení, do členského státu nebo jejich uvádění na trh v členském státě.

| (11) | Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o pozastavení uplatňování některých nebo všech zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení, pokud existují důkazy, že Spojené království nepřijímá vhodná opatření k řešení závažných nebo opakovaných porušení těchto zvláštních pravidel. V takovém případě je vhodné stanovit formální informační a konzultační mechanismus s jasnými lhůtami, v nichž by Komise měla jednat. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (7). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(11)

Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o pozastavení uplatňování některých nebo všech zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení, pokud existují důkazy, že Spojené království nepřijímá vhodná opatření k řešení závažných nebo opakovaných porušení těchto zvláštních pravidel. V takovém případě je vhodné stanovit formální informační a konzultační mechanismus s jasnými lhůtami, v nichž by Komise měla jednat. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (7). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (12) | V případě pozastavení zvláštních pravidel pro uvádění humánních léčivých přípravků na trh v Severním Irsku by se na tyto léčivé přípravky měla opět vztahovat příslušná ustanovení práva Unie uvedená na seznamu v příloze 2 protokolu. |
| --- | --- |

(12)

V případě pozastavení zvláštních pravidel pro uvádění humánních léčivých přípravků na trh v Severním Irsku by se na tyto léčivé přípravky měla opět vztahovat příslušná ustanovení práva Unie uvedená na seznamu v příloze 2 protokolu.

| (13) | Aby byla zajištěna účinná a rychlá reakce na jakékoli zvýšené riziko pro veřejné zdraví, mělo by toto nařízení umožnit Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci postupem pro naléhavé případy. |
| --- | --- |

(13)

Aby byla zajištěna účinná a rychlá reakce na jakékoli zvýšené riziko pro veřejné zdraví, mělo by toto nařízení umožnit Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci postupem pro naléhavé případy.

| (14) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu nebo účinků opatření může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(14)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich z důvodu rozsahu nebo účinků opatření může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (15) | Je vhodné stanovit přechodné období pro uplatňování zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení na humánní léčivé přípravky, které jsou již na trhu v Severním Irsku. |
| --- | --- |

(15)

Je vhodné stanovit přechodné období pro uplatňování zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení na humánní léčivé přípravky, které jsou již na trhu v Severním Irsku.

| (16) | V souvislosti s přijetím tohoto nařízení by měla být odpovídajícím způsobem změněna směrnice 2001/83/ES, |
| --- | --- |

(16)

V souvislosti s přijetím tohoto nařízení by měla být odpovídajícím způsobem změněna směrnice 2001/83/ES,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Tímto nařízením se stanoví zvláštní pravidla týkající se humánních léčivých přípravků určených k uvedení na trh v Severním Irsku v souladu s článkem 6 směrnice 2001/83/ES.

2.   Tímto nařízením se rovněž stanoví pravidla týkající se pozastavení uplatňování zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení.

3.   Na uvádění léčivých přípravků zmíněných v odstavci 1 tohoto článku na trh v Severním Irsku se použijí ustanovení práva Unie uvedená na seznamu v příloze 2 Protokolu o Irsku/Severním Irsku (dále jen „protokol“), pokud toto nařízení nestanoví zvláštní pravidla.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 726/2004, včetně definic stanovených v článku 1 směrnice 2001/83/ES.

Článek 3

Zvláštní pravidla pro léčivé přípravky uvedené v čl. 1 odst. 1

1.   Příslušné orgány Spojeného království s ohledem na Severní Irsko mohou povolit, aby léčivé přípravky uvedené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení dováželi do Severního Irska z jiných částí Spojeného království držitelé povolení distribuce, kteří nejsou držiteli příslušného povolení výroby, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 40 odst. 1a prvním pododstavci písm. a) až d) směrnice 2001/83/ES.

2.   Ochranné prvky uvedené v čl. 54 písm. o) směrnice 2001/83/ES nesmějí být uvedeny na vnějším obalu nebo, pokud vnější obal neexistuje, na vnitřním obalu léčivých přípravků uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení.

3.   Pokud je léčivý přípravek uvedený v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení opatřen ochrannými prvky uvedenými v čl. 54 písm. o) směrnice 2001/83/ES, tyto prvky musí být zcela odstraněny nebo překryty.

4.   Kvalifikovaná osoba uvedená v článku 48 směrnice 2001/83/ES v případě léčivých přípravků uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení zajistí, aby na obalu léčivého přípravku nebyly umístěny ochranné prvky uvedené v čl. 54 písm. o) uvedené směrnice.

5.   Držitelé povolení distribuce nejsou povinni:

| a) | ověřovat léčivé přípravky uvedené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení v souladu s čl. 80 prvním pododstavcem písm. ca) směrnice 2001/83/ES; |
| --- | --- |

a)

ověřovat léčivé přípravky uvedené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení v souladu s čl. 80 prvním pododstavcem písm. ca) směrnice 2001/83/ES;

| b) | uchovávat záznamy o informacích uvedených v čl. 80 prvním pododstavci písm. e) poslední odrážce směrnice 2001/83/ES. |
| --- | --- |

b)

uchovávat záznamy o informacích uvedených v čl. 80 prvním pododstavci písm. e) poslední odrážce směrnice 2001/83/ES.

6.   K žádným dodávkám léčivých přípravků uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení osobě oprávněné nebo zmocněné vydávat léčivé přípravky veřejnosti podle článku 82 směrnice 2001/83/ES, pokud jde o Spojené království s ohledem na Severní Irsko, není oprávněný distributor povinen přiložit dokument, který umožňuje zjistit číslo šarže léčivých přípravků v souladu s čl. 82 prvním pododstavcem poslední odrážkou uvedené směrnice.

Článek 4

Zvláštní pravidla pro léčivé přípravky uvedené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, které spadají do kategorií uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 726/2004

1.   Léčivý přípravek uvedený v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení spadající do kategorií uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 726/2004, kterému byla udělena registrace v souladu s článkem 10 uvedeného nařízení, nesmí být uveden na trh v Severním Irsku.

2.   Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku může být léčivý přípravek uvedený v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení spadající do kategorií uvedených v čl. 3 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 726/2004 uveden na trh v Severním Irsku, pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:

| a) | příslušné orgány Spojeného království povolily uvedení daného léčivého přípravku na trh v souladu s právem Spojeného království a za podmínek registrace, kterou udělily; |
| --- | --- |

a)

příslušné orgány Spojeného království povolily uvedení daného léčivého přípravku na trh v souladu s právem Spojeného království a za podmínek registrace, kterou udělily;

| b) | dotčený léčivý přípravek je označen v souladu s článkem 5 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

dotčený léčivý přípravek je označen v souladu s článkem 5 tohoto nařízení;

| c) | Spojené království poskytlo Komisi písemné záruky v souladu s článkem 8 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

c)

Spojené království poskytlo Komisi písemné záruky v souladu s článkem 8 tohoto nařízení.

Článek 5

Zvláštní pravidla pro označování léčivých přípravků uvedených v čl. 1 odst. 1

Léčivé přípravky uvedené v čl. 1 odst. 1 musí být opatřeny samostatným štítkem, který splňuje tyto požadavky:

| a) | musí být připevněn k obalu léčivého přípravku na nápadném místě tak, aby byl snadno viditelný, jasně čitelný a nesmazatelný; nesmí být žádným způsobem skryt, zastřen ani přerušen jiným textem nebo vyobrazením či jiným zasahujícím materiálem ani od něj nesmí být odváděna pozornost; |
| --- | --- |

a)

musí být připevněn k obalu léčivého přípravku na nápadném místě tak, aby byl snadno viditelný, jasně čitelný a nesmazatelný; nesmí být žádným způsobem skryt, zastřen ani přerušen jiným textem nebo vyobrazením či jiným zasahujícím materiálem ani od něj nesmí být odváděna pozornost;

| b) | musí uvádět slova: „Pouze pro Spojené království“. |
| --- | --- |

b)

musí uvádět slova: „Pouze pro Spojené království“.

Článek 6

Monitorování léčivých přípravků uvedených v čl. 1 odst. 1

Příslušný orgán Spojeného království průběžně monitoruje uvádění léčivých přípravků uvedených v čl. 1 odst. 1 na trh v Severním Irsku a účinné vymáhání zvláštních pravidel stanovených v článcích 3, 4 a 5.

Článek 7

Zákaz přesunu léčivých přípravků uvedených v čl. 1 odst. 1 do členského státu nebo jejich uvádění na trh v členském státě

1.   Léčivé přípravky uvedené v čl. 1 odst. 1 nesmějí být přesouvány ze Severního Irska do členského státu ani uváděny na trh v členském státě.

2.   Členské státy uplatňují účinné, přiměřené a odrazující sankce v případě porušení zvláštních pravidel stanovených v tomto nařízení.

Článek 8

Písemné záruky poskytnuté Spojeným královstvím Komisi

Spojené království poskytne Komisi písemné záruky, že uvedení léčivých přípravků zmíněných v čl. 1 odst. 1 na trh nezvyšuje riziko pro veřejné zdraví na vnitřním trhu a že tyto léčivé přípravky nebudou přesunuty do členského státu, včetně záruk v tom smyslu, že:

| a) | hospodářské subjekty splňují požadavky na označování stanovené v článku 5; |
| --- | --- |

a)

hospodářské subjekty splňují požadavky na označování stanovené v článku 5;

| b) | jsou zavedeny účinné monitorování, vymáhání a kontroly zvláštních pravidel stanovených v článcích 3, 4 a 5, které se provádějí mimo jiné prostřednictvím inspekcí a auditů. |
| --- | --- |

b)

jsou zavedeny účinné monitorování, vymáhání a kontroly zvláštních pravidel stanovených v článcích 3, 4 a 5, které se provádějí mimo jiné prostřednictvím inspekcí a auditů.

Článek 9

Pozastavení zvláštních pravidel stanovených v článcích 3, 4 a 5

1.   Komise průběžně monitoruje, zda Spojené království uplatňuje zvláštní pravidla stanovená v článcích 3, 4 a 5.

2.   Pokud existují důkazy o tom, že Spojené království nepřijímá vhodná opatření k řešení závažných nebo opakovaných porušení zvláštních pravidel stanovených v článcích 3, 4 a 5, informuje o tom Komise Spojené království písemným oznámením.

Po dobu tří měsíců ode dne písemného oznámení uvedeného v prvním pododstavci zahájí Komise se Spojeným královstvím konzultace s cílem dosáhnout nápravy situace, která k tomuto písemnému oznámení vedla. V odůvodněných případech může Komise uvedenou lhůtu prodloužit o další tři měsíce.

3.   Není-li situace, která vedla k písemnému oznámení uvedenému v odst. 2 prvním pododstavci tohoto článku napravena ve lhůtě uvedené v odst. 2 druhém pododstavci tohoto článku, Komisi je svěřena v souladu s články 10 a 11 pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci k doplnění tohoto nařízení stanovením zvláštních pravidel mezi pravidly uvedenými v odstavci 1 tohoto článku, jejichž uplatňování má být dočasně nebo trvale pozastaveno.

4.   Pokud byl přijat akt v přenesené pravomoci v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, zvláštní pravidla uvedená v článcích 3, 4 a 5, jež jsou upřesněna v daném aktu v přenesené pravomoci, se přestanou uplatňovat od prvního dne měsíce následujícího po vstupu daného aktu v přenesené pravomoci v platnost.

5.   Pokud byla situace, která vedla k přijetí aktu v přenesené pravomoci v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, napravena, přijme Komise akt v přenesené pravomoci v souladu s články 10 a 11 k doplnění tohoto nařízení upřesněním pozastavených zvláštních pravidel uvedených v článcích 3, 4 a 5, která se mají uplatňovat znovu.

6.   Pokud byl přijat akt v přenesené pravomoci v souladu s odstavcem 5 tohoto článku, zvláštní pravidla uvedená v článcích 3, 4 a 5, jež jsou upřesněna v daném aktu v přenesené pravomoci, se uplatňují znovu od prvního dne měsíce následujícího po vstupu daného aktu v přenesené pravomoci v platnost.

Článek 10

Výkon přenesené pravomocí

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 9 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne použitelnosti uvedeného v článku 14. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 9 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 9 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 11

Postup pro naléhavé případy

1.   Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.

2.   Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v čl. 10 odst. 6. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.

Článek 12

Přechodná ustanovení týkající se požadavků na záruky

Léčivé přípravky, které byly v souladu s právními předpisy uvedeny na trh v Severním Irsku přede dnem použitelnosti uvedeným v článku 14 a které po tomto dni nejsou přebaleny nebo znovu označeny, smějí být nadále dodávány na trh v Severním Irsku až do data ukončení jejich použitelnosti, aniž by musely splňovat zvláštní pravidla stanovená v článcích 3, 4 a 5.

Článek 13

Změna směrnice 2001/83/ES

Článek 5a směrnice 2001/83/ES se zrušuje s účinkem ode dne použitelnosti uvedeného v článku 14 tohoto nařízení.

Článek 14

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2025, pokud Spojené království poskytlo písemné záruky uvedené v článku 8 a Komise před tímto dnem zveřejnila oznámení uvedené v pátém pododstavci tohoto článku.

V případě, že jsou uvedené písemné záruky poskytnuty před 1. lednem 2025 nebo později, použije se toto nařízení od prvního dne měsíce následujícího po měsíci, v němž Spojené království tyto písemné záruky poskytlo.

Do jednoho měsíce od obdržení uvedených písemných záruk předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o posouzení daných písemných záruk.

Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení, v němž uvede den, od něhož se toto nařízení použije.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

Ve Štrasburku dne 14. června 2023.

Za Evropský parlament

předsedkyně

R. METSOLA

Za Radu

předsedkyně

J. ROSWALL

---

(1)  Stanovisko ze dne 27. dubna 2023 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 9. května 2023 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 30. května 2023.

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2020/135 ze dne 30. ledna 2020 o uzavření Dohody o vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Evropské unie a Evropského společenství pro atomovou energii (Úř. věst. L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ze dne 31. března 2004, kterým se stanovují postupy Unie pro registraci humánních léčivých přípravků a dozor nad nimi a kterým se zřizuje Evropská agentura pro léčivé přípravky (Úř. věst. L 136, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/161 ze dne 2. října 2015, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES stanovením podrobných pravidel pro ochranné prvky uvedené na obalu humánních léčivých přípravků (Úř. věst. L 32, 9.2.2016, s. 1).

6

(7)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 20.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 157/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 157/8

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2023/1183

ze dne 19. června 2023,

kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1183/2005 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Demokratické republice Kongo

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1183/2005 ze dne 18. července 2005 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Demokratické republice Kongo (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 18. července 2005 přijala Rada nařízení (ES) č. 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Dne 18. července 2005 přijala Rada nařízení (ES) č. 1183/2005.

| (2) | V návaznosti na rozhodnutí Tribunálu ve věcech T-93/22 (2) a T-94/22 (3) by měly být ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů obsaženého v příloze Ia nařízení (ES) č. 1183/2005 vypuštěny dvě položky. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na rozhodnutí Tribunálu ve věcech T-93/22 (2) a T-94/22 (3) by měly být ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů obsaženého v příloze Ia nařízení (ES) č. 1183/2005 vypuštěny dvě položky.

| (3) | Nařízení (ES) č. 1183/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 1183/2005 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha Ia nařízení (ES) č. 1183/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 19. června 2023.

Za Radu

předsedkyně

E. BUSCH

---

(1)  
  Úř. věst. L 193, 23.7.2005, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Tribunálu ze dne 8. března 2023, Ramazani Shadary v Rada, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

2

(3)  Rozhodnutí Tribunálu ze dne 8. března 2023, Mutondo v Rada, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

3

---

PŘÍLOHA

V seznamu uvedeném v oddílu A („Osoby“) přílohy Ia nařízení (ES) č. 1183/2005 se zrušují tyto položky:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

Emmanuel Ramazani SHADARY;

| 9. | Kalev MUTONDO“. |
| --- | --- |

9.

Kalev MUTONDO“.

---

| 20.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 157/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/1184

ze dne 10. února 2023,

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 stanovením unijní metodiky, v níž jsou vymezena podrobná pravidla pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (1), a zejména na čl. 27 odst. 3 sedmý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy jsou důležitá pro zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů v odvětvích, u nichž se očekává, že budou dlouhodobě využívat plynná a kapalná paliva, jako je námořní a letecká doprava. Je nezbytné stanovit unijní metodiku, v níž budou vymezena podrobná pravidla pro elektřinu používanou pro kapalná a plynná paliva nebiologického původu v odvětví dopravy, aby mohla být považována za plně obnovitelnou. Za tímto účelem a s ohledem na celkové environmentální cíle směrnice (EU) 2018/2001 je nutné stanovit jasná pravidla založená na objektivních a nediskriminačních kritériích. Kapalná a plynná paliva nebiologického původu, která se vyrábějí z elektřiny, se zásadně považují za paliva z obnovitelných zdrojů pouze tehdy, pochází-li elektřina z obnovitelných zdrojů. Tato elektřina z obnovitelných zdrojů může být dodávána zařízením, které je přímo připojeno k zařízení (obvykle elektrolyzéru), které vyrábí kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy, nebo může pocházet přímo z distribuční soustavy. |
| --- | --- |

(1)

Kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy jsou důležitá pro zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů v odvětvích, u nichž se očekává, že budou dlouhodobě využívat plynná a kapalná paliva, jako je námořní a letecká doprava. Je nezbytné stanovit unijní metodiku, v níž budou vymezena podrobná pravidla pro elektřinu používanou pro kapalná a plynná paliva nebiologického původu v odvětví dopravy, aby mohla být považována za plně obnovitelnou. Za tímto účelem a s ohledem na celkové environmentální cíle směrnice (EU) 2018/2001 je nutné stanovit jasná pravidla založená na objektivních a nediskriminačních kritériích. Kapalná a plynná paliva nebiologického původu, která se vyrábějí z elektřiny, se zásadně považují za paliva z obnovitelných zdrojů pouze tehdy, pochází-li elektřina z obnovitelných zdrojů. Tato elektřina z obnovitelných zdrojů může být dodávána zařízením, které je přímo připojeno k zařízení (obvykle elektrolyzéru), které vyrábí kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy, nebo může pocházet přímo z distribuční soustavy.

| (2) | Energetický obsah téměř všech kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v dopravě je založen na vodíku z obnovitelných zdrojů vyráběném elektrolýzou. Intenzita emisí v případě vodíku vyrobeného z elektřiny z fosilních zdrojů je podstatně vyšší než intenzita emisí v případě vodíku vyrobeného ze zemního plynu v konvenčních procesech. Je proto důležité zajistit, aby byla poptávka po elektřině pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy pokryta elektřinou z obnovitelných zdrojů. Po invazi Ruska na Ukrajinu se potřeba Unie rychle přejít na čistou energii a snížit svou závislost na dovozu fosilních paliv stala ještě jasnější a naléhavější. Komise ve sdělení REPowerEU (2) nastínila svou strategii, jejímž cílem je dosáhnout nezávislosti na ruských fosilních palivech mnohem dříve než před koncem desetiletí. Kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy hrají v tomto úsilí důležitou roli, stejně jako snižování závislosti na dovozu fosilních paliv obecně. Kritéria, která je třeba stanovit, jsou proto důležitá také k zabránění situaci, kdy by poptávka po elektřině pro výrobu vodíku potřebného pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy vedla ke zvýšení dovozu fosilních paliv pro výrobu potřebné elektřiny z Ruska. |
| --- | --- |

(2)

Energetický obsah téměř všech kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v dopravě je založen na vodíku z obnovitelných zdrojů vyráběném elektrolýzou. Intenzita emisí v případě vodíku vyrobeného z elektřiny z fosilních zdrojů je podstatně vyšší než intenzita emisí v případě vodíku vyrobeného ze zemního plynu v konvenčních procesech. Je proto důležité zajistit, aby byla poptávka po elektřině pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy pokryta elektřinou z obnovitelných zdrojů. Po invazi Ruska na Ukrajinu se potřeba Unie rychle přejít na čistou energii a snížit svou závislost na dovozu fosilních paliv stala ještě jasnější a naléhavější. Komise ve sdělení REPowerEU (2) nastínila svou strategii, jejímž cílem je dosáhnout nezávislosti na ruských fosilních palivech mnohem dříve než před koncem desetiletí. Kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy hrají v tomto úsilí důležitou roli, stejně jako snižování závislosti na dovozu fosilních paliv obecně. Kritéria, která je třeba stanovit, jsou proto důležitá také k zabránění situaci, kdy by poptávka po elektřině pro výrobu vodíku potřebného pro paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy vedla ke zvýšení dovozu fosilních paliv pro výrobu potřebné elektřiny z Ruska.

| (3) | Pravidla stanovená v tomto nařízení by se měla použít bez ohledu na to, zda je kapalné a plynné palivo nebiologického původu používané v odvětví dopravy vyrobeno na území Unie nebo mimo něj. Odkazuje-li se na nabídkovou zónu a interval zúčtování odchylek, což jsou pojmy, které existují v Unii, ne však ve všech ostatních zemích, je vhodné umožnit výrobcům paliv ve třetích zemích, aby používali rovnocenné pojmy za předpokladu, že je zachován cíl tohoto nařízení a ustanovení je prováděno na základě nejpodobnějšího pojmu existujícího v dotčené třetí zemi. V případě nabídkových zón by takový pojem mohl spočívat v podobné regulaci trhu, fyzických vlastnostech rozvodné sítě, zejména úrovni propojení, nebo by se v krajním případě mohlo jednat o zemi. |
| --- | --- |

(3)

Pravidla stanovená v tomto nařízení by se měla použít bez ohledu na to, zda je kapalné a plynné palivo nebiologického původu používané v odvětví dopravy vyrobeno na území Unie nebo mimo něj. Odkazuje-li se na nabídkovou zónu a interval zúčtování odchylek, což jsou pojmy, které existují v Unii, ne však ve všech ostatních zemích, je vhodné umožnit výrobcům paliv ve třetích zemích, aby používali rovnocenné pojmy za předpokladu, že je zachován cíl tohoto nařízení a ustanovení je prováděno na základě nejpodobnějšího pojmu existujícího v dotčené třetí zemi. V případě nabídkových zón by takový pojem mohl spočívat v podobné regulaci trhu, fyzických vlastnostech rozvodné sítě, zejména úrovni propojení, nebo by se v krajním případě mohlo jednat o zemi.

| (4) | Vzhledem k tomu, že odvětví vodíku, jeho hodnotový řetězec a trh teprve vznikají, plánování a výstavba zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, jakož i zařízení produkujících kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy se často potýkají se značným zpožděním v povolovacích řízeních a dalšími neočekávanými překážkami, přestože mají vstoupit do provozu ve stejnou dobu. Z důvodu praktické proveditelnosti je proto vhodné při určování, zda bylo zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů uvedeno do provozu ve stejné době jako zařízení vyrábějící kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy nebo později, zohlednit období až 36 měsíců. Získávání elektřiny z obnovitelných zdrojů pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy prostřednictvím přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů, které není připojeno k distribuční soustavě, prokazuje, že elektřina je vyráběna v tomto zařízení. Pokud však zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů a zařízení vyrábějící vodík jsou nejen vzájemně přímo propojeny, ale jsou také připojeny k distribuční soustavě, mělo by se doložit, že elektřina používaná k výrobě vodíku je dodávána prostřednictvím přímého připojení. Zařízení dodávající elektřinu pro výrobu vodíku prostřednictvím přímého připojení by mělo vždy dodávat elektřinu z obnovitelných zdrojů. Pokud dodává elektřinu z neobnovitelných zdrojů, neměl by být výsledný vodík považován za vodík z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že odvětví vodíku, jeho hodnotový řetězec a trh teprve vznikají, plánování a výstavba zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, jakož i zařízení produkujících kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy se často potýkají se značným zpožděním v povolovacích řízeních a dalšími neočekávanými překážkami, přestože mají vstoupit do provozu ve stejnou dobu. Z důvodu praktické proveditelnosti je proto vhodné při určování, zda bylo zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů uvedeno do provozu ve stejné době jako zařízení vyrábějící kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy nebo později, zohlednit období až 36 měsíců. Získávání elektřiny z obnovitelných zdrojů pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy prostřednictvím přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů, které není připojeno k distribuční soustavě, prokazuje, že elektřina je vyráběna v tomto zařízení. Pokud však zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů a zařízení vyrábějící vodík jsou nejen vzájemně přímo propojeny, ale jsou také připojeny k distribuční soustavě, mělo by se doložit, že elektřina používaná k výrobě vodíku je dodávána prostřednictvím přímého připojení. Zařízení dodávající elektřinu pro výrobu vodíku prostřednictvím přímého připojení by mělo vždy dodávat elektřinu z obnovitelných zdrojů. Pokud dodává elektřinu z neobnovitelných zdrojů, neměl by být výsledný vodík považován za vodík z obnovitelných zdrojů.

| (5) | V nabídkových zónách, kde již má elektřina z obnovitelných zdrojů dominantní podíl, by měla být elektřina odebraná z distribuční soustavy považována za elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů za předpokladu, že je počet hodin plného zatížení při výrobě kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy omezen na podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v nabídkové zóně a jakákoli výroba přesahující tento podíl je považována za výrobu z neobnovitelných zdrojů. Přidání dalších zařízení produkujících elektřinu z obnovitelných zdrojů není nutné vzhledem k tomu, že lze důvodně předpokládat, že výroba vodíku z obnovitelných zdrojů v nabídkové zóně, kde podíl energie z obnovitelných zdrojů přesahuje 90 %, umožňuje splnit kritérium 70 % úspory emisí skleníkových plynů stanovené v čl. 25 odst. 2 směrnice (EU) 2018/2001 a že může představovat problém pro provoz elektrizační soustavy. |
| --- | --- |

(5)

V nabídkových zónách, kde již má elektřina z obnovitelných zdrojů dominantní podíl, by měla být elektřina odebraná z distribuční soustavy považována za elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů za předpokladu, že je počet hodin plného zatížení při výrobě kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy omezen na podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v nabídkové zóně a jakákoli výroba přesahující tento podíl je považována za výrobu z neobnovitelných zdrojů. Přidání dalších zařízení produkujících elektřinu z obnovitelných zdrojů není nutné vzhledem k tomu, že lze důvodně předpokládat, že výroba vodíku z obnovitelných zdrojů v nabídkové zóně, kde podíl energie z obnovitelných zdrojů přesahuje 90 %, umožňuje splnit kritérium 70 % úspory emisí skleníkových plynů stanovené v čl. 25 odst. 2 směrnice (EU) 2018/2001 a že může představovat problém pro provoz elektrizační soustavy.

| (6) | Podobně není v nabídkových zónách, ve kterých je intenzita emisí elektřiny nižší než 18 g CO2ekv/MJ, pro dosažení 70 % úspor emisí pro vodík z obnovitelných zdrojů nutné přidání dalších zařízení vyrábějících elektřinu z obnovitelných zdrojů. V takových případech je vhodné považovat elektřinu odebranou ze sítě za plně obnovitelnou za předpokladu, že obnovitelné vlastnosti elektřiny jsou prokázány smlouvami o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů a uplatněním kritérií pro časovou a zeměpisnou korelaci. Při nedodržení těchto podmínek a kritérií by elektřina používaná pro výrobu obnovitelných kapalných a plynných paliv používaných v odvětví dopravy nebyla považována za plně obnovitelnou. |
| --- | --- |

(6)

Podobně není v nabídkových zónách, ve kterých je intenzita emisí elektřiny nižší než 18 g CO2ekv/MJ, pro dosažení 70 % úspor emisí pro vodík z obnovitelných zdrojů nutné přidání dalších zařízení vyrábějících elektřinu z obnovitelných zdrojů. V takových případech je vhodné považovat elektřinu odebranou ze sítě za plně obnovitelnou za předpokladu, že obnovitelné vlastnosti elektřiny jsou prokázány smlouvami o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů a uplatněním kritérií pro časovou a zeměpisnou korelaci. Při nedodržení těchto podmínek a kritérií by elektřina používaná pro výrobu obnovitelných kapalných a plynných paliv používaných v odvětví dopravy nebyla považována za plně obnovitelnou.

| (7) | Dále je vhodné považovat elektřinu, která byla odebrána z distribuční soustavy, za elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů v době, kdy výroba kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy podporuje integraci výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů do elektrizační soustavy a snižuje potřebu redispečinku výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(7)

Dále je vhodné považovat elektřinu, která byla odebrána z distribuční soustavy, za elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů v době, kdy výroba kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy podporuje integraci výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů do elektrizační soustavy a snižuje potřebu redispečinku výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů.

| (8) | Ve všech ostatních případech by výroba vodíku z obnovitelných zdrojů měla motivovat k zavádění nových kapacit na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů a měla by probíhat v době a na místech, kde je elektřina z obnovitelných zdrojů dostupná (časová a zeměpisná korelace), aby se zabránilo pobídkám ke zvýšení výroby elektřiny z fosilních zdrojů. Vzhledem k tomu, že plánování a výstavba zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů často podléhá značným prodlením v povolovacích řízeních, je vhodné považovat zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů za nové, pokud bylo uvedeno do provozu ne dříve než 36 měsíců před zařízením vyrábějícím kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(8)

Ve všech ostatních případech by výroba vodíku z obnovitelných zdrojů měla motivovat k zavádění nových kapacit na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů a měla by probíhat v době a na místech, kde je elektřina z obnovitelných zdrojů dostupná (časová a zeměpisná korelace), aby se zabránilo pobídkám ke zvýšení výroby elektřiny z fosilních zdrojů. Vzhledem k tomu, že plánování a výstavba zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů často podléhá značným prodlením v povolovacích řízeních, je vhodné považovat zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů za nové, pokud bylo uvedeno do provozu ne dříve než 36 měsíců před zařízením vyrábějícím kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy.

| (9) | Smlouvy o nákupu elektřiny jsou vhodným nástrojem pro pobídky k zavádění nových kapacit na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů za předpokladu, že nové kapacity na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů nedostávají finanční podporu, protože vodík z obnovitelných zdrojů je již podporován tím, že je způsobilý k započtení v rámci povinnosti dodavatelů paliv stanovené v článku 25 směrnice (EU) 2018/2001. Alternativně by výrobci paliv mohli rovněž vyrábět množství elektřiny z obnovitelných zdrojů potřebné pro výrobu obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu používaných v dopravě v rámci kapacity na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, kterou sami vlastní. Zrušení smlouvy o nákupu elektřiny by nemělo být na újmu možnosti, aby zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů bylo nadále považováno za nové zařízení, pokud se na něj vztahuje nová smlouva o nákupu elektřiny. Kromě toho může být každé rozšíření zařízení na výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů, které zvyšuje jeho kapacitu výroby, považováno za zařízení, které bylo uvedeno do provozu ve stejné době jako původní zařízení. Tím by se předešlo případné nutnosti uzavírat smlouvy o nákupu elektřiny s různými zařízeními při každém rozšíření, čímž by se snížila administrativní zátěž. Splacená finanční podpora nebo finanční podpora na pozemky nebo připojení k distribuční soustavě pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů by neměla být považována za provozní nebo investiční podporu. |
| --- | --- |

(9)

Smlouvy o nákupu elektřiny jsou vhodným nástrojem pro pobídky k zavádění nových kapacit na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů za předpokladu, že nové kapacity na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů nedostávají finanční podporu, protože vodík z obnovitelných zdrojů je již podporován tím, že je způsobilý k započtení v rámci povinnosti dodavatelů paliv stanovené v článku 25 směrnice (EU) 2018/2001. Alternativně by výrobci paliv mohli rovněž vyrábět množství elektřiny z obnovitelných zdrojů potřebné pro výrobu obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu používaných v dopravě v rámci kapacity na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, kterou sami vlastní. Zrušení smlouvy o nákupu elektřiny by nemělo být na újmu možnosti, aby zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů bylo nadále považováno za nové zařízení, pokud se na něj vztahuje nová smlouva o nákupu elektřiny. Kromě toho může být každé rozšíření zařízení na výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů, které zvyšuje jeho kapacitu výroby, považováno za zařízení, které bylo uvedeno do provozu ve stejné době jako původní zařízení. Tím by se předešlo případné nutnosti uzavírat smlouvy o nákupu elektřiny s různými zařízeními při každém rozšíření, čímž by se snížila administrativní zátěž. Splacená finanční podpora nebo finanční podpora na pozemky nebo připojení k distribuční soustavě pro zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů by neměla být považována za provozní nebo investiční podporu.

| (10) | Vzhledem ke kolísavé povaze některých obnovitelných zdrojů energie, včetně větrné a solární energie, a přetížení rozvodné sítě nemusí být elektřina z obnovitelných zdrojů pro výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů neustále k dispozici. Je proto vhodné stanovit pravidla, která zajistí, aby se vodík z obnovitelných zdrojů vyráběl v době a na místech, kdy a kde je k dispozici elektřina z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

(10)

Vzhledem ke kolísavé povaze některých obnovitelných zdrojů energie, včetně větrné a solární energie, a přetížení rozvodné sítě nemusí být elektřina z obnovitelných zdrojů pro výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů neustále k dispozici. Je proto vhodné stanovit pravidla, která zajistí, aby se vodík z obnovitelných zdrojů vyráběl v době a na místech, kdy a kde je k dispozici elektřina z obnovitelných zdrojů.

| (11) | Aby výrobci vodíku prokázali, že se vodík z obnovitelných zdrojů vyrábí v době, kdy je k dispozici elektřina z obnovitelných zdrojů, měli by prokázat, že výroba vodíku z obnovitelných zdrojů probíhá ve stejném kalendářním měsíci jako výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů, že elektrolyzér využívá uskladněnou elektřinu z obnovitelných zdrojů nebo že elektrolyzér využívá elektřinu v době, kdy jsou ceny elektřiny tak nízké, že výroba elektřiny z fosilních zdrojů není ekonomicky životaschopná, a proto dodatečná poptávka po elektřině vyvolává zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a nevyvolává zvýšení výroby elektřiny z fosilních zdrojů. Kritérium synchronizace by se mělo zpřísnit, až budou k dispozici trhy, infrastruktury a technologie umožňující rychlé přizpůsobení výroby vodíku a synchronizaci výroby elektřiny a vodíku. |
| --- | --- |

(11)

Aby výrobci vodíku prokázali, že se vodík z obnovitelných zdrojů vyrábí v době, kdy je k dispozici elektřina z obnovitelných zdrojů, měli by prokázat, že výroba vodíku z obnovitelných zdrojů probíhá ve stejném kalendářním měsíci jako výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů, že elektrolyzér využívá uskladněnou elektřinu z obnovitelných zdrojů nebo že elektrolyzér využívá elektřinu v době, kdy jsou ceny elektřiny tak nízké, že výroba elektřiny z fosilních zdrojů není ekonomicky životaschopná, a proto dodatečná poptávka po elektřině vyvolává zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů a nevyvolává zvýšení výroby elektřiny z fosilních zdrojů. Kritérium synchronizace by se mělo zpřísnit, až budou k dispozici trhy, infrastruktury a technologie umožňující rychlé přizpůsobení výroby vodíku a synchronizaci výroby elektřiny a vodíku.

| (12) | Nabídkové zóny jsou navrženy tak, aby nedocházelo k přetížení sítě v rámci zóny. Aby se zajistilo, že nedojde k přetížení rozvodné sítě mezi elektrolyzérem vyrábějícím vodík z obnovitelných zdrojů a zařízením vyrábějícím elektřinu z obnovitelných zdrojů, je vhodné požadovat, aby se obě zařízení nacházela ve stejné nabídkové zóně. Pokud se nacházejí v propojených nabídkových zónách, měla by být cena elektřiny v nabídkové zóně, kde se nachází zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů, stejná nebo vyšší v porovnání s cenou v nabídkové zóně, kde se vyrábí kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy, aby přispěla ke snížení přetížení, nebo by se zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů podle smlouvy o nákupu elektřiny mělo nacházet v nabídkové zóně na moři, která je propojena s nabídkovou zónou, v níž se nachází elektrolyzér. |
| --- | --- |

(12)

Nabídkové zóny jsou navrženy tak, aby nedocházelo k přetížení sítě v rámci zóny. Aby se zajistilo, že nedojde k přetížení rozvodné sítě mezi elektrolyzérem vyrábějícím vodík z obnovitelných zdrojů a zařízením vyrábějícím elektřinu z obnovitelných zdrojů, je vhodné požadovat, aby se obě zařízení nacházela ve stejné nabídkové zóně. Pokud se nacházejí v propojených nabídkových zónách, měla by být cena elektřiny v nabídkové zóně, kde se nachází zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů, stejná nebo vyšší v porovnání s cenou v nabídkové zóně, kde se vyrábí kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy, aby přispěla ke snížení přetížení, nebo by se zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů podle smlouvy o nákupu elektřiny mělo nacházet v nabídkové zóně na moři, která je propojena s nabídkovou zónou, v níž se nachází elektrolyzér.

| (13) | S cílem řešit vnitrostátní specifika svých nabídkových zón a podpořit integrované plánování elektroenergetických a vodíkových sítí by členské státy měly mít možnost stanovit doplňující kritéria týkající se umístění elektrolyzérů v rámci nabídkových zón. |
| --- | --- |

(13)

S cílem řešit vnitrostátní specifika svých nabídkových zón a podpořit integrované plánování elektroenergetických a vodíkových sítí by členské státy měly mít možnost stanovit doplňující kritéria týkající se umístění elektrolyzérů v rámci nabídkových zón.

| (14) | Výrobci paliv by mohli flexibilně kombinovat různé možnosti započtení elektřiny, která se používá pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy, pokud se pro každou jednotku elektřiny na vstupu použije pouze jedna možnost. Za účelem ověření, zda byla pravidla řádně dodržena, je vhodné požadovat, aby dodavatelé paliv důkladně dokumentovali, jaké možnosti byly při získávání elektřiny z obnovitelných zdrojů, která se používá pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy, použity. Očekává se, že při provádění a certifikaci pravidel ve třetích zemích budou hrát důležitou roli nepovinné a vnitrostátní režimy, neboť členské státy jsou povinny přijímat doklady obdržené z uznaných nepovinných režimů. |
| --- | --- |

(14)

Výrobci paliv by mohli flexibilně kombinovat různé možnosti započtení elektřiny, která se používá pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy, pokud se pro každou jednotku elektřiny na vstupu použije pouze jedna možnost. Za účelem ověření, zda byla pravidla řádně dodržena, je vhodné požadovat, aby dodavatelé paliv důkladně dokumentovali, jaké možnosti byly při získávání elektřiny z obnovitelných zdrojů, která se používá pro výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy, použity. Očekává se, že při provádění a certifikaci pravidel ve třetích zemích budou hrát důležitou roli nepovinné a vnitrostátní režimy, neboť členské státy jsou povinny přijímat doklady obdržené z uznaných nepovinných režimů.

| (15) | Články 7 a 19 směrnice (EU) 2018/2001 poskytují dostatečné záruky, aby byly obnovitelné vlastnosti elektřiny použité pro výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů uplatněny pouze jednou a v jediné oblasti konečné spotřeby. Článek 7 uvedené směrnice zajišťuje, že se při výpočtu celkového podílu obnovitelných zdrojů energie na hrubé konečné spotřebě energie kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy nezohledňují, protože elektřina z obnovitelných zdrojů použitá k jejich výrobě již byla zohledněna. Článek 19 uvedené směrnice by měl zabránit tomu, aby jak výrobce elektřiny z obnovitelných zdrojů, tak výrobce kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy vyrobených z takové elektřiny mohli získat záruky původu, tím, že se zajistí, aby záruky původu vydané výrobci elektřiny z obnovitelných zdrojů byly zrušeny. |
| --- | --- |

(15)

Články 7 a 19 směrnice (EU) 2018/2001 poskytují dostatečné záruky, aby byly obnovitelné vlastnosti elektřiny použité pro výrobu vodíku z obnovitelných zdrojů uplatněny pouze jednou a v jediné oblasti konečné spotřeby. Článek 7 uvedené směrnice zajišťuje, že se při výpočtu celkového podílu obnovitelných zdrojů energie na hrubé konečné spotřebě energie kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy nezohledňují, protože elektřina z obnovitelných zdrojů použitá k jejich výrobě již byla zohledněna. Článek 19 uvedené směrnice by měl zabránit tomu, aby jak výrobce elektřiny z obnovitelných zdrojů, tak výrobce kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy vyrobených z takové elektřiny mohli získat záruky původu, tím, že se zajistí, aby záruky původu vydané výrobci elektřiny z obnovitelných zdrojů byly zrušeny.

| (16) | Zavedení časové korelace v krátkodobém horizontu brání technologické překážky pro měření hodinového přiřazování, s tím spojené komplikace při projektování elektrolyzérů a také nedostatek vodíkové infrastruktury umožňující skladování a přepravu vodíku z obnovitelných zdrojů ke konečným uživatelům, kteří potřebují stálé dodávky vodíku. Aby bylo možné výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy rozvíjet, měla by být kritéria časové korelace v počáteční fázi pružnější, což by účastníkům trhu umožnilo zavést potřebná technologická řešení. |
| --- | --- |

(16)

Zavedení časové korelace v krátkodobém horizontu brání technologické překážky pro měření hodinového přiřazování, s tím spojené komplikace při projektování elektrolyzérů a také nedostatek vodíkové infrastruktury umožňující skladování a přepravu vodíku z obnovitelných zdrojů ke konečným uživatelům, kteří potřebují stálé dodávky vodíku. Aby bylo možné výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy rozvíjet, měla by být kritéria časové korelace v počáteční fázi pružnější, což by účastníkům trhu umožnilo zavést potřebná technologická řešení.

| (17) | Vzhledem k době potřebné pro plánování a výstavbu zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů a k nedostatku nových zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, která nedostávají podporu, by se požadavky stanovené v čl. 5 písm. a) a b) tohoto nařízení měly uplatnit až v pozdější fázi. |
| --- | --- |

(17)

Vzhledem k době potřebné pro plánování a výstavbu zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů a k nedostatku nových zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, která nedostávají podporu, by se požadavky stanovené v čl. 5 písm. a) a b) tohoto nařízení měly uplatnit až v pozdější fázi.

| (18) | Závislost na fosilních palivech pro výrobu elektřiny by měla s postupem času díky provádění Zelené dohody pro Evropu klesat a podíl energie z obnovitelných zdrojů by se měl zvyšovat. Komise by měla tento vývoj pečlivě sledovat a posoudit dopad požadavků stanovených v tomto nařízení, zejména postupné zpřísňování požadavků na časovou korelaci, na výrobní náklady, úspory emisí skleníkových plynů a energetický systém, a nejpozději do 1. července 2028 předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu, |
| --- | --- |

(18)

Závislost na fosilních palivech pro výrobu elektřiny by měla s postupem času díky provádění Zelené dohody pro Evropu klesat a podíl energie z obnovitelných zdrojů by se měl zvyšovat. Komise by měla tento vývoj pečlivě sledovat a posoudit dopad požadavků stanovených v tomto nařízení, zejména postupné zpřísňování požadavků na časovou korelaci, na výrobní náklady, úspory emisí skleníkových plynů a energetický systém, a nejpozději do 1. července 2028 předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět

Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro určení, kdy lze elektřinu používanou k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy považovat za plně obnovitelnou. Tato pravidla se použijí na výrobu kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy pomocí elektrolýzy a obdobně pro méně obvyklé způsoby výroby.

Použijí se bez ohledu na to, zda je kapalné a plynné palivo nebiologického původu vyrobeno na území Unie nebo mimo něj.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „nabídkovou zónou“ nabídková zóna ve smyslu čl. 2 bodu 65 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 (3) pro členské státy, nebo rovnocenný pojem pro třetí země; |
| --- | --- |

1)

„nabídkovou zónou“ nabídková zóna ve smyslu čl. 2 bodu 65 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 (3) pro členské státy, nebo rovnocenný pojem pro třetí země;

3

| 2) | „přímým vedením“ přímé vedení ve smyslu čl. 2 bodu 41 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (4); |
| --- | --- |

2)

„přímým vedením“ přímé vedení ve smyslu čl. 2 bodu 41 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (4);

4

| 3) | „zařízením vyrábějícím elektřinu z obnovitelných zdrojů“ jednotlivé jednotky nebo skupiny jednotek vyrábějící elektřinu na jednom nebo více místech ze stejných nebo různých obnovitelných zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 1 směrnice (EU) 2018/2001, s výjimkou jednotek vyrábějících elektřinu z biomasy a jednotek pro skladování energie; |
| --- | --- |

3)

„zařízením vyrábějícím elektřinu z obnovitelných zdrojů“ jednotlivé jednotky nebo skupiny jednotek vyrábějící elektřinu na jednom nebo více místech ze stejných nebo různých obnovitelných zdrojů ve smyslu čl. 2 bodu 1 směrnice (EU) 2018/2001, s výjimkou jednotek vyrábějících elektřinu z biomasy a jednotek pro skladování energie;

| 4) | „výrobcem paliva“ hospodářský subjekt, který vyrábí kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy; |
| --- | --- |

4)

„výrobcem paliva“ hospodářský subjekt, který vyrábí kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy;

| 5) | „uvedením do provozu“ zahájení výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo elektřiny z obnovitelných zdrojů poprvé nebo po modernizaci ve smyslu čl. 2 bodu 10 směrnice (EU) 2018/2001, která vyžaduje investice přesahující 30 % investic, které by byly potřebné k výstavbě podobného nového zařízení; |
| --- | --- |

5)

„uvedením do provozu“ zahájení výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo elektřiny z obnovitelných zdrojů poprvé nebo po modernizaci ve smyslu čl. 2 bodu 10 směrnice (EU) 2018/2001, která vyžaduje investice přesahující 30 % investic, které by byly potřebné k výstavbě podobného nového zařízení;

| 6) | „inteligentním měřicím systémem“ inteligentní měřicí systém ve smyslu čl. 2 bodu 23 směrnice (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

6)

„inteligentním měřicím systémem“ inteligentní měřicí systém ve smyslu čl. 2 bodu 23 směrnice (EU) 2019/944;

| 7) | „intervalem zúčtování odchylek“ interval zúčtování odchylek ve smyslu čl. 2 bodu 15 nařízení (EU) 2019/943 v rámci Unie nebo rovnocenný pojem pro třetí země. |
| --- | --- |

7)

„intervalem zúčtování odchylek“ interval zúčtování odchylek ve smyslu čl. 2 bodu 15 nařízení (EU) 2019/943 v rámci Unie nebo rovnocenný pojem pro třetí země.

Článek 3

Pravidla pro započtení elektřiny získané z přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů jako elektřiny vyrobené zcela z obnovitelných zdrojů

Pro účely prokázání souladu s kritérii stanovenými v čl. 27 odst. 3 pátém pododstavci směrnice (EU) 2018/2001 pro započtení elektřiny získané z přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů jako elektřiny vyrobené zcela z obnovitelných zdrojů, výrobce paliva předloží důkazy o tom, že:

| a) | zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů jsou připojena k zařízení vyrábějícímu kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy prostřednictvím přímého vedení nebo výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů a výroba kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy probíhá v rámci téhož zařízení; |
| --- | --- |

a)

zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů jsou připojena k zařízení vyrábějícímu kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy prostřednictvím přímého vedení nebo výroba elektřiny z obnovitelných zdrojů a výroba kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy probíhá v rámci téhož zařízení;

| b) | zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů nebyla uvedena do provozu dříve než 36 měsíců před zařízením vyrábějícím kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy; pokud je ke stávajícímu zařízení vyrábějícímu kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy přidána dodatečná výrobní kapacita, považuje se přidaná kapacita za součást stávajícího zařízení za předpokladu, že je přidána na stejném místě a k přidání dojde nejpozději 36 měsíců po uvedení původního zařízení do provozu; |
| --- | --- |

b)

zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů nebyla uvedena do provozu dříve než 36 měsíců před zařízením vyrábějícím kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy; pokud je ke stávajícímu zařízení vyrábějícímu kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy přidána dodatečná výrobní kapacita, považuje se přidaná kapacita za součást stávajícího zařízení za předpokladu, že je přidána na stejném místě a k přidání dojde nejpozději 36 měsíců po uvedení původního zařízení do provozu;

| c) | zařízení vyrábějící elektřinu není připojeno k distribuční soustavě nebo zařízení vyrábějící elektřinu je připojeno k distribuční soustavě, ale inteligentní měřicí systém, který měří veškeré toky elektřiny z distribuční soustavy, ukazuje, že z distribuční soustavy nebyla na výrobu kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy odebírána žádná elektřina. |
| --- | --- |

c)

zařízení vyrábějící elektřinu není připojeno k distribuční soustavě nebo zařízení vyrábějící elektřinu je připojeno k distribuční soustavě, ale inteligentní měřicí systém, který měří veškeré toky elektřiny z distribuční soustavy, ukazuje, že z distribuční soustavy nebyla na výrobu kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy odebírána žádná elektřina.

Pokud výrobce paliva využívá také elektřinu z distribuční soustavy, může ji započítat jako elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, pokud splňuje pravidla stanovená v článku 4.

Článek 4

Obecná pravidla pro započtení elektřiny odebírané z distribuční soustavy jako elektřiny vyrobené zcela z obnovitelných zdrojů

1.   Výrobci paliv mohou elektřinu odebíranou z distribuční soustavy započítat jako elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, pokud se zařízení vyrábějící kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy nachází v nabídkové zóně, kde průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v předchozím kalendářním roce přesáhl 90 % a výroba kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy nepřekročí maximální počet hodin stanovený ve vztahu k podílu elektřiny z obnovitelných zdrojů v nabídkové zóně.

Tento maximální počet hodin se vypočítá vynásobením celkového počtu hodin v každém kalendářním roce podílem elektřiny z obnovitelných zdrojů vykázaným pro nabídkovou zónu, kde se kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy vyrábí. Průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů se stanoví vydělením hrubé konečné spotřeby elektřiny z obnovitelných zdrojů v nabídkové zóně vypočtené analogicky podle pravidel stanovených v čl. 7 odst. 2 směrnice (EU) 2018/2001 hrubou výrobou elektřiny ze všech zdrojů energie ve smyslu přílohy B nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (5) s výjimkou vody, která byla předtím přečerpána z dolní nádrže do horní, plus dovoz minus vývoz elektřiny do nabídkové zóny. Jakmile průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v kalendářním roce překročí 90 %, považuje se nadále za vyšší než 90 % i po dobu následujících pěti kalendářních let.

2.   Nejsou-li splněny podmínky stanovené v odstavci 1, mohou výrobci paliv započítat elektřinu odebranou ze sítě jako plně obnovitelnou, pokud se zařízení vyrábějící obnovitelná kapalná a plynná paliva nebiologického původu používaná v dopravě nachází v nabídkové zóně, ve které je intenzita emisí elektřiny nižší než 18 g CO2ekv/MJ, za předpokladu, že jsou splněna tato kritéria:

| a) | výrobci paliv uzavřeli přímo nebo prostřednictvím zprostředkovatelů jednu nebo více smluv o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů s hospodářskými subjekty vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů v jednom nebo více zařízeních na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů na množství, které je přinejmenším rovnocenné množství elektřiny, která je deklarována jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, a deklarovaná elektřina je v tomto zařízení nebo těchto zařízeních skutečně vyrobena; |
| --- | --- |

a)

výrobci paliv uzavřeli přímo nebo prostřednictvím zprostředkovatelů jednu nebo více smluv o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů s hospodářskými subjekty vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů v jednom nebo více zařízeních na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů na množství, které je přinejmenším rovnocenné množství elektřiny, která je deklarována jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, a deklarovaná elektřina je v tomto zařízení nebo těchto zařízeních skutečně vyrobena;

| b) | jsou splněny podmínky týkající se časové a zeměpisné korelace v souladu s články 6 a 7;
  Intenzita emisí elektřiny se určí podle přístupu pro výpočet průměrné uhlíkové náročnosti elektřiny z rozvodné sítě v metodice pro stanovení úspor emisí skleníkových plynů z obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku stanovené v aktu v přenesené pravomoci přijatém podle čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 na základě nejnovějších dostupných údajů.
  Jakmile je intenzita emisí elektřiny v kalendářním roce nižší než 18 g CO2ekv/MJ, považuje se nadále za nižší než 18 g CO2ekv/MJ i po dobu následujících pěti kalendářních let. |
| --- | --- |

b)

jsou splněny podmínky týkající se časové a zeměpisné korelace v souladu s články 6 a 7;

Intenzita emisí elektřiny se určí podle přístupu pro výpočet průměrné uhlíkové náročnosti elektřiny z rozvodné sítě v metodice pro stanovení úspor emisí skleníkových plynů z obnovitelných kapalných a plynných paliv nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku stanovené v aktu v přenesené pravomoci přijatém podle čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 na základě nejnovějších dostupných údajů.

Jakmile je intenzita emisí elektřiny v kalendářním roce nižší než 18 g CO2ekv/MJ, považuje se nadále za nižší než 18 g CO2ekv/MJ i po dobu následujících pěti kalendářních let.

3.   Elektřinu odebíranou z distribuční soustavy, která je používána k výrobě kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy, lze rovněž započítat jako elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, pokud je elektřina používaná k výrobě kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy spotřebována během intervalu zúčtování odchylek, během nějž může výrobce paliva na základě důkazů od vnitrostátního provozovatele přenosové soustavy prokázat, že:

| a) | zařízení na výrobu elektřiny využívající obnovitelné zdroje energie byla předmětem redispečinku ke snížení výkonu v souladu s článkem 13 nařízení (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

a)

zařízení na výrobu elektřiny využívající obnovitelné zdroje energie byla předmětem redispečinku ke snížení výkonu v souladu s článkem 13 nařízení (EU) 2019/943;

| b) | elektřina spotřebovaná na výrobu kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy snížila potřebu redispečinku o odpovídající množství. |
| --- | --- |

b)

elektřina spotřebovaná na výrobu kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy snížila potřebu redispečinku o odpovídající množství.

4.   Pokud nejsou podmínky uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 splněny, mohou výrobci paliv započítat elektřinu odebranou z distribuční soustavy jako elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, pokud splňuje podmínky doplňkovosti, časové a zeměpisné korelace podle článků 5, 6 a 7.

Článek 5

Doplňkovost

Podmínka doplňkovosti uvedená v čl. 4 odst. 4 prvním pododstavci se považuje za splněnou, pokud výrobci paliv vyrobí množství elektřiny z obnovitelných zdrojů, jež je alespoň ekvivalentní množství elektřiny deklarované jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, ve svých vlastních zařízeních, nebo uzavřeli přímo nebo prostřednictvím zprostředkovatelů jednu nebo více smluv o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů s hospodářskými subjekty vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů v jednom nebo více zařízeních na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů na množství elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů, které je přinejmenším rovnocenné množství elektřiny, která je deklarována jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, a deklarovaná elektřina je v tomto zařízení nebo těchto zařízeních skutečně vyrobena, pokud jsou splněna tato kritéria:

| a) | Zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů nebylo uvedeno do provozu dříve než 36 měsíců před zařízením vyrábějícím kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy.
  Pokud zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů splňovalo požadavky stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce na základě smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů s výrobcem paliva, jejíž platnost skončila, má se za to, že bylo uvedeno do provozu ve stejné době jako zařízení vyrábějící kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy na základě nové smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů.
  Pokud je ke stávajícímu zařízení vyrábějícímu kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy přidána dodatečná kapacita výroby, má se za to, že přidaná kapacita byla uvedena do provozu ve stejné době jako původní zařízení, pokud je kapacita přidána na stejném místě a k přidání dojde nejpozději 36 měsíců po uvedení původního zařízení do provozu. |
| --- | --- |

a)

Zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů nebylo uvedeno do provozu dříve než 36 měsíců před zařízením vyrábějícím kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy.

Pokud zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů splňovalo požadavky stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce na základě smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů s výrobcem paliva, jejíž platnost skončila, má se za to, že bylo uvedeno do provozu ve stejné době jako zařízení vyrábějící kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy na základě nové smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů.

Pokud je ke stávajícímu zařízení vyrábějícímu kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy přidána dodatečná kapacita výroby, má se za to, že přidaná kapacita byla uvedena do provozu ve stejné době jako původní zařízení, pokud je kapacita přidána na stejném místě a k přidání dojde nejpozději 36 měsíců po uvedení původního zařízení do provozu.

| b) | Zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů neobdrželo podporu ve formě provozní podpory nebo investiční podpory, s výjimkou podpory, kterou zařízení obdržela před modernizací, finanční podpory na pozemky nebo na připojení k síti, podpory, která nepředstavuje čistou podporu, jako je podpora, která je plně splacena, a podpory pro zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, která zásobují zařízení produkující kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy využívané pro výzkum, testování a demonstrace. |
| --- | --- |

b)

Zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů neobdrželo podporu ve formě provozní podpory nebo investiční podpory, s výjimkou podpory, kterou zařízení obdržela před modernizací, finanční podpory na pozemky nebo na připojení k síti, podpory, která nepředstavuje čistou podporu, jako je podpora, která je plně splacena, a podpory pro zařízení na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů, která zásobují zařízení produkující kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy využívané pro výzkum, testování a demonstrace.

Článek 6

Časová korelace

Do 31. prosince 2029 se podmínka časové korelace uvedená v čl. 4 odst. 2 a 4 považuje za splněnou, pokud je kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy vyrobeno ve stejném kalendářním měsíci jako elektřina z obnovitelných zdrojů vyrobená na základě smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů nebo z elektřiny z obnovitelných zdrojů z nového skladovacího zařízení, které je umístěno za stejným místem připojení k síti jako elektrolyzér nebo zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů a které bylo nabito ve stejném kalendářním měsíci, v němž byla vyrobena elektřina na základě smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů.

Od 1. ledna 2030 se podmínka časové korelace považuje za splněnou, pokud je kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy vyrobeno ve stejné hodině jako elektřina z obnovitelných zdrojů vyrobená na základě smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů nebo z elektřiny z obnovitelných zdrojů z nového skladovacího zařízení, které se nachází za stejným místem připojení k síti jako elektrolyzér nebo zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů a které bylo nabito ve stejné hodině, v níž byla vyrobena elektřina na základě smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů. Po oznámení Komisi mohou členské státy uplatňovat pravidla stanovená v tomto odstavci od 1. července 2027 na kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy vyrobené na svém území.

Podmínka časové korelace se považuje za splněnou vždy, pokud je kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy vyrobeno ve stejné hodině, ve které zúčtovací cena elektřiny vyplývající z jednotného propojení denních trhů v nabídkové zóně, jak je uvedeno v čl. 39 odst. 2 písm. a) nařízení Komise (EU) 2015/1222 (6), je rovna 20 EUR za MWh nebo nižší či nižší než 0,36násobek ceny povolenky na vypouštění jedné tuny ekvivalentu oxidu uhličitého po dané období pro účely splnění požadavků směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (7).

6

7

Článek 7

Zeměpisná korelace

1.   Podmínka zeměpisné korelace uvedená v čl. 4 odst. 2 a 4 se považuje za splněnou, pokud je splněno alespoň jedno z těchto kritérií týkajících se umístění elektrolyzéru:

| a) | zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů na základě smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů se nachází nebo se v době uvedení do provozu nacházelo ve stejné nabídkové zóně jako elektrolyzér; |
| --- | --- |

a)

zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů na základě smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů se nachází nebo se v době uvedení do provozu nacházelo ve stejné nabídkové zóně jako elektrolyzér;

| b) | zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů se nachází v propojené nabídkové zóně, a to i v jiném členském státě, a ceny elektřiny v daném časovém období na denním trhu uvedeném v článku 6 jsou v propojené nabídkové zóně stejné jako v nabídkové zóně, kde se vyrábí kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy, nebo vyšší; |
| --- | --- |

b)

zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů se nachází v propojené nabídkové zóně, a to i v jiném členském státě, a ceny elektřiny v daném časovém období na denním trhu uvedeném v článku 6 jsou v propojené nabídkové zóně stejné jako v nabídkové zóně, kde se vyrábí kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy, nebo vyšší;

| c) | zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů podle smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů se nachází v nabídkové zóně na moři, která je propojena s nabídkovou zónou, v níž se nachází elektrolyzér. |
| --- | --- |

c)

zařízení vyrábějící elektřinu z obnovitelných zdrojů podle smlouvy o nákupu elektřiny z obnovitelných zdrojů se nachází v nabídkové zóně na moři, která je propojena s nabídkovou zónou, v níž se nachází elektrolyzér.

2.   Aniž jsou dotčeny články 14 a 15 nařízení (EU) 2019/943, mohou členské státy zavést ke kritériím stanoveným v odstavci 1 doplňující kritéria týkající se umístění elektrolyzérů a zařízení vyrábějících elektřinu z obnovitelných zdrojů, aby zajistily slučitelnost navyšování kapacity s vnitrostátním plánováním vodíkové a rozvodné sítě. Jakákoli doplňující kritéria nesmí mít negativní dopad na fungování vnitřního trhu s elektřinou.

Článek 8

Společná pravidla

Výrobci paliv poskytnou tyto spolehlivé informace prokazující, že jsou splněny všechny požadavky stanovené v článcích 3 až 7, a to v relevantních případech i pro každou hodinu:

| a) | množství elektřiny použité k výrobě kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy, které je dále upřesněno takto:






  i) | množství elektřiny pocházející z distribuční soustavy, která se nezapočítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, jakož i podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- | --- |

a)

množství elektřiny použité k výrobě kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy, které je dále upřesněno takto:

i)

množství elektřiny pocházející z distribuční soustavy, která se nezapočítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, jakož i podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů;

| ii) | množství elektřiny, která se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, protože byla získána z přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů, jak je stanoveno v článku 3; |
| --- | --- |

ii)

množství elektřiny, která se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, protože byla získána z přímého připojení k zařízení vyrábějícímu elektřinu z obnovitelných zdrojů, jak je stanoveno v článku 3;

| iii) | množství elektřiny pocházející z distribuční soustavy, která se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 1; |
| --- | --- |

iii)

množství elektřiny pocházející z distribuční soustavy, která se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 1;

| iv) | množství elektřiny, které se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 2; |
| --- | --- |

iv)

množství elektřiny, které se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 2;

| v) | množství elektřiny, která se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 3; |
| --- | --- |

v)

množství elektřiny, která se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 3;

| vi) | množství elektřiny, která se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 4; |
| --- | --- |

vi)

množství elektřiny, která se započítává jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 4;

| b) | množství elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené zařízeními na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů bez ohledu na to, zda jsou přímo připojena k elektrolyzéru, a bez ohledu na to, zda je elektřina z obnovitelných zdrojů používána k výrobě kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy nebo k jiným účelům; |
| --- | --- |

b)

množství elektřiny z obnovitelných zdrojů vyrobené zařízeními na výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů bez ohledu na to, zda jsou přímo připojena k elektrolyzéru, a bez ohledu na to, zda je elektřina z obnovitelných zdrojů používána k výrobě kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy nebo k jiným účelům;

| c) | množství kapalného a plynného paliva z obnovitelných a neobnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy vyrobeného výrobcem paliva. |
| --- | --- |

c)

množství kapalného a plynného paliva z obnovitelných a neobnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy vyrobeného výrobcem paliva.

Článek 9

Certifikace souladu

Bez ohledu na to, zda je kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy vyrobeno na území Unie nebo mimo něj, mohou výrobci paliv k prokázání souladu s kritérii stanovenými v článcích 3 až 7 tohoto nařízení, v souladu s článkem 8, podle toho, co je relevantní, využít vnitrostátní režimy nebo nepovinné mezinárodní režimy uznané Komisí podle čl. 30 odst. 4 směrnice (EU) 2018/2001.

Pokud výrobce paliva předloží důkazy nebo údaje získané v souladu s režimem, který byl předmětem rozhodnutí v souladu s čl. 30 odst. 4 směrnice (EU) 2018/2001, v rozsahu, v němž se takové rozhodnutí vztahuje na prokázání souladu režimu s čl. 27 odst. 3 pátým a šestým pododstavcem uvedené směrnice, členský stát nepožaduje, aby dodavatelé kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy předložili další důkazy o souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.

Článek 10

Zpráva

Do 1. července 2028 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí dopad požadavků stanovených v tomto nařízení, včetně dopadu časové korelace, na výrobní náklady, úspory emisí skleníkových plynů a energetický systém.

Článek 11

Přechodná fáze

Ustanovení čl. 5 písm. a) a b) se do 1. ledna 2038 nepoužijí na zařízení produkující kapalné a plynné palivo z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používané v odvětví dopravy, která budou uvedena do provozu před 1. lednem 2028. Tato výjimka se nevztahuje na kapacitu na výrobu kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy přidanou po 1. lednu 2028.

Článek 12

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. února 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  COM(2022) 108 final.

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/943 ze dne 5. června 2019 o vnitřním trhu s elektřinou (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 54).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 ze dne 22. října 2008 o energetické statistice (Úř. věst. L 304, 14.11.2008, s. 1).

5

(6)  Nařízení Komise (EU) 2015/1222 ze dne 24. července 2015, kterým se stanoví rámcový pokyn pro přidělování kapacity a řízení přetížení (Úř. věst. L 197, 25.7.2015, s. 24).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů v Unii a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

7

---

| 20.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 157/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 157/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2023/1185

ze dne 10. února 2023

kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 stanovením minimální hodnoty pro úspory emisí skleníkových plynů z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a upřesněním metodiky pro posuzování úspor emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (1), a zejména na čl. 25 odst. 2 a čl. 28 odst. 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S ohledem na nutnost podstatně snížit emise skleníkových plynů v odvětví dopravy a na možnost dosáhnout u každého paliva významných úspor emisí skleníkových plynů, mimo jiné použitím technik zachycování a ukládání uhlíku, a s ohledem na požadavky na úspory skleníkových plynů stanovené pro ostatní paliva ve směrnici (EU) 2018/2001 by měla být pro všechny druhy recyklovaných paliv s obsahem uhlíku stanovena minimální hodnota úspor emisí skleníkových plynů ve výši 70 %. |
| --- | --- |

(1)

S ohledem na nutnost podstatně snížit emise skleníkových plynů v odvětví dopravy a na možnost dosáhnout u každého paliva významných úspor emisí skleníkových plynů, mimo jiné použitím technik zachycování a ukládání uhlíku, a s ohledem na požadavky na úspory skleníkových plynů stanovené pro ostatní paliva ve směrnici (EU) 2018/2001 by měla být pro všechny druhy recyklovaných paliv s obsahem uhlíku stanovena minimální hodnota úspor emisí skleníkových plynů ve výši 70 %.

| (2) | Pro výpočet úspor emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy, recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a referenčních fosilních paliv je třeba stanovit jasná pravidla založená na objektivních a nediskriminačních kritériích. |
| --- | --- |

(2)

Pro výpočet úspor emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy, recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a referenčních fosilních paliv je třeba stanovit jasná pravidla založená na objektivních a nediskriminačních kritériích.

| (3) | Metodika započítávání emisí skleníkových plynů by měla zohledňovat emise během celého životního cyklu výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a měla by být založena na objektivních a nediskriminačních kritériích. |
| --- | --- |

(3)

Metodika započítávání emisí skleníkových plynů by měla zohledňovat emise během celého životního cyklu výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a měla by být založena na objektivních a nediskriminačních kritériích.

| (4) | Kredity by neměly být poskytovány za zachycování CO2, které již bylo zohledněno v jiných ustanoveních práva Unie. Tento druh zachyceného CO2 by tudíž neměl být při určování emisí ze stávajícího použití nebo rozpadu vstupů považován za nevyprodukovaný. |
| --- | --- |

(4)

Kredity by neměly být poskytovány za zachycování CO2, které již bylo zohledněno v jiných ustanoveních práva Unie. Tento druh zachyceného CO2 by tudíž neměl být při určování emisí ze stávajícího použití nebo rozpadu vstupů považován za nevyprodukovaný.

| (5) | Původ uhlíku používaného k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku není pro stanovení úspor emisí z těchto paliv v krátkodobém horizontu relevantní, neboť v současné době je k dispozici mnoho zdrojů uhlíku a lze je zachytit a současně dosáhnout pokroku v dekarbonizaci. V hospodářství, které směřuje k dosažení klimatické neutrality do roku 2050, by se zdroje uhlíku, které lze zachytit, měly ve střednědobém až dlouhodobém horizontu stát vzácnými a měly by se stále více omezovat na emise CO2, které je nejtěžší snížit. Pokračování v používání kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, která obsahují uhlík z neudržitelných paliv, navíc není slučitelné s cestou směřující ke klimatické neutralitě do roku 2050, jelikož by znamenalo přetrvávající používání neudržitelných paliv a s nimi spojené emise. Zachycování emisí z neudržitelných paliv by proto při určování úspor emisí skleníkových plynů z používání kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku nemělo být považováno za zabránění vzniku emisí po neomezenou dobu. Zachycené emise ze spalování neudržitelných paliv při výrobě elektřiny by měly být považovány za nevyprodukované emise do roku 2035, jelikož většina z nich by měla být do tohoto data utlumena, zatímco emise pocházející z jiných použití neudržitelných paliv by měly být považovány za nevyprodukované emise do roku 2040, neboť tyto emise budou přetrvávat déle. Tato data budou přezkoumána s ohledem na provádění celounijního cíle v oblasti klimatu pro rok 2040 v odvětvích, na něž se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (2). Celounijní cíl v oblasti klimatu pro rok 2040 má Komise navrhnout nejpozději do šesti měsíců od prvního globálního hodnocení provedeného v rámci Pařížské dohody v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (3). Provádění cíle stanoveného ve směrnici 2003/87/ES dále určí očekávaný schodek nedostatek emisí v každém odvětví. |
| --- | --- |

(5)

Původ uhlíku používaného k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku není pro stanovení úspor emisí z těchto paliv v krátkodobém horizontu relevantní, neboť v současné době je k dispozici mnoho zdrojů uhlíku a lze je zachytit a současně dosáhnout pokroku v dekarbonizaci. V hospodářství, které směřuje k dosažení klimatické neutrality do roku 2050, by se zdroje uhlíku, které lze zachytit, měly ve střednědobém až dlouhodobém horizontu stát vzácnými a měly by se stále více omezovat na emise CO2, které je nejtěžší snížit. Pokračování v používání kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, která obsahují uhlík z neudržitelných paliv, navíc není slučitelné s cestou směřující ke klimatické neutralitě do roku 2050, jelikož by znamenalo přetrvávající používání neudržitelných paliv a s nimi spojené emise. Zachycování emisí z neudržitelných paliv by proto při určování úspor emisí skleníkových plynů z používání kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku nemělo být považováno za zabránění vzniku emisí po neomezenou dobu. Zachycené emise ze spalování neudržitelných paliv při výrobě elektřiny by měly být považovány za nevyprodukované emise do roku 2035, jelikož většina z nich by měla být do tohoto data utlumena, zatímco emise pocházející z jiných použití neudržitelných paliv by měly být považovány za nevyprodukované emise do roku 2040, neboť tyto emise budou přetrvávat déle. Tato data budou přezkoumána s ohledem na provádění celounijního cíle v oblasti klimatu pro rok 2040 v odvětvích, na něž se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (2). Celounijní cíl v oblasti klimatu pro rok 2040 má Komise navrhnout nejpozději do šesti měsíců od prvního globálního hodnocení provedeného v rámci Pařížské dohody v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 (3). Provádění cíle stanoveného ve směrnici 2003/87/ES dále určí očekávaný schodek nedostatek emisí v každém odvětví.

| (6) | Mělo by se zabránit emisím z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES, konkrétně z průmyslových činností nebo ze spalování neudržitelných paliv, a to i v případě, že by mohly být zachyceny a použity k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku. Tyto emise podléhají stanovení cen uhlíku, které má v první řadě podpořit snižování emisí z neudržitelných paliv. Pokud tedy tyto emise nejsou zohledněny v předchozí fázi prostřednictvím účinného stanovení cen uhlíku, je třeba je započítat a neměly by být považovány za nevyprodukované. |
| --- | --- |

(6)

Mělo by se zabránit emisím z činností uvedených v příloze I směrnice 2003/87/ES, konkrétně z průmyslových činností nebo ze spalování neudržitelných paliv, a to i v případě, že by mohly být zachyceny a použity k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku. Tyto emise podléhají stanovení cen uhlíku, které má v první řadě podpořit snižování emisí z neudržitelných paliv. Pokud tedy tyto emise nejsou zohledněny v předchozí fázi prostřednictvím účinného stanovení cen uhlíku, je třeba je započítat a neměly by být považovány za nevyprodukované.

| (7) | Kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku lze vyrábět různými procesy, při nichž může vznikat směs různých druhů paliv. Metodika posuzování úspor emisí skleníkových plynů by proto měla umožňovat odvodit skutečné úspory emisí z těchto procesů, včetně procesů, při nichž se získávají jak kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy, tak recyklovaná paliva s obsahem uhlíku. |
| --- | --- |

(7)

Kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku lze vyrábět různými procesy, při nichž může vznikat směs různých druhů paliv. Metodika posuzování úspor emisí skleníkových plynů by proto měla umožňovat odvodit skutečné úspory emisí z těchto procesů, včetně procesů, při nichž se získávají jak kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy, tak recyklovaná paliva s obsahem uhlíku.

| (8) | Pro stanovení intenzity emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku je nutné vypočítat podíl energetického obsahu těchto paliv na výstupu procesu. Za tímto účelem by se podíl každého druhu paliva měl určit vydělením příslušného energetického vstupu pro daný druh paliva celkovými příslušnými energetickými vstupy do procesu. V případě výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy je nezbytné určit, zda by měl být příslušný vstup elektřiny považován za vyrobený zcela z obnovitelných zdrojů. Příslušný vstup elektřiny by měl být považován za vyrobený zcela z obnovitelných zdrojů, pokud jsou splněna ustanovení čl. 27 odst. 3 pátého a šestého pododstavce směrnice (EU) 2018/2001. Pokud tomu tak není, měl by se k určení podílu energie z obnovitelných zdrojů použít průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemi výroby dle měření za dva roky před dotčeným rokem. V případě výroby recyklovaných paliv s obsahem uhlíku lze za relevantní vstup energie pro výrobu považovat pouze toky kapalného nebo pevného odpadu neobnovitelného původu, které nejsou vhodné pro materiálové využití v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (4), a plyny ze zpracování odpadů a výfukové plyny neobnovitelného původu, které jsou produkovány jako nevyhnutelný a nezamýšlený důsledek výrobního procesu v průmyslových zařízeních. |
| --- | --- |

(8)

Pro stanovení intenzity emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku je nutné vypočítat podíl energetického obsahu těchto paliv na výstupu procesu. Za tímto účelem by se podíl každého druhu paliva měl určit vydělením příslušného energetického vstupu pro daný druh paliva celkovými příslušnými energetickými vstupy do procesu. V případě výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy je nezbytné určit, zda by měl být příslušný vstup elektřiny považován za vyrobený zcela z obnovitelných zdrojů. Příslušný vstup elektřiny by měl být považován za vyrobený zcela z obnovitelných zdrojů, pokud jsou splněna ustanovení čl. 27 odst. 3 pátého a šestého pododstavce směrnice (EU) 2018/2001. Pokud tomu tak není, měl by se k určení podílu energie z obnovitelných zdrojů použít průměrný podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů v zemi výroby dle měření za dva roky před dotčeným rokem. V případě výroby recyklovaných paliv s obsahem uhlíku lze za relevantní vstup energie pro výrobu považovat pouze toky kapalného nebo pevného odpadu neobnovitelného původu, které nejsou vhodné pro materiálové využití v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES (4), a plyny ze zpracování odpadů a výfukové plyny neobnovitelného původu, které jsou produkovány jako nevyhnutelný a nezamýšlený důsledek výrobního procesu v průmyslových zařízeních.

| (9) | Hodnota referenčního fosilního paliva pro kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku by měla být v souladu s hodnotou stanovenou pro biopaliva a biokapaliny ve směrnici (EU) 2018/2001 stanovena na 94 g CO2eq/MJ. |
| --- | --- |

(9)

Hodnota referenčního fosilního paliva pro kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku by měla být v souladu s hodnotou stanovenou pro biopaliva a biokapaliny ve směrnici (EU) 2018/2001 stanovena na 94 g CO2eq/MJ.

| (10) | Hlavním cílem podpory recyklovaných paliv s obsahem uhlíku je snížit emise skleníkových plynů zvýšením účinnosti využívání způsobilých surovin ve srovnání se současným využíváním. Vzhledem k tomu, že suroviny, které lze použít k výrobě recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, již mohly být použity k výrobě energie, je vhodné při výpočtu emisí skleníkových plynů zohlednit emise skleníkových plynů vzniklé v důsledku jiného než stávajícího využívání těchto pevných vstupů. Totéž by mělo platit pro pevné vstupy získané ze začleněných procesů a používané k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(10)

Hlavním cílem podpory recyklovaných paliv s obsahem uhlíku je snížit emise skleníkových plynů zvýšením účinnosti využívání způsobilých surovin ve srovnání se současným využíváním. Vzhledem k tomu, že suroviny, které lze použít k výrobě recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, již mohly být použity k výrobě energie, je vhodné při výpočtu emisí skleníkových plynů zohlednit emise skleníkových plynů vzniklé v důsledku jiného než stávajícího využívání těchto pevných vstupů. Totéž by mělo platit pro pevné vstupy získané ze začleněných procesů a používané k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy.

| (11) | Pokud je elektřina používaná k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy odebírána z rozvodné sítě a není považována za elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, měla by se použít průměrná uhlíková náročnost elektřiny spotřebované v členském státě, kde se palivo vyrábí, neboť to nejlépe vystihuje intenzitu skleníkových plynů celého procesu. Elektřině odebrané z rozvodné sítě, která byla použita při procesu výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a již nelze klasifikovat jako elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů podle čl. 27 odst. 3 směrnice (EU) 2018/2001, by alternativně mohly být přiřazeny hodnoty emisí skleníkových plynů v závislosti na počtu hodin plného zatížení, po které je zařízení vyrábějící kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku v provozu. Je-li elektřina používaná k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy považována podle pravidel stanovených v článku 27 směrnice (EU) 2018/2001 za elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, měla by se na tuto dodávanou elektřinu vztahovat nulová uhlíková náročnost, |
| --- | --- |

(11)

Pokud je elektřina používaná k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy odebírána z rozvodné sítě a není považována za elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, měla by se použít průměrná uhlíková náročnost elektřiny spotřebované v členském státě, kde se palivo vyrábí, neboť to nejlépe vystihuje intenzitu skleníkových plynů celého procesu. Elektřině odebrané z rozvodné sítě, která byla použita při procesu výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a již nelze klasifikovat jako elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů podle čl. 27 odst. 3 směrnice (EU) 2018/2001, by alternativně mohly být přiřazeny hodnoty emisí skleníkových plynů v závislosti na počtu hodin plného zatížení, po které je zařízení vyrábějící kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku v provozu. Je-li elektřina používaná k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy považována podle pravidel stanovených v článku 27 směrnice (EU) 2018/2001 za elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, měla by se na tuto dodávanou elektřinu vztahovat nulová uhlíková náročnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Tímto nařízením se zavádí minimální hodnota pro úspory emisí skleníkových plynů z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a upřesňuje metodika výpočtu úspor emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku.

Článek 2

Úspory emisí skleníkových plynů z používání recyklovaných paliv s obsahem uhlíku činí nejméně 70 %.

Článek 3

Úspory emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku se určí v souladu s metodikou stanovenou v příloze I.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. února 2023.

Za Komisi

předsedkyně

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1119 ze dne 30. června 2021, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (ES) č. 401/2009 a nařízení (EU) 2018/1999 (Úř. věst. L 243, 9.7.2021, s. 1).

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 98/2008 ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).

4

---

PŘÍLOHA

Metodika pro stanovení úspor emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku

A.   METODIKA

| 1. | Emise skleníkových plynů z výroby a používání kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku se vypočtou takto:
  E = e i + e p + e td + e u – e ccs,
  kde:







  E | = | celkové emise z používání paliva (g CO2eq/MJ paliva) |
| --- | --- | --- | --- |
| e i | = | e pružné vstupy + e pevné vstupy – e předchozí použití: emise z dodávky vstupů (g CO2eq/MJ paliva) |
| e pružné vstupy | = | emise z pružných vstupů (g CO2eq/MJ paliva) |
| e pevné vstupy | = | emise z pevných vstupů (g CO2eq/MJ paliva) |
| e předchozí použití | = | emise ze stávajícího používání nebo rozpadu vstupů (g CO2eq/MJ paliva) |
| e p | = | emise ze zpracování (g CO2eq/MJ paliva) |
| e td | = | emise z přepravy a distribuce (g CO2eq/MJ paliva) |
| e u | = | emise ze spalování paliva při jeho konečném užití (g CO2eq/MJ paliva) |
| e ccs | = | úspory emisí ze zachycování a geologického ukládání uhlíku (g CO2eq/MJ paliva) |

1.

E = e i + e p + e td + e u – e ccs,

kde:

E

=

celkové emise z používání paliva (g CO2eq/MJ paliva)

e i

=

e pružné vstupy + e pevné vstupy – e předchozí použití: emise z dodávky vstupů (g CO2eq/MJ paliva)

e pružné vstupy

=

emise z pružných vstupů (g CO2eq/MJ paliva)

e pevné vstupy

=

emise z pevných vstupů (g CO2eq/MJ paliva)

e předchozí použití

=

emise ze stávajícího používání nebo rozpadu vstupů (g CO2eq/MJ paliva)

e p

=

emise ze zpracování (g CO2eq/MJ paliva)

e td

=

emise z přepravy a distribuce (g CO2eq/MJ paliva)

e u

=

emise ze spalování paliva při jeho konečném užití (g CO2eq/MJ paliva)

e ccs

=

úspory emisí ze zachycování a geologického ukládání uhlíku (g CO2eq/MJ paliva)

Emise z výroby strojů a zařízení se neberou v úvahu.

Intenzita emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku se určí vydělením celkových emisí z procesu týkajících se každého prvku vzorce celkovým množstvím paliva získaného z tohoto procesu a vyjádří se v gramech ekvivalentu CO2 na MJ paliva (g CO2eq/MJ paliva). Je-li palivo směsí kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy, recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a jiných paliv, považují se všechny druhy (paliv) za paliva se stejnou intenzitou emisí.

Výjimkou z tohoto pravidla je případ společného zpracování, kdy kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku pouze částečně nahrazují konvenční vstup procesu.

V takové situaci se při výpočtu intenzity emisí skleníkových plynů na poměrném základě energetické hodnoty vstupů rozlišuje mezi:

| — | částí procesu, která je založena na konvenčním vstupu, a |
| --- | --- |

—

částí procesu, která je založena na konvenčním vstupu, a

| — | částí procesu, která je založena na kapalných a plynných palivech z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných palivech s obsahem uhlíku, za předpokladu, že části procesu jsou jinak totožné. |
| --- | --- |

—

částí procesu, která je založena na kapalných a plynných palivech z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných palivech s obsahem uhlíku, za předpokladu, že části procesu jsou jinak totožné.

Obdobné rozlišení mezi procesy se použije v případě, kdy se kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku zpracovávají společně s biomasou.

Intenzita emisí skleníkových plynů se může vypočítat jako průměr za celou výrobu paliv, která se uskutečnila v období nejvýše jednoho kalendářního měsíce, ale může se vypočítat i pro kratší časové intervaly. Je-li jako vstup, který zvyšuje výhřevnost paliva nebo meziproduktů, použita elektřina, která je podle metodiky stanovené ve směrnici (EU) 2018/2001 klasifikována jako elektřina vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů, musí být časový interval v souladu s požadavky na časovou korelaci. Hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů vypočtené pro jednotlivé časové intervaly je pak možné v příslušných případech použít k výpočtu průměrné intenzity emisí skleníkových plynů za období až jednoho měsíce za předpokladu, že jednotlivé hodnoty vypočtené pro každé časové období splňují minimální hodnotu úspor ve výši 70 %.

| 2. | Úspory emisí skleníkových plynů z kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo z recyklovaných paliv s obsahem uhlíku se vypočtou takto:
  Úspory = (EF – E)/E F,
  kde:







  E | = | celkové emise z používání kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy nebo recyklovaného paliva s obsahem uhlíku. |
| --- | --- | --- | --- |
| EF | = | celkové emise z referenčního fosilního paliva. |

2.

Úspory = (EF – E)/E F,

kde:

E

=

celkové emise z používání kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy nebo recyklovaného paliva s obsahem uhlíku.

EF

=

celkové emise z referenčního fosilního paliva.

Pro všechna kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku činí celkové emise z referenčního fosilního paliva 94 g CO2eq/MJ.

| 3. | Nelze-li výstup procesu v plném rozsahu klasifikovat jako kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy nebo recyklovaná paliva s obsahem uhlíku, stanoví se jejich příslušné podíly na celkovém výstupu takto:






  a) | podíl kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy se určí vydělením příslušného vstupu energie z obnovitelných zdrojů do procesu celkovými příslušnými vstupy energie do procesu; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

podíl kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy se určí vydělením příslušného vstupu energie z obnovitelných zdrojů do procesu celkovými příslušnými vstupy energie do procesu;

| b) | podíl recyklovaného paliva s obsahem uhlíku se určí vydělením příslušného vstupu energie do procesu, který je klasifikován jako zdroj pro výrobu recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, celkovými příslušnými vstupy energie do procesu. |
| --- | --- |

b)

podíl recyklovaného paliva s obsahem uhlíku se určí vydělením příslušného vstupu energie do procesu, který je klasifikován jako zdroj pro výrobu recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, celkovými příslušnými vstupy energie do procesu.

Příslušnou energií pro materiálové vstupy je spodní výhřevnost materiálového vstupu, který vstupuje do molekulární struktury paliva (1).

U vstupů elektřiny, které se používají ke zvýšení výhřevnosti paliva nebo meziproduktu, je příslušnou energií energie elektřiny.

U průmyslových odpadních plynů je to energie těchto odpadních plynů na základě jejich spodní výhřevnosti. V případě tepla, které se používá ke zvýšení výhřevnosti paliva nebo meziproduktu, je příslušnou energií užitečná energie tepla, které se použije k syntéze paliva. Užitečné teplo je celková tepelná energie vynásobená účinností Carnotova cyklu, jak je definována v příloze V části C bodě 1 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. Ostatní vstupy se berou v úvahu pouze při určování intenzity emisí z daného paliva.

| 4. | Při určování emisí z dodávek vstupů se rozlišuje mezi pružnými a pevnými vstupy. Pevné vstupy jsou takové, jejichž dodávku nelze zvýšit za účelem uspokojení vyšší poptávky. Proto jsou všechny vstupy klasifikované jako zdroj uhlíku pro výrobu recyklovaných paliv s obsahem uhlíku pevné, stejně jako výstupy vyráběné v pevném poměru pomocí přidruženého procesu (2) a představující méně než 10 % ekonomické hodnoty výstupu. Představují-li 10 % nebo více ekonomické hodnoty, jsou považovány za pružné. Pružné vstupy jsou v zásadě takové, jejichž dodávku lze zvýšit za účelem uspokojení vyšší poptávky. Do této kategorie spadají ropné produkty z rafinerií, neboť rafinerie mohou měnit poměr svých produktů. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elektřině, kterou lze podle čl. 27 odst. 3 směrnice (EU) 2018/2001 klasifikovat jako elektřinu vyrobenou zcela z obnovitelných zdrojů, se přiřadí nulové emise skleníkových plynů. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Během každého kalendářního roku se použije jedna z následujících tří alternativních metod pro přiřazení hodnot emisí skleníkových plynů elektřině odebrané z rozvodné sítě, která není klasifikována jako vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů podle čl. 27 odst. 3 směrnice (EU) 2018/2001 a používá se k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku:






  a) | hodnoty emisí skleníkových plynů se přiřadí podle části C této přílohy. Tím není dotčeno posouzení podle pravidel státní podpory; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

hodnoty emisí skleníkových plynů se přiřadí podle části C této přílohy. Tím není dotčeno posouzení podle pravidel státní podpory;

| b) | hodnoty emisí skleníkových plynů se přiřadí v závislosti na počtu hodin plného zatížení zařízení vyrábějícího kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku. Je-li počet hodin plného zatížení roven počtu hodin, pro něž byla v předchozím kalendářním roce, pro který jsou k dispozici spolehlivé údaje, zařízeními vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů nebo jadernými elektrárnami stanovena marginální cena elektřiny, nebo je-li tento počet hodin nižší, přiřadí se elektřině odebrané z rozvodné sítě použité v procesu výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku nulová hodnota emisí skleníkových plynů (v g CO2eq/MJ). Je-li tento počet hodin plného zatížení překročen, elektřině z rozvodné sítě použité při procesu výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku se přiřadí hodnota emisí skleníkových plynů ve výši 183 g CO2eq/MJ; nebo |
| --- | --- |

b)

hodnoty emisí skleníkových plynů se přiřadí v závislosti na počtu hodin plného zatížení zařízení vyrábějícího kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy a recyklovaná paliva s obsahem uhlíku. Je-li počet hodin plného zatížení roven počtu hodin, pro něž byla v předchozím kalendářním roce, pro který jsou k dispozici spolehlivé údaje, zařízeními vyrábějícími elektřinu z obnovitelných zdrojů nebo jadernými elektrárnami stanovena marginální cena elektřiny, nebo je-li tento počet hodin nižší, přiřadí se elektřině odebrané z rozvodné sítě použité v procesu výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku nulová hodnota emisí skleníkových plynů (v g CO2eq/MJ). Je-li tento počet hodin plného zatížení překročen, elektřině z rozvodné sítě použité při procesu výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku se přiřadí hodnota emisí skleníkových plynů ve výši 183 g CO2eq/MJ; nebo

| c) | lze použít hodnotu emisí skleníkových plynů marginální jednotky vyrábějící elektřinu v době výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy v dané nabídkové zóně, pokud vnitrostátní provozovatel přenosové soustavy tuto informaci zveřejní. |
| --- | --- |

c)

lze použít hodnotu emisí skleníkových plynů marginální jednotky vyrábějící elektřinu v době výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy v dané nabídkové zóně, pokud vnitrostátní provozovatel přenosové soustavy tuto informaci zveřejní.

Pokud se použije metoda stanovená v písmeni b), použije se rovněž na elektřinu, která se používá k výrobě kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy a recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a která je klasifikována jako vyrobená zcela z obnovitelných zdrojů podle čl. 27 odst. 3 směrnice (EU) 2018/2001.

| 7. | Emise skleníkových plynů z pružných vstupů získaných z přidruženého procesu se určí na základě údajů z vlastního procesu výroby. To zahrnuje veškeré emise vznikající v důsledku jejich výroby v rámci celého dodavatelského řetězce (včetně emisí vznikajících při získávání primární energie potřebné k výrobě, zpracování a přepravě daných vstupů). Emise ze spalování související s obsahem uhlíku v palivových vstupech se nezahrnují (3).
  Emise skleníkových plynů z pružných vstupů, které nejsou získány z přidruženého procesu, se však určí na základě hodnot uvedených v části B této přílohy. Není-li vstup uveden v seznamu, je možné informace o intenzitě emisí čerpat z nejnovější verze zprávy JEC-WTW, databáze ECOINVENT, oficiálních zdrojů, jako je IPCC, IEA nebo vláda, z jiných revidovaných zdrojů, jako jsou databáze E3 a GEMIS, a z recenzovaných publikací. |
| --- | --- |

7.

Emise skleníkových plynů z pružných vstupů, které nejsou získány z přidruženého procesu, se však určí na základě hodnot uvedených v části B této přílohy. Není-li vstup uveden v seznamu, je možné informace o intenzitě emisí čerpat z nejnovější verze zprávy JEC-WTW, databáze ECOINVENT, oficiálních zdrojů, jako je IPCC, IEA nebo vláda, z jiných revidovaných zdrojů, jako jsou databáze E3 a GEMIS, a z recenzovaných publikací.

| 8. | Dodavatel každého vstupu, s výjimkou těch, u nichž jsou hodnoty převzaty z části B této přílohy, vypočítá intenzitu emisí (4) daného vstupu podle postupů uvedených v tomto dokumentu a tuto hodnotu oznámí dalšímu stupni výroby nebo výrobci konečného paliva. Stejné pravidlo platí i pro dodavatele vstupů v předcházející části dodavatelského řetězce. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Emise z pevných vstupů zahrnují emise vzniklé v důsledku odklonu od předchozího nebo alternativního využívání těchto vstupů. Tyto emise zohledňují ztráty produkce elektřiny, tepla nebo produktů, které byly dříve vyráběny za použití daných vstupů, jakož i veškeré emise způsobené dalším zpracováním daných vstupů a přepravou. Použijí se tato pravidla:






  a) | emise přiřazené dodávkám pevných vstupů se stanoví vynásobením ztráty produkce elektřiny, tepla nebo jiných produktů příslušným emisním faktorem. V případě úbytku výroby elektřiny se uplatní emisní faktory na výrobu elektřiny z rozvodné sítě v zemi, kde k odklonu došlo, stanovené podle příslušné metodiky uvedené v bodech 5 nebo 6. V případě materiálu, u něhož došlo k odklonu od předchozího využívání, se emise přiřazené náhradnímu materiálu vypočtou stejně jako u materiálových vstupů v této metodice. Během prvních 20 let od zahájení výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku se ztráta produkce elektřiny, tepla a materiálu určí na základě průměrného množství elektřiny a tepla, které bylo vyrobeno z daného pevného vstupu za poslední tři roky před zahájením výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku. Po 20 letech výroby se úbytek výroby elektřiny, tepla nebo jiných produktů určí na základě norem minimální energetické náročnosti předpokládaných v příslušných závěrech o nejlepší dostupné technologii (BAT). Není-li pro daný proces k dispozici nejlepší dostupná technologie, vychází se při odhadu ztráty produkce ze srovnatelného procesu, při kterém se používá nejmodernější technologie; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

emise přiřazené dodávkám pevných vstupů se stanoví vynásobením ztráty produkce elektřiny, tepla nebo jiných produktů příslušným emisním faktorem. V případě úbytku výroby elektřiny se uplatní emisní faktory na výrobu elektřiny z rozvodné sítě v zemi, kde k odklonu došlo, stanovené podle příslušné metodiky uvedené v bodech 5 nebo 6. V případě materiálu, u něhož došlo k odklonu od předchozího využívání, se emise přiřazené náhradnímu materiálu vypočtou stejně jako u materiálových vstupů v této metodice. Během prvních 20 let od zahájení výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku se ztráta produkce elektřiny, tepla a materiálu určí na základě průměrného množství elektřiny a tepla, které bylo vyrobeno z daného pevného vstupu za poslední tři roky před zahájením výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku. Po 20 letech výroby se úbytek výroby elektřiny, tepla nebo jiných produktů určí na základě norem minimální energetické náročnosti předpokládaných v příslušných závěrech o nejlepší dostupné technologii (BAT). Není-li pro daný proces k dispozici nejlepší dostupná technologie, vychází se při odhadu ztráty produkce ze srovnatelného procesu, při kterém se používá nejmodernější technologie;

| b) | v případě pevných vstupů, které jsou meziprodukty v průmyslových procesech, jako je koksárenský plyn, vysokopecní plyn v ocelárnách nebo rafinérský plyn v ropných rafinériích, pokud nelze přímo měřit účinek odklonu od jejich využívání za účelem výroby paliva, se emise vzniklé v důsledku odklonu využívání vstupů stanoví na základě simulací provozu zařízení před jeho úpravou na výrobu recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a po ní. Způsobila-li úprava zařízení snížení výstupu některých produktů, zahrnou se do emisí přiřazených danému pevnému vstupu též emise spojené s nahrazením ztráty daných produktů; |
| --- | --- |

b)

v případě pevných vstupů, které jsou meziprodukty v průmyslových procesech, jako je koksárenský plyn, vysokopecní plyn v ocelárnách nebo rafinérský plyn v ropných rafinériích, pokud nelze přímo měřit účinek odklonu od jejich využívání za účelem výroby paliva, se emise vzniklé v důsledku odklonu využívání vstupů stanoví na základě simulací provozu zařízení před jeho úpravou na výrobu recyklovaných paliv s obsahem uhlíku a po ní. Způsobila-li úprava zařízení snížení výstupu některých produktů, zahrnou se do emisí přiřazených danému pevnému vstupu též emise spojené s nahrazením ztráty daných produktů;

| c) | jsou-li v daném procesu využívány pevné vstupy z nových zařízení, jako je nová ocelárna využívající vlastní vysokopecní plyn k výrobě recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, bere se v úvahu dopad odklonu využívání daného vstupu od nejekonomičtějšího alternativního využití. Následně se důsledky emisí vypočtou podle norem minimální energetické náročnosti předpokládaných v příslušných závěrech o BAT. U průmyslových procesů, u nichž není BAT k dispozici, se ušetřené emise vypočítají na základě srovnatelného procesu, při kterém se používá nejmodernější technologie. |
| --- | --- |

c)

jsou-li v daném procesu využívány pevné vstupy z nových zařízení, jako je nová ocelárna využívající vlastní vysokopecní plyn k výrobě recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, bere se v úvahu dopad odklonu využívání daného vstupu od nejekonomičtějšího alternativního využití. Následně se důsledky emisí vypočtou podle norem minimální energetické náročnosti předpokládaných v příslušných závěrech o BAT. U průmyslových procesů, u nichž není BAT k dispozici, se ušetřené emise vypočítají na základě srovnatelného procesu, při kterém se používá nejmodernější technologie.

| 10. | Emise ze stávajícího použití nebo rozpadu zahrnují všechny emise ze stávajícího použití nebo rozpadu daného vstupu, které se nevyprodukují, když se daný vstup použije pro výrobu paliva. Tyto emise zahrnují ekvivalent CO2 uhlíku obsaženého v chemickém složení paliva, který by jinak byl emitován do atmosféry jako CO2. Patří sem i CO2, který byl zachycen a začleněn do daného paliva, je-li splněna alespoň jedna z těchto podmínek:






  a) | CO2 byl zachycen z činnosti uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES, byl zohledněn během předchozí fáze výroby v rámci účinného systému stanovování cen uhlíku a je zahrnut do chemického složení paliva před rokem 2036. Toto datum se v jiných případech než v případě CO2 pocházejícího ze spalování paliv pro výrobu elektrické energie prodlužuje do roku 2041, nebo |
| --- | --- | --- |

10.

a)

CO2 byl zachycen z činnosti uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES, byl zohledněn během předchozí fáze výroby v rámci účinného systému stanovování cen uhlíku a je zahrnut do chemického složení paliva před rokem 2036. Toto datum se v jiných případech než v případě CO2 pocházejícího ze spalování paliv pro výrobu elektrické energie prodlužuje do roku 2041, nebo

| b) | CO2 byl zachycen ze vzduchu, nebo |
| --- | --- |

b)

CO2 byl zachycen ze vzduchu, nebo

| c) | zachycený CO2 pochází z výroby nebo spalování biopaliv, biokapalin nebo paliv z biomasy, která splňují kritéria udržitelnosti a úspory skleníkových plynů, a za zachycení CO2 nebyly získány kredity za úspory emisí v důsledku zachycení a náhrady CO2 stanovené v přílohách V a VI směrnice (EU) 2018/2001, nebo |
| --- | --- |

c)

zachycený CO2 pochází z výroby nebo spalování biopaliv, biokapalin nebo paliv z biomasy, která splňují kritéria udržitelnosti a úspory skleníkových plynů, a za zachycení CO2 nebyly získány kredity za úspory emisí v důsledku zachycení a náhrady CO2 stanovené v přílohách V a VI směrnice (EU) 2018/2001, nebo

| d) | zachycený CO2 pochází ze spalování kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, která splňují kritéria úspory skleníkových plynů stanovená v čl. 25 odst. 2 a čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 a v tomto nařízení, nebo |
| --- | --- |

d)

zachycený CO2 pochází ze spalování kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku, která splňují kritéria úspory skleníkových plynů stanovená v čl. 25 odst. 2 a čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 a v tomto nařízení, nebo

| e) | zachycený CO2 pochází z geologického zdroje CO2 a dříve se uvolňoval přirozenou cestou. |
| --- | --- |

e)

zachycený CO2 pochází z geologického zdroje CO2 a dříve se uvolňoval přirozenou cestou.

Zachycený CO2 pocházející z paliva, které je záměrně spalováno za konkrétním účelem produkce CO2, a CO2, za jehož zachycení byl získán emisní kredit podle jiných ustanovení právních předpisů, se nezahrnuje.

Emise spojené se vstupy, jako je elektřina, teplo a spotřební materiály používané v procesu zachycování CO2, se zahrnují do výpočtu emisí přiřazovaných vstupům.

| 11. | Data stanovená v bodě 10 písm. a) budou předmětem přezkumu s ohledem na provádění celounijního cíle v oblasti klimatu pro rok 2040 stanoveného v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1119 v odvětvích, na něž se vztahuje směrnice 2003/87/ES. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Emise ze zpracování zahrnují přímé emise do ovzduší ze samotného zpracování, ze zpracování odpadu a z úniků. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emise ze spalování daného paliva se vztahují k celkovým emisím ze spalování používaného paliva. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Skleníkové plyny zohledňované ve výpočtech emisí a jejich ekvivalenty oxidu uhličitého jsou tytéž jako v příloze V části C, bod 4 směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vzniká-li při procesu více druhotných produktů, jako jsou paliva nebo chemické výrobky, jakož i druhotné energetické produkty, jako je teplo, elektřina nebo mechanická energie vyvážené ze zařízení, emise skleníkových plynů se těmto druhotným produktům přiřadí za použití těchto přístupů takto:






  a) | přiřazení se provádí na konci procesu, při kterém vznikají druhotné produkty. Přiřazené emise zahrnují emise ze samotného procesu, jakož i emise připadající na vstupy daného procesu; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

přiřazení se provádí na konci procesu, při kterém vznikají druhotné produkty. Přiřazené emise zahrnují emise ze samotného procesu, jakož i emise připadající na vstupy daného procesu;

| b) | takto přiřazované emise se počítají e i plus všechny podíly e p, e td a e ccs, které se vztahují na výrobní kroky až do výrobního kroku, ve kterém vznikají předmětné druhotné produkty, včetně tohoto kroku. Je-li vstup procesu sám o sobě druhotným produktem jiného procesu, provede se nejprve přiřazení v tomto jiném procesu, aby se určily emise, které mají být přiřazeny předmětnému vstupu; |
| --- | --- |

b)

takto přiřazované emise se počítají e i plus všechny podíly e p, e td a e ccs, které se vztahují na výrobní kroky až do výrobního kroku, ve kterém vznikají předmětné druhotné produkty, včetně tohoto kroku. Je-li vstup procesu sám o sobě druhotným produktem jiného procesu, provede se nejprve přiřazení v tomto jiném procesu, aby se určily emise, které mají být přiřazeny předmětnému vstupu;

| c) | pokud některé zařízení v rámci příslušného projektu zpracovává pouze jeden z druhotných produktů daného projektu, pak se emise z tohoto zařízení v plné výši přiřadí tomuto druhotnému produktu; |
| --- | --- |

c)

pokud některé zařízení v rámci příslušného projektu zpracovává pouze jeden z druhotných produktů daného projektu, pak se emise z tohoto zařízení v plné výši přiřadí tomuto druhotnému produktu;

| d) | umožňuje-li daný proces měnit poměr vyráběných druhotných produktů, provede se přiřazení na základě fyzikální kauzality určením dopadu zvýšení výstupů pouze jednoho druhotného produktu na emise procesu při zachování ostatních výstupů na konstantní úrovni; |
| --- | --- |

d)

umožňuje-li daný proces měnit poměr vyráběných druhotných produktů, provede se přiřazení na základě fyzikální kauzality určením dopadu zvýšení výstupů pouze jednoho druhotného produktu na emise procesu při zachování ostatních výstupů na konstantní úrovni;

| e) | je-li poměr produktů pevný a všechny druhotné produkty jsou paliva, elektřina nebo teplo, provede se přiřazení podle energetického obsahu. Pokud se přiřazení týká vyváženého tepla na základě energetického obsahu, lze zohlednit pouze užitečnou část tepla, jak je definována v příloze V části C bodě 16 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

e)

je-li poměr produktů pevný a všechny druhotné produkty jsou paliva, elektřina nebo teplo, provede se přiřazení podle energetického obsahu. Pokud se přiřazení týká vyváženého tepla na základě energetického obsahu, lze zohlednit pouze užitečnou část tepla, jak je definována v příloze V části C bodě 16 směrnice (EU) 2018/2001;

| f) | je-li poměr produktů pevný a některými druhotnými produkty jsou materiály bez energetického obsahu, provede se přiřazení podle ekonomické hodnoty daných druhotných produktů. Uvažovanou ekonomickou hodnotou je průměrná hodnota produktů při dodání k bráně závodu za poslední tři roky. Nejsou-li tyto údaje k dispozici, odhadne se hodnota z cen komodit po odečtení nákladů na přepravu a skladování (5). |
| --- | --- |

f)

je-li poměr produktů pevný a některými druhotnými produkty jsou materiály bez energetického obsahu, provede se přiřazení podle ekonomické hodnoty daných druhotných produktů. Uvažovanou ekonomickou hodnotou je průměrná hodnota produktů při dodání k bráně závodu za poslední tři roky. Nejsou-li tyto údaje k dispozici, odhadne se hodnota z cen komodit po odečtení nákladů na přepravu a skladování (5).

| 16. | Emise z přepravy a distribuce zahrnují emise ze skladování a distribuce konečných paliv. Emise přiřazené vstupům e i zahrnují emise ze související přepravy a skladování. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Pokud proces výroby kapalných a plynných paliv z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaných v odvětví dopravy nebo recyklovaných paliv s obsahem uhlíku produkuje emise uhlíku, které jsou trvale uloženy v souladu se směrnicí 2009/31/ES o geologickém ukládání oxidu uhličitého, je možné je přiřadit produktům tohoto procesu jako snížení emisí v rámci e ccs
  . V rámci e p
  bude rovněž nutné zohlednit emise vznikající v důsledku provozu skladovacího zařízení (včetně přepravy oxidu uhličitého). |
| --- | --- |

17.

B.   „STANDARDNÍ HODNOTY“ INTENZITY EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ Z PRUŽNÝCH VSTUPŮ

Intenzita emisí skleníkových plynů z jiných vstupů než elektřiny je uvedena v tabulce níže:

| | Celkové emise
  g CO2eq/MJ | Emise předchozí fáze
  g CO2eq/MJ | Emise ze spalování
  g CO2eq/MJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Zemní plyn | 66,0 | 9,7 | 56,2 |
| Nafta | 95,1 | 21,9 | 73,2 |
| Benzin | 93,3 | 19,9 | 73,4 |
| Těžký topný olej | 94,2 | 13,6 | 80,6 |
| Metanol | 97,1 | 28,2 | 68,9 |
| Černé uhlí | 112,3 | 16,2 | 96,1 |
| Lignit | 116,7 | 1,7 | 115,0 |

Celkové emise

g CO2eq/MJ

Emise předchozí fáze

g CO2eq/MJ

Emise ze spalování

g CO2eq/MJ

Zemní plyn

66,0

9,7

56,2

Nafta

95,1

21,9

73,2

Benzin

93,3

19,9

73,4

Těžký topný olej

94,2

13,6

80,6

Metanol

97,1

28,2

68,9

Černé uhlí

112,3

16,2

96,1

Lignit

116,7

1,7

115,0

| | g CO2eq/kg |
| --- | --- |
| Amoniak | 2 351,3 |
| Chlorid vápenatý (CaCl2) | 38,8 |
| Cyklohexan | 723,0 |
| Kyselina chlorovodíková (HCl) | 1 061,1 |
| Maziva | 947,0 |
| Síran hořečnatý (MgSO4) | 191,8 |
| Dusík | 56,4 |
| Kyselina fosforečná (H3PO4) | 3 124,7 |
| Hydroxid draselný (KOH) | 419,1 |
| Čistý CaO pro procesy | 1 193,2 |
| Uhličitan sodný (Na2CO3) | 1 245,1 |
| Chlorid sodný (NaCl) | 13,3 |
| Hydroxid sodný (NaOH) | 529,7 |
| Methoxid sodný (Na(CH3O)) | 2 425,5 |
| SO2 | 53,3 |
| Kyselina sírová (H2SO4) | 217,5 |
| Močovina | 1 846,6 |

g CO2eq/kg

Amoniak

2 351,3

Chlorid vápenatý (CaCl2)

38,8

Cyklohexan

723,0

Kyselina chlorovodíková (HCl)

1 061,1

Maziva

947,0

Síran hořečnatý (MgSO4)

191,8

Dusík

56,4

Kyselina fosforečná (H3PO4)

3 124,7

Hydroxid draselný (KOH)

419,1

Čistý CaO pro procesy

1 193,2

Uhličitan sodný (Na2CO3)

1 245,1

Chlorid sodný (NaCl)

13,3

Hydroxid sodný (NaOH)

529,7

Methoxid sodný (Na(CH3O))

2 425,5

SO2

53,3

Kyselina sírová (H2SO4)

217,5

Močovina

1 846,6

C.   INTENZITA EMISÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNŮ Z ELEKTŘINY

Intenzita emisí skleníkových plynů z elektřiny se stanoví na úrovni zemí nebo na úrovni nabídkových zón. Intenzitu emisí skleníkových plynů z elektřiny lze stanovit pouze na úrovni nabídkových zón, pokud jsou potřebné údaje veřejně dostupné. Při výpočtu uhlíkové náročnosti elektřiny vyjádřené v g CO2 eq/kWh elektřiny se zohlední všechny potenciální primární zdroje energie pro výrobu elektřiny, druh elektrárny, účinnost přeměny a vlastní spotřeba elektřiny v elektrárně.

Při výpočtu se zohlední všechny emise vyjádřené v ekvivalentu uhlíku související se spalováním a dodávkami paliv používaných k výrobě elektřiny. To závisí na množství různých paliv používaných v zařízeních na výrobu elektřiny a na emisních faktorech ze spalování paliv a emisních faktorech paliv z předchozích fází výroby.

Skleníkové plyny jiné než CO2 se přepočítávají na CO2eq vynásobením jejich potenciálu globálního oteplování (GWP) ve vztahu k CO2 v časovém horizontu 100 let, jak je stanoveno v příloze V části C bodě 4 směrnice (EU) 2018/2001. Emise CO2 ze spalování paliv z biomasy se vzhledem k jejich biogennímu původu nezapočítávají, započítávají se však emise CH4 a N2O.

Pro výpočet emisí skleníkových plynů ze spalování paliv se použijí standardní emisní faktory IPCC pro stacionární spalování v energetických odvětvích (IPCC 2006). Emise z předchozích fází výroby zahrnují emise ze všech procesů a fází potřebných k přípravě paliva na výrobu energie; vznikají při získávání, rafinaci a přepravě paliva použitého k výrobě elektřiny.

Kromě toho se zohlední všechny předchozí emise z pěstování, sklizně, sběru, zpracování a přepravy biomasy. S rašelinou a složkami odpadních materiálů, které jsou fosilního původu, se zachází jako s fosilním palivem.

Paliva používaná pro hrubou výrobu elektřiny v elektrárnách vyrábějících pouze elektřinu se určují na základě výroby elektřiny a účinnosti přeměny na elektřinu. V případě kombinované výroby tepla a elektřiny se paliva použitá na výrobu tepla v kombinované výrobě tepla a elektřiny započítávají s ohledem na alternativní výrobu tepla s průměrnou celkovou účinností 85 %, zatímco zbytek se přiřazuje výrobě elektřiny.

U jaderných elektráren se předpokládá účinnost přeměny z jaderného tepla 33 % nebo se použijí údaje poskytnuté Eurostatem nebo podobným akreditovaným zdrojem.

S výrobou elektřiny z obnovitelných zdrojů, mezi něž patří vodní, solární, větrná a geotermální energie, nejsou spojena žádná paliva. Emise z výstavby, vyřazování z provozu a nakládání s odpady zařízení na výrobu elektřiny se nezohledňují. Emise vyjádřené v ekvivalentu uhlíku spojené s výrobou elektřiny z obnovitelných zdrojů (větrné, solární, vodní a geotermální) se tedy považují za nulové.

Emise vyjádřené v ekvivalentu CO2 z hrubé výroby elektřiny zahrnují emise z předchozích fází výroby ze zprávy JEC WTW v5 (Prussi et al, 2020) uvedené v tabulce 3 a standardní emisní faktory pro stacionární spalování z pokynů IPCC pro národní inventury skleníkových plynů (IPCC 2006) uvedené v tabulkách 1 a 2. Emise z předchozích fází výroby za účelem dodávky použitého paliva se vypočtou za použití emisních faktorů z předchozích fází výroby JEC WTW v5 (Prussi et al, 2020).

Výpočet uhlíkové náročnosti elektřiny se provádí podle vzorce:

Formula

| kde: | e

  gross_prod | = | emise vyjádřené v ekvivalentu CO2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | emisní faktory z předchozích fází výroby vyjádřené v ekvivalentu CO2 |
| | = | emisní faktory ze spalování paliv vyjádřené v ekvivalentu CO2 |
| B

  i | = | spotřeba paliva na výrobu elektřiny |
| | = | paliva použitá pro výrobu elektřiny |

kde:

e

  gross_prod

=

emise vyjádřené v ekvivalentu CO2

  Formula

Formula

=

emisní faktory z předchozích fází výroby vyjádřené v ekvivalentu CO2

  Formula

Formula

=

emisní faktory ze spalování paliv vyjádřené v ekvivalentu CO2

  Formula

B

  i

=

spotřeba paliva na výrobu elektřiny
  Formula

Formula

=

paliva použitá pro výrobu elektřiny

Množství čisté výroby elektřiny je určeno hrubou výrobou elektřiny, vlastní spotřebou elektřiny v elektrárně a ztrátami elektřiny v přečerpávacích elektrárnách.

Formula

| kde: | E

  net | = | čistá výroba elektřiny |
| --- | --- | --- | --- |
| E

  gross | = | hrubá výroba elektřiny |
| E

  own | = | vlastní interní spotřeba elektřiny v elektrárně |
| E

  pump | = | elektřina pro přečerpávání |

kde:

E

  net

=

čistá výroba elektřiny
  Formula

E

  gross

=

hrubá výroba elektřiny
  Formula

E

  own

=

vlastní interní spotřeba elektřiny v elektrárně
  Formula

E

  pump

=

elektřina pro přečerpávání
  Formula

Uhlíková náročnost čisté vyrobené elektřiny jsou celkové emise skleníkových plynů z výroby nebo používání čisté elektřiny:

Formula

kde: CI – emise z výroby elektřiny vyjádřené v ekvivalentu CO2

  Formula

Údaje o výrobě elektřiny a spotřebě paliva

Údaje o výrobě elektřiny a spotřebě paliva se čerpají z údajů a statistik Mezinárodní energetické agentury (IEA), které poskytují informace o energetických bilancích a elektřině vyrobené s použitím různých paliv, např. z internetových stránek IEA, část Údaje a statistiky („Energy Statistics Data Browser“) (6).

Pro členské státy EU jsou podrobnější údaje Eurostatu, které lze použít místo výše uvedených zdrojů. Pokud je intenzita emisí skleníkových plynů stanovena na úrovni nabídkových zón, použijí se údaje z oficiálních vnitrostátních statistik se stejnou mírou podrobnosti jako údaje IEA. Jako údaje o spotřebě paliva se použijí dostupné údaje na nejvyšší možné úrovni podrobnosti, která je k dispozici z vnitrostátních statistik: pevná fosilní paliva, vyrobené plyny, rašelina a rašelinové produkty, ropná břidlice a ropné písky, ropa a ropné produkty, zemní plyn, obnovitelné zdroje energie a biopaliva, neobnovitelný odpad a jaderná energie. Obnovitelné zdroje energie a biopaliva zahrnují biopaliva, obnovitelný komunální odpad, vodní energii, energii z oceánů, geotermální, větrnou a solární energii a tepelná čerpadla.

Vstupní údaje ze zdrojů v literatuře

Tabulka 1

Standardní emisní faktory pro spalování ve stacionárních zařízeních [g/MJ paliva v čisté výhřevnosti].

| Palivo | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Tuhá fosilní paliva | | | |
| Antracit | 98,3 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksovatelné uhlí | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Ostatní bituminózní uhlí | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Sub-bituminózní uhlí | 96,1 | 0,001 | 0,0015 |
| Lignit | 101 | 0,001 | 0,0015 |
| Brikety | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Černouhelný metalurgický koks | 107 | 0,001 | 0,0015 |
| Plynárenský koks | 107 | 0,001 | 0,0001 |
| Černouhelný dehet | 80,7 | 0,001 | 0,0015 |
| Hnědouhelné brikety | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Vyrobené plyny | | | |
| Energoplyn | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Koksárenský plyn | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Vysokopecní plyn | 260 | 0,001 | 0,0001 |
| Ostatní získávané plyny | 182 | 0,001 | 0,0001 |
| Rašelina a rašelinové produkty | 106 | 0,001 | 0,0015 |
| Ropná břidlice a ropné písky | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Ropa a ropné produkty | | | |
| Surová ropa | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Kapalná paliva ze zemního plynu | 64,2 | 0,003 | 0,0006 |
| Suroviny rafinérií | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Aditiva a okysličovadla | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Jiné uhlovodíky | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Rafinérský plyn | 57,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Ethan | 61,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Zkapalněný ropný plyn | 63,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Motorový benzin | 69,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Letecký benzin | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Tryskové palivo benzinového typu | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Tryskové palivo petrolejového typu | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Ostatní petrolej | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Nafta | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Plynový olej a motorová nafta | 74,1 | 0,003 | 0,0006 |
| Topný olej | 77,4 | 0,003 | 0,0006 |
| Lakový benzin a sulfobromftalein | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Maziva | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Asfalt | 80,7 | 0,003 | 0,0006 |
| Ropný koks | 97,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Parafínové vosky | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Ostatní ropné produkty | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Zemní plyn | 56,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Odpad | | | |
| Průmyslový odpad (neobnovitelný) | 143 | 0,03 | 0,004 |
| Neobnovitelný komunální odpad | 91,7 | 0,03 | 0,004 |
| Pozn.: | hodnoty musí být vynásobeny faktory GWP stanovenými v příloze V části C bodě 4 směrnice (EU) 2018/2001. |

Palivo

CO2

CH4

N2O

Tuhá fosilní paliva

Antracit

98,3

0,001

0,0015

Koksovatelné uhlí

94,6

0,001

0,0015

Ostatní bituminózní uhlí

94,6

0,001

0,0015

Sub-bituminózní uhlí

96,1

0,001

0,0015

Lignit

101

0,001

0,0015

Brikety

97,5

0,001

0,0015

Černouhelný metalurgický koks

107

0,001

0,0015

Plynárenský koks

107

0,001

0,0001

Černouhelný dehet

80,7

0,001

0,0015

Hnědouhelné brikety

97,5

0,001

0,0015

Vyrobené plyny

Energoplyn

44,4

0,001

0,0001

Koksárenský plyn

44,4

0,001

0,0001

Vysokopecní plyn

260

0,001

0,0001

Ostatní získávané plyny

182

0,001

0,0001

Rašelina a rašelinové produkty

106

0,001

0,0015

Ropná břidlice a ropné písky

73,3

0,003

0,0006

Ropa a ropné produkty

Surová ropa

73,3

0,003

0,0006

Kapalná paliva ze zemního plynu

64,2

0,003

0,0006

Suroviny rafinérií

73,3

0,003

0,0006

Aditiva a okysličovadla

73,3

0,003

0,0006

Jiné uhlovodíky

73,3

0,003

0,0006

Rafinérský plyn

57,6

0,001

0,0001

Ethan

61,6

0,001

0,0001

Zkapalněný ropný plyn

63,1

0,001

0,0001

Motorový benzin

69,3

0,003

0,0006

Letecký benzin

70

0,003

0,0006

Tryskové palivo benzinového typu

70

0,003

0,0006

Tryskové palivo petrolejového typu

71,5

0,003

0,0006

Ostatní petrolej

71,5

0,003

0,0006

Nafta

73,3

0,003

0,0006

Plynový olej a motorová nafta

74,1

0,003

0,0006

Topný olej

77,4

0,003

0,0006

Lakový benzin a sulfobromftalein

73,3

0,003

0,0006

Maziva

73,3

0,003

0,0006

Asfalt

80,7

0,003

0,0006

Ropný koks

97,5

0,003

0,0006

Parafínové vosky

73,3

0,003

0,0006

Ostatní ropné produkty

73,3

0,003

0,0006

Zemní plyn

56,1

0,001

0,0001

Odpad

Průmyslový odpad (neobnovitelný)

143

0,03

0,004

Neobnovitelný komunální odpad

91,7

0,03

0,004

Pozn.:

hodnoty musí být vynásobeny faktory GWP stanovenými v příloze V části C bodě 4 směrnice (EU) 2018/2001.

| Zdroj: | IPCC, 2006 |
| --- | --- |

Zdroj:

IPCC, 2006

Tabulka 2

Standardní emisní faktory pro stacionární spalování paliv z biomasy [g/MJ paliva v čisté výhřevnosti]

| Palivo | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Primární tuhá biopaliva | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Dřevěné uhlí | 0 | 0,2 | 0,004 |
| Bioplyny | 0 | 0,001 | 0,0001 |
| Obnovitelný komunální odpad | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Čistý biobenzin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Směsný biobenzin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Čisté bionafty | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Směsné bionafty | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Čistý biologický letecký petrolej | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Směsný biologický letecký petrolej | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Ostatní kapalná biopaliva | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Zdroj: | IPCC, 2006 |

Palivo

CO2

CH4

N2O

Primární tuhá biopaliva

0

0,03

0,004

Dřevěné uhlí

0

0,2

0,004

Bioplyny

0

0,001

0,0001

Obnovitelný komunální odpad

0

0,03

0,004

Čistý biobenzin

0

0,003

0,0006

Směsný biobenzin

0

0,003

0,0006

Čisté bionafty

0

0,003

0,0006

Směsné bionafty

0

0,003

0,0006

Čistý biologický letecký petrolej

0

0,003

0,0006

Směsný biologický letecký petrolej

0

0,003

0,0006

Ostatní kapalná biopaliva

0

0,003

0,0006

Zdroj:

IPCC, 2006

Tabulka 3

Emisní faktory z předcházejících fází výroby paliva [g CO2eq/MJ paliva v čisté výhřevnosti]

| Palivo | Emisní faktor |
| --- | --- |
| Černé uhlí | 15,9 |
| Hnědé uhlí | 1,7 |
| Rašelina | 0 |
| Svítiplyn | 0 |
| Ropné produkty | 11,6 |
| Zemní plyn | 12,7 |
| Pevná biopaliva | 0,7 |
| Kapalná biopaliva | 46,8 |
| Průmyslový odpad | 0 |
| Komunální odpad | 0 |
| Bioplyny | 13,7 |
| Jaderné palivo | 1,2 |
| Zdroj: | JEC WTW v5 |

Palivo

Emisní faktor

Černé uhlí

15,9

Hnědé uhlí

1,7

Rašelina

0

Svítiplyn

0

Ropné produkty

11,6

Zemní plyn

12,7

Pevná biopaliva

0,7

Kapalná biopaliva

46,8

Průmyslový odpad

0

Komunální odpad

0

Bioplyny

13,7

Jaderné palivo

1,2

Zdroj:

JEC WTW v5

Tabulka A obsahuje hodnoty intenzity emisí skleníkových plynů z elektřiny na úrovni jednotlivých zemí v Evropské unii. Pokud se intenzita emisí skleníkových plynů z elektřiny stanoví na úrovni země, použijí se tyto hodnoty pro elektřinu získávanou v Evropské unii, dokud nebudou k dispozici novější údaje pro stanovení intenzity emisí z elektřiny (7).

Tabulka A

Intenzita emisí z elektřiny v Evropské unii v roce 2020

| Země | Intenzita emisí z vyrobené elektřiny (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- |
| Rakousko | 39,7 |
| Belgie | 56,7 |
| Bulharsko | 119,2 |
| Kypr | 206,6 |
| Česko | 132,5 |
| Německo | 99,3 |
| Dánsko | 27,1 |
| Estonsko | 139,8 |
| Řecko | 125,2 |
| Španělsko | 54,1 |
| Finsko | 22,9 |
| Francie | 19,6 |
| Chorvatsko | 55,4 |
| Maďarsko | 72,9 |
| Irsko | 89,4 |
| Itálie | 92,3 |
| Lotyšsko | 39,4 |
| Litva | 57,7 |
| Lucembursko | 52,0 |
| Malta | 133,9 |
| Nizozemsko | 99,9 |
| Polsko | 196,5 |
| Portugalsko | 61,6 |
| Rumunsko | 86,1 |
| Slovensko | 45,6 |
| Slovinsko | 70,1 |
| Švédsko | 4,1 |
| Zdroj: | JRC, 2022 |

Země

Intenzita emisí z vyrobené elektřiny (g CO2eq/MJ)

Rakousko

39,7

Belgie

56,7

Bulharsko

119,2

Kypr

206,6

Česko

132,5

Německo

99,3

Dánsko

27,1

Estonsko

139,8

Řecko

125,2

Španělsko

54,1

Finsko

22,9

Francie

19,6

Chorvatsko

55,4

Maďarsko

72,9

Irsko

89,4

Itálie

92,3

Lotyšsko

39,4

Litva

57,7

Lucembursko

52,0

Malta

133,9

Nizozemsko

99,9

Polsko

196,5

Portugalsko

61,6

Rumunsko

86,1

Slovensko

45,6

Slovinsko

70,1

Švédsko

4,1

Zdroj:

JRC, 2022

---

(1)  U materiálových vstupů obsahujících vodu se za spodní výhřevnost považuje spodní výhřevnost suché části materiálového vstupu (tj. bez zohlednění energie potřebné k odpaření vody). Kapalná a plynná paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaná v odvětví dopravy, která jsou využívána jako meziprodukt pro výrobu konvenčních paliv, se neberou v úvahu.

(2)  Přidruženými procesy jsou procesy, které probíhají ve stejném průmyslovém areálu, nebo procesy pro dodávání vstupů prostřednictvím k tomu určené dodavatelské infrastruktury nebo procesy, jejichž prostřednictvím je dodávána více než polovina energie ze všech vstupů určených pro výrobu kapalného a plynného paliva z obnovitelných zdrojů nebiologického původu používaného v odvětví dopravy nebo recyklovaného paliva s obsahem uhlíku.

(3)  Je-li uhlíková náročnost převzata z tabulky v části B, emise ze spalování se nezohledňují. Je to proto, že emise ze spalování jsou započítány do zpracování nebo do emisí ze spalování konečného paliva.

(4)  V souladu s bodem 6 intenzita emisí nezahrnuje emise spojené s obsahem uhlíku dodávaného vstupu.

(5)  Je třeba poznamenat, že záleží na relativních hodnotách druhotných produktů, takže obecná inflace nepředstavuje problém.

(6)  Příklad: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202

(7)  Evropská komise bude pravidelně zpřístupňovat aktualizované údaje.

---

| 20.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 157/34

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2023/1186

ze dne 13. června 2023

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Kullings kalvdans“ (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Kullings kalvdans“ předložená Švédskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Kullings kalvdans“ předložená Švédskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Kullings kalvdans“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Kullings kalvdans“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Kullings kalvdans“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.4 Ostatní produkty živočišného původu (vejce, med, různé mléčné výrobky kromě másla atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 13. června 2023.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 55, 14.2.2023, s. 14.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

ROZHODNUTÍ

| 20.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 157/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 157/35

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/1187

ze dne 19. června 2023

o podpoře Unie usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 28 odst. 1 a čl. 31 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 12. prosince 2003 přijala Evropská rada strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), v níž se uvádí, že nešíření, odzbrojení a kontrola zbraní mohou zásadním způsobem přispět k celosvětovému boji proti terorismu tím, že sníží riziko přístupu nestátních subjektů ke zbraním hromadného ničení, radioaktivním materiálům a jejich nosičům. Kapitola III této strategie obsahuje výčet opatření k boji proti tomuto šíření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(1)

Dne 12. prosince 2003 přijala Evropská rada strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení (dále jen „strategie“), v níž se uvádí, že nešíření, odzbrojení a kontrola zbraní mohou zásadním způsobem přispět k celosvětovému boji proti terorismu tím, že sníží riziko přístupu nestátních subjektů ke zbraním hromadného ničení, radioaktivním materiálům a jejich nosičům. Kapitola III této strategie obsahuje výčet opatření k boji proti tomuto šíření, která je třeba přijmout v Unii i ve třetích zemích.

| (2) | Unie strategii aktivně provádí a uvádí v účinnost opatření uvedená v kapitole III strategie, zejména prostřednictvím úsilí o dosažení univerzální platnosti a v případě potřeby posílení hlavních smluv, dohod a ověřovacích opatřeních týkajících se odzbrojení a nešíření, jakož i uvolňováním finančních zdrojů na podporu některých projektů řízených mnohostrannými institucemi, jako je Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a Úřad OSN pro boj proti terorismu. |
| --- | --- |

(2)

Unie strategii aktivně provádí a uvádí v účinnost opatření uvedená v kapitole III strategie, zejména prostřednictvím úsilí o dosažení univerzální platnosti a v případě potřeby posílení hlavních smluv, dohod a ověřovacích opatřeních týkajících se odzbrojení a nešíření, jakož i uvolňováním finančních zdrojů na podporu některých projektů řízených mnohostrannými institucemi, jako je Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a Úřad OSN pro boj proti terorismu.

| (3) | Dne 13. dubna 2005 přijalo Valné shromáždění OSN Mezinárodní úmluvu o potlačování činů jaderného terorismu, která byla dne 14. září 2005 otevřena k podpisu. |
| --- | --- |

(3)

Dne 13. dubna 2005 přijalo Valné shromáždění OSN Mezinárodní úmluvu o potlačování činů jaderného terorismu, která byla dne 14. září 2005 otevřena k podpisu.

| (4) | Generální tajemník OSN ve svém programu pro odzbrojení nazvaném „Zajištění naší společné budoucnosti“, který byl zahájen dne 24. května 2018, uvedl, že jaderná rizika jsou nepřijatelná a dále narůstají. |
| --- | --- |

(4)

Generální tajemník OSN ve svém programu pro odzbrojení nazvaném „Zajištění naší společné budoucnosti“, který byl zahájen dne 24. května 2018, uvedl, že jaderná rizika jsou nepřijatelná a dále narůstají.

| (5) | Dne 10. prosince 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 (1). |
| --- | --- |

(5)

Dne 10. prosince 2018 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 (1).

| (6) | Dne 7. června 2021 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2021/919 (2), kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 a prodlužuje jeho provádění do 30. listopadu 2022, a to vzhledem k přetrvávajícím výzvám v důsledku pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(6)

Dne 7. června 2021 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2021/919 (2), kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 a prodlužuje jeho provádění do 30. listopadu 2022, a to vzhledem k přetrvávajícím výzvám v důsledku pandemie COVID-19.

| (7) | Dne 8. listopadu 2022 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2022/2185 (3), kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 dále prodlužuje jeho provádění do 30. června 2023 vzhledem k pokračujícímu zpoždění v provádění projektových činností podle rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 z důvodu dopadu pandemie COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Dne 8. listopadu 2022 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2022/2185 (3), kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 dále prodlužuje jeho provádění do 30. června 2023 vzhledem k pokračujícímu zpoždění v provádění projektových činností podle rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 z důvodu dopadu pandemie COVID-19.

| (8) | Strategický kompas pro bezpečnost a obranu z roku 2022 poukazuje na trvající hrozbu šíření zbraní hromadného ničení a způsoby jejich dodávání a vyjadřuje cíl Unie podporovat konkrétní akce sledující cíle podporující odzbrojování, nešíření a kontrolu zbraní. Strategický kompas rovněž zmiňuje nadnárodní hrozby terorismu jako neustálou výzvu a odhodlání Unie posílit svou reakceschopnost s cílem lépe předcházet terorismu a bojovat proti němu. |
| --- | --- |

(8)

Strategický kompas pro bezpečnost a obranu z roku 2022 poukazuje na trvající hrozbu šíření zbraní hromadného ničení a způsoby jejich dodávání a vyjadřuje cíl Unie podporovat konkrétní akce sledující cíle podporující odzbrojování, nešíření a kontrolu zbraní. Strategický kompas rovněž zmiňuje nadnárodní hrozby terorismu jako neustálou výzvu a odhodlání Unie posílit svou reakceschopnost s cílem lépe předcházet terorismu a bojovat proti němu.

| (9) | Technickým prováděním tohoto rozhodnutí by měl být pověřen Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a Středisko OSN pro boj proti terorismu při Úřadu OSN pro boj proti terorismu. |
| --- | --- |

(9)

Technickým prováděním tohoto rozhodnutí by měl být pověřen Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a Středisko OSN pro boj proti terorismu při Úřadu OSN pro boj proti terorismu.

| (10) | Toto rozhodnutí by mělo být prováděno v souladu s finanční a správní rámcovou dohodou uzavřenou mezi Evropskou komisí a OSN, jež se týká správy finančních příspěvků Unie na programy nebo projekty spravované OSN, |
| --- | --- |

(10)

Toto rozhodnutí by mělo být prováděno v souladu s finanční a správní rámcovou dohodou uzavřenou mezi Evropskou komisí a OSN, jež se týká správy finančních příspěvků Unie na programy nebo projekty spravované OSN,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Za účelem provádění strategie EU proti šíření zbraní hromadného ničení, globální strategie zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie a Strategického kompasu pro bezpečnost a obranu Unie nadále podporuje dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu („úmluva ICSANT“) prostřednictvím operativního opatření.

2.   Cílem podpory podle odstavce 1 je:

| a) | zvýšit počet států, jež zahájí postupy s cílem stát se smluvní stranou úmluvy ICSANT, a zlepšit informovanost o této úmluvě a obeznámenost s ní na straně příjemců, jako jsou vnitrostátní tvůrci politik a subjekty s rozhodovací pravomocí, jakož i v rámci mezinárodních fór; |
| --- | --- |

a)

zvýšit počet států, jež zahájí postupy s cílem stát se smluvní stranou úmluvy ICSANT, a zlepšit informovanost o této úmluvě a obeznámenost s ní na straně příjemců, jako jsou vnitrostátní tvůrci politik a subjekty s rozhodovací pravomocí, jakož i v rámci mezinárodních fór;

| b) | zlepšit vnitrostátní právní předpisy a posílit kapacity úředníků v oblasti trestního soudnictví a dalších vnitrostátních zúčastněných stran v přijímajících zemích, pokud jde o vyšetřování, stíhání a rozhodování v případech, v nichž je úmluva ICSANT relevantním prvkem; |
| --- | --- |

b)

zlepšit vnitrostátní právní předpisy a posílit kapacity úředníků v oblasti trestního soudnictví a dalších vnitrostátních zúčastněných stran v přijímajících zemích, pokud jde o vyšetřování, stíhání a rozhodování v případech, v nichž je úmluva ICSANT relevantním prvkem;

| c) | posílit politiky, praxe a postupy umožňující předcházet hrozbám ze strany nestátních aktérů, včetně teroristů, kteří pořizují, mají v držení nebo používají jaderné či jiné radioaktivní materiály, a tyto hrozby odhalovat a reagovat na ně; |
| --- | --- |

c)

posílit politiky, praxe a postupy umožňující předcházet hrozbám ze strany nestátních aktérů, včetně teroristů, kteří pořizují, mají v držení nebo používají jaderné či jiné radioaktivní materiály, a tyto hrozby odhalovat a reagovat na ně;

| d) | zlepšit znalost a pochopení hrozby radiologického a jaderného terorismu a jiných trestných činností, při nichž se využívají tyto materiály; |
| --- | --- |

d)

zlepšit znalost a pochopení hrozby radiologického a jaderného terorismu a jiných trestných činností, při nichž se využívají tyto materiály;

| e) | posílit vnitrostátní a mezinárodní spolupráci v rámci stran úmluvy a mezi nimi, včetně výměny informací, zaměřenou na navržení a přijetí účinných a praktických opatření v zájmu účinného provádění úmluvy. |
| --- | --- |

e)

posílit vnitrostátní a mezinárodní spolupráci v rámci stran úmluvy a mezi nimi, včetně výměny informací, zaměřenou na navržení a přijetí účinných a praktických opatření v zájmu účinného provádění úmluvy.

3.   Podrobný popis opatření uvedeného v odstavci 1 je uveden v příloze.

Článek 2

1.   Za provádění tohoto rozhodnutí odpovídá vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).

2.   Technickým prováděním opatření uvedeného v článku 1 jsou pověřeny Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a Úřad OSN pro boj proti terorismu.

3.   Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a Úřad OSN pro boj proti terorismu tento úkol plní pod dohledem vysokého představitele. Za tímto účelem uzavře vysoký představitel s Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu a s Úřadem OSN pro boj proti terorismu nezbytná ujednání.

Článek 3

1.   Finanční referenční částka na provádění opatření financovaného Unií podle článku 1 činí 4 000 000,82 EUR.

2.   Výdaje financované referenční částkou stanovenou v odstavci 1 jsou spravovány v souladu s pravidly a postupy, kterými se řídí souhrnný rozpočet Unie.

3.   Na řádnou správu výdajů financovaných z referenční částky uvedené v odstavci 1 dohlíží Komise. Za tímto účelem uzavře s Úřadem OSN pro drogy a kriminalitu a se Střediskem OSN pro boj proti terorismu dohody o příspěvku. Dohody o příspěvku musí obsahovat ustanovení o tom, že Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a Úřad OSN pro boj proti terorismu zajistí viditelnost příspěvku Unie úměrně k jeho výši.

4.   Komise usiluje o uzavření dohod uvedených v odstavci 3 co nejdříve po dni vstupu tohoto rozhodnutí v platnost. Informuje Radu o veškerých obtížích v rámci tohoto procesu a o dni uzavření uvedených dohod.

Článek 4

1.   Vysoký představitel informuje Radu o provádění tohoto rozhodnutí na základě pravidelných zpráv, které vypracují Úřad OSN pro drogy a kriminalitu a Úřad OSN pro boj proti terorismu. Rada na základě těchto pravidelných zpráv provádí hodnocení.

2.   Komise informuje o finančních aspektech provádění opatření uvedeného v článku 1.

Článek 5

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

Toto rozhodnutí pozbývá platnosti 36 měsíců ode dne uzavření dohody podle čl. 3 odst. 3. Pozbývá však platnosti šest měsíců ode dne svého vstupu v platnost, nebude-li uvedená dohoda v této lhůtě uzavřena.

V Lucemburku dne 19. června 2023.

Za Radu

předsedkyně

E. BUSCH

---

(1)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1939 ze dne 10. prosince 2018 o podpoře Unie usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu (Úř. věst. L 314, 11.12.2018, s. 41).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2021/919 ze dne 7. června 2021, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 o podpoře Unie usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu (Úř. věst. L 201, 8.6.2021, s. 27).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2022/2185 ze dne 8. listopadu 2022, kterým se mění rozhodnutí (SZBP) 2018/1939 o podpoře Unie usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu (Úř. věst. L 288, 9.11.2022, s. 80).

3

---

PŘÍLOHA

Podpora usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu

Shrnutí

Souvislosti

Mezinárodní úmluva o potlačování činů jaderného terorismu (ICSANT) z roku 2005 je jedním z 19 mezinárodních právních nástrojů pro boj proti terorismu, které mají zásadní význam pro mezinárodní mír a bezpečnost. Od března 2023 má úmluva ICSANT 120 smluvních stran, což znamená, že více než jedna třetina světa ještě není úmluvou chráněna. Aby bylo možné dosáhnout plného potenciálu úmluvy a zabránit vzniku nestřežených útočišť a mezer v právních předpisech, zůstává univerzální platnost klíčovým cílem. Přistoupení k úmluvě je však pouze prvním nezbytným krokem, zásadní význam má také její účinné provádění (po stránce legislativní i technické).

Přistoupení k úmluvě ICSANT vyžaduje přijetí nezbytných vnitrostátních prováděcích právních předpisů, aby se zajistilo, že všechny požadavky stanovené v úmluvě budou odpovídajícím způsobem provedeny ve vnitrostátních právních systémech. Tím je zajištěno komplexní právní pokrytí trestných činů souvisejících s jadernými nebo jinými radioaktivními materiály, včetně teroristických činů, jakož i mechanismy pro předcházení takovému jednání a reakci na něj.

První projekt mezi Evropskou unií a Organizací spojených národů nazvaný Podpora usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu byl zahájen v roce 2019 a bude dokončen v červnu 2023. Projekt představuje důležité mnohostranné partnerství v oblasti bezpečnosti, které slouží k řešení přetrvávající hrozby získání nebo použití jaderného nebo jiného radioaktivního materiálu nestátními subjekty pro účely teroristické nebo jiné trestné činnosti. To je obzvláště důležité v době, kdy se na celém světě zvýšila politická pozornost věnovaná otázce jaderného zabezpečení.

Odůvodnění projektu

Úmluva ICSANT zůstává velmi důležitá nejen pro země, které disponují jaderným materiálem a mají programy zaměřené na jadernou energii, ale i pro všechny ostatní země, neboť se vztahuje i na další radioaktivní materiály běžně používané mimo jiné v lékařství, průmyslu a zemědělství. Je proto nezbytné nadále prosazovat a podporovat všeobecnou platnost a účinné provádění úmluvy a za tímto účelem prokazovat, že pro všechny státy je přínosné k úmluvě ISCANT přistoupit a předcházet teroristickému a jinému trestnému jednání nestátních aktérů souvisejícímu s jadernými či jinými radioaktivními materiály a takové jednání zakázat. V tomto ohledu budou Evropská unie a Organizace spojených národů opět spolupracovat na novém projektu s názvem Podpora usilující o dosažení univerzální platnosti a účinné provádění Mezinárodní úmluvy o potlačování činů jaderného terorismu.

Cíle projektu

Cílem projektu je zabránit existenci nestřežených útočišť pro osoby, které páchají nebo se snaží spáchat teroristické nebo jiné trestné činy související s jadernými nebo jinými radioaktivními materiály, a to prostřednictvím podpory směřující k dosažení univerzální platnosti a účinnému provádění úmluvy ICSANT.

Doba trvání projektu

1. července 2023 až 30. června 2026 (36 měsíců).

Zeměpisný rozsah projektu

Globální, regionální, celostátní.

Projektový přístup

Tento projekt bude provádět útvar pro předcházení terorismu (TPB) Úřadu OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) prostřednictvím svého programu pro předcházení chemickému, biologickému, radiologickému a jadernému (CBRN) terorismu a Úřad OSN pro boj proti terorismu (UNOCT) prostřednictvím programu svého Střediska OSN pro boj proti terorismu (UNCCT), který je zaměřen na předcházení teroristickým činům za použití zbraní hromadného ničení/chemickému, biologickému, radiologickému a jadernému terorismu a reakci na ně (WMD/CBRN), a v úzké spolupráci s příslušnými místními kancelářemi a případně mezinárodními a nevládními organizacemi, včetně delegací Evropské unie, iniciativy týkající se středisek excelence Evropské unie pro zmírňování chemických, biologických, radiologických a jaderných rizik (EU CBRN CoE), Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE), Výzkumného institutu OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti (UNICRI), Úřadu OSN pro otázky odzbrojení (UNODA) a skupiny odborníků výboru Rady bezpečnosti OSN zřízeného podle rezoluce 1540 (2004).

Projekt bude rozdělen do dvou složek, z nichž jednu bude provádět Úřad OSN pro drogy a kriminalitu (UNODC) a druhou Úřad OSN pro boj proti terorismu/Středisko OSN pro boj proti terorismu (UNOCT/UNCCT) v souladu se svými mandáty a odbornými znalostmi. Z toho důvodu bude některé výstupy a činnosti projektu provádět UNODC a jiné UNOCT/UNCCT. V některých případech budou zapojeny oba subjekty.

Projekt bude vycházet z činností prováděných během projektu stanoveného v rozhodnutí Rady (SZBP) 2018/1939 ze dne 10. prosince 2018 a z nástrojů, které byly v rámci tohoto projektu vyvinuty.

Projekt bude prováděn v souladu s příslušnými rezolucemi Rady bezpečnosti OSN a s globální strategií OSN pro boj proti terorismu, v nichž se důrazně upozorňuje na to, že veškerá opatření pro boj proti terorismu musí být v souladu s mezinárodními závazky v oblasti lidských práv. Do projektu budou začleněny stávající mezinárodní normy a standardy v oblasti lidských práv (jak jsou obsaženy v úmluvách, obyčejovém právu a dalších nástrojích).

Projekt bude prováděn způsobem zohledňujícím genderové hledisko, přičemž k genderovým aspektům se bude přihlížet v průběhu celého projektu. V rámci projektu se budou prosazovat genderové aspekty, do jeho metodiky bude začleněn genderový rozměr a v co největší míře budou zajištěny rovné příležitosti pro zapojení spolupracovníků ženského i mužského pohlaví do všech akcí projektu, s důrazem na přínosy začleňování státních úřednic do vnitrostátních institucí. Veškeré údaje o zpětné vazbě, shromažďované prostřednictvím průzkumů a testů prováděných před konáním seminářů a po jejich skončení, budou rozčleněny podle pohlaví, aby bylo možné v zachytit rámci projektu hledisko úřednic a podávat o něm zprávy. Údaje shromažďované a vykazované v rámci ukazatelů týkajících se projektu budou rozčleněny podle pohlaví.

UNODC a UNOCT budou podle potřeby koordinovat provádění svých příslušných činností.

Kdykoli bude k provádění činností zapotřebí externí odborné poradenství, UNODC a UNOCT se budou snažit zapojit odborníky z členských států Evropské unie.

Projekt bude zahrnovat spolupráci s mezinárodním společenstvím a vnitrostátními orgány, mimo jiné s parlamenty, ministerstvy spravedlnosti a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami, s cílem podpořit dosažení univerzální platnosti úmluvy ICSANT, zvýšit viditelnost, pokud jde o význam přistoupení k úmluvě, a budovat kapacity pro její účinné provádění.

Výsledky projektu

Výsledek 1: vyšší počet států, jež zvažují přistoupení k úmluvě ISCANT, zahájí procesy směřující k přistoupení či k úmluvě přistoupí, a lepší informovanost o této úmluvě a obeznámenost s ní na straně příjemců (vnitrostátní tvůrci politik a subjekty s rozhodovací pravomocí, včetně poslanců parlamentu), jakož i v rámci mezinárodních fór. Podle potřeby se využívá součinnosti s dalšími příslušnými mezinárodními právními nástroji (Úmluva o fyzické ochraně jaderných materiálů (CPPNM), Změna Úmluvy o fyzické ochraně jaderných materiálů (AKTPNM), rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540).

Výsledek 2: lepší vnitrostátní právní předpisy a posílení kapacity úředníků v oblasti trestního soudnictví a dalších vnitrostátních zúčastněných stran v přijímajících zemích, pokud jde o vyšetřování, stíhání a rozhodování v případech, v nichž je úmluva ICSANT relevantním prvkem.

Výsledek 3: posílené politiky, praxe a postupy umožňující předcházet hrozbám ze strany nestátních aktérů, včetně teroristů, kteří pořizují, mají v držení nebo používají jaderné či jiné radioaktivní materiály, a tyto hrozby odhalovat a reagovat na ně, jakož i lepší znalost a pochopení hrozby radiologického a jaderného terorismu a jiných trestných činností souvisejících s těmito materiály.

Výsledek 4: posílení vnitrostátní a mezinárodní spolupráce v rámci smluvních stran a mezi nimi, včetně výměny informací, zaměřené na navržení a přijetí účinných a praktických opatření v zájmu účinného provádění úmluvy.

Výstupy a činnosti projektu

Výsledek 1: vyšší počet států, jež zvažují přistoupení k úmluvě ISCANT, zahájí procesy směřující k přistoupení či k úmluvě přistoupí, a lepší informovanost o této úmluvě a obeznámenost s ní na straně příjemců (vnitrostátní tvůrci politik a subjekty s rozhodovací pravomocí, včetně poslanců parlamentu), jakož i v rámci mezinárodních fór. Podle potřeby se využívá součinnosti s dalšími příslušnými mezinárodními právními nástroji (Úmluva o fyzické ochraně jaderných materiálů (CPPNM), Změna Úmluvy o fyzické ochraně jaderných materiálů (AKTPNM), rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540).

Výstup 1.1:   Prosazování významu dosažení univerzální platnosti a účinného provádění úmluvy ICSANT prostřednictvím viditelnosti a prosazování příslušných akcí a příspěvku k nim

Aktivita 1.1.1:   Zahájení projektu a prezentace výsledků předchozí činnosti (UNODC/UNOCT)

UNODC a UNOCT/UNCCT uspořádají zahájení projektu ve Vídni a v New Yorku a při této příležitosti přizvou zástupce místních stálých misí členských států. Provádějící subjekty se budou snažit zapojit zástupce z klíčových členských států, a to jak z Evropské unie, tak z členských států, v nichž se nacházejí cílové regiony, s cílem vzbudit zájem o tento druhý projekt, podpořit dynamiku a usnadnit jeho provádění na vnitrostátní a regionální úrovni. Tyto akce rovněž poskytnou možnost sdílet výsledky a poznatky získané z předchozího projektu.

Aktivita 1.1.2:   
  Šíření výsledků Studie o důvodech a výzvách, jež členským státům OSN brání v přistoupení k úmluvě ICSANT, a o nástrojích pro její účinné provádění (UNOCT)

UNOCT/UNCCT uspořádají tři zasedání na podporu a šíření výsledků Studie o důvodech a výzvách, jež členským státům OSN brání v přistoupení k úmluvě ICSANT, a o nástrojích pro její účinné provádění vyvinutých během projektu ICSANT, který bude dokončen v červnu 2023. Studie přinese hlubší porozumění důvodům a výzvám, jež členským státům brání v přistoupení k úmluvě ICSANT, a bude obsahovat řadu doporučení týkajících se možností, jak zajistit navýšení počtu stran úmluvy a její účinné provádění. UNOCT/UNCCT budou v rámci navazujících činností spolupracovat zejména s klíčovými členskými státy, pro něž by výsledky a pokyny obsažené ve studii mohly být přínosné.

Aktivita 1.1.3:   Viditelnost a prosazování akcí souvisejících s úmluvou ICSANT pořádaných jinými organizacemi a příspěvek k nim (UNODC/UNOCT)

UNODC a UNOCT/UNCCT budou v rámci svých mandátů a podle potřeby přispívat odbornými znalostmi a prosazovat úmluvu ICSANT a svou činnost prováděnou v rámci projektu na příslušných mezinárodních fórech, jako jsou akce týkající se těchto nástrojů, subjektů a aktivit nebo organizované těmito nástroji, subjekty a aktivitami či v jejich rámci:

| — | mezinárodní právní rámce, mimo jiné Úmluva o fyzické ochraně jaderných materiálů a její změna, rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004), Smlouva o nešíření jaderných zbraní; |
| --- | --- |

—

mezinárodní právní rámce, mimo jiné Úmluva o fyzické ochraně jaderných materiálů a její změna, rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004), Smlouva o nešíření jaderných zbraní;

| — | mezinárodní organizace, mimo jiné MAAE, Mezinárodní organizace kriminální policie (Interpol), Výzkumný institut OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti (UNICRI), Výzkumný institut OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR), Úřad OSN pro otázky odzbrojení (UNODA), Úřad OSN pro právní otázky (OLA); |
| --- | --- |

—

mezinárodní organizace, mimo jiné MAAE, Mezinárodní organizace kriminální policie (Interpol), Výzkumný institut OSN pro otázky meziregionálního zločinu a trestní spravedlnosti (UNICRI), Výzkumný institut OSN pro otázky odzbrojení (UNIDIR), Úřad OSN pro otázky odzbrojení (UNODA), Úřad OSN pro právní otázky (OLA);

| — | občanská společnost, včetně nevládních organizací; |
| --- | --- |

—

občanská společnost, včetně nevládních organizací;

| — | mezinárodní iniciativy, mimo jiné střediska excelence EU v oblasti CBRN, globální partnerství proti šíření zbraní a materiálů hromadného ničení, iniciativa za omezení jaderné hrozby a globální pakt OSN pro koordinaci boje proti terorismu. |
| --- | --- |

—

mezinárodní iniciativy, mimo jiné střediska excelence EU v oblasti CBRN, globální partnerství proti šíření zbraní a materiálů hromadného ničení, iniciativa za omezení jaderné hrozby a globální pakt OSN pro koordinaci boje proti terorismu.

Výstup 1.2:   Podpora přistoupení k úmluvě ICSANT a navýšení počtu jejích stran, podpora a posílení součinnosti s dalšími příslušnými mezinárodními právními nástroji

Aktivita 1.2.1:   Podpora přistoupení prostřednictvím návštěv jednotlivých zemí (UNODC)

UNODC uspořádá osm návštěv ve státech, které dosud nejsou stranami úmluvy ICSANT a pro něž by na základě analýzy tohoto úřadu a jeho předchozí angažovanosti byly osobní konzultace v hlavním městě nejvíce přínosné, přičemž bude vycházet ze své rozsáhlé informační činnosti zaměřené na dosažení univerzální platnosti úmluvy a využije svou rozsáhlou síť místních kanceláří. UNODC by měl do návštěv jednotlivých zemí případně zapojit příslušné vnitrostátní zúčastněné strany včetně poslanců parlamentu.

Aktivita 1.2.2:   Podpora přistoupení prostřednictvím spolupráce s vnitrostátními parlamenty členských států, které nejsou smluvními stranami úmluvy ICSANT (UNOCT)

UNOCT/UNCCT uspořádají tři vnitrostátní akce s cílem společně se obrátit s výzvou na parlamenty členských států, které dosud nejsou smluvními stranami úmluvy. K účasti na informačních akcích budou přizváni i zástupci dalších příslušných zúčastněných stran včetně ministerstva zahraničních věcí, ministerstva spravedlnosti, jaderných regulačních orgánů a donucovacích orgánů. Vnitrostátní akce se zaměří na význam úmluvy ICSANT pro posílení jaderného zabezpečení, doplňkovost a součinnost s jinými mezinárodními právními nástroji, přínosy přistoupení k úmluvě a rizika neúčasti, osvědčené postupy při jejím provádění a hrozbu terorismu souvisejícího s jaderným a radioaktivním materiálem. UNOCT/UNCCT budou v součinnosti s programem UNOCT pro zapojení parlamentů do předcházení terorismu a boje proti němu (kanceláří programu v Dohá) úzce spolupracovat s mezinárodními a regionálními parlamentními organizacemi s cílem podpořit přistoupení k úmluvě.

Aktivita 1.2.3:   Podpora přistoupení prostřednictvím regionálních seminářů (UNODC)

V zájmu posílení udržitelnosti úsilí o dosažení univerzální platnosti vynaloženého v rámci prvního projektu EU ICSANT uspořádá UNODC čtyři pokračovací virtuální regionální, meziregionální a subregionální pracovní semináře pro tvůrce politik a činitele s rozhodovací pravomocí ze států, které dosud nejsou stranami úmluvy ICSANT (tři v angličtině a jeden ve francouzštině).

Virtuální pracovní semináře budou vycházet z činností prováděných podle předchozího rozhodnutí Rady s cílem zajistit udržitelnost. Před semináři a v jejich průběhu budou podle potřeby využity příslušné materiály vypracované v rámci projektu, jako jsou moduly pro e-learning a školicí příručky a elektronické informační materiály (které jsou již k dispozici ve všech šesti úředních jazycích OSN). Semináře budou kromě úmluvy ICSANT zaměřeny i na součinnost s Úmluvou o fyzické ochraně jaderných materiálů a změnou této úmluvy, jakož i s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) a podle potřeby budou zapojeny příslušné zúčastněné strany (např. MAAE). UNODC vyzve členské státy, aby mezi kandidáty na virtuální semináře zahrnuly poslance parlamentu.

Aktivita 1.2.4:   Druhý společný seminář MAAE a UNODC na podporu dosažení všeobecné platnosti úmluvy ICSANT a Změny Úmluvy o fyzické ochraně jaderných materiálů (UNODC)

Na základě úspěšné první společné akce konané ve dnech 11. a 12. listopadu 2021 uspořádá UNODC společně s MAAE druhou akci tohoto druhu. Akce se bude konat ve Vídni (Rakousko).

Aktivita 1.2.5:   Podpora přistoupení prostřednictvím doprovodné akce na vysoké úrovni během Mezinárodní konference MAAE o jaderném zabezpečení, která se bude konat v roce 2024 (UNODC)

V návaznosti na úspěšnou doprovodnou akci, kterou UNODC uspořádal v roce 2020 během Mezinárodní konference MAAE o jaderném zabezpečení (ICONS), uspořádá UNODC v roce 2024 v rakouské Vídni akci na vysoké úrovni. Konference je klíčovým setkáním pro oblast jaderného zabezpečení, která se skládá ze zasedání ministrů a z vědeckého a technického programu, obsahuje tedy jak politické diskuse na vysoké úrovni, tak souběžná technická jednání. Poslední konference, která se konala v roce 2020, se zúčastnilo více než 57 ministrů a více než 2 000 odborníků z více než 130 zemí a 35 mezinárodních organizací.

Aktivita 1.2.6:   Podpora přistoupení prostřednictvím doprovodné akce na vysoké úrovni během Týdne boje proti terorismu v New Yorku (UNOCT)

UNOCT/UNCCT uspořádají akci na vysoké úrovni, která se bude konat v průběhu Týdne boje proti terorismu v rámci OSN v New Yorku – sledovaného setkání, jehož se každé dva roky účastní zástupci členských států a mezinárodních partnerů v oblasti boje proti terorismu.

Aktivita 1.2.7:   Doprovodná akce o lidskoprávním rozměru při provádění úmluvy ICSANT (UNODC/UNOCT)

UNODC a UNOCT uspořádají doprovodnou akci věnovanou ustanovením o lidských právech v úmluvě ICSANT. Mezi pozvanými řečníky bude zvláštní zpravodaj pro podporu a ochranu lidských práv a základních svobod v rámci boje proti terorismu a zástupci dalších mezivládních a nevládních organizací. Tato akce bude mimo jiné vycházet z osnov právního vzdělávání UNODC v oblasti boje proti terorismu č. 4 na téma Lidská práva a reakce trestního soudnictví na terorismus, jakož i osnov právního vzdělávání UNODC v oblasti boje proti terorismu č. 1 na téma Boj proti terorismu v mezinárodním právním kontextu.

Výsledek 2: lepší vnitrostátní právní předpisy a posílení kapacity úředníků v oblasti trestního soudnictví a dalších vnitrostátních zúčastněných stran v přijímajících zemích, pokud jde o vyšetřování, stíhání a rozhodování v případech, v nichž je úmluva ICSANT relevantním prvkem.

Výstup 2.1:   Legislativní pomoc poskytovaná žádajícím státům

Aktivita 2.1.1:   Příslušná legislativní pomoc s cílem zajistit uplatňování ustanovení úmluvy ICSANT a umožnit uplatňování práva pracovníky v první linii, donucovacími orgány, státními zástupci a soudnictvím (UNODC)

UNODC poskytne žádajícím státům příslušnou legislativní pomoc prostřednictvím dokumentárních přezkumů, a to na požádání a v případě potřeby, na základě společných vzorových trestněprávních ustanovení UNODC-IAEA v oblasti boje proti jadernému terorismu, dotazníku sebehodnocení vypracovaného UNODC a zveřejněného na internetových stránkách úmluvy ICSANT v rámci UNODC, manuálu UNODC o vzájemné právní pomoci a vydávání a příručky UNODC pro žádosti o vzájemnou právní pomoc, osvědčených postupů UNODC zjištěných prostřednictvím souboru vnitrostátních prováděcích předpisů k článku 2 úmluvy ICSANT, jakož i nástrojů, které má UNODC vyvinout v rámci výstupu 2.3. UNODC nabídne příjemcům možnost předložit poslancům navrhované legislativní změny.

Výstup 2.2:   Posílení schopnosti vnitrostátních systémů trestního soudnictví předcházet trestným činům souvisejícím s úmluvou ICSANT, odhalovat je, potlačovat, vyšetřovat, stíhat a rozhodovat o nich

Úřad UNODC uspořádá pět (5) celostátních seminářů pro absolventy středisek justičního vzdělávání a odborné přípravy a deset (10) webinářů o různých aspektech uplatňování úmluvy ICSANT. UNODC bude vycházet z dlouholetých, prokázaných odborných znalostí v dané oblasti vypracovaných v rámci jeho programu předcházení terorismu v oblasti CBRN v souladu s mandátem, který UNODC udělilo Valné shromáždění OSN.

Aktivita 2.2.1:   Celostátní semináře pro střediska justičního vzdělávání a odborné přípravy (UNODC)

UNODC uspořádá pět (5) seminářů pro střediska justičního vzdělávání a odborné přípravy ve státech, které jsou stranami úmluvy, s cílem posílit jejich schopnost účinně provádět úmluvu ICSANT a zvyšovat povědomí o této úmluvě. Na seminářích bude mimo jiné představen manuál o fiktivních případech souvisejících s trestnými činy podle úmluvy ICSANT a další materiály vypracované UNODC, včetně materiálů vypracovaných v rámci výstupu 2.3, a bude uplatňována metodika typu „školení školitelů“ s cílem zajistit udržitelnost.

Aktivita 2.2.2:   Série webinářů (UNODC)

UNODC uspořádá deset (10) webinářů o různých klíčových aspektech úmluvy ICSANT, jako je mimo jiné jurisdikce, vydání, lidská práva a uchovávání důkazů. Webináře budou probíhat v několika jazycích. Budou na ně přizvány další mezinárodní subjekty, jako jsou mimo jiné MAAE, INTERPOL, Střediska excelence EU v oblasti CBRN a Výbor 1540. Záznamy z webináře budou k dispozici online, aby byla zajištěna udržitelnost. Pozvání k účasti na stálých misích podnítí účast příslušných vnitrostátních zúčastněných stran, včetně poslanců.

Výstup 2.3:   Vývoj, aktualizace, rozšíření nebo specializace nástrojů technické pomoci

Aktivita 2.3.1:   Internetové stránky úmluvy ICSANT (UNODC)

Internetové stránky úmluvy ICSANT (UNODC) (unodc.org/icsant) se staly referenčním bodem pro odborníky z praxe po celém světě, neboť obsahují všechny dostupné zdroje týkající se úmluvy, včetně její procesní historie, stavu dodržování úmluvy, analytických článků, souboru vnitrostátních prováděcích předpisů, nástrojů pro budování kapacit a související technické a legislativní pomoci UNODC. Od jejich spuštění v září 2021 navštívilo internetové stránky více než 10 000 uživatelů. UNODC bude udržovat a pravidelně aktualizovat internetové stránky ve všech úředních jazycích OSN (angličtina, arabština, čínština, francouzština, ruština a španělština) a bude do nich zanášet údaje. Na internetových stránkách budou například umístěny všechny nové vypracované nástroje, zprávy o akcích a další vnitrostátní právní předpisy, kterými se provádí článek 2 úmluvy ICSANT.

Kromě toho budou na internetových stránkách umístěny databáze orgánů určených pro úmluvu ICSANT (podle výstupu 4.1).

Aktivita 2.3.2:   Specializované nástroje technické pomoci (UNODC)

Úřad UNODC vypracuje a zveřejní v tištěné a elektronické podobě na internetových stránkách úmluvy ICSANT (UNODC) (unodc.org/icsant) dodatečné a specializované nástroje technické pomoci týkající se ICSANT ve všech šesti úředních jazycích OSN. Materiály budou zahrnovat:

| — | soubory nástrojů k různým aspektům úmluvy ICSANT (např. jurisdikce, lidská práva, zabavení a ochrana materiálu mimo regulační kontrolu a mezinárodní spolupráce) |
| --- | --- |

—

soubory nástrojů k různým aspektům úmluvy ICSANT (např. jurisdikce, lidská práva, zabavení a ochrana materiálu mimo regulační kontrolu a mezinárodní spolupráce)

| — | soubor nástrojů pro synergie s Úmluvou o fyzické ochraně jaderných materiálů (CPPNM) a změnou této úmluvy |
| --- | --- |

—

soubor nástrojů pro synergie s Úmluvou o fyzické ochraně jaderných materiálů (CPPNM) a změnou této úmluvy

| — | soubor nástrojů pro synergie s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004) |
| --- | --- |

—

soubor nástrojů pro synergie s rezolucí Rady bezpečnosti OSN 1540 (2004)

| — | soubor nástrojů pro vzorová trestněprávní ustanovení týkajících se trestných činů uvedených v úmluvě ICSANT, CPPNM a změně této úmluvy, vypracovaný společně MAAE a UNODC |
| --- | --- |

—

soubor nástrojů pro vzorová trestněprávní ustanovení týkajících se trestných činů uvedených v úmluvě ICSANT, CPPNM a změně této úmluvy, vypracovaný společně MAAE a UNODC

Aktivita 2.3.3:   Video o procesní historii a hlavních ustanoveních úmluvy ICSANT (UNODC)

UNODC vytvoří video s vysvětlením procesní historie a hlavních ustanovení úmluvy ICSANT. Video bude obsahovat svědectví několika států, které jsou stranami úmluvy, a dalších zúčastněných stran, které zajistí geografickou a genderovou vyváženost, přičemž zdůrazní význam úmluvy ICSANT. Video bude k dispozici ve všech šesti úředních jazycích OSN na internetových stránkách úmluvy ICSANT (UNODC) (unodc.org/icsant).

Výsledek 3: Posílené politiky, praxe a postupy umožňující předcházet hrozbám ze strany nestátních aktérů, včetně teroristů, kteří pořizují, mají v držení nebo používají jaderné či jiné radioaktivní materiály, a tyto hrozby odhalovat a reagovat na ně, jakož i lepší znalost a pochopení hrozby radiologického a jaderného terorismu a jiných trestných činností souvisejících s těmito materiály.

Výstup 3.1:   Posílení schopnosti členských států předcházet získávání, držení nebo používání jaderného nebo jiného radioaktivního materiálu, odhalovat jej a reagovat na něj

UNOCT/UNCCT uspořádá čtyři (4) regionální workshopy a table-top cvičení s cílem vybudovat kapacity členských států v boji proti jadernému terorismu v Africe, Střední Asii a na Kavkaze a v jihovýchodní a východní Evropě. Regionální workshopy a table-top cvičení posílí kapacitu členských států v oblasti odhalování, forenzních věd, reakce a zmírňování radiologického a jaderného terorismu, včetně použití přizpůsobené metodiky, která vnitrostátním orgánům pomůže účinně provádět úmluvu ICSANT a posílit mezinárodní spolupráci, čímž se prokáže, že je důležité být smluvní stranou úmluvy. Workshopy podpoří určení regionálních šampionů a výměnu osvědčených postupů jih-jih. Kromě toho bude výběr zemí založen mimo jiné na zjištěních a závěrech společného globálního posouzení hrozeb nestátních subjektů a jejich možného použití chemických, biologických, radiologických a jaderných materiálů ze strany UNOCT/UNCCT-INTERPOL.

Aktivita 3.1.1:   Regionální workshopy a table-top cvičení za účelem budování kapacit členských států v boji proti jadernému terorismu (UNOCT)

UNOCT/UNCCT uspořádá čtyři (4) regionální workshopy a table-top cvičení zaměřená na budování kapacit v těchto oblastech:

Boj proti radiologickému a jadernému terorismu se zaměřením na odhalování s cílem vybudovat kapacity v oblasti detekce se zaměřením na identifikaci a uplatňování osvědčených postupů pro detekci radiologických/jaderných materiálů pomocí informací a nástrojů přispívajících k budování kapacit v boji proti radiologickému a jadernému terorismu, pokud jde o řízení bezpečnosti hranic.

Boj proti radiologickému a jadernému terorismu se zaměřením na forenzní vědu s cílem vybudovat kapacity v oblasti detekce forenzních věd se zaměřením na prokázání významu jaderné forenzní vědy, koordinaci mezi agenturami, přispění k budování kapacit v boji proti radiologickému a jadernému terorismu.

Boj proti radiologickému a jadernému terorismu se zaměřením na reakci a zmírňování s cílem vybudovat kapacity v oblasti reakce a zmírňování se zaměřením na schopnost účinně, včas a koordinovaně reagovat na teroristické incidenty zahrnující jaderný nebo jiný radioaktivní materiál jako základní prvek rámce jaderného zabezpečení.

Výstup 3.2.   Lepší znalost a chápání hrozby radiologického a jaderného terorismu ze strany členských států

UNOCT/UNCCT uspořádá čtyři (4) prezenční cílená vnitrostátní školení pro čtyři (4) členské státy s cílem vybudovat kapacity pro boj proti radiologickému a jadernému terorismu. Odborná příprava posílí kapacity členských států mimo jiné za účelem pochopení rizika a hrozby, vypracování protiopatření, uskutečnění reakce na incidenty a identifikace a ochrany kritické infrastruktury a klíčových zdrojů. Pokud jde o tyto činnosti, UNOCT/UNCCT bude těžit z rozsáhlých zkušeností s portfoliem odborné přípravy vyvinutým a prováděným v rámci globálního programu pro prevenci a reakci na zbraně hromadného ničení/chemický, biologický, radiologický a jaderný terorismus, v rámci něhož bylo vyškoleno více než 1 500 úředníků.

Aktivita 3.2.1:   Vnitrostátní prezenční výcvik v oblasti boje proti radiologickému a jadernému terorismu (UNOCT)

UNOCT/UNCCT bude spolupracovat s členskými státy při určování vhodné odborné přípravy v oblasti boje proti terorismu, v souladu s jejich prioritami a potřebami, takto:

Vnitrostátní odborná příprava – základní kurz o radiologických a jaderných hrozbách, který pracovníkům umožní účinně reagovat na radiologickou a jadernou scénu a poskytne doporučení zásahovým složkám, aby byly schopny pracovat v prostředí, které obsahuje potenciálně nebezpečné radiologické a jaderné látky.

Vnitrostátní odborná příprava – mírně pokročilý kurz o radiologických a jaderných hrozbách, jehož součástí budou relevantní témata související s radiologickými a jadernými hrozbami. Bude zahrnovat praktickou instruktáž a cvičení a vyvrcholí realistickými scénáři zahrnujícími odhalování a zákaz radiologického obchodování, identifikaci radiologického nebo jaderného materiálu na místě činu a rozpoznání radiologických a jaderných rizik a důkazů.

Vnitrostátní odborná příprava – pokročilý kurz o radiologických a jaderných hrozbách, který se podrobněji zabývá radiologickými a jadernými hrozbami, se zvláštním důrazem na zařízení na radiologické rozptylování a improvizovaná jaderná zařízení.

Vnitrostátní odborná příprava – kurz o radiologických a jaderných protiopatřeních prezentující multiinstitucionální přístup, který se zaměřuje na rozvoj protiopatření proti radiologickým a jaderným hrozbám a na společnou reakci na radiologické a jaderné incidenty ze strany klíčových vnitrostátních agentur, včetně donucovacích orgánů, celních orgánů, bezpečnostních agentur, zásahových složek v první linii, zpravodajských služeb, veřejného zdraví, regulačních orgánů, průmyslu atd.

Vnitrostátní odborná příprava – kurz o ochraně kritické infrastruktury zaměřený na odvětví, která mohou být přímo napadena, jako jsou jaderné elektrárny, jaderné výzkumné reaktory, lokality obsahující rádiové zdroje, dopravní uzly, jakož i odvětví, na něž se mohou zaměřit nestátní subjekty s cílem získat citlivé a kontrolované technologie.

Výsledek 4: Posílení vnitrostátní a mezinárodní spolupráce v rámci stran úmluvy a mezi nimi, včetně výměny informací, zaměřené na navržení a přijetí účinných a praktických opatření v zájmu účinného provádění úmluvy.

Výstup 4.1:   Snadnější výměna informací podle požadavků úmluvy ICSANT

S účinností od 3. října 2022 Úřad OSN pro právní záležitosti (OLA) jakožto poskytovatel služeb depozitáře generálního tajemníka pro tuto úmluvu oficiálně pověřil UNODC – s ohledem na jeho mandát, úlohu a odborné znalosti v souvislosti s úmluvou ICSANT – přijímáním a šířením oznámení o určení orgánů od států, které jsou podle čl. 7 odst. 4 stranami úmluvy. Veškerá oznámení tohoto druhu se tedy zasílají na tuto e-mailovou adresu: unodc-icsant@un.org. Obdržená oznámení se zveřejní na internetových stránkách UNODC ICSANT a – s výhradou dalšího přesunu z UNODC na OLA – na internetové stránce Sbírky smluv OSN.

Aktivita 4.1.1:   Kampaň vybízející státy, které jsou stranami úmluvy ICSANT, aby určily příslušný orgán a styčné místo podle čl. 7 odst. 4 úmluvy (UNODC)

UNODC bude provádět osvětové činnosti zaměřené na podporu států, které jsou již smluvními stranami úmluvy ICSANT, aby splnily povinnost stanovenou v čl. 7 odst. 4, který vyžaduje, aby státy, které jsou stranami úmluvy, informovaly OSN o svých příslušných orgánech a kontaktních místech odpovědných za zasílání a přijímání informací souvisejících s úmluvou ICSANT. Činnosti budou zahrnovat zasílání dopisů příslušným stálým misím s žádostí, aby splnily své povinnosti podle čl. 7 odst. 4; vedení dvoustranných jednání; přípravu letáků a dalších informačních materiálů ve všech šesti úředních jazycích OSN.

Aktivita 4.1.2:   Zasedání příslušných vnitrostátních orgánů a kontaktních míst v rámci úmluvy ICSANT (UNODC)

UNODC uspořádá první zasedání těchto příslušných orgánů a kontaktních míst ve třetím roce projektu, a sice ve Vídni (Rakousko). Zasedání bude mimo jiné zahrnovat simulované koordinační cvičení a školení o tom, jak být účinným kontaktním místem podle čl. 7 odst. 4. Toto zasedání se zaměří na vnitrostátní kontaktní místa a další příslušné vnitrostátní zúčastněné strany.

Aktivita 4.1.3:   Virtuální brífinky v rámci úmluvy ICSANT pro stávající justiční a bezpečnostní sítě (UNODC)

Na základě sítí dlouhodobé spolupráce tvořených bezpečnostními a soudními kontaktními místy zřízenými UNODC v různých regionech světa (např. pro oblast Sahelu, pro Blízký východ a severní Afriku či pro Indický oceán) bude UNODC poskytovat technické brífinky online a virtuálně spolupracovat s těmito sítěmi za použití metodiky typu „školení školitelů“. Kontaktní místa těchto dlouhodobých sítí pravidelně spolupracují prostřednictvím analýzy operačních výzev, sdílení osvědčených postupů v reakci na tyto výzvy a projednávání příslušných případů.

Výstup 4.2:   Cílové skupiny na regionální úrovni využívají osvědčené postupy a poznatky získané při připojení se k úmluvě ICSANT a při jejím provádění ke zvýšení účinného provádění úmluvy ICSANT a jaderného zabezpečení.

Aktivita 4.2.1:   Zasedání komunity odborníků (UNOCT)

UNOCT/UNCCT uspořádá čtyři (4) zasedání na podporu vnitrostátní spolupráce odborníků v radiologické a jaderné oblasti a odborníků na boj proti terorismu s cílem posílit sdílení zpravodajských informací, jakož i koordinaci mezi agenturami. Na těchto zasedáních se setkají komunity odborníků se zástupci protiteroristických agentur, celních orgánů, zásahových složek v první linii, zpravodajských služeb, soudnictví, donucovacích orgánů, politických/rozhodovacích orgánů, úředníků v oblasti veřejného zdraví, jaderných regulačních orgánů atd. Tato zasedání umožní komunitám odborníků určit nedostatky, výzvy a získané poznatky a sdílet osvědčené postupy týkající se výměny informací, sdílení zpravodajských informací a mezinárodní spolupráce. Tato společenství budou podporovat spolupráci a koordinaci zúčastněných stran relevantních pro účinné provádění úmluvy ICSANT a jaderného zabezpečení a budou těžit z platformy UNOCT pro propojení a učení. Tento inovativní online nástroj pro budování kapacit, který byl spuštěn v říjnu 2021, sdružuje členské státy, soukromý sektor, akademickou obec, analytická střediska, výzkumné ústavy a občanskou společnost s cílem posílit poskytování osobní technické pomoci. Platforma je jedinečným virtuálním nástrojem, který překonává překážky, jako jsou náklady, zeměpisné vzdálenosti a pandemická omezení, tím, že zpřístupňuje zdroje různým zúčastněným stranám a odborníkům z praxe pro boj proti terorismu a předcházení násilnému extremismu a boj proti němu kdykoli a kdekoli.

---

| 20.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 157/46

---

ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/1188

ze dne 19. června 2023,

kterým se mění rozhodnutí 2014/386/SZBP o omezujících opatřeních v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu

Rada Evropské unie,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 29 této smlouvy,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. června 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/386/SZBP (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. června 2014 přijala Rada rozhodnutí 2014/386/SZBP (1).

| (2) | Unie neuznává protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu Ruskou federací a nadále ji odsuzuje jako porušení mezinárodního práva. Unie je i nadále neochvějně odhodlána zasazovat se o svrchovanost a územní celistvost Ukrajiny v rámci jejích mezinárodně uznávaných hranic a je i nadále rozhodnuta pokračovat v důsledném uplatňování své politiky neuznání. |
| --- | --- |

(2)

Unie neuznává protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu Ruskou federací a nadále ji odsuzuje jako porušení mezinárodního práva. Unie je i nadále neochvějně odhodlána zasazovat se o svrchovanost a územní celistvost Ukrajiny v rámci jejích mezinárodně uznávaných hranic a je i nadále rozhodnuta pokračovat v důsledném uplatňování své politiky neuznání.

| (3) | Na základě přezkumu rozhodnutí 2014/386/SZBP by měla být platnost omezujících opatření prodloužena do dne 23. června 2024. |
| --- | --- |

(3)

Na základě přezkumu rozhodnutí 2014/386/SZBP by měla být platnost omezujících opatření prodloužena do dne 23. června 2024.

| (4) | Rozhodnutí 2014/386/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2014/386/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V článku 5 rozhodnutí Rady 2014/386/SZBP se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Toto rozhodnutí se použije do 23. června 2024.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 19. června 2023.

Za Radu

předsedkyně

E. BUSCH

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2014/386/SZBP ze dne 23. června 2014 o omezujících opatřeních v reakci na protiprávní anexi Krymu a Sevastopolu (Úř. věst. L 183, 24.6.2014, s. 70).

1

---

| 20.6.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 157/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 157/47

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY (SZBP) 2023/1189

ze dne 19. června 2023,

kterým se provádí rozhodnutí 2010/788/SZBP o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Demokratické republice Kongo

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 31 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2010/788/SZBP ze dne 20. prosince 2010 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Demokratické republice Kongo (1), a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 20. prosince 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/788/SZBP. |
| --- | --- |

(1)

Dne 20. prosince 2010 přijala Rada rozhodnutí 2010/788/SZBP.

| (2) | Dne 12. prosince 2016 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2016/2231 (2) v reakci na maření volebního procesu a porušování lidských práv v Demokratické republice Kongo. Rozhodnutím (SZBP) 2016/2231 bylo pozměněno rozhodnutí 2010/788/SZBP a v čl. 3 odst. 2 pozměněného rozhodnutí byla zavedena autonomní omezující opatření. |
| --- | --- |

(2)

Dne 12. prosince 2016 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2016/2231 (2) v reakci na maření volebního procesu a porušování lidských práv v Demokratické republice Kongo. Rozhodnutím (SZBP) 2016/2231 bylo pozměněno rozhodnutí 2010/788/SZBP a v čl. 3 odst. 2 pozměněného rozhodnutí byla zavedena autonomní omezující opatření.

| (3) | V návaznosti na rozhodnutí Tribunálu ve věcech T-93/22 (3) a T-94/22 (4) se Rada domnívá, že by ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů obsaženého v příloze II rozhodnutí 2010/788/SZBP měly být vypuštěny dvě položky. |
| --- | --- |

(3)

V návaznosti na rozhodnutí Tribunálu ve věcech T-93/22 (3) a T-94/22 (4) se Rada domnívá, že by ze seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů obsaženého v příloze II rozhodnutí 2010/788/SZBP měly být vypuštěny dvě položky.

| (4) | Rozhodnutí 2010/788/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2010/788/SZBP by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha II rozhodnutí 2010/788/SZBP se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Lucemburku dne 19. června 2023.

Za Radu

předsedkyně

E. BUSCH

---

(1)  
  Úř. věst. L 336, 21.12.2010, s. 30.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2016/2231 ze dne 12. prosince 2016, kterým se mění rozhodnutí 2010/788/SZBP o omezujících opatřeních vůči Demokratické republice Kongo (Úř. věst. L 336 I, 12.12.2016, s. 7).

2

(3)  Rozhodnutí Tribunálu ze dne 8. března 2023, Ramazani Shadary v Rada, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

3

(4)  Rozhodnutí Tribunálu ze dne 8. března 2023, Mutondo v Rada, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

4

---

PŘÍLOHA

V seznamu uvedeném v oddílu A („Osoby“) přílohy II rozhodnutí 2010/788/SZBP se zrušují tyto položky:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

| 9. | Kalev MUTONDO.“. |
| --- | --- |

9.

---