# Euroopa Liidu L 160/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 160 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik26. juuni 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 160

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik26. juuni 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1219, 17. mai 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Nigeeria ja Lõuna-Aafrika Vabariigi lisamisega määruse lisa I punktis esitatud tabelisse ning Kambodža ja Maroko kustutamisega sellest tabelist (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1220, 16. juuni 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Lesachtaler Brot (KGT) | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1221, 19. juuni 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Pită de Pecica (KGT) | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1222, 19. juuni 2023, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse tootespetsifikaadis (Strachitunt (KPN)) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1223, 19. juuni 2023, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud geograafiliste tähise tootespetsifikaadis (Carota dell'Altopiano del Fucino (KGT)) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1224, 19. juuni 2023, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse tootespetsifikaadis (Riviera Ligure (KPN)) | 10 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1225, 22. juuni 2023, ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest, et kõrvaldada teatavate liikmesriikide veinisektoris esinevad turuhäired, ja millega tehakse erand komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2016/1149 | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1226, 22. juuni 2023, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV ja XV lisa seoses Kanadat, Tšiilit ja Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  ) | 19 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2023/1227, 20. juuni 2023, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooniga moodustatud komisjonis seoses Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala loomist käsitleva OSPARi otsuse 2021/01 muudatusega ning Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala haldamist käsitleva OSPARi soovituse 2021/01 muudatusega | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1228, 7. juuni 2023, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse seoses postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamisega Leedus
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3641 all)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2023/1229, 7. juuni 2022, riigiabi SA.58101 (2020/C ex 2020/N) ja SA.62043 (2021/C ex 2021/N) kohta, mida Portugal kavatseb anda SATA kontserni päästmiseks ja ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 3816 all)

   (
  1
  ) | 39 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1219, 17. mai 2023, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Nigeeria ja Lõuna-Aafrika Vabariigi lisamisega määruse lisa I punktis esitatud tabelisse ning Kambodža ja Maroko kustutamisega sellest tabelist (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1220, 16. juuni 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Lesachtaler Brot (KGT)

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1221, 19. juuni 2023, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Pită de Pecica (KGT)

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1222, 19. juuni 2023, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse tootespetsifikaadis (Strachitunt (KPN))

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1223, 19. juuni 2023, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud geograafiliste tähise tootespetsifikaadis (Carota dell'Altopiano del Fucino (KGT))

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1224, 19. juuni 2023, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse tootespetsifikaadis (Riviera Ligure (KPN))

10

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1225, 22. juuni 2023, ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest, et kõrvaldada teatavate liikmesriikide veinisektoris esinevad turuhäired, ja millega tehakse erand komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2016/1149

12

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1226, 22. juuni 2023, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV ja XV lisa seoses Kanadat, Tšiilit ja Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  )

1

19

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2023/1227, 20. juuni 2023, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooniga moodustatud komisjonis seoses Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala loomist käsitleva OSPARi otsuse 2021/01 muudatusega ning Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala haldamist käsitleva OSPARi soovituse 2021/01 muudatusega

31

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1228, 7. juuni 2023, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse seoses postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamisega Leedus
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 3641 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3641 all)

1

33

*

Komisjoni otsus (EL) 2023/1229, 7. juuni 2022, riigiabi SA.58101 (2020/C ex 2020/N) ja SA.62043 (2021/C ex 2021/N) kohta, mida Portugal kavatseb anda SATA kontserni päästmiseks ja ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri C(2022) 3816 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 3816 all)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1219,

17. mai 2023,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 seoses Nigeeria ja Lõuna-Aafrika Vabariigi lisamisega määruse lisa I punktis esitatud tabelisse ning Kambodža ja Maroko kustutamisega sellest tabelist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, (1) ning eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit peab tagama oma finantssüsteemi ja siseturu ühtsuse ja nõuetekohase toimimise tõhusa kaitse rahapesu ja terrorismi rahastamise eest. Seepärast on direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud, et komisjon peaks kindlaks tegema suure riskiga kolmandad riigid, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(1)

Liit peab tagama oma finantssüsteemi ja siseturu ühtsuse ja nõuetekohase toimimise tõhusa kaitse rahapesu ja terrorismi rahastamise eest. Seepärast on direktiivis (EL) 2015/849 sätestatud, et komisjon peaks kindlaks tegema suure riskiga kolmandad riigid, kelle rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu liidu finantssüsteemile.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1675 (2) on kindlaks määratud suure riskiga kolmandad riigid, kelle puhul esineb strateegilisi puudusi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/1675 (2) on kindlaks määratud suure riskiga kolmandad riigid, kelle puhul esineb strateegilisi puudusi.

| (3) | Võttes arvesse rahvusvahelise finantssüsteemi kõrget integratsioonitaset, tihedat sidet turuosaliste vahel, liitu sisse või sellest välja suunatud piiriüleste tehingute suurt mahtu ning turu avatuse määra, on mis tahes rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud oht rahvusvahelisele finantssüsteemile ohuks ka liidu finantssüsteemile. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse rahvusvahelise finantssüsteemi kõrget integratsioonitaset, tihedat sidet turuosaliste vahel, liitu sisse või sellest välja suunatud piiriüleste tehingute suurt mahtu ning turu avatuse määra, on mis tahes rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud oht rahvusvahelisele finantssüsteemile ohuks ka liidu finantssüsteemile.

| (4) | Kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 artikli 9 lõikega 4 võtab komisjon arvesse uusimat kättesaadavat teavet, eelkõige rahapesuvastase töökonna hiljutisi avalikke teadaandeid, töökonna tugevdatud järelevalve all olevate jurisdiktsioonide loetelu ja töökonna rahvusvahelise koostöö järelevalverühma aruandeid konkreetsetest kolmandatest riikidest tulenevate riskide kohta. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 artikli 9 lõikega 4 võtab komisjon arvesse uusimat kättesaadavat teavet, eelkõige rahapesuvastase töökonna hiljutisi avalikke teadaandeid, töökonna tugevdatud järelevalve all olevate jurisdiktsioonide loetelu ja töökonna rahvusvahelise koostöö järelevalverühma aruandeid konkreetsetest kolmandatest riikidest tulenevate riskide kohta.

| (5) | Pärast delegeeritud määruse (EL) 2016/1675 viimast muutmist on rahapesuvastane töökond ajakohastanud oma tugevdatud järelevalve all olevate jurisdiktsioonide loetelu. 2023. aasta veebruaris toimunud täiskogu istungil lisas töökond loetellu Nigeeria ja Lõuna-Aafrika Vabariigi ning kustutas sellest Kambodža ja Maroko. Neid muudatusi arvesse võttes viis komisjon läbi hindamise suure riskiga kolmandate riikide kindlakstegemiseks kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 artikliga 9. |
| --- | --- |

(5)

Pärast delegeeritud määruse (EL) 2016/1675 viimast muutmist on rahapesuvastane töökond ajakohastanud oma tugevdatud järelevalve all olevate jurisdiktsioonide loetelu. 2023. aasta veebruaris toimunud täiskogu istungil lisas töökond loetellu Nigeeria ja Lõuna-Aafrika Vabariigi ning kustutas sellest Kambodža ja Maroko. Neid muudatusi arvesse võttes viis komisjon läbi hindamise suure riskiga kolmandate riikide kindlakstegemiseks kooskõlas direktiivi (EL) 2015/849 artikliga 9.

| (6) | 2023. aasta veebruaris võttis Nigeeria kõrgetasemelise poliitilise kohustuse teha koostööd rahapesuvastase töökonna ja samalaadse piirkondliku asutusega Groupe Intergouvernemental d’Action contre le Blanchiment d’Argent en Afrique de l’Ouest (GIABA), et muuta oma riiklik rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kord tulemuslikumaks. Pärast vastastikuse hindamise aruande vastuvõtmist 2021. aasta augustis on Nigeeria teinud edusamme mõne aruandes soovitatud meetme osas, et parandada oma süsteemi, sealhulgas täiustades rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistikku ning ajakohastades oma hinnangut rahapesu, terrorismi rahastamise ja massihävitusrelvade leviku rahastamisega seotud riskide kohta, ning on tugevdanud sihipäraste finantssanktsioonide rakendamist. Nigeeria teeb rahapesuvastase töökonna tegevuskava rakendamiseks järgmist: 1) viib lõpule rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud jääkriski hindamise ja ajakohastab oma riiklikku rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise strateegiat, et tagada kooskõla teiste suure riskiga eelkuritegudega seotud riiklike strateegiatega; 2) tõhustab ametlikku ja mitteametlikku rahvusvahelist koostööd kooskõlas rahapesu ja terrorismi rahastamise riskidega; 3) parandab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise riskipõhist järelevalvet finantseerimisasutuste ning teatavate finantssektoriväliste ettevõtete ja kutsealade üle ning tõhustab ennetusmeetmete rakendamist suure riskiga sektorites; 4) tagab, et pädevad asutused saaksid õigeaegselt tutvuda juriidiliste isikutega seotud täpse ja ajakohase teabega tegelikult kasu saavate omanike kohta, ning kohaldab karistusi tegelikult kasu saavate omanike kohustuste rikkumise eest; 5) tõendab, et rahapesu andmebüroo levitab järjest rohkem finantsteavet ja et õiguskaitseasutused seda kasutavad; 6) tõendab rahapesuga seotud uurimiste ja esitatud süüdistuste arvu pidevat suurenemist kooskõlas rahapesuriskidega; 7) tegeleb valuuta deklareerimise kohustuse rikkumiste ennetava avastamisega, kohaldab asjakohaseid sanktsioone ja säilitab terviklikke andmeid külmutatud, arestitud, konfiskeeritud või võõrandatud varade kohta; 8) tõendab eri liiki terrorismi rahastamisega seotud uurimiste ja esitatud süüdistuste arvu pidevat suurenemist kooskõlas riskitasemega ning tõhustab asutustevahelist koostööd terrorismi rahastamise uurimisel; 9) teeb riskipõhist ja sihipärast teavitustööd terrorismi rahastamisega seotud kuritarvitamise ohus olevate mittetulundusühendustega ning rakendab riskipõhist järelevalvet terrorismi rahastamisega seotud kuritarvitamise ohus olevate mittetulundusühenduste suhtes, ilma et see häiriks või takistaks mittetulundusühenduste seaduslikku tegevust. |
| --- | --- |

(6)

2023. aasta veebruaris võttis Nigeeria kõrgetasemelise poliitilise kohustuse teha koostööd rahapesuvastase töökonna ja samalaadse piirkondliku asutusega Groupe Intergouvernemental d’Action contre le Blanchiment d’Argent en Afrique de l’Ouest (GIABA), et muuta oma riiklik rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kord tulemuslikumaks. Pärast vastastikuse hindamise aruande vastuvõtmist 2021. aasta augustis on Nigeeria teinud edusamme mõne aruandes soovitatud meetme osas, et parandada oma süsteemi, sealhulgas täiustades rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistikku ning ajakohastades oma hinnangut rahapesu, terrorismi rahastamise ja massihävitusrelvade leviku rahastamisega seotud riskide kohta, ning on tugevdanud sihipäraste finantssanktsioonide rakendamist. Nigeeria teeb rahapesuvastase töökonna tegevuskava rakendamiseks järgmist: 1) viib lõpule rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud jääkriski hindamise ja ajakohastab oma riiklikku rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise strateegiat, et tagada kooskõla teiste suure riskiga eelkuritegudega seotud riiklike strateegiatega; 2) tõhustab ametlikku ja mitteametlikku rahvusvahelist koostööd kooskõlas rahapesu ja terrorismi rahastamise riskidega; 3) parandab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise riskipõhist järelevalvet finantseerimisasutuste ning teatavate finantssektoriväliste ettevõtete ja kutsealade üle ning tõhustab ennetusmeetmete rakendamist suure riskiga sektorites; 4) tagab, et pädevad asutused saaksid õigeaegselt tutvuda juriidiliste isikutega seotud täpse ja ajakohase teabega tegelikult kasu saavate omanike kohta, ning kohaldab karistusi tegelikult kasu saavate omanike kohustuste rikkumise eest; 5) tõendab, et rahapesu andmebüroo levitab järjest rohkem finantsteavet ja et õiguskaitseasutused seda kasutavad; 6) tõendab rahapesuga seotud uurimiste ja esitatud süüdistuste arvu pidevat suurenemist kooskõlas rahapesuriskidega; 7) tegeleb valuuta deklareerimise kohustuse rikkumiste ennetava avastamisega, kohaldab asjakohaseid sanktsioone ja säilitab terviklikke andmeid külmutatud, arestitud, konfiskeeritud või võõrandatud varade kohta; 8) tõendab eri liiki terrorismi rahastamisega seotud uurimiste ja esitatud süüdistuste arvu pidevat suurenemist kooskõlas riskitasemega ning tõhustab asutustevahelist koostööd terrorismi rahastamise uurimisel; 9) teeb riskipõhist ja sihipärast teavitustööd terrorismi rahastamisega seotud kuritarvitamise ohus olevate mittetulundusühendustega ning rakendab riskipõhist järelevalvet terrorismi rahastamisega seotud kuritarvitamise ohus olevate mittetulundusühenduste suhtes, ilma et see häiriks või takistaks mittetulundusühenduste seaduslikku tegevust.

| (7) | 2023. aasta veebruaris võttis Lõuna-Aafrika Vabariik kõrgetasemelise poliitilise kohustuse teha koostööd rahapesuvastase töökonna ning samalaadse piirkondliku asutusega, milleks on Ida- ja Lõuna-Aafrika rahapesuvastase võitluse rühm (ESAAMLG), et muuta oma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kord tulemuslikumaks. Pärast vastastikuse hindamise aruande vastuvõtmist 2021. aasta juunis on Lõuna-Aafrika teinud märkimisväärseid edusamme seoses paljude aruandes soovitatud meetmetega oma süsteemi parandamiseks, töötades muu hulgas välja riikliku rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise poliitika, et tegeleda suuremate riskidega, ning muutes hiljuti terrorismi rahastamise tõkestamise ja sihipäraste finantssanktsioonide õigusraamistikku. Lõuna-Aafrika teeb rahapesuvastase töökonna tegevuskava rakendamiseks järgmist: 1) tõendab, et on pidevalt suurendanud väljasaadetud vastastikuse õigusabi taotluste arvu, et hõlbustada rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud uurimisi ja eri liiki varade konfiskeerimist kooskõlas oma riskiprofiiliga; 2) parandab teatavate finantssektoriväliste ettevõtete ja kutsealade riskipõhist järelevalvet ning tõendab, et kõik rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutused kohaldavad nõuete täitmata jätmise korral proportsionaalseid ja tõhusaid karistusi; 3) tagab, et pädevad asutused saaksid õigeaegselt tutvuda juriidiliste isikutega seotud täpse ja ajakohase teabega tegelikult kasu saavate omanike ja kokkulepete kohta, ning kohaldab karistusi tegelikult kasu saava omaniku kohustusi rikkunud juriidiliste isikute suhtes; 4) tõendab, et õiguskaitseasutused esitavad rahapesu andmebüroole järjest rohkem taotlusi finantsandmete saamiseks rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud uurimiste jaoks; 5) tõendab tõsiste ja keerukate rahapesujuhtumite ning terrorismi rahastamisega seotud mis tahes tegevuste uurimiste ja nende eest esitatud süüdistuste arvu pidevat kasvu kooskõlas oma riskiprofiiliga; 6) tõhustab suurema hulga eelkuritegudega seotud tulu ja kuriteovahendite kindlakstegemist, arestimist ja konfiskeerimist kooskõlas oma riskiprofiiliga; 7) ajakohastab terrorismi rahastamisega seotud riskihindamist, et anda vajalikku teavet tervikliku riikliku strateegia rakendamiseks terrorismi rahastamise vastases võitluses; 8) tagab sihipäraste finantssanktsioonide tulemusliku rakendamise ja tõendab tulemusliku mehhanismi olemasolu selliste isikute ja üksuste kindlakstegemiseks, kes vastavad riigisisese määramise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(7)

2023. aasta veebruaris võttis Lõuna-Aafrika Vabariik kõrgetasemelise poliitilise kohustuse teha koostööd rahapesuvastase töökonna ning samalaadse piirkondliku asutusega, milleks on Ida- ja Lõuna-Aafrika rahapesuvastase võitluse rühm (ESAAMLG), et muuta oma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kord tulemuslikumaks. Pärast vastastikuse hindamise aruande vastuvõtmist 2021. aasta juunis on Lõuna-Aafrika teinud märkimisväärseid edusamme seoses paljude aruandes soovitatud meetmetega oma süsteemi parandamiseks, töötades muu hulgas välja riikliku rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise poliitika, et tegeleda suuremate riskidega, ning muutes hiljuti terrorismi rahastamise tõkestamise ja sihipäraste finantssanktsioonide õigusraamistikku. Lõuna-Aafrika teeb rahapesuvastase töökonna tegevuskava rakendamiseks järgmist: 1) tõendab, et on pidevalt suurendanud väljasaadetud vastastikuse õigusabi taotluste arvu, et hõlbustada rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud uurimisi ja eri liiki varade konfiskeerimist kooskõlas oma riskiprofiiliga; 2) parandab teatavate finantssektoriväliste ettevõtete ja kutsealade riskipõhist järelevalvet ning tõendab, et kõik rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutused kohaldavad nõuete täitmata jätmise korral proportsionaalseid ja tõhusaid karistusi; 3) tagab, et pädevad asutused saaksid õigeaegselt tutvuda juriidiliste isikutega seotud täpse ja ajakohase teabega tegelikult kasu saavate omanike ja kokkulepete kohta, ning kohaldab karistusi tegelikult kasu saava omaniku kohustusi rikkunud juriidiliste isikute suhtes; 4) tõendab, et õiguskaitseasutused esitavad rahapesu andmebüroole järjest rohkem taotlusi finantsandmete saamiseks rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud uurimiste jaoks; 5) tõendab tõsiste ja keerukate rahapesujuhtumite ning terrorismi rahastamisega seotud mis tahes tegevuste uurimiste ja nende eest esitatud süüdistuste arvu pidevat kasvu kooskõlas oma riskiprofiiliga; 6) tõhustab suurema hulga eelkuritegudega seotud tulu ja kuriteovahendite kindlakstegemist, arestimist ja konfiskeerimist kooskõlas oma riskiprofiiliga; 7) ajakohastab terrorismi rahastamisega seotud riskihindamist, et anda vajalikku teavet tervikliku riikliku strateegia rakendamiseks terrorismi rahastamise vastases võitluses; 8) tagab sihipäraste finantssanktsioonide tulemusliku rakendamise ja tõendab tulemusliku mehhanismi olemasolu selliste isikute ja üksuste kindlakstegemiseks, kes vastavad riigisisese määramise kriteeriumidele.

| (8) | Seepärast järeldab komisjon oma hinnangus, et Nigeeriat ja Lõuna-Aafrika Vabariiki tuleks käsitada selliste kolmandate riikide jurisdiktsioonidena, mille rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu ELi finantssüsteemile. Seega tuleks Nigeeria ja Lõuna-Aafrika Vabariik lisada delegeeritud määruse (EL) nr 2016/1675 lisa I punktis toodud tabelisse. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast järeldab komisjon oma hinnangus, et Nigeeriat ja Lõuna-Aafrika Vabariiki tuleks käsitada selliste kolmandate riikide jurisdiktsioonidena, mille rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras esineb strateegilisi puudusi, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu ELi finantssüsteemile. Seega tuleks Nigeeria ja Lõuna-Aafrika Vabariik lisada delegeeritud määruse (EL) nr 2016/1675 lisa I punktis toodud tabelisse.

| (9) | Komisjon on läbi vaadanud Kambodža ja Maroko edusammud strateegiliste puuduste kõrvaldamisel. Need riigid on loetletud delegeeritud määruses (EL) 2016/1675, kuid 2023. aasta veebruaris kustutati nad töökonna tõhustatud järelevalve all olevate jurisdiktsioonide loetelust. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on läbi vaadanud Kambodža ja Maroko edusammud strateegiliste puuduste kõrvaldamisel. Need riigid on loetletud delegeeritud määruses (EL) 2016/1675, kuid 2023. aasta veebruaris kustutati nad töökonna tõhustatud järelevalve all olevate jurisdiktsioonide loetelust.

| (10) | Rahapesuvastane töökond tervitas Kambodža ja Maroko märkimisväärseid edusamme rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra täiustamisel ning märkis, et need riigid on loonud vajalikud õiguslikud ja reguleerivad raamistikud, et täita oma vastavates tegevuskavades võetud kohustused seoses rahapesuvastase töökonna tuvastatud strateegiliste puudustega. Seetõttu ei kohaldata Kambodža ja Maroko suhtes enam töökonna järelevalveprotsessi käimasoleva ülemaailmse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete täitmise kontrolli raames ning nad jätkavad koostööd oma piirkondlike asutustega, et veelgi tugevdada oma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korda. |
| --- | --- |

(10)

Rahapesuvastane töökond tervitas Kambodža ja Maroko märkimisväärseid edusamme rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra täiustamisel ning märkis, et need riigid on loonud vajalikud õiguslikud ja reguleerivad raamistikud, et täita oma vastavates tegevuskavades võetud kohustused seoses rahapesuvastase töökonna tuvastatud strateegiliste puudustega. Seetõttu ei kohaldata Kambodža ja Maroko suhtes enam töökonna järelevalveprotsessi käimasoleva ülemaailmse rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise nõuete täitmise kontrolli raames ning nad jätkavad koostööd oma piirkondlike asutustega, et veelgi tugevdada oma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korda.

| (11) | Kuna Kambodža ja Maroko on suurendanud oma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra tulemuslikkust ning tegelenud tehniliste puudustega, et täita rahapesuvastase töökonna tuvastatud strateegilisi puudusi käsitlevates tegevuskavades võetud kohustused, järeldab komisjon kättesaadava teabe alusel, et Kambodža ja Maroko rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras enam puudusi ei ole. Seega tuleks Kambodža ja Maroko delegeeritud määruse (EL) nr 2016/1675 lisa I punktis toodud tabelist kustutada. |
| --- | --- |

(11)

Kuna Kambodža ja Maroko on suurendanud oma rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korra tulemuslikkust ning tegelenud tehniliste puudustega, et täita rahapesuvastase töökonna tuvastatud strateegilisi puudusi käsitlevates tegevuskavades võetud kohustused, järeldab komisjon kättesaadava teabe alusel, et Kambodža ja Maroko rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras enam puudusi ei ole. Seega tuleks Kambodža ja Maroko delegeeritud määruse (EL) nr 2016/1675 lisa I punktis toodud tabelist kustutada.

| (12) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2016/1675 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2016/1675 lisa I punktis esitatud tabel asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tabeliga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

1

(2)  Komisjoni 14. juuli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1675, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi (ELT L 254, 20.9.2016, lk 1).

2

---

LISA

| „Nr | Suure riskiga kolmas riik (1) |
| --- | --- |
| 1 | Afganistan |
| 2 | Barbados |
| 3 | Burkina Faso |
| 4 | Kaimanisaared |
| 5 | Kongo Demokraatlik Vabariik |
| 6 | Gibraltar |
| 7 | Haiti |
| 8 | Jamaica |
| 9 | Jordaania |
| 10 | Malaisia |
| 11 | Mosambiik |
| 12 | Myanmar |
| 13 | Nigeeria |
| 14 | Panama |
| 15 | Filipiinid |
| 16 | Senegal |
| 17 | Lõuna-Aafrika Vabariik |
| 18 | Lõuna-Sudaan |
| 19 | Süüria |
| 20 | Tansaania |
| 21 | Trinidad ja Tobago |
| 22 | Uganda |
| 23 | Araabia Ühendemiraadid |
| 24 | Vanuatu |
| 25 | Jeemen |

„Nr

Suure riskiga kolmas riik (1)

1

Afganistan

2

Barbados

3

Burkina Faso

4

Kaimanisaared

5

Kongo Demokraatlik Vabariik

6

Gibraltar

7

Haiti

8

Jamaica

9

Jordaania

10

Malaisia

11

Mosambiik

12

Myanmar

13

Nigeeria

14

Panama

15

Filipiinid

16

Senegal

17

Lõuna-Aafrika Vabariik

18

Lõuna-Sudaan

19

Süüria

20

Tansaania

21

Trinidad ja Tobago

22

Uganda

23

Araabia Ühendemiraadid

24

Vanuatu

25

Jeemen

---

(1)  Ilma et see piiraks Hispaania Kuningriigi õiguslikku seisukohta Gibraltari territooriumi suveräänsuse ja jurisdiktsiooni suhtes.“

1

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1220,

16. juuni 2023,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Lesachtaler Brot“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Austria taotlus registreerida nimetus „Lesachtaler Brot“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Austria taotlus registreerida nimetus „Lesachtaler Brot“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks nimetus „Lesachtaler Brot“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks nimetus „Lesachtaler Brot“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Lesachtaler Brot“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.3 „Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 78, 2.3.2023, lk 31.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1221,

19. juuni 2023,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Pită de Pecica“ (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Rumeenia taotlus registreerida nimetus „Pită de Pecica“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Rumeenia taotlus registreerida nimetus „Pită de Pecica“ (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks nimetus „Pită de Pecica“ registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks nimetus „Pită de Pecica“ registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Pită de Pecica“ (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 2.3 „leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 80, 3.3.2023, lk 79.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1222,

19. juuni 2023,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse tootespetsifikaadis („Strachitunt“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 244/2014 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Strachitunt“ tootespetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 244/2014 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Strachitunt“ tootespetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Strachitunt“ (KPN) tootespetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 244/2014, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Strachitunt (KPN)] (ELT L 74, 14.3.2014, lk 31).

2

(3)  
  ELT C 82, 6.3.2023, lk 8.

3

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1223,

19. juuni 2023,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud geograafiliste tähise tootespetsifikaadis („Carota dell'Altopiano del Fucino“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2117 (2) artikli 5 lõikele 2 jätkatakse enne 7. detsembrit 2021 kohaldatud õigusnormide kohaldamist tootespetsifikaadi muudatuse heakskiitmise selliste taotluste suhtes, mille komisjon on saanud vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 enne 8. juunit 2022. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2117 (2) artikli 5 lõikele 2 jätkatakse enne 7. detsembrit 2021 kohaldatud õigusnormide kohaldamist tootespetsifikaadi muudatuse heakskiitmise selliste taotluste suhtes, mille komisjon on saanud vastavalt määrusele (EL) nr 1151/2012 enne 8. juunit 2022.

| (2) | Komisjon sai 15. aprillil 2022 Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2007 (3) registreeritud ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 162/2014 (4) muudetud kaitstud geograafilise tähise „Carota dell'Altopiano del Fucino“ tootespetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai 15. aprillil 2022 Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 148/2007 (3) registreeritud ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 162/2014 (4) muudetud kaitstud geograafilise tähise „Carota dell'Altopiano del Fucino“ tootespetsifikaadi muudatusele.

| (3) | Komisjon vaatas Itaalia taotluse läbi vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 (nagu seda kohaldati enne 7. detsembrit 2021) artikli 50 lõikele 1 koostoimes kõnealuse määruse artikli 53 lõike 1 esimese lõiguga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon vaatas Itaalia taotluse läbi vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 (nagu seda kohaldati enne 7. detsembrit 2021) artikli 50 lõikele 1 koostoimes kõnealuse määruse artikli 53 lõike 1 esimese lõiguga.

| (4) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 (nagu seda kohaldati enne 7. detsembrit 2021) artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (5). |
| --- | --- |

(4)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 (nagu seda kohaldati enne 7. detsembrit 2021) artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (5).

| (5) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(5)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast põhjendatud vastuväidet, tuleks tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kaitstud geograafilise tähise „Carota dell'Altopiano del Fucino“ tootespetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2117, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 435, 6.12.2021, lk 262).

2

(3)  Komisjoni 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 148/2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (ELT L 46, 16.2.2007, lk 14).

3

(4)  Komisjoni 19. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 162/2014, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Carota dell’Altopiano del Fucino (KGT)] (ELT L 52, 21.2.2014, lk 11).

4

(5)  
  ELT C 80, 3.3.2023, lk 71.

5

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1224,

19. juuni 2023,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse tootespetsifikaadis („Riviera Ligure“ (KPN))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 123/97 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Riviera Ligure“ tootespetsifikaadi (muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 718/2011) (3) muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 123/97 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Riviera Ligure“ tootespetsifikaadi (muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 718/2011) (3) muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks tootespetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Riviera Ligure“ (KPN) tootespetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 23. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 123/97, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 1107/96 (geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste registreerimise kohta nõukogu määruse (EMÜ) nr 2081/92 artiklis 17 sätestatud korras) lisa (EÜT L 22, 24.1.1997, lk 19).

2

(3)  Komisjoni 20. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 718/2011, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [„Riviera Ligure“ (KPN)] (ELT L 193, 23.7.2011, lk 15).

3

(4)  
  ELT C 78, 2.3.2023, lk 14.

4

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/12

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/...,

22. juuni 2023,

ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 teatavatest sätetest, et kõrvaldada teatavate liikmesriikide veinisektoris esinevad turuhäired, ja millega tehakse erand komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2016/1149

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 219 koostoimes artikliga 228,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Praegust majanduslikku olukorda iseloomustavad üldiselt kõrged elamiskulud, mis mõjutavad veini tarbimist ja müüki, ning põllumajandusliku tootmise ja veini töötlemise suuremad sisendikulud, mis mõjutavad veinihindu. Need asjaolud ähvardavad liidu veiniturgu märkimisväärselt häirida, sest need mõjutavad mitut peamist veini tootvat liikmesriiki, suurendades olemasolevaid veinivarusid tasemeni, mis eelseisvat saagikoristus- ja tootmisperioodi silmas pidades võib osutuda jätkusuutmatuks, ning põhjustades veinitootjatele finantsraskusi ja rahavooprobleeme. |
| --- | --- |

(1)

Praegust majanduslikku olukorda iseloomustavad üldiselt kõrged elamiskulud, mis mõjutavad veini tarbimist ja müüki, ning põllumajandusliku tootmise ja veini töötlemise suuremad sisendikulud, mis mõjutavad veinihindu. Need asjaolud ähvardavad liidu veiniturgu märkimisväärselt häirida, sest need mõjutavad mitut peamist veini tootvat liikmesriiki, suurendades olemasolevaid veinivarusid tasemeni, mis eelseisvat saagikoristus- ja tootmisperioodi silmas pidades võib osutuda jätkusuutmatuks, ning põhjustades veinitootjatele finantsraskusi ja rahavooprobleeme.

| (2) | Üleilmne inflatsioon ja sellega seotud tarbijate ostujõu vähenemine süvendavad veelgi viimastel aastatel veinitarbimises täheldatud üldist langustrendi. Kui võrrelda praegust olukorda COVID-19-kriisile eelnenud turuolukorraga, siis käesoleval turustusaastal väheneb veini tarbimine Itaalias hinnanguliselt 7 %, Hispaanias 10 %, Prantsusmaal 15 %, Saksamaal 22 % ja Portugalis 34 %. See suundumus mõjutab eelkõige teatavaid veinituru segmente, täpsemalt punaseid ja roosasid veine. |
| --- | --- |

(2)

Üleilmne inflatsioon ja sellega seotud tarbijate ostujõu vähenemine süvendavad veelgi viimastel aastatel veinitarbimises täheldatud üldist langustrendi. Kui võrrelda praegust olukorda COVID-19-kriisile eelnenud turuolukorraga, siis käesoleval turustusaastal väheneb veini tarbimine Itaalias hinnanguliselt 7 %, Hispaanias 10 %, Prantsusmaal 15 %, Saksamaal 22 % ja Portugalis 34 %. See suundumus mõjutab eelkõige teatavaid veinituru segmente, täpsemalt punaseid ja roosasid veine.

| (3) | Kättesaadavad andmed näitavad veinimüügi vähenemist jooksval turustusaastal, samuti on täheldatud sisenõudluse vähenemist, näiteks Hispaanias ja Prantsusmaal on veinide müük vähenenud 5,3 % võrra, kusjuures on eriti raskes seisus piirkondi, kus müük vähenes eelmise turustusaasta sama perioodiga võrreldes 25–35 %. Liidu veinieksport oli 2023. aasta jaanuarist aprillini 8,5 % väiksem kui 2022. aasta samal perioodil. |
| --- | --- |

(3)

Kättesaadavad andmed näitavad veinimüügi vähenemist jooksval turustusaastal, samuti on täheldatud sisenõudluse vähenemist, näiteks Hispaanias ja Prantsusmaal on veinide müük vähenenud 5,3 % võrra, kusjuures on eriti raskes seisus piirkondi, kus müük vähenes eelmise turustusaasta sama perioodiga võrreldes 25–35 %. Liidu veinieksport oli 2023. aasta jaanuarist aprillini 8,5 % väiksem kui 2022. aasta samal perioodil.

| (4) | Põllumajandusliku tootmise peamiste sisendikulude, näiteks veinitootmiseks vajaliku väetise-, energia- ja pudelite kulude üldine suurenemine, mis on osaliselt tingitud ka Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu, on toonud kaasa tootmiskulude erakordse suurenemise, mõnes liikmesriigis hinnanguliselt keskmiselt kuni 30–40 %. Need asjaolud avaldavad liidu veinitootjatele täiendavat survet ning vähendavad nende turustus- ja investeerimissuutlikkust. Lisaks viitavad kättesaadavad andmed hoolimata kulude suurenemisest kogu veinitootmise tsükli jooksul kriisipiirkondade teatavate veinide hindade järsule langusele võrreldes COVID-19-eelse olukorraga, näiteks mõnes Prantsusmaa piirkonnas on hinnalangus 10–26 %. |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusliku tootmise peamiste sisendikulude, näiteks veinitootmiseks vajaliku väetise-, energia- ja pudelite kulude üldine suurenemine, mis on osaliselt tingitud ka Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu, on toonud kaasa tootmiskulude erakordse suurenemise, mõnes liikmesriigis hinnanguliselt keskmiselt kuni 30–40 %. Need asjaolud avaldavad liidu veinitootjatele täiendavat survet ning vähendavad nende turustus- ja investeerimissuutlikkust. Lisaks viitavad kättesaadavad andmed hoolimata kulude suurenemisest kogu veinitootmise tsükli jooksul kriisipiirkondade teatavate veinide hindade järsule langusele võrreldes COVID-19-eelse olukorraga, näiteks mõnes Prantsusmaa piirkonnas on hinnalangus 10–26 %.

| (5) | Kokkuvõttes osutavad need tegurid liidu veinide nõudluse ja müügi üldisele vähenemisele olukorras, kus tootmine liidus suurenes eelmise turustusaastaga võrreldes 4 %, mis suurendas juba niigi suuri algseid varusid (+ 2 % viimase viie aasta keskmisega võrreldes). Kui järjest kasvava ülepakkumise vähendamiseks kiiresti meetmeid ei võeta, ähvardab praegune olukord turgu tõsiselt häirida, põhjustades turu ulatusliku ja üldise tasakaalustamatuse hiljemalt uue saagi saabumisel, kui veinitootjatele ei jää uue toodangu jaoks ladustamisvõimsust ja nad on sunnitud oma toodangut veelgi madalama hinnaga müüma. |
| --- | --- |

(5)

Kokkuvõttes osutavad need tegurid liidu veinide nõudluse ja müügi üldisele vähenemisele olukorras, kus tootmine liidus suurenes eelmise turustusaastaga võrreldes 4 %, mis suurendas juba niigi suuri algseid varusid (+ 2 % viimase viie aasta keskmisega võrreldes). Kui järjest kasvava ülepakkumise vähendamiseks kiiresti meetmeid ei võeta, ähvardab praegune olukord turgu tõsiselt häirida, põhjustades turu ulatusliku ja üldise tasakaalustamatuse hiljemalt uue saagi saabumisel, kui veinitootjatele ei jää uue toodangu jaoks ladustamisvõimsust ja nad on sunnitud oma toodangut veelgi madalama hinnaga müüma.

| (6) | Hetkel põhjustavad praegused turuolud veinisektori eri tootmispiirkondades erinevaid turuhäireid, kuna liidu veiniturg on väga killustatud. Häired on olulised mitme liikmesriigi teatavates piirkondades ning mõjutavad eelkõige punaste ja roosade veinide turusegmente. Turu killustatust illustreerib näiteks see, et Hispaanias Extremaduras on varud 27 % suuremad kui viie aasta keskmine, Portugalis Lissaboni ja Alentejo piirkondades on varud vastavalt 24 % ja 14 % suuremad kui eelmisel aastal ning Prantsusmaal Languedoc-Roussillonis olid käesoleva turustusaasta alguses roosade veinide varud 26 % suuremad kui eelmise turustusaasta alguses. |
| --- | --- |

(6)

Hetkel põhjustavad praegused turuolud veinisektori eri tootmispiirkondades erinevaid turuhäireid, kuna liidu veiniturg on väga killustatud. Häired on olulised mitme liikmesriigi teatavates piirkondades ning mõjutavad eelkõige punaste ja roosade veinide turusegmente. Turu killustatust illustreerib näiteks see, et Hispaanias Extremaduras on varud 27 % suuremad kui viie aasta keskmine, Portugalis Lissaboni ja Alentejo piirkondades on varud vastavalt 24 % ja 14 % suuremad kui eelmisel aastal ning Prantsusmaal Languedoc-Roussillonis olid käesoleva turustusaasta alguses roosade veinide varud 26 % suuremad kui eelmise turustusaasta alguses.

| (7) | Samal ajal koges liidu veiniturg juba varem raskendavaid tingimusi, eelkõige 2019., 2020. ja 2021. aastal, mis olid tingitud varasematest kaubanduspiirangutest, tarbimise vähenemisest COVID-19 pandeemia ajal ja mitmest äärmuslikust ilmastikunähtusest. Praegune keeruline olukord annab juba niigi hapras olukorras olevale sektorile uue löögi ja toob kaasa märkimisväärse sissetuleku kaotuse kõigi osalejate jaoks. Liikmesriikide kõige enam mõjutatud piirkondade viinamarjakasvatajatel on finantsraskused ja rahavooprobleemid. Seetõttu on vaja võtta viivitamata meetmeid ka selleks, et tõhusalt reageerida sellisele heterogeensele turuolukorrale, võimaldades liikmesriikidel suunata osa oma veinisektori riiklikele toetusprogrammidele eraldatud rahalistest vahenditest ümber ja pakkuda sektori eri osalistele paremini kohandatud toetust. |
| --- | --- |

(7)

Samal ajal koges liidu veiniturg juba varem raskendavaid tingimusi, eelkõige 2019., 2020. ja 2021. aastal, mis olid tingitud varasematest kaubanduspiirangutest, tarbimise vähenemisest COVID-19 pandeemia ajal ja mitmest äärmuslikust ilmastikunähtusest. Praegune keeruline olukord annab juba niigi hapras olukorras olevale sektorile uue löögi ja toob kaasa märkimisväärse sissetuleku kaotuse kõigi osalejate jaoks. Liikmesriikide kõige enam mõjutatud piirkondade viinamarjakasvatajatel on finantsraskused ja rahavooprobleemid. Seetõttu on vaja võtta viivitamata meetmeid ka selleks, et tõhusalt reageerida sellisele heterogeensele turuolukorrale, võimaldades liikmesriikidel suunata osa oma veinisektori riiklikele toetusprogrammidele eraldatud rahalistest vahenditest ümber ja pakkuda sektori eri osalistele paremini kohandatud toetust.

| (8) | Kui kõige enam mõjutatud piirkondade turult kõrvaldatakse teatavad kogused veini, millele ei leita asjakohaseid turuväljundeid, peaks see aitama vähendada turu tasakaalustamatust ja vältida seda, et praegused häired muutuksid tõsisemaks või pikaajalisemaks kogu liidu veinisektorit mõjutavaks häireks. Põhjendatud juhtudel tuleks kasutusele võtta veini destilleerimine kui veinisektori toetusprogrammide raames ajutiselt abikõlblik meede, millega aidatakse parandada turu tasakaalu ja veinitootjate majanduslikku olukorda kõige enam mõjutatud tootmispiirkondades. Konkurentsimoonutuste vältimiseks ei tohiks lubada, et saadud alkoholi kasutataks toiduaine- ja joogitööstuses, vaid üksnes tööstuslikel eesmärkidel, sealhulgas desinfitseerimiseks ja farmaatsiatoodetes, ning energia saamise eesmärgil. Et vältida pärast kõnealuse erakorralise meetme rakendamist selle kuritarvitamist või ülemäärast hüvitamist, on asjakohane nõuda, et liikmesriigid suunaksid meetme turu tasakaalustamatuse all kannatavatesse piirkondadesse, tugineksid objektiivsetele kriteeriumidele ja piirduksid antavate hüvitiste määramisel hiljutiste turuhindadega. |
| --- | --- |

(8)

Kui kõige enam mõjutatud piirkondade turult kõrvaldatakse teatavad kogused veini, millele ei leita asjakohaseid turuväljundeid, peaks see aitama vähendada turu tasakaalustamatust ja vältida seda, et praegused häired muutuksid tõsisemaks või pikaajalisemaks kogu liidu veinisektorit mõjutavaks häireks. Põhjendatud juhtudel tuleks kasutusele võtta veini destilleerimine kui veinisektori toetusprogrammide raames ajutiselt abikõlblik meede, millega aidatakse parandada turu tasakaalu ja veinitootjate majanduslikku olukorda kõige enam mõjutatud tootmispiirkondades. Konkurentsimoonutuste vältimiseks ei tohiks lubada, et saadud alkoholi kasutataks toiduaine- ja joogitööstuses, vaid üksnes tööstuslikel eesmärkidel, sealhulgas desinfitseerimiseks ja farmaatsiatoodetes, ning energia saamise eesmärgil. Et vältida pärast kõnealuse erakorralise meetme rakendamist selle kuritarvitamist või ülemäärast hüvitamist, on asjakohane nõuda, et liikmesriigid suunaksid meetme turu tasakaalustamatuse all kannatavatesse piirkondadesse, tugineksid objektiivsetele kriteeriumidele ja piirduksid antavate hüvitiste määramisel hiljutiste turuhindadega.

| (9) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 47 sätestatud toorelt koristamise meedet kasutatakse turukorraldusmeetmena, kui on ette näha ülemäärast viinamarjatoodangut. Selleks et aidata ettevõtjatel reageerida praegusele turu olukorrale ja vähendada riski, et olukord järgmisel turustusaastal taas kordub, on asjakohane võimaldada 2023. eelarveaastal selle meetme rakendamisel teatavat paindlikkust. Eelkõige on vaja erakorralise meetmena ette näha erandid määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõigetest 1 ja 3, et võimaldada ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist põllumajandusettevõtte teatavates osades, tingimusel et see toimub kogu maatükil, ning näha ette kõnealuse meetme jaoks antava liidu toetuse ülemmäära ajutine suurendamine. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 47 sätestatud toorelt koristamise meedet kasutatakse turukorraldusmeetmena, kui on ette näha ülemäärast viinamarjatoodangut. Selleks et aidata ettevõtjatel reageerida praegusele turu olukorrale ja vähendada riski, et olukord järgmisel turustusaastal taas kordub, on asjakohane võimaldada 2023. eelarveaastal selle meetme rakendamisel teatavat paindlikkust. Eelkõige on vaja erakorralise meetmena ette näha erandid määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõigetest 1 ja 3, et võimaldada ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist põllumajandusettevõtte teatavates osades, tingimusel et see toimub kogu maatükil, ning näha ette kõnealuse meetme jaoks antava liidu toetuse ülemmäära ajutine suurendamine.

| (10) | Erakorralise destilleerimise lisamine toetuskõlblike meetmete hulka ja toorelt koristamise meetme puhul ette nähtud paindlikkus kujutavad endast rahalise toetuse vormi, mis ei nõua siiski täiendavat liidupoolset rahastamist, kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 (2) VII lisas veinisektori riiklikele toetusprogrammidele 2023. eelarveaastaks kehtestatud eelarvepiiranguid kohaldatakse jätkuvalt. Seega võivad liikmesriigid otsustada eraldada kõnealustele meetmetele suuremaid summasid üksnes kõnealuses lisas esitatud aastaeelarve piires. Kahe eelpool nimetatud kriisimeetme rahalise toetamise eesmärk on seega sektori toetamine praeguses ebastabiilses turuolukorras, ilma et lisavahendeid oleks vaja kasutusele võttagi. |
| --- | --- |

(10)

Erakorralise destilleerimise lisamine toetuskõlblike meetmete hulka ja toorelt koristamise meetme puhul ette nähtud paindlikkus kujutavad endast rahalise toetuse vormi, mis ei nõua siiski täiendavat liidupoolset rahastamist, kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 (2) VII lisas veinisektori riiklikele toetusprogrammidele 2023. eelarveaastaks kehtestatud eelarvepiiranguid kohaldatakse jätkuvalt. Seega võivad liikmesriigid otsustada eraldada kõnealustele meetmetele suuremaid summasid üksnes kõnealuses lisas esitatud aastaeelarve piires. Kahe eelpool nimetatud kriisimeetme rahalise toetamise eesmärk on seega sektori toetamine praeguses ebastabiilses turuolukorras, ilma et lisavahendeid oleks vaja kasutusele võttagi.

| (11) | Selleks et suurendada neile kriisimeetmetele eraldatavate liidu rahaliste vahendite tõhusust, peaks liikmesriikidel olema lubatud täiendada liidu finantsabi riiklike maksetega kuni 50 % ulatuses käesoleva määrusega ette nähtud kahele kriisimeetmele antavast toetusest. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et suurendada neile kriisimeetmetele eraldatavate liidu rahaliste vahendite tõhusust, peaks liikmesriikidel olema lubatud täiendada liidu finantsabi riiklike maksetega kuni 50 % ulatuses käesoleva määrusega ette nähtud kahele kriisimeetmele antavast toetusest.

| (12) | Ajal, mil sektori turule orienteerituse parandamine on enamasti vajalik, raskendavad negatiivsed turusuundumused, kulude suurenemine ja sellest tulenevad veinisektoriettevõtjate rahavoo probleemid riiklike veinitoetusprogrammide meetmete rakendamist. Selleks et tagada programmide rakendamise tõhusus veinisektori turuolukorda ja majandusliku konteksti silmas pidades, on asjakohane ajutiselt suurendada liidu maksimaalset toetust meetmetele, millega toetatakse müügiedendust, viinamarjaistanduste ümberkorraldamist ja muutmist, toorelt koristamist ja investeeringuid. |
| --- | --- |

(12)

Ajal, mil sektori turule orienteerituse parandamine on enamasti vajalik, raskendavad negatiivsed turusuundumused, kulude suurenemine ja sellest tulenevad veinisektoriettevõtjate rahavoo probleemid riiklike veinitoetusprogrammide meetmete rakendamist. Selleks et tagada programmide rakendamise tõhusus veinisektori turuolukorda ja majandusliku konteksti silmas pidades, on asjakohane ajutiselt suurendada liidu maksimaalset toetust meetmetele, millega toetatakse müügiedendust, viinamarjaistanduste ümberkorraldamist ja muutmist, toorelt koristamist ja investeeringuid.

| (13) | Lisaks on oluline tagada toetusesaajatele asjakohane paindlikkus riiklike toetusprogrammide raames toimuvaks tegevuseks, et nad saaksid reageerida praegusele turu ebakindlusele ja vajaduse korral tegevust kohandada. Selline paindlikkus on täiendav turutoetusmeede, millega hoitakse ära liidu veinituru praeguste majanduslike probleemide muutumine tõsisemaks või pikaajalisemaks häireks, ning see tagab, et kui liikmesriik on nende kohta otsuse teinud, saab muid käesolevas määruses sätestatud erakorralisi meetmeid tõhusalt rakendada ka toetusesaajate tasandil. Seepärast on täiendava erakorralise meetmena vaja teha erand komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2016/1149 (3) ja võimaldada liikmesriikidel toetusesaajate osas ette näha teatav paindlikkus, et kohandada kavandatud tegevust lihtsustatud korras ja võimaldada sellise tegevuse osalist rakendamist nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks on oluline tagada toetusesaajatele asjakohane paindlikkus riiklike toetusprogrammide raames toimuvaks tegevuseks, et nad saaksid reageerida praegusele turu ebakindlusele ja vajaduse korral tegevust kohandada. Selline paindlikkus on täiendav turutoetusmeede, millega hoitakse ära liidu veinituru praeguste majanduslike probleemide muutumine tõsisemaks või pikaajalisemaks häireks, ning see tagab, et kui liikmesriik on nende kohta otsuse teinud, saab muid käesolevas määruses sätestatud erakorralisi meetmeid tõhusalt rakendada ka toetusesaajate tasandil. Seepärast on täiendava erakorralise meetmena vaja teha erand komisjoni delegeeritud määrusest (EL) 2016/1149 (3) ja võimaldada liikmesriikidel toetusesaajate osas ette näha teatav paindlikkus, et kohandada kavandatud tegevust lihtsustatud korras ja võimaldada sellise tegevuse osalist rakendamist nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

| (14) | Eeldusel, et põhjused kohaldada teatavate meetmete puhul liidu toetuse kõrgemaid finantsmäärasid ja võimaldada programmide haldamisel teatavat paindlikkust, on seotud veinisektori praeguse majandusliku olukorraga ning kuna meetmed on ajutised, on asjakohane piirata nende kohaldamisala tegevustega, mida hakati rakendama 2023. eelarveaastal. Seevastu ei tohiks neid meetmeid kohaldada näiteks eelmistel eelarveaastatel toimunud tegevuse suhtes, mille puhul maksti toetus välja alles 2023. eelarveaastal. |
| --- | --- |

(14)

Eeldusel, et põhjused kohaldada teatavate meetmete puhul liidu toetuse kõrgemaid finantsmäärasid ja võimaldada programmide haldamisel teatavat paindlikkust, on seotud veinisektori praeguse majandusliku olukorraga ning kuna meetmed on ajutised, on asjakohane piirata nende kohaldamisala tegevustega, mida hakati rakendama 2023. eelarveaastal. Seevastu ei tohiks neid meetmeid kohaldada näiteks eelmistel eelarveaastatel toimunud tegevuse suhtes, mille puhul maksti toetus välja alles 2023. eelarveaastal.

| (15) | Kuna olukord on kiireloomuline, turuhäired ilmselt jätkuvad ja liikmesriikidel on käesoleva määrusega hõlmatud meetmete rakendamiseks jooksval eelarveaastal vähe aega, samuti selleks, et hoida ära turuolukorra edasine halvenemine, on vaja võtta viivitamata meetmeid. Ühest küljest tuleb kõige enam mõjutatud piirkondades kõrvaldada ülemäärane pakkumine turult võimalikult kiiresti ja igal juhul enne uue saagikoristuse algust 2023. aasta augusti lõpuks või septembri alguseks, vastasel juhul halveneks turuolukord veelgi ja praegune tasakaalustamatus kanduks üle uude turustusaastasse, mis võib tekitada pikaajalise kriisi kogu liidu veiniturul. Teisest küljest tuleb kõiki käesolevas määruses sisalduvaid meetmeid rakendada enne, kui lõpevad praegused riiklikud veinisektori toetusprogrammid, mida kohaldatakse ainult kuni 15. oktoobrini 2023, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2117 (4) artikli 5 lõikes 7. Selle sätte kohaselt kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikleid 39–54 ka pärast 31. detsembrit 2022 enne 16. oktoobrit 2023 toimunud tegevusega seoses kantud kulude ja tehtud maksete suhtes. Seetõttu võib meetmete võtmisega viivitamine muuta mõjutatud liikmesriikide jaoks meetmete rakendamise 2023. eelarveaastal raskeks või isegi võimatuks, kuna see on veinisektori praeguste riiklike toetusprogrammide viimane rakendusaasta. |
| --- | --- |

(15)

Kuna olukord on kiireloomuline, turuhäired ilmselt jätkuvad ja liikmesriikidel on käesoleva määrusega hõlmatud meetmete rakendamiseks jooksval eelarveaastal vähe aega, samuti selleks, et hoida ära turuolukorra edasine halvenemine, on vaja võtta viivitamata meetmeid. Ühest küljest tuleb kõige enam mõjutatud piirkondades kõrvaldada ülemäärane pakkumine turult võimalikult kiiresti ja igal juhul enne uue saagikoristuse algust 2023. aasta augusti lõpuks või septembri alguseks, vastasel juhul halveneks turuolukord veelgi ja praegune tasakaalustamatus kanduks üle uude turustusaastasse, mis võib tekitada pikaajalise kriisi kogu liidu veiniturul. Teisest küljest tuleb kõiki käesolevas määruses sisalduvaid meetmeid rakendada enne, kui lõpevad praegused riiklikud veinisektori toetusprogrammid, mida kohaldatakse ainult kuni 15. oktoobrini 2023, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2117 (4) artikli 5 lõikes 7. Selle sätte kohaselt kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikleid 39–54 ka pärast 31. detsembrit 2022 enne 16. oktoobrit 2023 toimunud tegevusega seoses kantud kulude ja tehtud maksete suhtes. Seetõttu võib meetmete võtmisega viivitamine muuta mõjutatud liikmesriikide jaoks meetmete rakendamise 2023. eelarveaastal raskeks või isegi võimatuks, kuna see on veinisektori praeguste riiklike toetusprogrammide viimane rakendusaasta.

| (16) | Pidades silmas eelmainitud kiireloomulisi põhjuseid, tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 228 sätestatud kiirmenetlusega. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas eelmainitud kiireloomulisi põhjuseid, tuleks käesolev määrus vastu võtta määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 228 sätestatud kiirmenetlusega.

| (17) | Lähtuvalt vajadusest võtta viivitamatuid meetmeid, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(17)

Lähtuvalt vajadusest võtta viivitamatuid meetmeid, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajutised erandid määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 43 ja artikli 44 lõikest 3

1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artiklist 43 võib veinisektori toetusprogrammide raames rahastada käesoleva määruse artiklis 2 esitatud meetmeid.

2.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 44 lõikest 3 võivad liikmesriigid rahastada riiklike toetustega kuni 50 % käesoleva määruse artikli 2 ja määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 alusel antavast toetusest.

Artikkel 2

Veini ajutine erakorraline destilleerimine

1.   Veini destilleerimiseks võib anda toetust käesolevas artiklis sätestatud nõuete ja tingimuste kohaselt. Selline toetus peab olema proportsionaalne, liikmesriigi poolt nõuetekohaselt põhjendatud ning seda tohib kooskõlas teise lõiguga anda üksnes kõige enam mõjutatud veinide puhul ja kõige enam mõjutatud tootmispiirkondadele. Destilleerimist võib kasutada riiklikul või piirkondlikul tasandil kas eraldi punaste või roosade veinide puhul või koos mõlemat värvi veinide puhul, mis võivad olla kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinid või ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinid.

Liikmesriigid, kes otsustavad seda meedet rakendada, peavad tõendama iga toetuskõlbliku veini tüübi ja värvuse puhul vastavalt kas piirkondlikul või riiklikul tasandil ühe või mitme järgmise turutingimuse esinemist:

| a) | viimati kättesaadavate veinivarude märkimisväärne kasv tootmise tasandil, kui võrrelda neid varusid viiel eelmisel turustusaastal samal ajal kättesaadavate varude keskmise kogusega või viiel eelmisel turustusaastal samal ajal kättesaadavate varude keskmise kogusega, mille arvutamisel on välja jäetud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja; |
| --- | --- |

a)

viimati kättesaadavate veinivarude märkimisväärne kasv tootmise tasandil, kui võrrelda neid varusid viiel eelmisel turustusaastal samal ajal kättesaadavate varude keskmise kogusega või viiel eelmisel turustusaastal samal ajal kättesaadavate varude keskmise kogusega, mille arvutamisel on välja jäetud kõige kõrgem ja kõige madalam näitaja;

| b) | keskmise turuhinna oluline langus jooksval turustusaastal tootmise tasandil, kui võrrelda asjaomast hinda kolme eelmise turustusaasta keskmise hinnaga või viie eelmise turustusaasta keskmise hinnaga, mille arvutamisel on välja jäetud aasta keskmiste hindade kõrgeimad ja madalaimad väärtused; |
| --- | --- |

b)

keskmise turuhinna oluline langus jooksval turustusaastal tootmise tasandil, kui võrrelda asjaomast hinda kolme eelmise turustusaasta keskmise hinnaga või viie eelmise turustusaasta keskmise hinnaga, mille arvutamisel on välja jäetud aasta keskmiste hindade kõrgeimad ja madalaimad väärtused;

| c) | müügi oluline vähenemine koguturu arvestuses jooksval turustusaastal ja tootmise tasandil, kui võrrelda asjaomast müüki kolme eelmise turustusaasta sama perioodi keskmise müügiga või viie eelmise turustusaasta keskmise müügiga, mille arvutamisel on välja jäetud sama perioodi suurim ja väikseim kogumüügi väärtus, ning tingimusel, et selline vähenemine ei tulene tootmise vähenemisest. |
| --- | --- |

c)

müügi oluline vähenemine koguturu arvestuses jooksval turustusaastal ja tootmise tasandil, kui võrrelda asjaomast müüki kolme eelmise turustusaasta sama perioodi keskmise müügiga või viie eelmise turustusaasta keskmise müügiga, mille arvutamisel on välja jäetud sama perioodi suurim ja väikseim kogumüügi väärtus, ning tingimusel, et selline vähenemine ei tulene tootmise vähenemisest.

2.   Alkoholi, mis saadakse toetatud destilleerimisel, millele on osutatud lõikes 1, kasutatakse üksnes tööstuslikul eesmärgil, sealhulgas desinfitseerimiseks või farmaatsiatööstuses, või energia saamiseks, et vältida konkurentsi moonutamist.

3.   Lõikes 1 osutatud toetust saavad viinamarjakasvatajad, kes toodavad või turustavad määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas loetletud tooteid, veinisektori tootjaorganisatsioonid, kahest või rohkemast tootjaorganisatsioonist koosnevad liidud või tootmisharudevahelised organisatsioonid või viinamarjasaaduste destilleerijad.

4.   Toetuskõlblikud on üksnes kulud, mida kantakse veini tarnimisel destilleerijateni ja selle veini destilleerimisega seoses. Käesoleva meetme kohaselt destilleeritav vein peab olema pärit liidust ja vastama liidus turustamise nõuetele ning kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul asjakohastele tootespetsifikaatidele.

5.   Liikmesriigid võivad kehtestada oma riiklikes toetusprogrammides toetusesaajate prioriteetsuskriteeriumid. Sellised prioriteetsuskriteeriumid peavad olema objektiivsed ja mittediskrimineerivad ning nende aluseks peavad olema toetusprogrammi konkreetsed strateegiad ja eesmärgid.

6.   Liikmesriigid kehtestavad lõikes 1 osutatud toetuse taotlemise korra eeskirjad, mis hõlmavad järgmist:

| a) | füüsilised või juriidilised isikud, kes võivad taotlusi esitada; |
| --- | --- |

a)

füüsilised või juriidilised isikud, kes võivad taotlusi esitada;

| b) | taotluste esitamise ja valimise kord, sealhulgas vähemalt taotluste esitamise tähtajad ning iga kavandatud tegevuse sobivuse läbivaatamise ning ettevõtjatele valikumenetluse tulemustest teatamise tähtajad; |
| --- | --- |

b)

taotluste esitamise ja valimise kord, sealhulgas vähemalt taotluste esitamise tähtajad ning iga kavandatud tegevuse sobivuse läbivaatamise ning ettevõtjatele valikumenetluse tulemustest teatamise tähtajad;

| c) | vastavuse kontrollimine lõikes 4 osutatud toetuskõlblike meetmete sätetele ja kuludele ning prioriteetsuskriteeriumidele, juhul kui neid kohaldatakse; |
| --- | --- |

c)

vastavuse kontrollimine lõikes 4 osutatud toetuskõlblike meetmete sätetele ja kuludele ning prioriteetsuskriteeriumidele, juhul kui neid kohaldatakse;

| d) | selliste taotluste valimine, mille puhul on vähemalt arvestatud igale prioriteetsuskriteeriumile (kui neid kohaldatakse) omistatud koefitsiendiga; |
| --- | --- |

d)

selliste taotluste valimine, mille puhul on vähemalt arvestatud igale prioriteetsuskriteeriumile (kui neid kohaldatakse) omistatud koefitsiendiga;

| e) | ettemaksete tegemise kord ja tagatised. |
| --- | --- |

e)

ettemaksete tegemise kord ja tagatised.

7.   Liikmesriigid määravad objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel kindlaks toetusesaajatele antava toetuse summa. Toetuse suurus määratakse vastavalt vajadusele piirkondlikul või riiklikul tasandil kindlaks lõikes 1 osutatud toetuskõlbliku veini iga tüübi ja värvi kohta. Toetuse summa ei tohi ületada 80 % madalaimast keskmisest kuuhinnast, mis registreeriti asjaomases piirkonnas või liikmesriigi territooriumil tootmise tasandil 2022./2023. turustusaastal iga toetuskõlbliku veinitüübi ja -värvi puhul, mille suhtes meedet kohaldatakse. Kui registreeritud turuhinnad ei ole kättesaadavad, võib asjaomase liikmesriigi pädev asutus need hinnad määrata parimate kättesaadavate andmete põhjal.

8.   Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 (5) artikleid 1 ja 2, artiklit 43, artikleid 48–54 ja artiklit 56 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 (6) artikleid 1, 2 ja 3, artikleid 19–23, artikleid 25–31, artikli 32 lõike 1 teist lõiku ja artikleid 33–40 kohaldatakse mutatis mutandis veini erakorralise destilleerimise toetuse suhtes.

9.   Liikmesriigid teatavad komisjonile 31. augustiks 2023 toetuskõlblike veinide tüübid ja värvused ning piirkonnad, kus meedet tuleb kohaldada, samuti meetme põhjenduse vastavalt lõikele 1, lõike 7 kohaselt kohaldatavate hüvitiste summad ja nende põhjendused ning eeldatavad destilleeritava veini kogused.

Artikkel 3

Toorelt koristamisega seotud ajutine erand määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõikest 1

Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõikest 1 tähendab toorelt koristamine (nn roheline korje) 2023. eelarveaastal ebaküpsete viinamarjakobarate täielikku hävitamist või eemaldamist kogu põllumajandusettevõttes või selle ühes osas, tingimusel et toorelt koristamist tehakse kogu maatükil.

Artikkel 4

Rahaliste määradega seotud ajutised erandid määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõikest 3, artikli 46 lõikest 6, artikli 47 lõikest 3 ja artikli 50 lõikest 4

1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 45 lõikest 3 ei tohi 2023. eelarveaastal liidu toetus teavitus- ja müügiedendusmeetmete jaoks ületada 60 % toetuskõlblikest kuludest.

2.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 lõikest 6 ei tohi 2023. eelarveaastal liidu toetus viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise tegelike kulude katmiseks ületada 60 %. Vähem arenenud piirkondades viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise kulude katmiseks antav liidu toetus ei tohi olla suurem kui 80 %.

3.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 47 lõike 3 teisest lausest ei ületa 2023. eelarveaastal toorelt koristamiseks antav toetus 60 % viinamarjakobarate hävitamise või eemaldamise otseste kulude summast ning sellise hävitamise või eemaldamise tõttu saamata jäänud tulust.

4.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 50 lõikest 4 kohaldatakse 2023. eelarveaastal toetuskõlblike investeerimiskulude puhul liidu toetusele järgmisi ülemmäärasid:

| a) | 60 % vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

a)

60 % vähem arenenud piirkondades;

| b) | 50 % muudes kui vähem arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

b)

50 % muudes kui vähem arenenud piirkondades;

| c) | 80 % aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

c)

80 % aluslepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades;

| d) | 75 % Egeuse mere väikesaartel, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (7) artikli 1 lõikes 2. |
| --- | --- |

d)

75 % Egeuse mere väikesaartel, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (7) artikli 1 lõikes 2.

Artikkel 5

Ajutised erandid delegeeritud määrusest (EL) 2016/1149

1.   Erandina delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 artiklist 22 võib 2023. eelarveaastal samal maatükil teha toorelt koristamist kahel või enamal järjestikusel aastal.

2.   Erandina delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 artikli 53 lõikest 1 võivad liikmesriigid 2023. eelarveaastal:

| a) | lubada, et toetusesaajad teevad algselt heakskiidetud tegevuses muudatusi, mille raames ette nähtud tegevus toimub mitte hiljem kui 15. oktoobril 2023, ilma et pädevad asutused sellise tegevuse eelnevalt heaks kiidaksid, tingimusel et need muudatused ei mõjuta tegevuse ühegi osa toetuskõlblikkust ja selle üldeesmärke ning tegevuse jaoks heakskiidetud toetuse kogusummat ei ületata. Toetusesaajad peavad pädevale asutusele sellistest muudatustest teatama liikmesriikide kehtestatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- |

a)

lubada, et toetusesaajad teevad algselt heakskiidetud tegevuses muudatusi, mille raames ette nähtud tegevus toimub mitte hiljem kui 15. oktoobril 2023, ilma et pädevad asutused sellise tegevuse eelnevalt heaks kiidaksid, tingimusel et need muudatused ei mõjuta tegevuse ühegi osa toetuskõlblikkust ja selle üldeesmärke ning tegevuse jaoks heakskiidetud toetuse kogusummat ei ületata. Toetusesaajad peavad pädevale asutusele sellistest muudatustest teatama liikmesriikide kehtestatud tähtaegade jooksul;

| b) | liikmesriigid võivad nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada, et toetusesaajad esitavad asjaomased muudatused hiljemalt 15. oktoobril 2023 toimuva sellise tegevuse kohta, mis muudab kogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 45, 46, 50 ja 51 osutatud meetmete raames juba heaks kiidetud tegevuse eesmärki, tingimusel, et kõik käimasolevad üksikmeetmed, mis on osa kogutegevusest, on lõpule viidud. Toetusesaajad teatavad pädevale asutusele sellistest muudatustest liikmesriikide kehtestatud tähtaja jooksul ning muudatusteks on vaja pädeva asutuse eelnevat heakskiitu. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid võivad nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel lubada, et toetusesaajad esitavad asjaomased muudatused hiljemalt 15. oktoobril 2023 toimuva sellise tegevuse kohta, mis muudab kogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklites 45, 46, 50 ja 51 osutatud meetmete raames juba heaks kiidetud tegevuse eesmärki, tingimusel, et kõik käimasolevad üksikmeetmed, mis on osa kogutegevusest, on lõpule viidud. Toetusesaajad teatavad pädevale asutusele sellistest muudatustest liikmesriikide kehtestatud tähtaja jooksul ning muudatusteks on vaja pädeva asutuse eelnevat heakskiitu.

3.   Erandina delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 artikli 54 lõikest 1, kui pädevale asutusele on käesoleva artikli lõike 2 punkti b kohaselt teatatud juba heakskiidetud tegevuse muutmisest ja pädev asutus on sellega nõustunud, makstakse toetust selle tegevuse raames juba rakendatud üksikmeetmete eest, kui need meetmed on täielikult rakendatud ning nende suhtes on tehtud halduskontroll ja vajaduse korral kohapealne kontroll vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1150 (8) IV peatüki 1. jaole.

4.   Erandina delegeeritud määruse (EL) 2016/1149 artikli 54 lõike 4 kolmandast, neljandast, viiendast ja kuuendast lõigust arvutavad liikmesriigid 2023. eelarveaastal makstava toetuse hiljemalt 15. oktoobril 2023 esitatud maksetaotluste puhul, kui määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 alusel toetatavaid tegevusi ei rakendata kogupindalal, millele toetust taotleti, selle pindala alusel, mis määrati kindlaks rakendusjärgsete kohapealsete kontrollidega.

Artikkel 6

Ajutiste erakorraliste turumeetmete kohaldamine

Artikleid 1, 2 ja 3 kohaldatakse liikmesriikide pädevate asutuste valitud tegevuse suhtes, mis toimub alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast ja mida tehakse mitte hiljem kui 15. oktoobril 2023.

Artikleid 4 ja 5 kohaldatakse tegevuse suhtes, mida hakati tegema 2023. eelarveaastal.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1149, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori riiklike toetusprogrammide osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 555/2008 (ELT L 190, 15.7.2016, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2117, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 435, 6.12.2021, lk 262).

4

(5)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1149, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori riiklike toetusprogrammide osas ja muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 555/2008 (ELT L 190, 15.7.2016, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1150, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad veinisektori riiklike toetusprogrammide osas (ELT L 190, 15.7.2016, lk 23).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 41).

7

(8)  Komisjoni 15. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1150, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad veinisektori riiklike toetusprogrammide osas (ELT L 190, 15.7.2016, lk 23).

8

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/...,

22. juuni 2023,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV ja XV lisa seoses Kanadat, Tšiilit ja Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1 ning artikli 232 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, millest on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas esitatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | Tšiili teatas komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Metropolitana piirkonnas, mida kinnitati 4. juunil 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Tšiili teatas komisjonile ühest lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas Metropolitana piirkonnas, mida kinnitati 4. juunil 2023 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | Pärast seda äsjast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut kehtestasid Tšiili veterinaarasutused asjaomase ettevõtte ümber vähemalt 10 km raadiusega piirangutsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(6)

Pärast seda äsjast lindude kõrge patogeensusega gripi puhangut kehtestasid Tšiili veterinaarasutused asjaomase ettevõtte ümber vähemalt 10 km raadiusega piirangutsooni ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (7) | Tšiili on esitanud komisjonile teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil ja meetmete kohta, mida ta on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku tõkestamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Tšiili on esitanud komisjonile teavet epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil ja meetmete kohta, mida ta on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku tõkestamiseks.

| (8) | Komisjon on seda teavet hinnanud. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse loomatervise olukorda Tšiili veterinaarasutuste kehtestatud piirangutega piirkonnas, tuleks kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomine sellest piirkonnast peatada, et kaitsta liidu loomatervise staatust. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on seda teavet hinnanud. Komisjon on seisukohal, et võttes arvesse loomatervise olukorda Tšiili veterinaarasutuste kehtestatud piirangutega piirkonnas, tuleks kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomine sellest piirkonnast peatada, et kaitsta liidu loomatervise staatust.

| (9) | Kanada ja Ühendkuningriik on esitanud ajakohastatud teavet seoses olukorraga, mis tingis mõnede toodete liitu sissetoomise peatamise. |
| --- | --- |

(9)

Kanada ja Ühendkuningriik on esitanud ajakohastatud teavet seoses olukorraga, mis tingis mõnede toodete liitu sissetoomise peatamise.

| (10) | Eelkõige on Kanada esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses kahe lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga kodulindude seas linnukasvatusettevõtetes Ontario ja Quebeci provintsis, mida kinnitati vastavalt 5. aprillil 2023 ja 18. aprillil 2023. |
| --- | --- |

(10)

Eelkõige on Kanada esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses kahe lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguga kodulindude seas linnukasvatusettevõtetes Ontario ja Quebeci provintsis, mida kinnitati vastavalt 5. aprillil 2023 ja 18. aprillil 2023.

| (11) | Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega Ühendkuningriigis Walesis Powyse krahvkonnas (3) ja Inglismaal South Yorkshire krahvkonnas (1) asuvates kodulinnukasvatusettevõtetes, mida kinnitati ajavahemikus 13. aprill 2023 kuni 29. aprill 2023. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks on Ühendkuningriik esitanud ajakohastatud teabe epidemioloogilise olukorra kohta oma territooriumil seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega Ühendkuningriigis Walesis Powyse krahvkonnas (3) ja Inglismaal South Yorkshire krahvkonnas (1) asuvates kodulinnukasvatusettevõtetes, mida kinnitati ajavahemikus 13. aprill 2023 kuni 29. aprill 2023.

| (12) | Kanada ja Ühendkuningriik esitasid ka teavet meetmete kohta, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Eelkõige on Kanada ja Ühendkuningriik pärast kõnealuseid taudipuhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist ning on lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud kodulinnukasvatusettevõtetes. |
| --- | --- |

(12)

Kanada ja Ühendkuningriik esitasid ka teavet meetmete kohta, mida nad on võtnud lindude kõrge patogeensusega gripi edasise leviku ärahoidmiseks. Eelkõige on Kanada ja Ühendkuningriik pärast kõnealuseid taudipuhanguid rakendanud selle taudi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist ning on lõpetanud vajalike puhastus- ja desinfitseerimismeetmete võtmise pärast hädatapmise rakendamist oma territooriumil asuvates nakkusest tabandunud kodulinnukasvatusettevõtetes.

| (13) | Komisjon on hinnanud Kanada ja Ühendkuningriigi esitatud teavet. Komisjon on seisukohal, et Kanada ja Ühendkuningriik on esitanud asjakohased tagatised, et peatamise tinginud loomatervise olukord ei kujuta endast enam ohtu loomade või inimeste tervisele liidus ning et sellest tulenevalt tuleks uuesti lubada liitu tuua linnukasvatussaadusi nende riikide tsoonidest, kust liitu sissetoomine on peatatud. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon on hinnanud Kanada ja Ühendkuningriigi esitatud teavet. Komisjon on seisukohal, et Kanada ja Ühendkuningriik on esitanud asjakohased tagatised, et peatamise tinginud loomatervise olukord ei kujuta endast enam ohtu loomade või inimeste tervisele liidus ning et sellest tulenevalt tuleks uuesti lubada liitu tuua linnukasvatussaadusi nende riikide tsoonidest, kust liitu sissetoomine on peatatud.

| (14) | Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Tšiilis ja Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(14)

Seepärast tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, et võtta arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Tšiilis ja Ühendkuningriigis.

| (15) | Samuti muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/215 (4) rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, sisestades V ja XIV lisas Kanadat käsitlevate kannete hulka tsooni CA-2.1. Kuna avastatud on üks viga, tuleks V lisa 2. osas tsooni CA-2 käsitlev rida parandada. |
| --- | --- |

(15)

Samuti muudeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/215 (4) rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa, sisestades V ja XIV lisas Kanadat käsitlevate kannete hulka tsooni CA-2.1. Kuna avastatud on üks viga, tuleks V lisa 2. osas tsooni CA-2 käsitlev rida parandada.

| (16) | Lisaks on rakendusmääruse (EL) 2021/404 XV lisa 1. osa A osa kandeid sageli muudetud. Selguse huvides tuleks XV lisas see osa tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks on rakendusmääruse (EL) 2021/404 XV lisa 1. osa A osa kandeid sageli muudetud. Selguse huvides tuleks XV lisas see osa tervikuna asendada.

| (17) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Tšiilis ja Ühendkuningriigis ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisasse tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Kanadas, Tšiilis ja Ühendkuningriigis ning selle taudi liitu sissetoomise suurt ohtu, peaksid käesoleva määrusega rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisasse tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (18) | Kanadat käsitleva kande parandust rakendusmääruse (EL) 2021/404 V lisa 2. osas tsooni CA-2 käsitlevas reas tuleks kohaldada alates rakendusmääruse (EL) 2022/215 kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(18)

Kanadat käsitleva kande parandust rakendusmääruse (EL) 2021/404 V lisa 2. osas tsooni CA-2 käsitlevas reas tuleks kohaldada alates rakendusmääruse (EL) 2022/215 kohaldamise kuupäevast.

| (19) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 muudatused

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V, XIV ja XV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 parandus

V lisa 2. osas asendatakse Kanadat käsitlevas kandes rida tsooni CA-2 kohta järgmisega:

| „Kanada | CA-2 | Kanada ala, mis vastab koodile“; |
| --- | --- | --- |

„Kanada

CA-2

Kanada ala, mis vastab koodile“;

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldatavus

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Artiklit 2 kohaldatakse siiski alates 19. veebruarist 2022.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu sissetoomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 17. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/215, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Kanadat ja Ameerika Ühendriike käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (ELT L 37, 18.2.2022, lk 28).

4

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa B osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.181 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, TEMA, HE-LT20 | N, P1 | | 5.4.2023 | 14.6.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa B osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.181 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, TEMA, HE-LT20

N, P1

5.4.2023

14.6.2023“;

| ii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.187 käsitlev rida järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.187 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.4.2023 | 14.6.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.187 käsitlev rida järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.187

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.4.2023

14.6.2023“;

| iii) | Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.10 käsitleva rea järele järgmine tsooni CL-2.11 käsitlev rida:











  „CL

  Tšiili | Cl-2.11 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.6.2023“; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.10 käsitleva rea järele järgmine tsooni CL-2.11 käsitlev rida:

„CL

Tšiili

Cl-2.11

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.6.2023“;

| iv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.298 käsitlev rida järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.298 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.4.2023 | 7.6.2023“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.298 käsitlev rida järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.298

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.4.2023

7.6.2023“;

| v) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.300, GB-2.301 ja GB-2.302 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.300 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.4.2023 | 7.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.301 | N, P1 | | 27.4.2023 | 7.6.2023 |
| GB-2.302 | N, P1 | | 29.4.2023 | 7.6.2023“; |

v)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.300, GB-2.301 ja GB-2.302 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.300

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.4.2023

7.6.2023

GB-2.301

N, P1

27.4.2023

7.6.2023

GB-2.302

N, P1

29.4.2023

7.6.2023“;

| b) | 2. osas Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.10 kirjelduse järele järgmine rida tsooni CL-2.11 kirjeldusega:







  „Tšiili | CL-2.11 | Metropolitana Region, Province of Melipilla, Commune of San Pedro
  Latitude -33.9728 Longitude -71.2964
  PZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, Lo Chacón and Las Palmas
  SZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, El Membrillo, El Ajial, San Vicente, El Peumo ja Longovilo“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2. osas Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.10 kirjelduse järele järgmine rida tsooni CL-2.11 kirjeldusega:

„Tšiili

CL-2.11

Metropolitana Region, Province of Melipilla, Commune of San Pedro

Latitude -33.9728 Longitude -71.2964

PZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, Lo Chacón and Las Palmas

SZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, El Membrillo, El Ajial, San Vicente, El Peumo ja Longovilo“

| 2) | XIV lisa 1. osa B osa muudetakse järgmiselt:






  i) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.181 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2023 | 14.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 5.4.2023 | 14.6.2023“; |

2)

XIV lisa 1. osa B osa muudetakse järgmiselt:

i)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.181 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.181

POU, RAT

N, P1

5.4.2023

14.6.2023

GBM

P1

5.4.2023

14.6.2023“;

| ii) | Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.187 käsitlevad read järgmisega:











  „CA

  Kanada | CA-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 18.4.2023 | 14.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.4.2023 | 14.6.2023“; |

ii)

Kanadat käsitlevas kandes asendatakse tsooni CA-2.187 käsitlevad read järgmisega:

„CA

Kanada

CA-2.187

POU, RAT

N, P1

18.4.2023

14.6.2023

GBM

P1

18.4.2023

14.6.2023“;

| iii) | Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.10 käsitlevate ridade järele järgmised tsooni CL-2.11 käsitlevad read:











  „CL

  Tšiili | CL-2.11 | POU, RAT | N, P1 | | 4.6.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.6.2023“; | |

iii)

Tšiilit käsitlevas kandes lisatakse tsooni CL-2.10 käsitlevate ridade järele järgmised tsooni CL-2.11 käsitlevad read:

„CL

Tšiili

CL-2.11

POU, RAT

N, P1

4.6.2023

GBM

P1

4.6.2023“;

| iv) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.298 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | 7.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | 7.6.2023“; |

iv)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsooni GB-2.298 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

7.6.2023

GBM

P1

13.4.2023

7.6.2023“;

| v) | Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.300, GB-2.301 ja GB-2.302 käsitlevad read järgmisega:











  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 23.4.2023 | 7.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.4.2023 | 7.6.2023 |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 27.4.2023 | 7.6.2023 |
| GBM | P1 | | 27.4.2023 | 7.6.2023 |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 29.4.2023 | 7.6.2023 |
| GBM | P1 | | 29.4.2023 | 7.6.2023“ |

v)

Ühendkuningriiki käsitlevas kandes asendatakse tsoone GB-2.300, GB-2.301 ja GB-2.302 käsitlevad read järgmisega:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

23.4.2023

7.6.2023

GBM

P1

23.4.2023

7.6.2023

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

27.4.2023

7.6.2023

GBM

P1

27.4.2023

7.6.2023

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

29.4.2023

7.6.2023

GBM

P1

29.4.2023

7.6.2023“

| 3) | XV lisa 1. osa A osa asendatakse järgmisega:


  „A osa Selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelu, millest on lubatud liitu tuua töödeldud lihatooteid, mis on riskide maandamiseks läbinud muu kui eritöötluse A  ((*)) või lihatoodete töötlemisviisid B, C või D (vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVI lisale), mida nõutakse liha iga päritoluliigi puhul



















  ISO-kood ja nimi

  (kolmas riik või territoorium) | Tsooni kood

  vastavalt 2. osale | Töödeldud liha päritoluliigid, vrd artiklis 2 määratletud tähendus |
| --- | --- | --- | --- |
| Veised | Lambad ja kitsed | Sead | Tehistingimustes peetavad ulukkabiloomad (v.a sead) | Tehistingimustes peetavad uluksead (v.a kodusigade tõud) | Looduses vabalt elavad ulukkabiloomad (v.a sead) | Looduses vabalt elavad sead (v.a kodusigade tõud) | Kodulinnud (v.a silerinnalised linnud) | Silerinnalised linnud | Looduses vabalt elavad uluklinnud | Loomatervise sertifikaadid | Eritingimused

  vastavalt 3. osale |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| AR

  Argentina | AR-0 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| AR-1 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| AR-2 | A | A | C | A | A | C | C | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| AU

  Austraalia | AU-0 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BA

  Bosnia ja Hertsegoviina | BA-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | A | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BH

  Bahrein | BH-0 | B | B | B | B | B | C | C | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| BR

  Brasiilia | BR-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | D | D | MPST | |
| BR-1 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BR-2 | C | C | C | C | C | C | Keelatud | D | D | D | MPST | |
| BR-3 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | A | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BR-4 | B | Keelatud | Keelatud | B | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | D | D | MPST | |
| BW

  Botswana | BW-0 | B | B | B | B | B | B | B | Keelatud | D | Keelatud | MPST | |
| BY

  Valgevene | BY-0 | C | C | C | C | C | C | C | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| CA

  Kanada | CA-0 | A | A | A | A | A | A | A | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CA-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CA-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CH

  Šveits | CH-0 | Vastavalt I lisa punktis 7 osutatud kokkuleppele | |
| CL

  Tšiili | CL-0 | A | A | A | A | A | B | B | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CL-1 | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CL-2 | A | A | A | A | A | B | B | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CN

  Hiina | CN-0 | B | B | B | B | B | B | B | B | B | B | MPST | |
| CN-1 | B | B | B | B | B | B | B | D | B | B | MPST | |
| CO

  Colombia | CO-0 | B | B | B | B | B | B | B | Keelatud | A | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| ET

  Etioopia | ET-0 | B | B | B | B | B | B | B | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| GB

  Ühendkuningriik | GB-0 | A | A | A | A | A | A | A | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GB-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GB-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | | |
| GL

  Gröönimaa | GL-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| HK

  Hongkong | HK-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | Keelatud | MPST | |
| IL

  Iisrael | IL-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | D | MPST | |
| IM

  Mani saar | IM-0 | Keelatud | A | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| IN

  India | IN-0 | B | B | B | B | B | B | B | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | | |
| JP

  Jaapan | JP-0 | A | Keelatud | B | A | B | Keelatud | Keelatud | D | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| KE

  Keenia | KE-0 | B | B | B | B | B | B | B | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| KR

  Lõuna-Korea | KR-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | D | D | MPST | |
| MA

  Maroko | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| MD

  Moldova | MD-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| ME

  Montenegro | ME-0 | A | A | D | A | D | D | D | D | D | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MG

  Madagaskar | MG-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | D | MPST | |
| MK

  Põhja-Makedoonia Vabariik | MK-0 | A | A | B | A | B | B | B | A | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MU

  Mauritius | MU-0 | B | B | B | B | B | B | B | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| MX

  Mehhiko | MX-0 | A | D | D | A | D | D | D | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MY

  Malaisia | MY-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | | |
| MY-1 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | D | D | MPST | |
| NA

  Namiibia | NA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| NC

  Uus-Kaledoonia | NC-0 | A | Keelatud | Keelatud | A | Keelatud | A | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| NZ

  Uus-Meremaa | NZ-0 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| PM

  Saint-Pierre ja Miquelon | PM-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| PY

  Paraguay | PY-0 | C | C | C | C | C | C | C | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| RS

  Serbia | RS-0 | A | A | B või C | A | D | D | D | D | D | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| RU

  Venemaa | RU-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | C | C | D | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| RU-2 | C või D1 | C või D1 | C või D1 | C või D1 | C või D1 | C | C | D | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| SG

  Singapur | SG-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | Keelatud | MPST | |
| SZ

  Eswatini | SZ-0 | B | B | B | B | B | B | B | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPST | |
| TH

  Tai | TH-0 | B | B | B | B | B | B | B | A | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| TN

  Tuneesia | TN-0 | C | C | B | C | B | B | B | A | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| TR

  Türgi | TR-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | D | D | MPST | |
| UA

  Ukraina | UA-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | | |
| UA-1 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| UA-2 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | D | D | D | MPST | |
| US

  Ameerika Ühendriigid | US-0 | A | A | A | A | A | A | A | Keelatud | Keelatud | Keelatud | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| US-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| US-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| UY

  Uruguay | UY-0 | C | C | B | C | B | Keelatud | Keelatud | D | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| XK

  Kosovo | XK-0 | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | Keelatud | C või D | Keelatud | Keelatud | MPST | 1 |
| ZA

  Lõuna-Aafrika | ZA-0 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| ZW

  Zimbabwe | ZW-0 | C | C | B | C | B | B | B | D | D | D | MPST | |

3)

XV lisa 1. osa A osa asendatakse järgmisega:

„A osa Selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelu, millest on lubatud liitu tuua töödeldud lihatooteid, mis on riskide maandamiseks läbinud muu kui eritöötluse A  ((*)) või lihatoodete töötlemisviisid B, C või D (vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVI lisale), mida nõutakse liha iga päritoluliigi puhul

ISO-kood ja nimi

(kolmas riik või territoorium)

Tsooni kood

vastavalt 2. osale

Töödeldud liha päritoluliigid, vrd artiklis 2 määratletud tähendus

Veised

Lambad ja kitsed

Sead

Tehistingimustes peetavad ulukkabiloomad (v.a sead)

Tehistingimustes peetavad uluksead (v.a kodusigade tõud)

Looduses vabalt elavad ulukkabiloomad (v.a sead)

Looduses vabalt elavad sead (v.a kodusigade tõud)

Kodulinnud (v.a silerinnalised linnud)

Silerinnalised linnud

Looduses vabalt elavad uluklinnud

Loomatervise sertifikaadid

Eritingimused

vastavalt 3. osale

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

AR

Argentina

AR-0

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

AR-1

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

AR-2

A

A

C

A

A

C

C

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

AU

Austraalia

AU-0

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

BA

Bosnia ja Hertsegoviina

BA-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

A

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

BH

Bahrein

BH-0

B

B

B

B

B

C

C

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

BR

Brasiilia

BR-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

D

D

MPST

BR-1

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

BR-2

C

C

C

C

C

C

Keelatud

D

D

D

MPST

BR-3

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

A

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

BR-4

B

Keelatud

Keelatud

B

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

D

D

MPST

BW

Botswana

BW-0

B

B

B

B

B

B

B

Keelatud

D

Keelatud

MPST

BY

Valgevene

BY-0

C

C

C

C

C

C

C

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

CA

Kanada

CA-0

A

A

A

A

A

A

A

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

CA-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

CA-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

CH

Šveits

CH-0

Vastavalt I lisa punktis 7 osutatud kokkuleppele

CL

Tšiili

CL-0

A

A

A

A

A

B

B

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

CL-1

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

CL-2

A

A

A

A

A

B

B

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

CN

Hiina

CN-0

B

B

B

B

B

B

B

B

B

B

MPST

CN-1

B

B

B

B

B

B

B

D

B

B

MPST

CO

Colombia

CO-0

B

B

B

B

B

B

B

Keelatud

A

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

ET

Etioopia

ET-0

B

B

B

B

B

B

B

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

GB

Ühendkuningriik

GB-0

A

A

A

A

A

A

A

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

GB-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

GB-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

GG

Guernsey

GG-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

GL

Gröönimaa

GL-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

A

MPNT
   ((**))

MPST

HK

Hongkong

HK-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

Keelatud

MPST

IL

Iisrael

IL-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

D

MPST

IM

Mani saar

IM-0

Keelatud

A

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

IN

India

IN-0

B

B

B

B

B

B

B

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

JE

Jersey

JE-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

JP

Jaapan

JP-0

A

Keelatud

B

A

B

Keelatud

Keelatud

D

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

KE

Keenia

KE-0

B

B

B

B

B

B

B

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

KR

Lõuna-Korea

KR-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

D

D

MPST

MA

Maroko

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

Keelatud

Keelatud

MPST

MD

Moldova

MD-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

Keelatud

Keelatud

MPST

ME

Montenegro

ME-0

A

A

D

A

D

D

D

D

D

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

MG

Madagaskar

MG-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

D

MPST

MK

Põhja-Makedoonia Vabariik

MK-0

A

A

B

A

B

B

B

A

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

MU

Mauritius

MU-0

B

B

B

B

B

B

B

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

MX

Mehhiko

MX-0

A

D

D

A

D

D

D

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

MY

Malaisia

MY-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MY-1

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

D

D

MPST

NA

Namiibia

NA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

NC

Uus-Kaledoonia

NC-0

A

Keelatud

Keelatud

A

Keelatud

A

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

NZ

Uus-Meremaa

NZ-0

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

PM

Saint-Pierre ja Miquelon

PM-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

Keelatud

Keelatud

MPST

PY

Paraguay

PY-0

C

C

C

C

C

C

C

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

RS

Serbia

RS-0

A

A

B või C

A

D

D

D

D

D

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

RU

Venemaa

RU-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

C

C

D

Keelatud

Keelatud

MPST

RU-2

C või D1

C või D1

C või D1

C või D1

C või D1

C

C

D

Keelatud

Keelatud

MPST

SG

Singapur

SG-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

Keelatud

MPST

SZ

Eswatini

SZ-0

B

B

B

B

B

B

B

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPST

TH

Tai

TH-0

B

B

B

B

B

B

B

A

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

TN

Tuneesia

TN-0

C

C

B

C

B

B

B

A

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

TR

Türgi

TR-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

D

D

MPST

UA

Ukraina

UA-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

UA-1

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

UA-2

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

D

D

D

MPST

US

Ameerika Ühendriigid

US-0

A

A

A

A

A

A

A

Keelatud

Keelatud

Keelatud

MPNT
   ((**))

MPST

US-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

US-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

UY

Uruguay

UY-0

C

C

B

C

B

Keelatud

Keelatud

D

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

XK

Kosovo

XK-0

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

Keelatud

C või D

Keelatud

Keelatud

MPST

1

ZA

Lõuna-Aafrika

ZA-0

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

ZW

Zimbabwe

ZW-0

C

C

B

C

B

B

B

D

D

D

MPST

---

((*))  
  „A“ tähendab, et riskide maandamiseks ei ole nõutud ühtegi meetoditest B, C ega D (vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/692 XXVI lisale).

((**))  Ainult selliste kaupade puhul, millele on määratud töötlusviis „A“.“

---

OTSUSED

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/31

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2023/1227,

20. juuni 2023,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsiooniga moodustatud komisjonis seoses Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala loomist käsitleva OSPARi otsuse 2021/01 muudatusega ning Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala haldamist käsitleva OSPARi soovituse 2021/01 muudatusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (1) (edaspidi „konventsioon“), mille osaline liit on, jõustus 25. märtsil 1998. |
| --- | --- |

(1)

Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (1) (edaspidi „konventsioon“), mille osaline liit on, jõustus 25. märtsil 1998.

| (2) | Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt võib konventsiooni artikli 10 lõike 1 alusel moodustatud komisjon (edaspidi „OSPARi komisjon“) kooskõlas konventsiooni artikliga 13 võtta vastu otsuseid ja soovitusi. |
| --- | --- |

(2)

Konventsiooni artikli 10 lõike 3 kohaselt võib konventsiooni artikli 10 lõike 1 alusel moodustatud komisjon (edaspidi „OSPARi komisjon“) kooskõlas konventsiooni artikliga 13 võtta vastu otsuseid ja soovitusi.

| (3) | 1. oktoobril 2021 võttis OSPARi komisjon oma 24. aastakoosoleku raames toimunud ministrite kohtumisel vastu Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala loomist käsitleva OSPARi otsuse 2021/01 (edaspidi „OSPARi otsus 2021/01“) ja Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala haldamist käsitleva OSPARi soovituse 2021/01 (edaspidi „OSPARi soovitus 2021/01“). Samas otsustati, et Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala (edaspidi „NACESe merekaitseala“) kaitse ulatus tuleks läbi vaadata, eesmärgiga seda laiendada. |
| --- | --- |

(3)

1. oktoobril 2021 võttis OSPARi komisjon oma 24. aastakoosoleku raames toimunud ministrite kohtumisel vastu Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala loomist käsitleva OSPARi otsuse 2021/01 (edaspidi „OSPARi otsus 2021/01“) ja Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala haldamist käsitleva OSPARi soovituse 2021/01 (edaspidi „OSPARi soovitus 2021/01“). Samas otsustati, et Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala (edaspidi „NACESe merekaitseala“) kaitse ulatus tuleks läbi vaadata, eesmärgiga seda laiendada.

| (4) | NACESe merekaitseala kaitse ulatuse läbivaatamine on läbi viidud ja selle tulemusel on esitatud kaks OSPARi komisjoni eelnõud: otsus, muudetakse OSPARi otsust 2021/01, ja soovitus, millega muudetakse OSPARi soovitust 2021/01. OSPARi komisjon võtab kavandatava otsuse ja soovituse vastu oma 26. korralisel kohtumisel 26. juunil 2023. |
| --- | --- |

(4)

NACESe merekaitseala kaitse ulatuse läbivaatamine on läbi viidud ja selle tulemusel on esitatud kaks OSPARi komisjoni eelnõud: otsus, muudetakse OSPARi otsust 2021/01, ja soovitus, millega muudetakse OSPARi soovitust 2021/01. OSPARi komisjon võtab kavandatava otsuse ja soovituse vastu oma 26. korralisel kohtumisel 26. juunil 2023.

| (5) | OSPARi komisjoni kavandatava otsusega laiendatakse praeguse NACESe merekaitseala kaitse ulatust ja määratakse kindlaks selle piiride geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid). |
| --- | --- |

(5)

OSPARi komisjoni kavandatava otsusega laiendatakse praeguse NACESe merekaitseala kaitse ulatust ja määratakse kindlaks selle piiride geograafilised koordinaadid (laius- ja pikkuskraadid).

| (6) | OSPARi komisjoni kavandatava soovituse eesmärk on juhendada konventsiooniosalisi nende tegevuses ja läbivaadatud kaitse-eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel vastavalt kavandatava otsuse laiendatud kohaldamisalale. |
| --- | --- |

(6)

OSPARi komisjoni kavandatava soovituse eesmärk on juhendada konventsiooniosalisi nende tegevuses ja läbivaadatud kaitse-eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel vastavalt kavandatava otsuse laiendatud kohaldamisalale.

| (7) | Kuna OSPARi komisjoni kahe kavandatava õigusakti vahel on tihe seos, on asjakohane, et neid käsitletakse samas liidu seisukohas. |
| --- | --- |

(7)

Kuna OSPARi komisjoni kahe kavandatava õigusakti vahel on tihe seos, on asjakohane, et neid käsitletakse samas liidu seisukohas.

| (8) | Kavandatavad õigusaktid on seotud keskkonnakaitsega, mis on vastavalt aluslepingu artikli 4 lõike 2 punktile e liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevus. Kavandatavad õigusaktid ei käsitle valdkonda, mis on suures osas reguleeritud sellist kaitset käsitlevate liidu normidega. Liit ei kavatse kasutada võimalust teostada oma välispädevust kõnealuste õigusaktidega hõlmatud valdkondade suhtes, mille puhul liidu pädevust ei ole veel teostatud liidusiseselt. |
| --- | --- |

(8)

Kavandatavad õigusaktid on seotud keskkonnakaitsega, mis on vastavalt aluslepingu artikli 4 lõike 2 punktile e liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevus. Kavandatavad õigusaktid ei käsitle valdkonda, mis on suures osas reguleeritud sellist kaitset käsitlevate liidu normidega. Liit ei kavatse kasutada võimalust teostada oma välispädevust kõnealuste õigusaktidega hõlmatud valdkondade suhtes, mille puhul liidu pädevust ei ole veel teostatud liidusiseselt.

| (9) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel OSPARi komisjonis võetav seisukoht seoses OSPARi otsuse 2021/01 ja OSPARi soovituse 2021/01 kavandatavate muudatustega, kuna OSPARi komisjoni võetav otsus on liidu jaoks siduv, |
| --- | --- |

(9)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel OSPARi komisjonis võetav seisukoht seoses OSPARi otsuse 2021/01 ja OSPARi soovituse 2021/01 kavandatavate muudatustega, kuna OSPARi komisjoni võetav otsus on liidu jaoks siduv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse Euroopa Liidu nimel OSPARi komisjoni 26. kohtumisel, on toetada otsuse vastuvõtmist, millega muudetakse Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala loomist käsitlevat OSPARi otsust 2021/01, et laiendada nimetatud kaitseala kaitse ulatust, ning toetada soovituse vastuvõtmist, millega muudetakse Põhja-Atlandi hoovuse ja Jevlanovi merepiirkonna kaitseala haldamist käsitleva OSPARi soovitust 2021/01, et laiendada nimetatud kaitseala kaitse-eesmärke.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud seisukoha täpsustamises võivad liidu esindajad kokku leppida ilma nõukogu täiendava otsuseta, võttes arvesse OSPARi komisjoni 26. koosoleku käigus toimuvaid arenguid ja konsulteerides liikmesriikidega kohapeal toimuvatel koordineerimiskoosolekutel.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 20. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

R. POURMOKHTARI

---

(1)  
  EÜT L 104, 3.4.1998, lk 2.

1

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/33

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1228,

7. juuni 2023,

milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse seoses postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamisega Leedus

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 3641 all)

(Ainult leedukeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, (1) milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ, eriti selle artikli 35 lõiget 3,

olles konsulteerinud riigihangete nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

1.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

| (1) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas riigihangete nõuandekomitee arvamusega.

| (2) | 6. jaanuaril 2023 esitas ettevõtja Lietuvos paštas, AB (edaspidi „taotluse esitaja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). Taotlus on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1804 (2) artikli 1 lõikes 1 ja kõnealuse rakendusotsuse I lisas sätestatud ametlike nõuetega. |
| --- | --- |

(2)

6. jaanuaril 2023 esitas ettevõtja Lietuvos paštas, AB (edaspidi „taotluse esitaja“) komisjonile direktiivi 2014/25/EL artikli 35 lõike 1 kohase taotluse (edaspidi „taotlus“). Taotlus on kooskõlas komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/1804 (2) artikli 1 lõikes 1 ja kõnealuse rakendusotsuse I lisas sätestatud ametlike nõuetega.

2

| (3) | Taotluse esitaja on postiteenuste osutaja Leedus ja võrgustiku sektori hankija direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõike 2 tähenduses. Taotluse esitaja on ainus võrgustiku sektori hankija Leedus, kes osutab postiteenuseid direktiivi 2014/25/EL artikli 13 lõike 2 punkti b tähenduses. Taotluses on käsitletud teatavaid direktiivi 2014/25/EL artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud postiteenuseid, mida taotluse esitaja osutab Leedu territooriumil, eelkõige postipakkide kättetoimetamise kiirteenuseid (3). Postipakkide tavapärase kättetoimetamise teenuseid taotluses ei käsitletud. Taotluse esitaja osutab postipakkide kättetoimetamise kiirteenuseid kaubamärgi LP Express all ning teenused hõlmavad postipakkide vastuvõtmist lähtekohast (nt klientide kodudest, ettevõtetest, pakiautomaatidest) ja nende kättetoimetamist kliendi määratud sihtkohta (koju, kontorisse, postkontorisse või pakiautomaati) (4). |
| --- | --- |

(3)

Taotluse esitaja on postiteenuste osutaja Leedus ja võrgustiku sektori hankija direktiivi 2014/25/EL artikli 4 lõike 2 tähenduses. Taotluse esitaja on ainus võrgustiku sektori hankija Leedus, kes osutab postiteenuseid direktiivi 2014/25/EL artikli 13 lõike 2 punkti b tähenduses. Taotluses on käsitletud teatavaid direktiivi 2014/25/EL artikli 13 lõike 1 punktis a osutatud postiteenuseid, mida taotluse esitaja osutab Leedu territooriumil, eelkõige postipakkide kättetoimetamise kiirteenuseid (3). Postipakkide tavapärase kättetoimetamise teenuseid taotluses ei käsitletud. Taotluse esitaja osutab postipakkide kättetoimetamise kiirteenuseid kaubamärgi LP Express all ning teenused hõlmavad postipakkide vastuvõtmist lähtekohast (nt klientide kodudest, ettevõtetest, pakiautomaatidest) ja nende kättetoimetamist kliendi määratud sihtkohta (koju, kontorisse, postkontorisse või pakiautomaati) (4).

3

4

| (4) | Taotlusele ei olnud lisatud kõnealuses valdkonnas pädeva riikliku ametiasutuse vastu võetud põhjendatud seisukohta, milles oleks põhjalikult analüüsitud tingimusi direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaldamiseks asjaomase tegevuse suhtes kooskõlas sama artikli lõigetega 2 ja 3. Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 esimese lõigu kohaselt saab eeldada vaba juurdepääsu turule, peab komisjon kooskõlas nimetatud direktiivi IV lisa punkti 1 alapunktiga a võtma taotluse kohta vastu rakendusotsuse 105 tööpäeva jooksul. |
| --- | --- |

(4)

Taotlusele ei olnud lisatud kõnealuses valdkonnas pädeva riikliku ametiasutuse vastu võetud põhjendatud seisukohta, milles oleks põhjalikult analüüsitud tingimusi direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaldamiseks asjaomase tegevuse suhtes kooskõlas sama artikli lõigetega 2 ja 3. Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 3 esimese lõigu kohaselt saab eeldada vaba juurdepääsu turule, peab komisjon kooskõlas nimetatud direktiivi IV lisa punkti 1 alapunktiga a võtma taotluse kohta vastu rakendusotsuse 105 tööpäeva jooksul.

| (5) | Komisjon palus 13. veebruaril 2023 lisateavet ja taotluse esitaja esitas selle 20. veebruaril 2023. 23. veebruaril 2023 esitas komisjon taotluse esitajale täiendava teabenõude. Samal päeval saatis komisjon teabenõude Leedu ametiasutustele. Taotluse esitajale esitas täiendava teabe 9. märtsil 2023 ja Leedu ametiasutused vastasid teabenõudele 14. märtsil 2023. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon palus 13. veebruaril 2023 lisateavet ja taotluse esitaja esitas selle 20. veebruaril 2023. 23. veebruaril 2023 esitas komisjon taotluse esitajale täiendava teabenõude. Samal päeval saatis komisjon teabenõude Leedu ametiasutustele. Taotluse esitajale esitas täiendava teabe 9. märtsil 2023 ja Leedu ametiasutused vastasid teabenõudele 14. märtsil 2023.

2.   ÕIGUSRAAMISTIK

ÕIGUSRAAMISTIK

| (6) | Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse selliste lepingute sõlmimise suhtes, mis on seotud kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 2 punktis b osutatud postiteenuste osutamisega. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2014/25/EL kohaldatakse selliste lepingute sõlmimise suhtes, mis on seotud kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 2 punktis b osutatud postiteenuste osutamisega.

| (7) | Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaselt ei kohaldata direktiivi lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tegevust, mille suhtes kõnealust direktiivi kohaldatakse, kui liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaselt ei kohaldata direktiivi lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada tegevust, mille suhtes kõnealust direktiivi kohaldatakse, kui liikmesriigis, kus seda tegevust teostatakse, on see tegevus otseselt avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud.

| (8) | Otsest avatust konkurentsile tuleb hinnata objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse asjaomase sektori eripära. Kõnealust hindamist piiravad siiski kohaldatavad lühikesed tähtajad ja asjaolu, et tuleb lähtuda komisjonile kättesaadavast teabest. Kõnealune teave pärineb kas juba olemasolevatest allikatest või direktiivi 2014/25/EL artikli 35 kohase taotluse raames saadud teabest ning seda ei saa täiendada aeganõudvamate meetoditega, sealhulgas eelkõige asjaomaste ettevõtjate avaliku küsitlemisega. |
| --- | --- |

(8)

Otsest avatust konkurentsile tuleb hinnata objektiivsete kriteeriumide alusel, võttes arvesse asjaomase sektori eripära. Kõnealust hindamist piiravad siiski kohaldatavad lühikesed tähtajad ja asjaolu, et tuleb lähtuda komisjonile kättesaadavast teabest. Kõnealune teave pärineb kas juba olemasolevatest allikatest või direktiivi 2014/25/EL artikli 35 kohase taotluse raames saadud teabest ning seda ei saa täiendada aeganõudvamate meetoditega, sealhulgas eelkõige asjaomaste ettevõtjate avaliku küsitlemisega.

| (9) | Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata mitme kriteeriumi alusel, millest ükski ei ole iseenesest otsustav. |
| --- | --- |

(9)

Konkreetse turu otsest avatust konkurentsile tuleks hinnata mitme kriteeriumi alusel, millest ükski ei ole iseenesest otsustav.

| (10) | Selleks et hinnata, kas asjaomane tegevus on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile otseselt avatud, tuleb arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa ja turuosaliste arvu. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et hinnata, kas asjaomane tegevus on käesoleva otsusega hõlmatud turgudel konkurentsile otseselt avatud, tuleb arvesse võtta peamiste turuosaliste turuosa ja turuosaliste arvu.

3.   HINDAMINE

HINDAMINE

| (11) | Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletud tegevus on turgudel, millele juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, avatud konkurentsile sellisel määral, et ka juhul, kui puudub direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalikel hanke-eeskirjadel põhinev hankekord, on tagatud, et asjaomase tegevusega seotud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad ostjatel kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama lahenduse. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsuse eesmärk on teha kindlaks, kas taotluses käsitletud tegevus on turgudel, millele juurdepääs ei ole direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tähenduses piiratud, avatud konkurentsile sellisel määral, et ka juhul, kui puudub direktiivis 2014/25/EL sätestatud üksikasjalikel hanke-eeskirjadel põhinev hankekord, on tagatud, et asjaomase tegevusega seotud riigihanked korraldatakse läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, tuginedes kriteeriumidele, mis võimaldavad ostjatel kindlaks teha majanduslikult kõige soodsama lahenduse.

| (12) | Otsuses lähtutakse 2023. aasta jaanuari õiguslikust ja tegelikust olukorrast ning taotluse esitaja ja Leedu ametiasutuste esitatud ja avalikult kättesaadavast teabest. Otsuse võib läbi vaadata, kui olulised muutused tegelikus või õiguslikus olukorras tingivad selle, et direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaldamise tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(12)

Otsuses lähtutakse 2023. aasta jaanuari õiguslikust ja tegelikust olukorrast ning taotluse esitaja ja Leedu ametiasutuste esitatud ja avalikult kättesaadavast teabest. Otsuse võib läbi vaadata, kui olulised muutused tegelikus või õiguslikus olukorras tingivad selle, et direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohaldamise tingimused ei ole enam täidetud.

3.1.   Piiramatu juurdepääs turule

| (13) | Juurdepääs turule loetakse piiramatuks, kui asjaomane liikmesriik on rakendanud vastavad liidu õigusaktid, millega konkreetne sektor või selle osa avatakse, ning kohaldab neid. Kõnealused õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas, kus postiteenustega seoses on nimetatud ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/67/EÜ (5). |
| --- | --- |

(13)

Juurdepääs turule loetakse piiramatuks, kui asjaomane liikmesriik on rakendanud vastavad liidu õigusaktid, millega konkreetne sektor või selle osa avatakse, ning kohaldab neid. Kõnealused õigusaktid on loetletud direktiivi 2014/25/EL III lisas, kus postiteenustega seoses on nimetatud ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/67/EÜ (5).

5

| (14) | Leedu kinnitusel (6) ja komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on Leedu direktiivi 97/67/EÜ üle võtnud (7) ja kohaldab seda. Seega loetakse juurdepääs asjaomasele turule vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikele 3 piiramatuks. |
| --- | --- |

(14)

Leedu kinnitusel (6) ja komisjonile kättesaadava teabe kohaselt on Leedu direktiivi 97/67/EÜ üle võtnud (7) ja kohaldab seda. Seega loetakse juurdepääs asjaomasele turule vastavalt direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõikele 3 piiramatuks.

6

7

3.2.   Konkurentsimõju hindamine

3.2.1.   Asjaomase tooteturu määratlus

| (15) | Taotluse esitaja sõnul jaguneb asjaomane tooteturg järgmisteks segmentideks: a) riigisisene saadetiste kättetoimetamise kiirteenus (kullerteenused) ja b) rahvusvaheline saadetiste kättetoimetamise kiirteenus (kullerteenused) (sissetulevad ja väljaminevad rahvusvahelised saadetised) (8). |
| --- | --- |

(15)

Taotluse esitaja sõnul jaguneb asjaomane tooteturg järgmisteks segmentideks: a) riigisisene saadetiste kättetoimetamise kiirteenus (kullerteenused) ja b) rahvusvaheline saadetiste kättetoimetamise kiirteenus (kullerteenused) (sissetulevad ja väljaminevad rahvusvahelised saadetised) (8).

8

| (16) | Varasemates otsustes (9) oli komisjon seisukohal, et posti kättetoimetamisteenuste turgu saab jaotada kiirpostiteenuste turuks ja tavapostiteenuste turuks. Antud juhul võetakse arvesse, et kiirpostiteenused on kiiremad ja usaldusväärsemad kui tavapärased teenused, et nende teenuste puhul on vaja erinevat infrastruktuuri ning et kiirpostiteenused hõlmavad täiendavaid lisaväärtusteenuse elemente, nagu postisaadetise asukoha ja liikumise jälgimise võimalus, ja need on tavaliselt kallimad. |
| --- | --- |

(16)

Varasemates otsustes (9) oli komisjon seisukohal, et posti kättetoimetamisteenuste turgu saab jaotada kiirpostiteenuste turuks ja tavapostiteenuste turuks. Antud juhul võetakse arvesse, et kiirpostiteenused on kiiremad ja usaldusväärsemad kui tavapärased teenused, et nende teenuste puhul on vaja erinevat infrastruktuuri ning et kiirpostiteenused hõlmavad täiendavaid lisaväärtusteenuse elemente, nagu postisaadetise asukoha ja liikumise jälgimise võimalus, ja need on tavaliselt kallimad.

9

| (17) | Komisjon on ka oma varasemates otsustes (10) eristanud riigisisest ja rahvusvahelist postipakkide kättetoimetamise teenust. Komisjon leidis, et riigisiseseid postipakkide kättetoimetamise teenuseid osutavad riigisisest jaotusvõrku omavad ettevõtted ning et rahvusvaheline pakivedu tähendab postipakkide vastuvõtmist nende veoks ja kättetoimetamiseks välismaal. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon on ka oma varasemates otsustes (10) eristanud riigisisest ja rahvusvahelist postipakkide kättetoimetamise teenust. Komisjon leidis, et riigisiseseid postipakkide kättetoimetamise teenuseid osutavad riigisisest jaotusvõrku omavad ettevõtted ning et rahvusvaheline pakivedu tähendab postipakkide vastuvõtmist nende veoks ja kättetoimetamiseks välismaal.

10

| (18) | Taotluse esitaja on seisukohal, et postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste asjaomased tooteturud on postipakkide puhul põhjenduse 15 punktides a ja b käsitletud kahte liiki postiteenuste turud, mida on käsitletud taotluses. Selline lähenemisviis on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega. |
| --- | --- |

(18)

Taotluse esitaja on seisukohal, et postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste asjaomased tooteturud on postipakkide puhul põhjenduse 15 punktides a ja b käsitletud kahte liiki postiteenuste turud, mida on käsitletud taotluses. Selline lähenemisviis on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega.

| (19) | Teatavatel juhtudel (nt riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused tarbijalt tarbijale/ettevõtjale (C2X) ja riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused ettevõtjalt tarbijale/ettevõtjale (B2X)) võidakse kasutada kitsamaid turumääratlusi. Käesoleva otsuse otstarbe kohaselt võib asjaomase turu täpse määratluse siiski lahtiseks jätta. Analüüsi tulemus jääb muutumatuks, ükskõik kas see põhineb kitsal või laiemal määratlusel (11). |
| --- | --- |

(19)

Teatavatel juhtudel (nt riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused tarbijalt tarbijale/ettevõtjale (C2X) ja riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused ettevõtjalt tarbijale/ettevõtjale (B2X)) võidakse kasutada kitsamaid turumääratlusi. Käesoleva otsuse otstarbe kohaselt võib asjaomase turu täpse määratluse siiski lahtiseks jätta. Analüüsi tulemus jääb muutumatuks, ükskõik kas see põhineb kitsal või laiemal määratlusel (11).

11

3.2.2.   Asjaomase geograafilise turu määratlus

| (20) | Taotluse esitaja sõnul tuleks nii riigisisese kui ka rahvusvahelise postipakkide kättetoimetamise kiirteenuse puhul asjaomase geograafilise turuna määratleda riigisisene turg, mis piirdub Leedu Vabariigi territooriumiga (12). |
| --- | --- |

(20)

Taotluse esitaja sõnul tuleks nii riigisisese kui ka rahvusvahelise postipakkide kättetoimetamise kiirteenuse puhul asjaomase geograafilise turuna määratleda riigisisene turg, mis piirdub Leedu Vabariigi territooriumiga (12).

12

| (21) | Mis puudutab geograafilist turgu, siis oma varasemates otsustes (13) võttis komisjon seisukoha, et postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste turud on oma ulatuselt riigisisesed hoolimata nende jagunemisest riigisisesteks ja rahvusvahelisteks postipakkide kättetoimetamise kiirteenusteks. Taotluse esitaja seisukoht on kooskõlas komisjoni otsustega. |
| --- | --- |

(21)

Mis puudutab geograafilist turgu, siis oma varasemates otsustes (13) võttis komisjon seisukoha, et postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste turud on oma ulatuselt riigisisesed hoolimata nende jagunemisest riigisisesteks ja rahvusvahelisteks postipakkide kättetoimetamise kiirteenusteks. Taotluse esitaja seisukoht on kooskõlas komisjoni otsustega.

13

| (22) | Taotluse esitaja pakub Leedus nii riigisiseseid kui ka rahvusvahelisi postipakkide kättetoimetamise teenuseid. |
| --- | --- |

(22)

Taotluse esitaja pakub Leedus nii riigisiseseid kui ka rahvusvahelisi postipakkide kättetoimetamise teenuseid.

| (23) | Kuna miski ei osuta sellele, et geograafilise turu ulatus oleks teistsugune, võib käesoleva otsuse kohasel hindamisel ja ilma konkurentsiõigust piiramata teha järelduse, et riigisiseste ja rahvusvaheliste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste geograafiline ulatus piirdub Leedu territooriumiga. |
| --- | --- |

(23)

Kuna miski ei osuta sellele, et geograafilise turu ulatus oleks teistsugune, võib käesoleva otsuse kohasel hindamisel ja ilma konkurentsiõigust piiramata teha järelduse, et riigisiseste ja rahvusvaheliste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste geograafiline ulatus piirdub Leedu territooriumiga.

3.2.3.   Turuanalüüs

3.2.3.1.   Riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused

| (24) | Leedus on ligikaudu 60 postipakkide kättetoimetamise kiirteenuse osutajat (14). Taotluse esitaja esitatud andmete põhjal on nelja postiteenuste osutaja käes rohkem kui 10 % riigisisesest postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste turust (15). Kättesaadava teabe kohaselt oli taotluse esitaja turuosa selles turusegmendis 2019. ja 2021. aasta vahelisel ajavahemikul [20–25] % nii mahu kui ka väärtuse poolest (16). |
| --- | --- |

(24)

Leedus on ligikaudu 60 postipakkide kättetoimetamise kiirteenuse osutajat (14). Taotluse esitaja esitatud andmete põhjal on nelja postiteenuste osutaja käes rohkem kui 10 % riigisisesest postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste turust (15). Kättesaadava teabe kohaselt oli taotluse esitaja turuosa selles turusegmendis 2019. ja 2021. aasta vahelisel ajavahemikul [20–25] % nii mahu kui ka väärtuse poolest (16).

14

15

16

| (25) | Taotluse esitaja konkurentide turuosa on taotluse esitaja turuosast suurem või sellega võrreldav. Suurimate konkurentide turuosad nii mahu kui ka väärtuse poolest (17) on ajavahemikus 2019. kuni 2021. aastani järgmised: DPD Lietuva [30–35] %, Venipak Lietuva [15–20] % ja Omniva LT [10–15] %. |
| --- | --- |

(25)

Taotluse esitaja konkurentide turuosa on taotluse esitaja turuosast suurem või sellega võrreldav. Suurimate konkurentide turuosad nii mahu kui ka väärtuse poolest (17) on ajavahemikus 2019. kuni 2021. aastani järgmised: DPD Lietuva [30–35] %, Venipak Lietuva [15–20] % ja Omniva LT [10–15] %.

17

| (26) | Isegi juhul, kui määratleda alternatiivsed tooteturud (st. riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused (C2X) ja riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused (B2X)), jääb konkurentsiolukord samaks. Seega kui võtta arvesse ainult riigisiseseid postipakkide kättetoimetamise kiirteenuseid (C2X), oli selle segmendi esimese turuosalise, Omniva LT turuosa ajavahemikul 2019. kuni 2021. aastani [35–40] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. Omniva LT on selles turusegmendis juhtival kohal. Taotluse esitaja turuosa ajavahemikul 2019. kuni 2021. aastani oli [30–35] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. DPD Lietuva turuosa oli [15–20] % ja Venipak Lietuva turuosa [5–10] %. Mis puutub riigisisestesse postipakkide kättetoimetamise kiirteenustesse (B2X), siis selles segmendis on nelja postiteenuste osutaja käes rohkem kui 10 % turust. Kättesaadava teabe kohaselt oli taotluse esitaja turuosa selles turusegmendis 2019. ja 2021. aasta vahelisel ajavahemikul [15–20] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. Taotluse esitaja konkurentide turuosa on taotluse esitaja turuosast suurem või sellega võrreldav. Suurimate konkurentide turuosad nii mahu kui ka väärtuse poolest on ajavahemikus 2019. kuni 2021. aastani järgmised: DPD Lietuva [35–40] %, Venipak Lietuva [25–30] % ja Omniva LT [10–15] % mahu poolest (18). |
| --- | --- |

(26)

Isegi juhul, kui määratleda alternatiivsed tooteturud (st. riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused (C2X) ja riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused (B2X)), jääb konkurentsiolukord samaks. Seega kui võtta arvesse ainult riigisiseseid postipakkide kättetoimetamise kiirteenuseid (C2X), oli selle segmendi esimese turuosalise, Omniva LT turuosa ajavahemikul 2019. kuni 2021. aastani [35–40] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. Omniva LT on selles turusegmendis juhtival kohal. Taotluse esitaja turuosa ajavahemikul 2019. kuni 2021. aastani oli [30–35] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. DPD Lietuva turuosa oli [15–20] % ja Venipak Lietuva turuosa [5–10] %. Mis puutub riigisisestesse postipakkide kättetoimetamise kiirteenustesse (B2X), siis selles segmendis on nelja postiteenuste osutaja käes rohkem kui 10 % turust. Kättesaadava teabe kohaselt oli taotluse esitaja turuosa selles turusegmendis 2019. ja 2021. aasta vahelisel ajavahemikul [15–20] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. Taotluse esitaja konkurentide turuosa on taotluse esitaja turuosast suurem või sellega võrreldav. Suurimate konkurentide turuosad nii mahu kui ka väärtuse poolest on ajavahemikus 2019. kuni 2021. aastani järgmised: DPD Lietuva [35–40] %, Venipak Lietuva [25–30] % ja Omniva LT [10–15] % mahu poolest (18).

18

| (27) | Taotluse esitaja esitatud teabe põhjal (19) puuduvad riigisiseste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamise turule sisenemisel regulatiivseid tõkked. Postiteenuste osutamiseks ei ole vaja riigiasutuste ametlikku luba. Taotluse esitaja esitatud teabe põhjal, (20) mida kinnitab Leedu ametiasutuste esitatud teave, (21) on teenuseosutaja ainus kohustus teavitada Leedu Vabariigi sideametit teenuste osutamisega alustamisest ning järgida postiteenuste osutajatele kehtestatud nõudeid (22). |
| --- | --- |

(27)

Taotluse esitaja esitatud teabe põhjal (19) puuduvad riigisiseste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamise turule sisenemisel regulatiivseid tõkked. Postiteenuste osutamiseks ei ole vaja riigiasutuste ametlikku luba. Taotluse esitaja esitatud teabe põhjal, (20) mida kinnitab Leedu ametiasutuste esitatud teave, (21) on teenuseosutaja ainus kohustus teavitada Leedu Vabariigi sideametit teenuste osutamisega alustamisest ning järgida postiteenuste osutajatele kehtestatud nõudeid (22).

19

20

21

22

| (28) | Lisaks märgib komisjon taotluse esitaja esitatud teabe põhjal, et teatavad konkurendid laiendasid oma teenuseid, võttes kasutusele pakiautomaatide taristu. Lisaks kavandavad kõik peamised konkurendid täiendavaid investeeringuid pakiautomaatide taristusse ja selle laiendamist (23). Leedu Vabariigi sideameti avaldatud teabe kohaselt võidavad pakiautomaadid üldiselt populaarsust ja need on praegu üks kahest kõige sagedamini kasutatavast kättetoimetamiskohast. Kõigist Leedus kättetoimetatavatest postipakkidest viivad kullerid kohale 50–60 % ja pakiautomaatidesse toimetatakse 35–46 % pakkidest, samas kui postkontoritesse toimetatakse ainult ligikaudu 2 % postipakkidest (24). Sellega seoses tuleb märkida, et ehkki taotluse esitaja käitab postkontorite võrgustikku, mida teistel kullerteenuste osutajatel ei ole, ei saa seda antud turusegmendis pidada taotluse esitajale konkurentide ees olulist konkurentsieelist andvaks asjaoluks. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks märgib komisjon taotluse esitaja esitatud teabe põhjal, et teatavad konkurendid laiendasid oma teenuseid, võttes kasutusele pakiautomaatide taristu. Lisaks kavandavad kõik peamised konkurendid täiendavaid investeeringuid pakiautomaatide taristusse ja selle laiendamist (23). Leedu Vabariigi sideameti avaldatud teabe kohaselt võidavad pakiautomaadid üldiselt populaarsust ja need on praegu üks kahest kõige sagedamini kasutatavast kättetoimetamiskohast. Kõigist Leedus kättetoimetatavatest postipakkidest viivad kullerid kohale 50–60 % ja pakiautomaatidesse toimetatakse 35–46 % pakkidest, samas kui postkontoritesse toimetatakse ainult ligikaudu 2 % postipakkidest (24). Sellega seoses tuleb märkida, et ehkki taotluse esitaja käitab postkontorite võrgustikku, mida teistel kullerteenuste osutajatel ei ole, ei saa seda antud turusegmendis pidada taotluse esitajale konkurentide ees olulist konkurentsieelist andvaks asjaoluks.

23

24

| (29) | Käesoleva otsuse kohaldamisel ja ilma konkurentsiõigust piiramata saab põhjendustes 24, 25, 26, 27 ja 28 kirjeldatud teguritest järeldada, et Leedus on kõnealune tegevusala konkurentsile avatud. Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tingimused on täidetud, tuleks tagada, et direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada kõnealust tegevust Leedus. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva otsuse kohaldamisel ja ilma konkurentsiõigust piiramata saab põhjendustes 24, 25, 26, 27 ja 28 kirjeldatud teguritest järeldada, et Leedus on kõnealune tegevusala konkurentsile avatud. Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tingimused on täidetud, tuleks tagada, et direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada kõnealust tegevust Leedus.

3.2.3.2.   Rahvusvahelised postipakkide kättetoimetamise kiirteenused

| (30) | Praegu tegutsevad rahvusvaheliste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste valdkonnas tugevad teenuseosutajad, kelle hulgas on rahvusvahelisi turuosalisi nagu DHL ja FedEx. Kättesaadava teabe kohaselt oli taotluse esitaja turuosa selles turusegmendis 2019. ja 2021. aasta vahelisel ajavahemikul [0–5] % nii mahu kui ka väärtuse poolest (25). |
| --- | --- |

(30)

Praegu tegutsevad rahvusvaheliste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste valdkonnas tugevad teenuseosutajad, kelle hulgas on rahvusvahelisi turuosalisi nagu DHL ja FedEx. Kättesaadava teabe kohaselt oli taotluse esitaja turuosa selles turusegmendis 2019. ja 2021. aasta vahelisel ajavahemikul [0–5] % nii mahu kui ka väärtuse poolest (25).

25

| (31) | Taotluse esitaja turuosa selles turusegmendis on võrreldes tema konkurentidega väga väike. Kättesaadava teabe kohaselt oli selle turusegmendi esimese turuosalise, DPD Lietuva turuosa 2019. ja 2021. aasta vahelisel ajavahemikul [40–45] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. DHLi turuosa ajavahemikul 2019. kuni 2021. aastani oli [10–15] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. Ülejäänud kahe konkurendi, Omniva LT ja Venipak Lietuva turuosa on sarnane DHLi turuosaga, mis oli ajavahemikul 2019. kuni 2021. aastani [10–15] % nii väärtuse kui ka mahu poolest (26). Võttes arvesse taotluse esitaja väga väikest turuosa selles segmendis, ei ole vaja rahvusvahelise postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste (C2X ja B2X) turuosa eraldi hinnata. Turuosadest nähtub, et konkurendid suudavad avaldada selles segmendis taotluse esitajale olulist konkurentsisurvet. |
| --- | --- |

(31)

Taotluse esitaja turuosa selles turusegmendis on võrreldes tema konkurentidega väga väike. Kättesaadava teabe kohaselt oli selle turusegmendi esimese turuosalise, DPD Lietuva turuosa 2019. ja 2021. aasta vahelisel ajavahemikul [40–45] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. DHLi turuosa ajavahemikul 2019. kuni 2021. aastani oli [10–15] % nii mahu kui ka väärtuse poolest. Ülejäänud kahe konkurendi, Omniva LT ja Venipak Lietuva turuosa on sarnane DHLi turuosaga, mis oli ajavahemikul 2019. kuni 2021. aastani [10–15] % nii väärtuse kui ka mahu poolest (26). Võttes arvesse taotluse esitaja väga väikest turuosa selles segmendis, ei ole vaja rahvusvahelise postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste (C2X ja B2X) turuosa eraldi hinnata. Turuosadest nähtub, et konkurendid suudavad avaldada selles segmendis taotluse esitajale olulist konkurentsisurvet.

26

| (32) | Käesoleva otsuse otstarbe kohaselt ja ilma konkurentsiõigust piiramata saab põhjendustes 30 ja 31 loetletud teguritest järeldada, et Leedus on kõnealune tegevusala konkurentsile avatud. Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tingimused on täidetud, tuleks tagada, et direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada kõnealust tegevust Leedus. |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva otsuse otstarbe kohaselt ja ilma konkurentsiõigust piiramata saab põhjendustes 30 ja 31 loetletud teguritest järeldada, et Leedus on kõnealune tegevusala konkurentsile avatud. Kuna direktiivi 2014/25/EL artikli 34 tingimused on täidetud, tuleks tagada, et direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada kõnealust tegevust Leedus.

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (33) | Võttes arvesse põhjendustes 6–32 käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust riigisiseste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamise ja rahvusvaheliste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamise puhul Leedus pidada täidetuks. |
| --- | --- |

(33)

Võttes arvesse põhjendustes 6–32 käsitletud tegureid, tuleks direktiivi 2014/25/EL artikli 34 lõike 1 kohast konkurentsile otsese avatuse tingimust riigisiseste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamise ja rahvusvaheliste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutamise puhul Leedus pidada täidetuks.

| (34) | Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2014/25/EL kohaldada võrgustiku sektori hankijate sõlmitavate lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada käesoleva otsuse põhjenduses 33 osutatud tegevust Leedus, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks kõnealuses geograafilises piirkonnas. |
| --- | --- |

(34)

Kuna turule piiramatu juurdepääsu tingimust peetakse täidetuks, ei tuleks direktiivi 2014/25/EL kohaldada võrgustiku sektori hankijate sõlmitavate lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada käesoleva otsuse põhjenduses 33 osutatud tegevust Leedus, ega ideekonkursside korraldamise suhtes kõnealuseks tegevuseks kõnealuses geograafilises piirkonnas.

| (35) | Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira liidu konkurentsieeskirjade ega muude liidu õigusvaldkondade normide kohaldamist. Konkreetselt tuleks silmas pidada, et kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, ei pruugi olla samad, mida kasutatakse aluslepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (27) kohasel hindamisel, nagu kinnitas Üldkohus, (28) |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva otsuse kohaldamine ei piira liidu konkurentsieeskirjade ega muude liidu õigusvaldkondade normide kohaldamist. Konkreetselt tuleks silmas pidada, et kriteeriumid ja metoodika, mille alusel hinnatakse otsest avatust konkurentsile vastavalt direktiivi 2014/25/EL artiklile 34, ei pruugi olla samad, mida kasutatakse aluslepingu artikli 101 või 102 või nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (27) kohasel hindamisel, nagu kinnitas Üldkohus, (28)

27

28

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/25/EL ei kohaldata võrgustiku sektori hankijate sõlmitavate lepingute suhtes, mille eesmärk on võimaldada järgmiste teenuste osutamist Leedus:

| — | riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused; |
| --- | --- |

—

riigisisesed postipakkide kättetoimetamise kiirteenused;

| — | rahvusvahelised postipakkide kättetoimetamise kiirteenused. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised postipakkide kättetoimetamise kiirteenused.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.

Brüssel, 7. juuni 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Thierry BRETON

---

(1)  
  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

1

(2)  Komisjoni 10. oktoobri 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/1804, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid) artiklite 34 ja 35 kohaldamise üksikasjalikke eeskirju (ELT L 275, 12.10.2016, lk 39).

2

(3)  Taotluse punkt 6.

3

(4)  Taotluse punkt 6.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT L 15, 21.1.1998, lk 14).

5

(6)  Leedu ametiasutuste 14. märtsi 2023. aasta vastus teabenõudele.

6

(7)  Leedu Vabariigi 15. aprilli 1999. aasta postiseadus nr VIII-1141. Seaduse uus redaktsioon 1. jaanuari 2013. aasta seisuga: nr XI-2379, 8. november 2012, ametlik väljaanne 2012, nr 135-6867 (22. november 2012).

7

(8)  Taotluse punktid 33 ja 39.

8

(9)  Komisjoni 27. mai 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/737 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta teatud postiteenustega seotud tegevuste sooritamiseks sõlmitud lepingute suhtes Taanis (ELT L 172, 3.6.2020, lk 23); komisjoni 12. juuli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1204, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse teatavate posti- ja muude teenuste osutamisega seotud tegevuste kohta Horvaatias (ELT L 189, 15.7.2019, lk 75). Komisjoni 22. märtsi 2013. aasta rakendusotsus 2013/154/EL teatavate Ungari postiteenuste väljajätmise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/17/EÜ (millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused) kohaldamisalast (ELT L 86, 26.3.2013, lk 22). Vt ka komisjoni 1. augusti 1990. aasta otsus 90/456/EMÜ rahvusvaheliste kiirkulleriteenuste osutamise kohta Hispaanias (EÜT L 233, 28.8.1990, lk 19), ja 21. aprilli 2009. aasta otsus juhtumis COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S; komisjoni 30. jaanuari 2013. aasta otsus juhtumis COMP/M.6570 – UPS/TNT Express.

9

(10)  Komisjoni 27. mai 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/737 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL artikli 34 kohaldatavuse kohta teatud postiteenustega seotud tegevuste sooritamiseks sõlmitud lepingute suhtes Taanis (ELT L 172, 3.6.2020, lk 23); komisjoni 12. juuli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1204, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse teatavate posti- ja muude teenuste osutamisega seotud tegevuste kohta Horvaatias (ELT L 189, 15.7.2019, lk 75). Vt ka juhtum COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S, 21.4.2009, punkt 54.

10

(11)  Vt selle kohta taotluse 16. lisa, kus taotluse esitaja esitab hinnangu oma turuosa ja peamiste konkurentide kohta, tuginedes sealjuures turu kitsamale määratlusele.

11

(12)  Taotluse punkt 56.

12

(13)  Komisjoni 12. juuli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1204, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL kohaldatavust lepingute suhtes, mis sõlmitakse teatavate posti- ja muude teenuste osutamisega seotud tegevuste kohta Horvaatias (ELT L 189, 15.7.2019, lk 75). Vt ka juhtum COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S, 21.4.2009, punktid 66 ja 74.

13

(14)  Teave põhineb taotluse esitaja teadmistel turu kohta, võttes arvesse ka hinnangut postiteenuste osutajate arvu kohta, mis on esitatud Leedu Vabariigi sideameti aruandes. Leedu ametiasutused kinnitasid oma 14. märtsi 2023. aasta vastuses, et Leedus on palju riigisiseste postipakkide kättetoimetamise kiirteenuste osutajaid.

14

(15)  Vt selle kohta taotluse 16. lisa, kus taotluse esitaja esitab hinnangu oma turuosa ja peamiste konkurentide kohta, tuginedes sealjuures turu kitsamale määratlusele.

15

(16)  Sealsamas.

16

(17)  Sealsamas.

17

(18)  Sealsamas.

18

(19)  Taotluse punkt 111.

19

(20)  Taotluse punkt 64.

20

(21)  Leedu ametiasutuste 14. märtsi 2023. aasta vastus teabenõudele.

21

(22)  Postiseaduse artikliga 10 sätestatud nõuded käsitlevad postiteenuste pakkujate õigusi ja kohustusi, st neis esitatakse üksikasjalikud tingimused selle kohta, kuidas postisaadetisi tuleks kätte toimetada ja tagasi saata, nõue avaldada postiteenuste osutamise tingimused, teenuseosutaja tegevuskohad ja muu asjaomane teave, nõue vastata klientidele 14 päeva jooksul ja anda aru Leedu Vabariigi sideametile. Leedu Vabariigi sideameti vastuvõetud postiteenuste osutamise normides käsitletakse nõudeid postiteenuste osutamise kohta veelgi üksikasjalikumalt (Leedu Vabariigi sideameti direktori 28. veebruari 2013. aasta määrus nr 1 V-332).

22

(23)  Taotluse punkt 106.

23

(24)  Leedu Vabariigi sideameti aruanne (2021. aasta IV kvartal), taotluse lisa nr 9.

24

(25)  Vt selle kohta taotluse 16. lisa, kus taotluse esitaja esitab hinnangu oma turuosa ja peamiste konkurentide kohta, tuginedes sealjuures turu kitsamale määratlusele.

25

(26)  Sealsamas.

26

(27)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

27

(28)  Kohtuotsus, 27. aprill 2016, Österreichische Post AG vs. komisjon, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, punkt 28. Vt ka direktiivi 2014/25/EL põhjendus 44.

28

vs

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 160/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 160/39

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2023/1229,

7. juuni 2022,

riigiabi SA.58101 (2020/C ex 2020/N) ja SA.62043 (2021/C ex 2021/N) kohta, mida Portugal kavatseb anda SATA kontserni päästmiseks ja ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri C(2022) 3816 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse komisjoni otsuseid algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses riigiabiga SA.58101(2020/C) (1) ja riigiabiga SA.62043 (2021/C) (2),

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele ning võttes arvesse ühe huvitatud isiku ja muude kolmandate isikute esitatud märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 13. augusti 2020. aasta kirjaga, mida muudeti ja täiendati 14. augustil 2020, teavitas Portugal Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõike 3 kohaselt komisjoni oma kavatsusest anda päästmisabi ettevõtjale SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. (edaspidi „SATA“ või „abisaaja“) 169 miljoni euro suuruse pangalaenu riigi tagatise vormis. |
| --- | --- |

(1)

13. augusti 2020. aasta kirjaga, mida muudeti ja täiendati 14. augustil 2020, teavitas Portugal Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 108 lõike 3 kohaselt komisjoni oma kavatsusest anda päästmisabi ettevõtjale SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. (edaspidi „SATA“ või „abisaaja“) 169 miljoni euro suuruse pangalaenu riigi tagatise vormis.

| (2) | 18. augustil 2020 teavitas komisjon Portugali oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus, et hinnata täiendavalt eespool nimetatud päästmisabi kokkusobivust siseturuga, lähtudes suunistest raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldusabi suunised“) (3). Komisjon otsustas selle menetluse algatada, kuna tal oli kahtlusi, kas asjaomasel juhul järgiti ühekordse abi põhimõtet, nimelt kas SATA aktsiakapitali kolm suurendamist kogusummas 72,6 miljonit eurot, mida Assooride autonoomne piirkond (edaspidi „Assooride autonoomne piirkond“ või „piirkond“) on alates 2017. aastast märkinud ja millele on viidatud asjaomase otsuse põhjenduses 13 (edaspidi „varasemad kapitali suurendamised“), kujutavad endast varasemat päästmis- või ümberkorraldusabi. Samas otsuses kiitis komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja artikli 106 lõike 2 alusel heaks 133 miljoni euro suuruse likviidsustoetuse, et võimaldada SATA-l täita oma tõelisi avaliku teenindamise kohustusi ja pakkuda oma väikestes lennujaamades olulisi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid ning säilitada transpordiühendus Assooride äärepoolseima piirkonnaga. |
| --- | --- |

(2)

18. augustil 2020 teavitas komisjon Portugali oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus, et hinnata täiendavalt eespool nimetatud päästmisabi kokkusobivust siseturuga, lähtudes suunistest raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (edaspidi „päästmis- ja ümberkorraldusabi suunised“) (3). Komisjon otsustas selle menetluse algatada, kuna tal oli kahtlusi, kas asjaomasel juhul järgiti ühekordse abi põhimõtet, nimelt kas SATA aktsiakapitali kolm suurendamist kogusummas 72,6 miljonit eurot, mida Assooride autonoomne piirkond (edaspidi „Assooride autonoomne piirkond“ või „piirkond“) on alates 2017. aastast märkinud ja millele on viidatud asjaomase otsuse põhjenduses 13 (edaspidi „varasemad kapitali suurendamised“), kujutavad endast varasemat päästmis- või ümberkorraldusabi. Samas otsuses kiitis komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja artikli 106 lõike 2 alusel heaks 133 miljoni euro suuruse likviidsustoetuse, et võimaldada SATA-l täita oma tõelisi avaliku teenindamise kohustusi ja pakkuda oma väikestes lennujaamades olulisi üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid ning säilitada transpordiühendus Assooride äärepoolseima piirkonnaga.

3

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) avaldati 4. septembril 2020Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus“) avaldati 4. septembril 2020Euroopa Liidu Teatajas (4). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (4) | Komisjon sai märkused 19 isikult. 13. oktoobril 2020 edastas ta saadud märkused Portugalile, kes vastas neile kirjalikult 16. novembri 2020. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai märkused 19 isikult. 13. oktoobril 2020 edastas ta saadud märkused Portugalile, kes vastas neile kirjalikult 16. novembri 2020. aasta kirjaga.

| (5) | 17. veebruaril 2021 esitas Portugal SATA ümberkorralduskava. 14. aprillil 2021 teatas Portugal komisjonile oma kavatsusest anda ümberkorralduskava toetamiseks ümberkorraldusabi 186,7 miljoni euro ulatuses kapitali suurendamise ja 144,2 miljoni euro suuruse laenude riigi tagatise vormis. |
| --- | --- |

(5)

17. veebruaril 2021 esitas Portugal SATA ümberkorralduskava. 14. aprillil 2021 teatas Portugal komisjonile oma kavatsusest anda ümberkorralduskava toetamiseks ümberkorraldusabi 186,7 miljoni euro ulatuses kapitali suurendamise ja 144,2 miljoni euro suuruse laenude riigi tagatise vormis.

| (6) | Assooride autonoomne piirkond taotles 29. märtsi 2021. aasta ja 16. aprilli 2021. aasta kirjaga, et laenutagatiste andmist, mille komisjon 18. augustil 2020 heaks kiitis, jätkataks kuni 18. novembrini 2021 ja et ümberkorralduskava hindamise ajaks lubataks seitsmeks kuuks anda rohkem tagatisi kuni 122,5 miljoni euro ulatuses. |
| --- | --- |

(6)

Assooride autonoomne piirkond taotles 29. märtsi 2021. aasta ja 16. aprilli 2021. aasta kirjaga, et laenutagatiste andmist, mille komisjon 18. augustil 2020 heaks kiitis, jätkataks kuni 18. novembrini 2021 ja et ümberkorralduskava hindamise ajaks lubataks seitsmeks kuuks anda rohkem tagatisi kuni 122,5 miljoni euro ulatuses.

| (7) | 30. aprilli 2021. aasta kirjaga teavitas komisjon Portugali oma otsusest laiendada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust teatatud ümberkorraldusabile ja kiitis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja artikli 106 lõike 2 alusel heaks 122,5 miljoni euro suuruse täiendava likviidsustoetuse andmise, et tagada avaliku teenindamise kohustuste jätkuv täitmine ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jätkuv osutamine kuni 21. novembrini 2021 (kaasa arvatud) või kuni komisjon on teinud lõpliku otsuse, olenevalt sellest, kumb on varasem. Komisjoni otsus (edaspidi „menetluse laiendamise otsus“) avaldati 11. juunil 2021 samuti Euroopa Liidu Teatajas (5). |
| --- | --- |

(7)

30. aprilli 2021. aasta kirjaga teavitas komisjon Portugali oma otsusest laiendada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust teatatud ümberkorraldusabile ja kiitis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja artikli 106 lõike 2 alusel heaks 122,5 miljoni euro suuruse täiendava likviidsustoetuse andmise, et tagada avaliku teenindamise kohustuste jätkuv täitmine ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jätkuv osutamine kuni 21. novembrini 2021 (kaasa arvatud) või kuni komisjon on teinud lõpliku otsuse, olenevalt sellest, kumb on varasem. Komisjoni otsus (edaspidi „menetluse laiendamise otsus“) avaldati 11. juunil 2021 samuti Euroopa Liidu Teatajas (5).

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (8) | Portugal esitas oma märkused menetluse laiendamise otsuse kohta 10. juuni 2021. aasta kirjaga ning muutis ja ajakohastas ümberkorralduskava 15. juulil ja 2. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(8)

Portugal esitas oma märkused menetluse laiendamise otsuse kohta 10. juuni 2021. aasta kirjaga ning muutis ja ajakohastas ümberkorralduskava 15. juulil ja 2. detsembril 2021.

| (9) | 1. juunil ja 30. novembril 2021 teatas Portugal komisjonile, et abisaaja on komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükil kohaselt Assooride autonoomsele piirkonnale varasemad kapitali suurendamise summad koos intressidega tagasi maksnud (6). |
| --- | --- |

(9)

1. juunil ja 30. novembril 2021 teatas Portugal komisjonile, et abisaaja on komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükil kohaselt Assooride autonoomsele piirkonnale varasemad kapitali suurendamise summad koos intressidega tagasi maksnud (6).

6

| (10) | Komisjon sai menetluse laiendamise otsuse kohta märkusi neljateistkümnelt isikult. 14. juulil 2021 edastas komisjon need Portugalile, kes esitas oma tähelepanekud 12. augusti 2021. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon sai menetluse laiendamise otsuse kohta märkusi neljateistkümnelt isikult. 14. juulil 2021 edastas komisjon need Portugalile, kes esitas oma tähelepanekud 12. augusti 2021. aasta kirjaga.

| (11) | 5. novembril 2021 andis komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja artikli 106 lõike 2 alusel loa SATA-le makstava heakskiidetud likviidsustoetuse muutmiseks ja pikendamiseks kuni menetluse lõpetamiseni (7). |
| --- | --- |

(11)

5. novembril 2021 andis komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja artikli 106 lõike 2 alusel loa SATA-le makstava heakskiidetud likviidsustoetuse muutmiseks ja pikendamiseks kuni menetluse lõpetamiseni (7).

7

| (12) | 6. aprillil 2022 võttis Portugal teatise SATA-le päästmisabi andmise kohta tagasi, kinnitades, et päästmisabi ei ole antud. Samas, 6. aprilli 2022. aasta esildises esitas Portugal ka ajakohastatud lisateavet. |
| --- | --- |

(12)

6. aprillil 2022 võttis Portugal teatise SATA-le päästmisabi andmise kohta tagasi, kinnitades, et päästmisabi ei ole antud. Samas, 6. aprilli 2022. aasta esildises esitas Portugal ka ajakohastatud lisateavet.

| (13) | Portugal nõustus erandkorras loobuma ELi toimimise lepingu artiklist 342 koostoimes määruse nr 1/1958 (8) artikliga 3 tulenevatest õigustest ning soostus otsuse vastuvõtmisega ja sellest teavitamisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 297 inglise keeles. |
| --- | --- |

(13)

Portugal nõustus erandkorras loobuma ELi toimimise lepingu artiklist 342 koostoimes määruse nr 1/1958 (8) artikliga 3 tulenevatest õigustest ning soostus otsuse vastuvõtmisega ja sellest teavitamisega vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 297 inglise keeles.

8

2.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Abisaaja: tegutsevad tütarettevõtjad ja asjaomased tegevusalad

Abisaaja: tegutsevad tütarettevõtjad ja asjaomased tegevusalad

| (14) | SATA on tegutsev lennuettevõtja, Sociedade Anónima (piiratud vastutusega äriühing) (9) ja tal on osalus teistes Assooride autonoomses piirkonnas asuvates äriühingutes. SATA asutati 1941. aastal ja ta kuulub täielikult autonoomse piirkonna valitsusele. SATA on äriühingute SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. (edaspidi „Azores Airlines“), Gestão de Aeródromos, S.A. (edaspidi „SATA Gestão de Aeródromos“ või „SGA“) ja reisikorraldaja Azores Vacations America, Inc. (edaspidi „Azores Vacations America“) (praegu ei tegutse ja on likvideerimisel) ainuaktsionär. Lisaks oli SATA varem teise reisikorraldaja, nimelt praeguseks juba likvideeritud Azores Vacations Canada, Inc. (edaspidi „Azores Vacations Canada“) ainuaktsionär (põhjendus 62). |
| --- | --- |

(14)

SATA on tegutsev lennuettevõtja, Sociedade Anónima (piiratud vastutusega äriühing) (9) ja tal on osalus teistes Assooride autonoomses piirkonnas asuvates äriühingutes. SATA asutati 1941. aastal ja ta kuulub täielikult autonoomse piirkonna valitsusele. SATA on äriühingute SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. (edaspidi „Azores Airlines“), Gestão de Aeródromos, S.A. (edaspidi „SATA Gestão de Aeródromos“ või „SGA“) ja reisikorraldaja Azores Vacations America, Inc. (edaspidi „Azores Vacations America“) (praegu ei tegutse ja on likvideerimisel) ainuaktsionär. Lisaks oli SATA varem teise reisikorraldaja, nimelt praeguseks juba likvideeritud Azores Vacations Canada, Inc. (edaspidi „Azores Vacations Canada“) ainuaktsionär (põhjendus 62).

9

| (15) | Kõik käesolevas otsuses sisalduvad viited SATA-le või ümberkorraldusabi saavale ettevõtjale käivad SATA Air Açoresi ja kõigi selle tütarettevõtjate kohta, kui ei ole märgitud teisiti, et eristada SATA tegevust lennuettevõtjana (tegevus ettevõtjana SATA Air Açores) tema tütarettevõtjate tegevusest. |
| --- | --- |

(15)

Kõik käesolevas otsuses sisalduvad viited SATA-le või ümberkorraldusabi saavale ettevõtjale käivad SATA Air Açoresi ja kõigi selle tütarettevõtjate kohta, kui ei ole märgitud teisiti, et eristada SATA tegevust lennuettevõtjana (tegevus ettevõtjana SATA Air Açores) tema tütarettevõtjate tegevusest.

| (16) | SATA-l on umbes 1 400 töötajat, kellest 1 150 töötab kõnealuses piirkonnas, mis moodustab umbes 10 % kogu turismivaldkonna töötajatest ja 1 % kogu Assooride töötajatest, ning 250 Lissabonis (10). Nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuses (11) ja menetluse laiendamise otsuses, (12) osutab SATA i) otse ja täielikult talle kuuluva tütarettevõtja Azores Airlines kaudu sõitjate ja kaupade lennutransporditeenuseid avaliku teenindamise kohustuse raames või ärilistel alustel ning ii) SGA kaudu üldist majandushuvi pakkuvat teenust seoses kõnealuse piirkonna väikeste lennujaamade ja lennuväljadega. Punktides 2.1.1 kuni 2.1.3 kirjeldatakse kahte tegevusalade rühma eraldi. |
| --- | --- |

(16)

SATA-l on umbes 1 400 töötajat, kellest 1 150 töötab kõnealuses piirkonnas, mis moodustab umbes 10 % kogu turismivaldkonna töötajatest ja 1 % kogu Assooride töötajatest, ning 250 Lissabonis (10). Nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuses (11) ja menetluse laiendamise otsuses, (12) osutab SATA i) otse ja täielikult talle kuuluva tütarettevõtja Azores Airlines kaudu sõitjate ja kaupade lennutransporditeenuseid avaliku teenindamise kohustuse raames või ärilistel alustel ning ii) SGA kaudu üldist majandushuvi pakkuvat teenust seoses kõnealuse piirkonna väikeste lennujaamade ja lennuväljadega. Punktides 2.1.1 kuni 2.1.3 kirjeldatakse kahte tegevusalade rühma eraldi.

10

11

12

2.1.1.   Avaliku teenindamise kohustused, mida täidavad SATA ja Azores Airlines

Avaliku teenindamise kohustused, mida täidavad SATA ja Azores Airlines

| (17) | Et tagada regulaarlendude pakkumise jätkumine Assoore teenindavatel liinidel, on kõnealuse piirkonna mõne sõitjate regulaarse lennutransporditeenuse suhtes kehtestatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008 avaliku teenindamise kohustus (13). Need kohustused hõlmavad muu hulgas lendude miinimumsagedust, sõiduplaane, kasutatava õhusõiduki liiki ja maksimaalset veomahtu, piletihindu, teenuse katkematust ja täpsust ning lendude turustamist (14). Avaliku teenindamise kohustused aitavad kompenseerida Assoori saarestiku isoleeritust, mis on tingitud saarestiku kaugusest mandrist ja ilmastikuoludest, eriti talvel. |
| --- | --- |

(17)

Et tagada regulaarlendude pakkumise jätkumine Assoore teenindavatel liinidel, on kõnealuse piirkonna mõne sõitjate regulaarse lennutransporditeenuse suhtes kehtestatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008 avaliku teenindamise kohustus (13). Need kohustused hõlmavad muu hulgas lendude miinimumsagedust, sõiduplaane, kasutatava õhusõiduki liiki ja maksimaalset veomahtu, piletihindu, teenuse katkematust ja täpsust ning lendude turustamist (14). Avaliku teenindamise kohustused aitavad kompenseerida Assoori saarestiku isoleeritust, mis on tingitud saarestiku kaugusest mandrist ja ilmastikuoludest, eriti talvel.

13

14

| (18) | SATA Air Açores teenindab ainult saartevahelisi lende avaliku teenindamise kohustuse alusel ainuõiguslikult ja hüvitise eest, samal ajal kui Azores Airlines teenindab lennuliine Assooridelt Portugali mandriossa, Madeirasse ja rahvusvahelistesse sihtkohtadesse, täites avaliku teenindamise kohustusi Portugali mandriossa ja Madeirasse suunduvatel lennuliinidel ilma ainuõiguse ja hüvitiseta. Mõlemal juhul on need kohustused sätestatud avaliku teenindamise lepingutes või ülesande andmise aktides, millega kehtestatakse miinimumnõuded järjepidevusele, regulaarsusele, tariifidele ja veomahtudele, mis peavad muu hulgas olema sobivad kõnealustel liinidel regulaarlendude pakkumiseks tavatingimustes. 2019. aastal tegi SATA Air Açores üle 15 000 lennu kuue Dash Bombardier’ lennukiga, millega veeti ligikaudu 766 000 sõitjat. |
| --- | --- |

(18)

SATA Air Açores teenindab ainult saartevahelisi lende avaliku teenindamise kohustuse alusel ainuõiguslikult ja hüvitise eest, samal ajal kui Azores Airlines teenindab lennuliine Assooridelt Portugali mandriossa, Madeirasse ja rahvusvahelistesse sihtkohtadesse, täites avaliku teenindamise kohustusi Portugali mandriossa ja Madeirasse suunduvatel lennuliinidel ilma ainuõiguse ja hüvitiseta. Mõlemal juhul on need kohustused sätestatud avaliku teenindamise lepingutes või ülesande andmise aktides, millega kehtestatakse miinimumnõuded järjepidevusele, regulaarsusele, tariifidele ja veomahtudele, mis peavad muu hulgas olema sobivad kõnealustel liinidel regulaarlendude pakkumiseks tavatingimustes. 2019. aastal tegi SATA Air Açores üle 15 000 lennu kuue Dash Bombardier’ lennukiga, millega veeti ligikaudu 766 000 sõitjat.

| (19) | Eelkõige on SATA Air Açores alates 1996. aastast teenindanud saartevaheliste lendudega avaliku teenindamise kohustuste alusel piirkonna üheksat saart, käitades Assooridel kokku 14 lennuliini, mis katab piirkonna kogu lennutranspordi (100 %) (15). SATA Air Açores on ainus lennuettevõtja, kes on nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks üldse pakkumusi esitanud (16). Avaliku teenindamise kohustus usaldati viimati ainult SATA Air Açoresile avaliku teenindamise lepingu alusel, mis hõlmas määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohase hüvitise maksmist, ning 28. septembril 2021 (17) sõlmiti uus leping uueks viieaastaseks tähtajaks alates 1. novembrist 2021 (18). |
| --- | --- |

(19)

Eelkõige on SATA Air Açores alates 1996. aastast teenindanud saartevaheliste lendudega avaliku teenindamise kohustuste alusel piirkonna üheksat saart, käitades Assooridel kokku 14 lennuliini, mis katab piirkonna kogu lennutranspordi (100 %) (15). SATA Air Açores on ainus lennuettevõtja, kes on nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks üldse pakkumusi esitanud (16). Avaliku teenindamise kohustus usaldati viimati ainult SATA Air Açoresile avaliku teenindamise lepingu alusel, mis hõlmas määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohase hüvitise maksmist, ning 28. septembril 2021 (17) sõlmiti uus leping uueks viieaastaseks tähtajaks alates 1. novembrist 2021 (18).

15

16

17

18

| (20) | Azores Airlines asutati 1990. aastal nime all OceanAir ja 1994. aastal liitis SATA selle endaga. Selle halduskeskus asub Ponta Delgadas ja üks tegutsemiskoht Lissabonis. Azores Airlines teenindab i) kolme avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini (avatud avaliku teenindamise kohustused ilma ainuõiguse ja hüvitiseta), mis ühendavad Portugali mandriosa Assooride kolme lennuväravaga (Santa Maria, Horta ja Pico saar), ja ii) ühte avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini (avatud avaliku teenindamise kohustus ilma ainuõiguse ja hüvitiseta), mis ühendab Ponta Delgadat Funchaliga (Madeira saar). Nendel liinidel ei konkureeri Azores Airlinesiga ükski teine lennuettevõtja, kuigi, nagu eespool selgitatud (põhjendus 18), ei ole asjaomane avaliku teenindamise leping ainuõiguslik. |
| --- | --- |

(20)

Azores Airlines asutati 1990. aastal nime all OceanAir ja 1994. aastal liitis SATA selle endaga. Selle halduskeskus asub Ponta Delgadas ja üks tegutsemiskoht Lissabonis. Azores Airlines teenindab i) kolme avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini (avatud avaliku teenindamise kohustused ilma ainuõiguse ja hüvitiseta), mis ühendavad Portugali mandriosa Assooride kolme lennuväravaga (Santa Maria, Horta ja Pico saar), ja ii) ühte avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini (avatud avaliku teenindamise kohustus ilma ainuõiguse ja hüvitiseta), mis ühendab Ponta Delgadat Funchaliga (Madeira saar). Nendel liinidel ei konkureeri Azores Airlinesiga ükski teine lennuettevõtja, kuigi, nagu eespool selgitatud (põhjendus 18), ei ole asjaomane avaliku teenindamise leping ainuõiguslik.

| (21) | Nagu Portugal rõhutas, ei põhine nende nelja lennuliini avaliku teenindamise kohustused majanduslikul tasuvusel, vaid pigem piirkonna huvil tagada selliste liinide järjepidevus avalikust huvist tulenevatel põhjustel (19). Kuigi neli avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini on avatud kõigile ettevõtjatele, on Azores Airlines ainus lennuettevõtja, kes on ilmutanud huvi avaliku teenindamise kohustuste täitmise vastu selle eest hüvitist saamata. 27. märtsil 2021 kehtestati kahel lennuliinil (Lissabon–Horta–Lissabon ja Lissabon – Santa Maria – Lissabon) Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) 2021. aasta suviseks lennuhooajaks erakorraline COVID-19 puhangu aegne avaliku teenindamise kohustus (20) ning 28. oktoobril 2021 pikendati seda IATA 2021. aasta talviseks lennuhooajaks. Portugal hindab praegu koos Assooride autonoomse piirkonnaga nende nelja lennuliini olukorda ja nende võimalikke edaspidiseid muudatusi (21) (põhjendused 57–59 ja 106). |
| --- | --- |

(21)

Nagu Portugal rõhutas, ei põhine nende nelja lennuliini avaliku teenindamise kohustused majanduslikul tasuvusel, vaid pigem piirkonna huvil tagada selliste liinide järjepidevus avalikust huvist tulenevatel põhjustel (19). Kuigi neli avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini on avatud kõigile ettevõtjatele, on Azores Airlines ainus lennuettevõtja, kes on ilmutanud huvi avaliku teenindamise kohustuste täitmise vastu selle eest hüvitist saamata. 27. märtsil 2021 kehtestati kahel lennuliinil (Lissabon–Horta–Lissabon ja Lissabon – Santa Maria – Lissabon) Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) 2021. aasta suviseks lennuhooajaks erakorraline COVID-19 puhangu aegne avaliku teenindamise kohustus (20) ning 28. oktoobril 2021 pikendati seda IATA 2021. aasta talviseks lennuhooajaks. Portugal hindab praegu koos Assooride autonoomse piirkonnaga nende nelja lennuliini olukorda ja nende võimalikke edaspidiseid muudatusi (21) (põhjendused 57–59 ja 106).

19

20

21

2.1.2.   Üldist majandushuvi pakkuvad teenused, mida osutab SGA

Üldist majandushuvi pakkuvad teenused, mida osutab SGA

| (22) | SGA, mille SATA liitis endaga 2005. aastal, käitab Pico, Graciosa, Corvo ja São Jorge lennujaama ning Floresi saare terminali, osutades üldist majandushuvi pakkuvat teenust, kuni volituse lõppemiseni 2025. aasta juulis (22). Lennukiga sõitjate arv oli igas nimetatud lennujaamas ja terminalis eelnenud kolmel aastal alla 200 000 aastas (23). Seetõttu teatas Portugal komisjonile nende viie lennujaamaga seotud üldist majandushuvi pakkuvast teenusest, mis puudutas neid viit lennujaama aastatel 2016–2017 (24). Portugali arvates on üldist majandushuvi pakkuv teenus tõepoolest põhjendatud vajadusega tagada liidu kõrvalise piirkonna transpordiühendus, võttes arvesse alternatiivsete transpordivahendite puudumist ning lennujaamadele antava riigiabi suunistes (edaspidi „lennundussuunised“) lennujaamadele ja lennuettevõtjatele sätestatud kriteeriume (25). |
| --- | --- |

(22)

SGA, mille SATA liitis endaga 2005. aastal, käitab Pico, Graciosa, Corvo ja São Jorge lennujaama ning Floresi saare terminali, osutades üldist majandushuvi pakkuvat teenust, kuni volituse lõppemiseni 2025. aasta juulis (22). Lennukiga sõitjate arv oli igas nimetatud lennujaamas ja terminalis eelnenud kolmel aastal alla 200 000 aastas (23). Seetõttu teatas Portugal komisjonile nende viie lennujaamaga seotud üldist majandushuvi pakkuvast teenusest, mis puudutas neid viit lennujaama aastatel 2016–2017 (24). Portugali arvates on üldist majandushuvi pakkuv teenus tõepoolest põhjendatud vajadusega tagada liidu kõrvalise piirkonna transpordiühendus, võttes arvesse alternatiivsete transpordivahendite puudumist ning lennujaamadele antava riigiabi suunistes (edaspidi „lennundussuunised“) lennujaamadele ja lennuettevõtjatele sätestatud kriteeriume (25).

22

23

24

25

| (23) | Portugali arvates ei ole erinevalt São Migueli ja Terceira lennujaamast nende lennujaamade käitamine nende piiratud, enamasti hooajalise liikluse ja kauge asukoha tõttu eraettevõtjate jaoks majanduslikult atraktiivne. SGAga seoses Graciosa, Pico, São Jorge ja Corvo lennuvälja käitamise ja haldamise teenustega sõlmitud kontsessioonilepinguga nähakse ette, et SGA-le makstakse tema osutatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest hüvitist iga lepinguperioodi aasta kohta. Ajavahemiku 2020–2025 hüvitiseks on määratud 17 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(23)

Portugali arvates ei ole erinevalt São Migueli ja Terceira lennujaamast nende lennujaamade käitamine nende piiratud, enamasti hooajalise liikluse ja kauge asukoha tõttu eraettevõtjate jaoks majanduslikult atraktiivne. SGAga seoses Graciosa, Pico, São Jorge ja Corvo lennuvälja käitamise ja haldamise teenustega sõlmitud kontsessioonilepinguga nähakse ette, et SGA-le makstakse tema osutatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest hüvitist iga lepinguperioodi aasta kohta. Ajavahemiku 2020–2025 hüvitiseks on määratud 17 miljonit eurot.

2.1.3.   Teenused, mida SATA pakub ärilistel alustel

Teenused, mida SATA pakub ärilistel alustel

| (24) | Lisaks avaliku teenindamise kohustuse täitmisele ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele pakub SATA lennukaubaveoteenuseid ka ärilistel alustel, näiteks kaubaveoteenuseid, ja Azores Airlinesi kaudu sõitjateveoteenuseid liberaliseeritud lennuliinidel, sealhulgas lende, mis hõlbustavad reisimist Ameerika Ühendriikide (USA) ja Kanada märkimisväärselt arvuka portugali diasporaa jaoks ning pakuvad paremaid juurdepääsuvõimalusi Assooridele reisijatele. Mis puudutab aga lennuühendusi liiduga, siis lisaks Portugali mandriosale on SATA-l ainult kaks otselendu teistesse Euroopa sihtkohtadesse, nimelt Londonisse ja Frankfurti, nagu on täpsemalt kirjeldatud allpool (põhjendus 28) (26). |
| --- | --- |

(24)

Lisaks avaliku teenindamise kohustuse täitmisele ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisele pakub SATA lennukaubaveoteenuseid ka ärilistel alustel, näiteks kaubaveoteenuseid, ja Azores Airlinesi kaudu sõitjateveoteenuseid liberaliseeritud lennuliinidel, sealhulgas lende, mis hõlbustavad reisimist Ameerika Ühendriikide (USA) ja Kanada märkimisväärselt arvuka portugali diasporaa jaoks ning pakuvad paremaid juurdepääsuvõimalusi Assooridele reisijatele. Mis puudutab aga lennuühendusi liiduga, siis lisaks Portugali mandriosale on SATA-l ainult kaks otselendu teistesse Euroopa sihtkohtadesse, nimelt Londonisse ja Frankfurti, nagu on täpsemalt kirjeldatud allpool (põhjendus 28) (26).

26

| (25) | Eelkõige osutab SATA Air Açores kogu saarestiku üheksal saarel piirkondlikku lennukaubaveoteenust, vedades ligikaudu 2 900 tonni kaupa aastas, samal ajal kui Azores Airlines veab Assooridele ja sealt välja üle [60–70] % lennukaubast, mis tähendab enam kui 1 300 tonni lasti, sealhulgas kala, post ja meditsiinitarbed (27). Konkurentsi pakub lennuettevõtjale Azores Airlines kauba Assooridele ja sealt välja vedamisel ainult TAP, mille turuosa oli 2019. aastal ligikaudu [30–40] % (28). |
| --- | --- |

(25)

Eelkõige osutab SATA Air Açores kogu saarestiku üheksal saarel piirkondlikku lennukaubaveoteenust, vedades ligikaudu 2 900 tonni kaupa aastas, samal ajal kui Azores Airlines veab Assooridele ja sealt välja üle [60–70] % lennukaubast, mis tähendab enam kui 1 300 tonni lasti, sealhulgas kala, post ja meditsiinitarbed (27). Konkurentsi pakub lennuettevõtjale Azores Airlines kauba Assooridele ja sealt välja vedamisel ainult TAP, mille turuosa oli 2019. aastal ligikaudu [30–40] % (28).

27

28

| (26) | Mis puudutab rahvusvahelisi lende, mille tähtsus piirkonna majanduses peamiselt investeeringute ja erasektori kulutuste kaudu on suur, käitab Azores Airlines regulaarliine Põhja-Atlandi piirkonnas Bostonisse, Oaklandi, Torontosse ja Montreali. Azores Airlines tegutseb ka turismivaldkonna nišiturul ja osutab tellimuslennu teenuseid. 2019. aastal tegi Azores Airlines kuue keskmaa-reisilennukiga Airbus 320 kokku ligikaudu 7 000 lendu (sealhulgas avaliku teenindamise kohustuse alustel lennuliinidel) ja teenindas ligikaudu 946 000 sõitjat, st 40 % välisriikidest Assooridele veetud sõitjatest. |
| --- | --- |

(26)

Mis puudutab rahvusvahelisi lende, mille tähtsus piirkonna majanduses peamiselt investeeringute ja erasektori kulutuste kaudu on suur, käitab Azores Airlines regulaarliine Põhja-Atlandi piirkonnas Bostonisse, Oaklandi, Torontosse ja Montreali. Azores Airlines tegutseb ka turismivaldkonna nišiturul ja osutab tellimuslennu teenuseid. 2019. aastal tegi Azores Airlines kuue keskmaa-reisilennukiga Airbus 320 kokku ligikaudu 7 000 lendu (sealhulgas avaliku teenindamise kohustuse alustel lennuliinidel) ja teenindas ligikaudu 946 000 sõitjat, st 40 % välisriikidest Assooridele veetud sõitjatest.

| (27) | Lisaks on alates 1985. aastast SATA kontrolli all kaks Põhja-Ameerika reisikorraldajat, Azores Vacations America ja Azores Vacations Canada, eesmärgiga käitada aasta ringi ühendusi Põhja-Ameerika, Portugali mandriosa ja asjaomase piirkonna vahel. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks on alates 1985. aastast SATA kontrolli all kaks Põhja-Ameerika reisikorraldajat, Azores Vacations America ja Azores Vacations Canada, eesmärgiga käitada aasta ringi ühendusi Põhja-Ameerika, Portugali mandriosa ja asjaomase piirkonna vahel.

| (28) | SATAga konkureerides teenindavad Assoori saarestiku ja liidu ülejäänud territooriumi vahelisi kommertsliine (suuruse järjekorras) TAP-Transportes Aéreos Portugueses S.A., Ryanair, Arkefly ja Jetairfly, kuigi pärast COVID-19 puhangut on mõned neist lennuliinidest suletud. Mis puudutab otseliine, siis käitas Ryanair 2019. aastal lennuühendusi Assooride, Lissaboni ja Portoga (Portugal) ning Londoni, Manchesteri ja Frankfurdiga (väljaspool Portugali). Londoni ja Frankfurdi liinil oli Azores Airlinesi turuosa 2019. aastal vastavalt 70 % ja 23,6 %, Ryanairi turuosa aga 30 % ja 76,4 % (29). Jetairfly teenindas Assooride ja Brüsseli vahelist lennuliini. Arkefly käitas Assooride lennuühendust Amsterdami ja Tenerifega Kanaari saartel (Hispaania) (30). |
| --- | --- |

(28)

SATAga konkureerides teenindavad Assoori saarestiku ja liidu ülejäänud territooriumi vahelisi kommertsliine (suuruse järjekorras) TAP-Transportes Aéreos Portugueses S.A., Ryanair, Arkefly ja Jetairfly, kuigi pärast COVID-19 puhangut on mõned neist lennuliinidest suletud. Mis puudutab otseliine, siis käitas Ryanair 2019. aastal lennuühendusi Assooride, Lissaboni ja Portoga (Portugal) ning Londoni, Manchesteri ja Frankfurdiga (väljaspool Portugali). Londoni ja Frankfurdi liinil oli Azores Airlinesi turuosa 2019. aastal vastavalt 70 % ja 23,6 %, Ryanairi turuosa aga 30 % ja 76,4 % (29). Jetairfly teenindas Assooride ja Brüsseli vahelist lennuliini. Arkefly käitas Assooride lennuühendust Amsterdami ja Tenerifega Kanaari saartel (Hispaania) (30).

29

30

| (29) | Lisaks, mis puudutab alternatiivseid transpordiliike, siis tagavad parvlaevad ühenduse ainult kahe lähima saare (Faial ja Pico) vahel ning nendelt São Jorge saarele, suveperioodil iga päev, kuid talvel ainult kord nädalas. Seega sõltub Assooride elanikkonna aastaringne saartevaheline liikuvus ja väljapoole saarestikku sõitmine saarestiku geograafilise kauguse ja ilmastikuolude tõttu Portugali sõnul (31) lennutranspordist (32). |
| --- | --- |

(29)

Lisaks, mis puudutab alternatiivseid transpordiliike, siis tagavad parvlaevad ühenduse ainult kahe lähima saare (Faial ja Pico) vahel ning nendelt São Jorge saarele, suveperioodil iga päev, kuid talvel ainult kord nädalas. Seega sõltub Assooride elanikkonna aastaringne saartevaheline liikuvus ja väljapoole saarestikku sõitmine saarestiku geograafilise kauguse ja ilmastikuolude tõttu Portugali sõnul (31) lennutranspordist (32).

31

32

2.2.   Abisaaja finantsolukorra ja finantsraskuste tekkepõhjuste kirjeldus

Abisaaja finantsolukorra ja finantsraskuste tekkepõhjuste kirjeldus

2.2.1.   Finantsolukord seoses omakapitali, kahjumi ja märgitud aktsiakapitaliga

Finantsolukord seoses omakapitali, kahjumi ja märgitud aktsiakapitaliga

| (30) | Nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses, (33) on SATA olnud finantsraskustes vähemalt alates 2014. aastast, mil tekkis püsiv ja märkimisväärne tegevuskahjum ning negatiivne omakapital oli –55,8 miljonit eurot. Järgnevatel aastatel registreeris SATA kahjumi pideva kuhjumise tõttu suurenenud negatiivse omakapitali (2016. aastal –94,6 miljonit eurot, 2017. aastal –135,6 miljonit eurot (34) ja 2018. aastal –156,3 miljonit eurot (35)). 2019. aastal esitas SATA märkimisväärselt suurenenud negatiivse omakapitali, mis oli kokku –230,3 miljonit eurot. See näitas, et enam kui pool tema märgitud aktsiakapitalist – tegelikult kogu aktsiakapital – oli ammendunud. Lisaks oli 2019. aastal tasumata ligikaudu 70 % tarnijatele võlgnetavast kogusummast ning 464 miljoni euro ulatuses kohustusi ületas oluliselt tema varasid, mille väärtus oli 234 miljonit eurot. Seega vastas SATA ka siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidele, et algatada võlausaldajate taotluse alusel kollektiivne maksejõuetusmenetlus. |
| --- | --- |

(30)

Nagu on kirjeldatud menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses, (33) on SATA olnud finantsraskustes vähemalt alates 2014. aastast, mil tekkis püsiv ja märkimisväärne tegevuskahjum ning negatiivne omakapital oli –55,8 miljonit eurot. Järgnevatel aastatel registreeris SATA kahjumi pideva kuhjumise tõttu suurenenud negatiivse omakapitali (2016. aastal –94,6 miljonit eurot, 2017. aastal –135,6 miljonit eurot (34) ja 2018. aastal –156,3 miljonit eurot (35)). 2019. aastal esitas SATA märkimisväärselt suurenenud negatiivse omakapitali, mis oli kokku –230,3 miljonit eurot. See näitas, et enam kui pool tema märgitud aktsiakapitalist – tegelikult kogu aktsiakapital – oli ammendunud. Lisaks oli 2019. aastal tasumata ligikaudu 70 % tarnijatele võlgnetavast kogusummast ning 464 miljoni euro ulatuses kohustusi ületas oluliselt tema varasid, mille väärtus oli 234 miljonit eurot. Seega vastas SATA ka siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidele, et algatada võlausaldajate taotluse alusel kollektiivne maksejõuetusmenetlus.

33

34

35

| (31) | Menetluse algatamise otsuse ja menetluse laiendamise otsuse tegemisest saadik on SATA aktsiapositsioon ja finantsolukord veelgi halvenenud. SATA netotulemus oli 2020. aastal negatiivne (–87,1 miljonit eurot) ja jääb prognooside kohaselt selliseks ka 2021. aastal (–32,7 miljonit eurot) ja 2022. aastal ([...] miljonit eurot). Selle tulemusena oli omakapital 2020. aastal ja 2021. aastal negatiivne (vastavalt –369,3 miljonit eurot ja –319,5 miljonit eurot) ning jääb selliseks eeldatavasti ka 2022. aastal ([...] miljonit eurot) (36). |
| --- | --- |

(31)

Menetluse algatamise otsuse ja menetluse laiendamise otsuse tegemisest saadik on SATA aktsiapositsioon ja finantsolukord veelgi halvenenud. SATA netotulemus oli 2020. aastal negatiivne (–87,1 miljonit eurot) ja jääb prognooside kohaselt selliseks ka 2021. aastal (–32,7 miljonit eurot) ja 2022. aastal ([...] miljonit eurot). Selle tulemusena oli omakapital 2020. aastal ja 2021. aastal negatiivne (vastavalt –369,3 miljonit eurot ja –319,5 miljonit eurot) ning jääb selliseks eeldatavasti ka 2022. aastal ([...] miljonit eurot) (36).

36

2.2.2.   Rahaliste ja tegevusraskuste struktuursed põhjused ja allikad

Rahaliste ja tegevusraskuste struktuursed põhjused ja allikad

| (32) | Portugal selgitab, et lisaks tema avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste alarahastamisele (põhjendused 17–23, 57 ja 129) oli ja on endiselt SATA üldise keerulise olukorra peamine põhjus Azores Airlinesi kehvad tulemused. Näiteks 2019. aastal oli SATA Air Açoresi raamatupidamises kirjendatud tulu 84 miljonit eurot ja positiivne intressi- ja maksueelne kasum (EBIT) 2 miljonit eurot ning samuti positiivne netokasum 2 miljonit eurot. SGA tulu oli 3 miljonit eurot, EBIT oli nullilähedane, kuid siiski positiivne ning puhaskasum 0,1 miljonit eurot. Samas Azores Airlines kirjendas 157 miljoni euro suuruse tulu, kuid –33 miljoni euro suuruse negatiivse EBITi ja 56 miljoni euro suuruse puhaskahjumi, mis kärpis teiste tegutsevate tütarettevõtjate puhaskasumit. |
| --- | --- |

(32)

Portugal selgitab, et lisaks tema avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste alarahastamisele (põhjendused 17–23, 57 ja 129) oli ja on endiselt SATA üldise keerulise olukorra peamine põhjus Azores Airlinesi kehvad tulemused. Näiteks 2019. aastal oli SATA Air Açoresi raamatupidamises kirjendatud tulu 84 miljonit eurot ja positiivne intressi- ja maksueelne kasum (EBIT) 2 miljonit eurot ning samuti positiivne netokasum 2 miljonit eurot. SGA tulu oli 3 miljonit eurot, EBIT oli nullilähedane, kuid siiski positiivne ning puhaskasum 0,1 miljonit eurot. Samas Azores Airlines kirjendas 157 miljoni euro suuruse tulu, kuid –33 miljoni euro suuruse negatiivse EBITi ja 56 miljoni euro suuruse puhaskahjumi, mis kärpis teiste tegutsevate tütarettevõtjate puhaskasumit.

| (33) | Portugali esitatud teabe põhjal aitasid Azores Airlinesi raskuste tekkele kaasa kuus peamist tegurit: (37) i) olemasoleva veovõimsuse väiksem kasutamine (40–50 % alla võrdlusaluseks oleva lennuaja lennuki kohta, sest selle liinivõrgustiku kava on olnud suurel määral sõltuv hooajalisest liiklusest ja üleöölendude puudumisest), ii) hüvitamiskulude suurenemine lennugraafiku häirete tõttu: 2015. aasta 1,5 miljonilt eurolt 2019. aasta 4,5 miljoni euroni, samal ajal kui ainuüksi 2018. aastal läksid häirete lahendamiseks renditud lennukid maksma üle 15 miljoni euro, iii) suured hoolduskulud vananenud lennukipargi tõttu, mis vajas 2019. aastal põhjalikku remonti, ja 2019. aasta suure teenusemahu tõttu, iv) lennukipargi uuendamisega seotud lisakulud (ühe A321 lennuki hilinenud tarnimise tõttu 2019. aastal oli vaja rentida lisalennuk, viivitused meeskonna väljaõpetamisel uute lennukite käitamiseks põhjustasid 2017. aasta kõrghooajal lendude tühistamisi), v) väiksemad tulud ja kehvemad tulemused, mis on tingitud avaliku teenindamise kohustustega seotud nõuetest (graafikupiirangud neljal avaliku teenindamise kohustuse alusel lennuliinil, mis piiravad liinivõrgu, lennukipargi ja meeskonna optimeerimist, avaliku teenindamise kohustuste raames reguleeritud piletihinnad, mis piiravad teenimisvõimalusi, mis põhjustas 2019. aastal 13 miljoni euro suuruse negatiivse EBITi marginaali), vi) odavlennufirmade suurem surve pärast Ponta Delgada – Lissaboni lennuliini liberaliseerimist 2015. aastal, sest turule sisenes Ryanair ja TAP tegi üha rohkem lende SATA Ponta Delgada keskusest, näiteks Põhja-Ameerika sihtkohtadesse. |
| --- | --- |

(33)

Portugali esitatud teabe põhjal aitasid Azores Airlinesi raskuste tekkele kaasa kuus peamist tegurit: (37) i) olemasoleva veovõimsuse väiksem kasutamine (40–50 % alla võrdlusaluseks oleva lennuaja lennuki kohta, sest selle liinivõrgustiku kava on olnud suurel määral sõltuv hooajalisest liiklusest ja üleöölendude puudumisest), ii) hüvitamiskulude suurenemine lennugraafiku häirete tõttu: 2015. aasta 1,5 miljonilt eurolt 2019. aasta 4,5 miljoni euroni, samal ajal kui ainuüksi 2018. aastal läksid häirete lahendamiseks renditud lennukid maksma üle 15 miljoni euro, iii) suured hoolduskulud vananenud lennukipargi tõttu, mis vajas 2019. aastal põhjalikku remonti, ja 2019. aasta suure teenusemahu tõttu, iv) lennukipargi uuendamisega seotud lisakulud (ühe A321 lennuki hilinenud tarnimise tõttu 2019. aastal oli vaja rentida lisalennuk, viivitused meeskonna väljaõpetamisel uute lennukite käitamiseks põhjustasid 2017. aasta kõrghooajal lendude tühistamisi), v) väiksemad tulud ja kehvemad tulemused, mis on tingitud avaliku teenindamise kohustustega seotud nõuetest (graafikupiirangud neljal avaliku teenindamise kohustuse alusel lennuliinil, mis piiravad liinivõrgu, lennukipargi ja meeskonna optimeerimist, avaliku teenindamise kohustuste raames reguleeritud piletihinnad, mis piiravad teenimisvõimalusi, mis põhjustas 2019. aastal 13 miljoni euro suuruse negatiivse EBITi marginaali), vi) odavlennufirmade suurem surve pärast Ponta Delgada – Lissaboni lennuliini liberaliseerimist 2015. aastal, sest turule sisenes Ryanair ja TAP tegi üha rohkem lende SATA Ponta Delgada keskusest, näiteks Põhja-Ameerika sihtkohtadesse.

37

2.2.3.   COVID-19 pandeemia mõju abisaaja tegevusele ja tulemustele

COVID-19 pandeemia mõju abisaaja tegevusele ja tulemustele

| (34) | COVID-19 pandeemia mõju lennundus- ja turismisektorile on SATA probleeme veelgi süvendanud. Pandeemia on tekitanud ulatusliku ja pikaajalise nõudluse vähenemise, mille peamine põhjus on Portugalis, teistes liikmesriikides ja Põhja-Ameerikas alates 2020. aasta märtsist pandeemia leviku tõkestamiseks kehtestatud reisi- ja kaubanduspiirangud, millel on Assooride (ja ka Madeira autonoomse piirkonna) reaalmajandusele nähtav mõju (38). |
| --- | --- |

(34)

COVID-19 pandeemia mõju lennundus- ja turismisektorile on SATA probleeme veelgi süvendanud. Pandeemia on tekitanud ulatusliku ja pikaajalise nõudluse vähenemise, mille peamine põhjus on Portugalis, teistes liikmesriikides ja Põhja-Ameerikas alates 2020. aasta märtsist pandeemia leviku tõkestamiseks kehtestatud reisi- ja kaubanduspiirangud, millel on Assooride (ja ka Madeira autonoomse piirkonna) reaalmajandusele nähtav mõju (38).

38

| (35) | Kui SATA teenindas COVID-19 puhangule eelnenud kahe aasta jooksul, st 2018. aasta märtsist 2020. aasta veebruarini 44 000 lendu, siis 2020. aasta märtsist kuni 2022. aasta veebruarini tegi SATA 34 821 lendu, nii et tema teenuste pakkumine vähenes 21 %. Mis puudutab samu perioode ja mõju SATA tegevusele, siis veetud sõitjate arv vähenes 43,5 %, st 3,36 miljonilt 1,9 miljonini, pakutavate istekohtade arv kilomeetri kohta 43,2 %, st 5 843 miljonilt 3 326 miljonini ja tulu sõitjakilomeetri kohta 58 %, st 4 582 miljonilt eurolt 1 928 miljoni euroni. Samuti vähenes SGA käitatavate lennuväljade lahkuvate ja saabuvate sõitjate arv 33 %, st 0,56 miljonilt 0,38 miljonini, ning tegevustulud vähenesid 46 % (39). |
| --- | --- |

(35)

Kui SATA teenindas COVID-19 puhangule eelnenud kahe aasta jooksul, st 2018. aasta märtsist 2020. aasta veebruarini 44 000 lendu, siis 2020. aasta märtsist kuni 2022. aasta veebruarini tegi SATA 34 821 lendu, nii et tema teenuste pakkumine vähenes 21 %. Mis puudutab samu perioode ja mõju SATA tegevusele, siis veetud sõitjate arv vähenes 43,5 %, st 3,36 miljonilt 1,9 miljonini, pakutavate istekohtade arv kilomeetri kohta 43,2 %, st 5 843 miljonilt 3 326 miljonini ja tulu sõitjakilomeetri kohta 58 %, st 4 582 miljonilt eurolt 1 928 miljoni euroni. Samuti vähenes SGA käitatavate lennuväljade lahkuvate ja saabuvate sõitjate arv 33 %, st 0,56 miljonilt 0,38 miljonini, ning tegevustulud vähenesid 46 % (39).

39

| (36) | Mis puudutab COVID-19 pandeemia puhkemisest saadik kaotatud tulusid, siis isegi kui eeldada konservatiivselt, et SATA tulud oleksid suurenenud 5 %, mis on vähem kui SATA Air Açoresi 7,8 % suurune kasvumäär ja Azores Airlinesi 5,1 % suurune kasvumäär aastatel 2015–2019, näitab võrdlus tulude vähenemist, mis oli SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi puhul vastavalt 35,3 miljonit eurot ja 180,3 miljonit eurot. Hoolimata püsi- või poolpüsikulude vähendamiseks võetud meetmetest võib mõju SATA intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsele kasumile (brutokasum ehk EBITDA) olla hinnangu kohaselt ligikaudu 80 miljonit eurot, sest 2020. aasta märtsist kuni 2022. aasta veebruarini vähenes puhaskasum võrreldes perioodiga 2018. aasta märtsist kuni 2020. aasta veebruarini 54,5 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(36)

Mis puudutab COVID-19 pandeemia puhkemisest saadik kaotatud tulusid, siis isegi kui eeldada konservatiivselt, et SATA tulud oleksid suurenenud 5 %, mis on vähem kui SATA Air Açoresi 7,8 % suurune kasvumäär ja Azores Airlinesi 5,1 % suurune kasvumäär aastatel 2015–2019, näitab võrdlus tulude vähenemist, mis oli SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi puhul vastavalt 35,3 miljonit eurot ja 180,3 miljonit eurot. Hoolimata püsi- või poolpüsikulude vähendamiseks võetud meetmetest võib mõju SATA intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelsele kasumile (brutokasum ehk EBITDA) olla hinnangu kohaselt ligikaudu 80 miljonit eurot, sest 2020. aasta märtsist kuni 2022. aasta veebruarini vähenes puhaskasum võrreldes perioodiga 2018. aasta märtsist kuni 2020. aasta veebruarini 54,5 miljoni euro võrra.

| (37) | 30. aprillil 2021 kiitis komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b kohaselt heaks 12 miljoni euro suuruse hüvitise ettevõtjatele SATA Air Açores ja Azores Airlines otsese kahju eest, mida ta kandis Assooride autonoomse piirkonna, Portugali ja muude sihtkohariikide ametiasutuste ajavahemikuks 19. märtsist 2020 kuni 30. juunini 2020 COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks kehtestatud reisipiirangute tõttu (40). Kuid COVID-19 pandeemiast tingitud nõudluse järsk langus on jäänud püsima ka pärast 2020. aasta juunit ning mõju SATA tuludele ja kahjumile on siiani olnud viis kuni kuus korda suurem kui kahju hüvitamiseks antud abiga kaetud kahju. |
| --- | --- |

(37)

30. aprillil 2021 kiitis komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b kohaselt heaks 12 miljoni euro suuruse hüvitise ettevõtjatele SATA Air Açores ja Azores Airlines otsese kahju eest, mida ta kandis Assooride autonoomse piirkonna, Portugali ja muude sihtkohariikide ametiasutuste ajavahemikuks 19. märtsist 2020 kuni 30. juunini 2020 COVID-19 pandeemia leviku piiramiseks kehtestatud reisipiirangute tõttu (40). Kuid COVID-19 pandeemiast tingitud nõudluse järsk langus on jäänud püsima ka pärast 2020. aasta juunit ning mõju SATA tuludele ja kahjumile on siiani olnud viis kuni kuus korda suurem kui kahju hüvitamiseks antud abiga kaetud kahju.

40

2.3.   Ümberkorralduskava ja ümberkorraldusmeetmete kirjeldus

Ümberkorralduskava ja ümberkorraldusmeetmete kirjeldus

2.3.1.   Tegevuse ümberkorraldamine

Tegevuse ümberkorraldamine

| (38) | Ümberkorraldusabiga toetatakse juba alates 2020. aasta lõpust rakendatava (41) ja 2025. aasta lõpus lõppeva ümberkorralduskava elluviimist. Ümberkorralduskava näeb ette SATA tegevuse taasalustamise SATA kui kontserni üldjuhtimise ümberkorraldamise alusel ja keskendumise lennutranspordile, et tagada piirkonna hädavajalik transpordiühendus, millega kaasneb väheoluliste lennuliinide vähendamine ja tõhususmeetmete kasutuselevõtt lennutranspordis. |
| --- | --- |

(38)

Ümberkorraldusabiga toetatakse juba alates 2020. aasta lõpust rakendatava (41) ja 2025. aasta lõpus lõppeva ümberkorralduskava elluviimist. Ümberkorralduskava näeb ette SATA tegevuse taasalustamise SATA kui kontserni üldjuhtimise ümberkorraldamise alusel ja keskendumise lennutranspordile, et tagada piirkonna hädavajalik transpordiühendus, millega kaasneb väheoluliste lennuliinide vähendamine ja tõhususmeetmete kasutuselevõtt lennutranspordis.

41

| (39) | Järgmistes jaotistes kirjeldatakse iga ümberkorraldusmeedet eraldi, sest Portugali sõnul on igaüks neist üldstrateegia eraldiseisev element, millega tagatakse abisaaja pikaajalise elujõulisuse taastumine kava lõpus. Lisaks sisaldab kirjeldus osa, milles kirjeldatakse ümberkorraldusabiga kaasnevate konkurentsimoonutuste piiramiseks kavandatavaid meetmeid, ja osa, mis käsitleb vajadust riigi sekkumise järele, nagu väidab Portugal. |
| --- | --- |

(39)

Järgmistes jaotistes kirjeldatakse iga ümberkorraldusmeedet eraldi, sest Portugali sõnul on igaüks neist üldstrateegia eraldiseisev element, millega tagatakse abisaaja pikaajalise elujõulisuse taastumine kava lõpus. Lisaks sisaldab kirjeldus osa, milles kirjeldatakse ümberkorraldusabiga kaasnevate konkurentsimoonutuste piiramiseks kavandatavaid meetmeid, ja osa, mis käsitleb vajadust riigi sekkumise järele, nagu väidab Portugal.

2.3.1.1.   Äriühingu struktuuri ümberkorraldamine

Äriühingu struktuuri ümberkorraldamine

| (40) | Portugal kavatseb SATA struktuuri lihtsustada, et muuta see võimalike tulevaste erainvestorite jaoks atraktiivsemaks. Ümberkorraldamine algas 2021. aasta lõpus ja selle käigus luuakse uus valdusettevõtja (SATA SGPS), mille asutab piirkond ja sellest saab SATA kontserni valdusettevõtja. Selle tulemusena saavad SATA Air Açores ja selle praegused tütarettevõtjad, nimelt Azores Airlines ja SGA, ning maapealse teeninduse tegevuse eraldamise tulemusena loodud uus üksus tütarettevõtjateks, mis kuuluvad uue äriühingu, SATA SGPSi kaudu täielikult piirkonnale (42). |
| --- | --- |

(40)

Portugal kavatseb SATA struktuuri lihtsustada, et muuta see võimalike tulevaste erainvestorite jaoks atraktiivsemaks. Ümberkorraldamine algas 2021. aasta lõpus ja selle käigus luuakse uus valdusettevõtja (SATA SGPS), mille asutab piirkond ja sellest saab SATA kontserni valdusettevõtja. Selle tulemusena saavad SATA Air Açores ja selle praegused tütarettevõtjad, nimelt Azores Airlines ja SGA, ning maapealse teeninduse tegevuse eraldamise tulemusena loodud uus üksus tütarettevõtjateks, mis kuuluvad uue äriühingu, SATA SGPSi kaudu täielikult piirkonnale (42).

42

| (41) | Äriühingu ümberkorraldamise etapid on järgmised: i) piirkond asutab uue äriühingu SATA SGPS; ii) SATA ja selle tütarettevõtjad antakse üle SATA SGPSile; iii) [...] müük. |
| --- | --- |

(41)

Äriühingu ümberkorraldamise etapid on järgmised: i) piirkond asutab uue äriühingu SATA SGPS; ii) SATA ja selle tütarettevõtjad antakse üle SATA SGPSile; iii) [...] müük.

| (42) | Äriühingu ümberkorraldamine oleks vajalik SATA kontserni struktuuri ühtlustamiseks ja optimeerimiseks, et valmistada see ette varade võõrandamiseks, nagu on kavas ette nähtud (põhjendused 62–63), samuti selleks, et eraldada selgelt iga tütarettevõtja eri ülesanded. |
| --- | --- |

(42)

Äriühingu ümberkorraldamine oleks vajalik SATA kontserni struktuuri ühtlustamiseks ja optimeerimiseks, et valmistada see ette varade võõrandamiseks, nagu on kavas ette nähtud (põhjendused 62–63), samuti selleks, et eraldada selgelt iga tütarettevõtja eri ülesanded.

2.3.1.2.   Suurem tõhusus ja kulude vähendamine

Suurem tõhusus ja kulude vähendamine

| (43) | Ümberkorralduskavas eeldatakse, et SATA turupositsioon taastub COVIDi-eelse tasemeni 2023. aastaks (Lääne-Euroopa, piirkondlik ja rahvusvaheline) nii lennumahu kui ka tulude arvestuses (43) ning Assooridest saab üha atraktiivsem turismisihtkoht, mille järele Põhja-Ameerika portugali diasporaal on järjest suurem nõudlus. Portugali ametiasutused rõhutavad siiski ka seda, et SATA veovõimsus keskendatakse olulisele tegevusele, eelkõige avaliku teenindamise kohustustega hõlmatud teenustele ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, mille vähendamiseks on SATA-l teenuse tüüpi ja liikluse laadi arvestades vähem võimalusi, samal ajal kui ülejäänud mitteolulisi lennuliine vähendatakse kasutuse parandamiseks ja võrgu optimeerimiseks hädavajaliku miinimumini. Sellegipoolest näitab Portugali esitatud uusim teave, et SATA tulemused ületavad juba praegu äriplaanis prognoositut ja et SATA lennuliinide jõudlusnäitajad on veetud sõitjate arvu poolest tunduvalt suuremad kui Euroopa ja maailma arvnäitajad. Täpsemalt öeldes, kui IATA rahvusvaheline sõitjateveo nõudlus oli 2021. aastal 75,5 % väiksem kui 2019. aastal, siis SATA Azores Airlinesi puhul oli see 2019. aasta nõudlusest vaid 31 % väiksem (25 % väiksem, kui võtta arvesse Air Açoresi saartevaheline liiklus), samal ajal kui 2021. aasta teisel poolel oli sõitjate arv 2019. aasta sama perioodiga võrreldes vaid 10 % väiksem. Lisaks näitab Portugal, et SATA eelmise aasta tulemused veetud sõitjate arvestuses on Euroopa ja maailma näitajatest tunduvalt paremad, nimelt 2019. aastaga võrreldes oli sõitjaid siis vaid 25 % vähem (mõlema lennuettevõtja tulemused kokku), mis on palju parem kui ICAO prognoos Euroopa kohta (–56 %) või maailma kohta (–49 %). |
| --- | --- |

(43)

Ümberkorralduskavas eeldatakse, et SATA turupositsioon taastub COVIDi-eelse tasemeni 2023. aastaks (Lääne-Euroopa, piirkondlik ja rahvusvaheline) nii lennumahu kui ka tulude arvestuses (43) ning Assooridest saab üha atraktiivsem turismisihtkoht, mille järele Põhja-Ameerika portugali diasporaal on järjest suurem nõudlus. Portugali ametiasutused rõhutavad siiski ka seda, et SATA veovõimsus keskendatakse olulisele tegevusele, eelkõige avaliku teenindamise kohustustega hõlmatud teenustele ja üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, mille vähendamiseks on SATA-l teenuse tüüpi ja liikluse laadi arvestades vähem võimalusi, samal ajal kui ülejäänud mitteolulisi lennuliine vähendatakse kasutuse parandamiseks ja võrgu optimeerimiseks hädavajaliku miinimumini. Sellegipoolest näitab Portugali esitatud uusim teave, et SATA tulemused ületavad juba praegu äriplaanis prognoositut ja et SATA lennuliinide jõudlusnäitajad on veetud sõitjate arvu poolest tunduvalt suuremad kui Euroopa ja maailma arvnäitajad. Täpsemalt öeldes, kui IATA rahvusvaheline sõitjateveo nõudlus oli 2021. aastal 75,5 % väiksem kui 2019. aastal, siis SATA Azores Airlinesi puhul oli see 2019. aasta nõudlusest vaid 31 % väiksem (25 % väiksem, kui võtta arvesse Air Açoresi saartevaheline liiklus), samal ajal kui 2021. aasta teisel poolel oli sõitjate arv 2019. aasta sama perioodiga võrreldes vaid 10 % väiksem. Lisaks näitab Portugal, et SATA eelmise aasta tulemused veetud sõitjate arvestuses on Euroopa ja maailma näitajatest tunduvalt paremad, nimelt 2019. aastaga võrreldes oli sõitjaid siis vaid 25 % vähem (mõlema lennuettevõtja tulemused kokku), mis on palju parem kui ICAO prognoos Euroopa kohta (–56 %) või maailma kohta (–49 %).

43

| (44) | Nagu Portugal selgitas, põhineb ümberkorralduskava kahel peamisel strateegial: i) tegevuse ja lennugraafikute tõhustamine ning ii) tegevuskulude vähendamine. |
| --- | --- |

(44)

Nagu Portugal selgitas, põhineb ümberkorralduskava kahel peamisel strateegial: i) tegevuse ja lennugraafikute tõhustamine ning ii) tegevuskulude vähendamine.

| (45) | Lennukipargi võimsuse ja kasutuse parandamine põhineb vanemate, kasutusea lõppjärgus lennukite järkjärgulisel kasutuselt kõrvaldamisel ja lennukite arvu vähendamisel 15-lt 13ni ning pärast ümberkorralduskava lõpuleviimist ja Azores Airlinesi võõrandamist vaid kuue lennukini. 2025. aastaks käitaks Azores Airlines lisaks võimalikule tunnipõhise („Power by the Hour“) lepingu alusel käitatavale lisalennukile (44) seitset lennukit (A-320 ja A-320/21 NEO), millega lennataks 17 sihtkohta ja SATA Air Açores käitaks kuut lennukit (Q400 ja Q200), millega lennataks üheksasse sihtkohta. Lennuajad lennuki ja päeva kohta suureneksid 2019. aasta [...]-lt ja praeguselt [...]-lt 2025. aastaks [...]ni, nii et väiksemat arvu lennukeid ja istekohti kasutataks intensiivsemalt. Azores Airlines suurendaks kuni 2025. aastani veomahtu [...] %, parandades seoses nõudluse pideva suurenemisega ühendusi piirkonna lennuvõrgustikus. |
| --- | --- |

(45)

Lennukipargi võimsuse ja kasutuse parandamine põhineb vanemate, kasutusea lõppjärgus lennukite järkjärgulisel kasutuselt kõrvaldamisel ja lennukite arvu vähendamisel 15-lt 13ni ning pärast ümberkorralduskava lõpuleviimist ja Azores Airlinesi võõrandamist vaid kuue lennukini. 2025. aastaks käitaks Azores Airlines lisaks võimalikule tunnipõhise („Power by the Hour“) lepingu alusel käitatavale lisalennukile (44) seitset lennukit (A-320 ja A-320/21 NEO), millega lennataks 17 sihtkohta ja SATA Air Açores käitaks kuut lennukit (Q400 ja Q200), millega lennataks üheksasse sihtkohta. Lennuajad lennuki ja päeva kohta suureneksid 2019. aasta [...]-lt ja praeguselt [...]-lt 2025. aastaks [...]ni, nii et väiksemat arvu lennukeid ja istekohti kasutataks intensiivsemalt. Azores Airlines suurendaks kuni 2025. aastani veomahtu [...] %, parandades seoses nõudluse pideva suurenemisega ühendusi piirkonna lennuvõrgustikus.

44

| (46) | Mis puudutab tegevuskulude vähendamist, toetub kava neljale sambale: i) lennukipargi ümberkorraldamine, ostes uusi lennukeid, mille hooldusvajadus ja kütusekulu on väiksem, nii et kulud vähenevad; ii) tegevuse tõhususe suurendamine kütuse, toitlustuse, meeskonna ja jaotamise algatuste abil; iii) uued läbirääkimised tarnijatega sõlmitud põhilepingute üle paremate tingimuste saamiseks; iv) tööjõudluse meetmed, et kohandada tööjõudu SATA praeguste vajadustega. Ümberkorraldusmeetmete koosmõju vähendaks Azores Airlinesi praeguseid kulusid pakutava istekohtkilomeetri kohta 2025. aastaks ligikaudu 36 %, [...] eurosendilt [...] eurosendini. Sellistest tõhususmeetmetest tulenev kulude summaarne vähenemine ja kulude kokkuhoid 2025. aastaks on hinnangute kohaselt ligikaudu [...] miljonit eurot (põhjendus 49). |
| --- | --- |

(46)

Mis puudutab tegevuskulude vähendamist, toetub kava neljale sambale: i) lennukipargi ümberkorraldamine, ostes uusi lennukeid, mille hooldusvajadus ja kütusekulu on väiksem, nii et kulud vähenevad; ii) tegevuse tõhususe suurendamine kütuse, toitlustuse, meeskonna ja jaotamise algatuste abil; iii) uued läbirääkimised tarnijatega sõlmitud põhilepingute üle paremate tingimuste saamiseks; iv) tööjõudluse meetmed, et kohandada tööjõudu SATA praeguste vajadustega. Ümberkorraldusmeetmete koosmõju vähendaks Azores Airlinesi praeguseid kulusid pakutava istekohtkilomeetri kohta 2025. aastaks ligikaudu 36 %, [...] eurosendilt [...] eurosendini. Sellistest tõhususmeetmetest tulenev kulude summaarne vähenemine ja kulude kokkuhoid 2025. aastaks on hinnangute kohaselt ligikaudu [...] miljonit eurot (põhjendus 49).

2.3.1.3.   Ümberkorralduskulud ja rahastamisallikad

Ümberkorralduskulud ja rahastamisallikad

| (47) | Portugal hindas oma 2. detsembri 2021. aasta esildises ümberkorralduskulude suuruseks [...] miljonit eurot, mis muudeti 6. aprillil 2022 [...] miljoniks euroks (45). Need hõlmavad [...] miljonit eurot [...] ja mitmesuguseid muid tegevuskulusid, mida eeldatavasti ei kaeta tavapärastest tegevustuludest, riigiabist või [...] miljoni euro suurusest omaosalusest. Portugali sõnul tuli ümberkorralduskulude kogusummat esialgsete hinnangutega võrreldes suurendada eelkõige i) COVID-19 pandeemia ootamatu mõju tõttu 2021. aasta esimesel poolel (koos finantsprognoosi hilisema läbivaatamisega), ii) varasemate võlgade kustutamiseks summade lisamise tõttu ümberkorralduskulude hulka ning iii) vautšerite kasutusaja pikendamise, omandatud õiguste ajakohastamise, eraldiste ja pensionide pärast tehtud kohanduste tõttu, samuti tarnijate laenulepingute tulemusena käibekapitalis tehtud kohanduste tõttu (46). |
| --- | --- |

(47)

Portugal hindas oma 2. detsembri 2021. aasta esildises ümberkorralduskulude suuruseks [...] miljonit eurot, mis muudeti 6. aprillil 2022 [...] miljoniks euroks (45). Need hõlmavad [...] miljonit eurot [...] ja mitmesuguseid muid tegevuskulusid, mida eeldatavasti ei kaeta tavapärastest tegevustuludest, riigiabist või [...] miljoni euro suurusest omaosalusest. Portugali sõnul tuli ümberkorralduskulude kogusummat esialgsete hinnangutega võrreldes suurendada eelkõige i) COVID-19 pandeemia ootamatu mõju tõttu 2021. aasta esimesel poolel (koos finantsprognoosi hilisema läbivaatamisega), ii) varasemate võlgade kustutamiseks summade lisamise tõttu ümberkorralduskulude hulka ning iii) vautšerite kasutusaja pikendamise, omandatud õiguste ajakohastamise, eraldiste ja pensionide pärast tehtud kohanduste tõttu, samuti tarnijate laenulepingute tulemusena käibekapitalis tehtud kohanduste tõttu (46).

45

46

| (48) | Võttes arvesse ümberkorralduskavas abisaaja elujõulisuse taastamiseks sätestatud ümberkorraldusmeetmete laadi ja summat, mis muu hulgas võimaldavad SATA-l jõuda hiljemalt [...] netofinantsvõla ja EBITDA suhteni, (47) mis on vähemalt [...] x, muutis Portugal 2. detsembril 2021 ka ümberkorraldusabi kogusummat esialgselt 330,09 miljonilt eurolt 453,25 miljonile eurole. Ümberkorraldusabi kohandati eelkõige järgmistel põhjustel: i) SATA likviidsusvajadused kuni ümberkorralduskava kinnitamiseni ja sellest tulenevad likviidsustoetusega seotud laenude pikendamised, samuti ii) Assooride autonoomse piirkonna eelarvepiirangud, mille tõttu tuli teha muudatusi ümberkorralduskavas sätestatud riigiabi vahendites (48). Seetõttu koosneb ümberkorraldusabi praegu järgmistest meetmetest (edaspidi koos „meetmed“ või „ümberkorraldusabi“):






  a) | 144,5 euro suurune etapiline omakapitalisüst, mis tehakse kahe osamaksena: i) 82,5 miljonit eurot, mis vastab SATA ainuaktsionäri (Assooride autonoomne piirkond) (49) kuni 82,5 miljoni euro suuruse otselaenu kapitaliks ümberarvestamisele kohe, kui ümberkorraldusabi on heaks kiidetud, ja ii) 62 miljonit eurot 2022. aastal; |
| --- | --- | --- |

(48)

Võttes arvesse ümberkorralduskavas abisaaja elujõulisuse taastamiseks sätestatud ümberkorraldusmeetmete laadi ja summat, mis muu hulgas võimaldavad SATA-l jõuda hiljemalt [...] netofinantsvõla ja EBITDA suhteni, (47) mis on vähemalt [...] x, muutis Portugal 2. detsembril 2021 ka ümberkorraldusabi kogusummat esialgselt 330,09 miljonilt eurolt 453,25 miljonile eurole. Ümberkorraldusabi kohandati eelkõige järgmistel põhjustel: i) SATA likviidsusvajadused kuni ümberkorralduskava kinnitamiseni ja sellest tulenevad likviidsustoetusega seotud laenude pikendamised, samuti ii) Assooride autonoomse piirkonna eelarvepiirangud, mille tõttu tuli teha muudatusi ümberkorralduskavas sätestatud riigiabi vahendites (48). Seetõttu koosneb ümberkorraldusabi praegu järgmistest meetmetest (edaspidi koos „meetmed“ või „ümberkorraldusabi“):

47

48

a)

144,5 euro suurune etapiline omakapitalisüst, mis tehakse kahe osamaksena: i) 82,5 miljonit eurot, mis vastab SATA ainuaktsionäri (Assooride autonoomne piirkond) (49) kuni 82,5 miljoni euro suuruse otselaenu kapitaliks ümberarvestamisele kohe, kui ümberkorraldusabi on heaks kiidetud, ja ii) 62 miljonit eurot 2022. aastal;

49

| b) | Assooride autonoomse piirkonna poolne võla ülevõtmine ja selle võla hilisem kapitaliks ümberarvestamine kogusummas 173,75 miljonit eurot, millest [...] miljonit eurot on seotud [...]ga ja [...] miljonit eurot [...]ga; |
| --- | --- |

b)

Assooride autonoomse piirkonna poolne võla ülevõtmine ja selle võla hilisem kapitaliks ümberarvestamine kogusummas 173,75 miljonit eurot, millest [...] miljonit eurot on seotud [...]ga ja [...] miljonit eurot [...]ga;

| c) | Assooride autonoomse piirkonna antud riigi tagatis pankade ja/või muude finantseerimisasutuste antud laenudele 135 miljoni euro ulatuses. Laenutingimused hõlmavad [...]. |
| --- | --- |

c)

Assooride autonoomse piirkonna antud riigi tagatis pankade ja/või muude finantseerimisasutuste antud laenudele 135 miljoni euro ulatuses. Laenutingimused hõlmavad [...].

| (49) | Portugali sõnul aitaks SATA ümberkorralduskavale kaasa tõhususe ja kulude kärpimise meetmetega saavutatava kulude vähendamisega hinnangute järgi ligikaudu [...] miljoni euro ulatuses 2025. aastal (50) järgmiselt:






  a) | tegevuse tõhususe suurendamine [...] miljoni euro võrra, mis hõlmab kütuse kokkuhoidu (umbes [...] miljonit eurot), turustuskulude vähendamist (umbes [...] miljonit eurot) ja [...] ([...] miljonit eurot) (51); |
| --- | --- | --- |

(49)

Portugali sõnul aitaks SATA ümberkorralduskavale kaasa tõhususe ja kulude kärpimise meetmetega saavutatava kulude vähendamisega hinnangute järgi ligikaudu [...] miljoni euro ulatuses 2025. aastal (50) järgmiselt:

50

a)

tegevuse tõhususe suurendamine [...] miljoni euro võrra, mis hõlmab kütuse kokkuhoidu (umbes [...] miljonit eurot), turustuskulude vähendamist (umbes [...] miljonit eurot) ja [...] ([...] miljonit eurot) (51);

51

| b) | tegevuskulude vähendamine ([...] miljonit eurot) järgmise abil:






  1) | lennukipargi ümberkorraldamine 2021. aastal ([...]), [...] miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

b)

tegevuskulude vähendamine ([...] miljonit eurot) järgmise abil:

1)

lennukipargi ümberkorraldamine 2021. aastal ([...]), [...] miljonit eurot;

| 2) | läbirääkimised tarnijatega [...] miljonit eurot, sealhulgas: i) kokkuhoid optimeeritud hangetest, näiteks majutuskulude kärped ja käitlemislepingute üle uuesti läbirääkimine ([...] miljonit eurot), ii) hoolduskulude vähendamine [...] ([...] miljonit eurot), iii) liisingulepingute üle uuesti läbirääkimine lennukite tunnipõhise kasutamise kokkulepete ja madalamate tasude teemal ([...] miljonit eurot), iv) muud läbirääkimised tarnijatega ([...] miljonit eurot, millest [...] miljonit eurot [...]) ja v) läbirääkimised sõitjate nõuete üle ([...] miljonit eurot); |
| --- | --- |

2)

läbirääkimised tarnijatega [...] miljonit eurot, sealhulgas: i) kokkuhoid optimeeritud hangetest, näiteks majutuskulude kärped ja käitlemislepingute üle uuesti läbirääkimine ([...] miljonit eurot), ii) hoolduskulude vähendamine [...] ([...] miljonit eurot), iii) liisingulepingute üle uuesti läbirääkimine lennukite tunnipõhise kasutamise kokkulepete ja madalamate tasude teemal ([...] miljonit eurot), iv) muud läbirääkimised tarnijatega ([...] miljonit eurot, millest [...] miljonit eurot [...]) ja v) läbirääkimised sõitjate nõuete üle ([...] miljonit eurot);

| 3) | tööjõu rakendamise ratsionaliseerimine ligikaudu [...] miljoni euro ulatuses, sealhulgas:






  — | majanduslikud meetmed, nagu töötajate palkade vähendamine ligikaudu [...] % aastatel 2021 ja 2022 ([...] miljonit eurot), ametiühingutega töölepingute üle uuesti läbirääkimine lennumeeskonna tööjõudluse parandamiseks ([...] miljonit eurot) ning |
| --- | --- | --- |

3)

tööjõu rakendamise ratsionaliseerimine ligikaudu [...] miljoni euro ulatuses, sealhulgas:

—

majanduslikud meetmed, nagu töötajate palkade vähendamine ligikaudu [...] % aastatel 2021 ja 2022 ([...] miljonit eurot), ametiühingutega töölepingute üle uuesti läbirääkimine lennumeeskonna tööjõudluse parandamiseks ([...] miljonit eurot) ning

| — | personali vähendamise meetmed ([...] miljonit eurot), sealhulgas [...] (52) ja [...] (53) ning |
| --- | --- |

—

personali vähendamise meetmed ([...] miljonit eurot), sealhulgas [...] (52) ja [...] (53) ning

52

53

| 4) | muud kulude kärpimise meetmed (kokku [...] miljonit eurot), sealhulgas [...] ([...] miljonit eurot). |
| --- | --- |

4)

muud kulude kärpimise meetmed (kokku [...] miljonit eurot), sealhulgas [...] ([...] miljonit eurot).

| (50) | Lisaks toetataks ümberkorralduskava järgmiste SATA omavahenditega, nagu Portugal teatas 2. detsembril 2021:






  1) | [...] suurune amortisatsioon, mis on juba tehtud SATA tegevusest teenitud omatuluga ([...] miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

(50)

Lisaks toetataks ümberkorralduskava järgmiste SATA omavahenditega, nagu Portugal teatas 2. detsembril 2021:

1)

[...] suurune amortisatsioon, mis on juba tehtud SATA tegevusest teenitud omatuluga ([...] miljonit eurot);

| 2) | Azores Airlinesi tegevusest teenitud tulu ([...] miljonit eurot); |
| --- | --- |

2)

Azores Airlinesi tegevusest teenitud tulu ([...] miljonit eurot);

| 3) | kokkuhoid „[...]“ pangandusasutustega, mis hõlmab võlatingimuste üle uuesti läbirääkimisi (intressimäärade vähendamine ja pikem laenuperiood) ja kulude kärpimise meetmeid ([...] miljonit eurot) järgmiselt: [...] (54); ning |
| --- | --- |

3)

kokkuhoid „[...]“ pangandusasutustega, mis hõlmab võlatingimuste üle uuesti läbirääkimisi (intressimäärade vähendamine ja pikem laenuperiood) ja kulude kärpimise meetmeid ([...] miljonit eurot) järgmiselt: [...] (54); ning

54

| 4) | uus kapitalirahastus, mida piirkond ei taga ja mida antakse alates 2022. aastast [...] (55); või [...] (56). |
| --- | --- |

4)

uus kapitalirahastus, mida piirkond ei taga ja mida antakse alates 2022. aastast [...] (55); või [...] (56).

55

56

| (51) | Lisaks eespool nimetatud meetmetele kavatseb Portugal ümberkorraldamisele kaasaaitamiseks võõrandada oma kontrollosaluse Azores Airlinesis ning eraldada ja müüa kogu maapealse teeninduse äriüksus. Selliste varade müük peab olema tehtud 2025. aasta lõpuks (57) ja Azores Airlinesi puhul hõlmab see piirkonna võetud kohustust anda juhtimiskontroll üle uutele investoritele 51 % suuruse osaluse kaudu. Seega, võttes arvesse Azores Airlinesi erastamisest (umbes [...] miljonit eurot) ja uue maapealse teeninduse äriüksuse erastamisest (umbes [...] miljonit eurot) eeldatavasti saadavat tulu, oleks Portugali väitel SATA prognoositav omaosalus ümberkorralduskulude katmises [...] miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu [...] % ümberkorralduskuludest ([...] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(51)

Lisaks eespool nimetatud meetmetele kavatseb Portugal ümberkorraldamisele kaasaaitamiseks võõrandada oma kontrollosaluse Azores Airlinesis ning eraldada ja müüa kogu maapealse teeninduse äriüksus. Selliste varade müük peab olema tehtud 2025. aasta lõpuks (57) ja Azores Airlinesi puhul hõlmab see piirkonna võetud kohustust anda juhtimiskontroll üle uutele investoritele 51 % suuruse osaluse kaudu. Seega, võttes arvesse Azores Airlinesi erastamisest (umbes [...] miljonit eurot) ja uue maapealse teeninduse äriüksuse erastamisest (umbes [...] miljonit eurot) eeldatavasti saadavat tulu, oleks Portugali väitel SATA prognoositav omaosalus ümberkorralduskulude katmises [...] miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu [...] % ümberkorralduskuludest ([...] miljonit eurot).

57

2.3.1.4.   Ümberkorralduskava finantsprognoosid: põhistsenaarium ja pessimistlik stsenaarium

Ümberkorralduskava finantsprognoosid: põhistsenaarium ja pessimistlik stsenaarium

| (52) | Portugal esitas 15. juulil 2021 ja 2. detsembril 2021 ümberkorralduskava ajakohastatud põhistsenaariumi. 15. juuli 2021 esildises muutis Portugal oma prognoose, kohandades neid, et võtta arvesse Azores Airlinesi tegevuse väiksemat mahtu 2021. aasta esimeses kvartalis, mille põhjustas COVID-19 pandeemia mõju suurus. 2021. aasta kolme esimest kvartalit käsitlevas aruandes (58) esitatud viimased ajakohastatud arvnäitajad näitavad siiski paranenud tulemusi, mis ületavad 15. juuli 2021. aasta esildises esitatud konservatiivseid ootusi. Hoolimata kohandustest, mida tehti ka äriplaani prognooside viimasel läbivaatamisel, prognoosib Portugal, et SATA maksu- ja intressieelne kasum (ärikasum ehk EBIT) muutuks positiivseks [...]. |
| --- | --- |

(52)

Portugal esitas 15. juulil 2021 ja 2. detsembril 2021 ümberkorralduskava ajakohastatud põhistsenaariumi. 15. juuli 2021 esildises muutis Portugal oma prognoose, kohandades neid, et võtta arvesse Azores Airlinesi tegevuse väiksemat mahtu 2021. aasta esimeses kvartalis, mille põhjustas COVID-19 pandeemia mõju suurus. 2021. aasta kolme esimest kvartalit käsitlevas aruandes (58) esitatud viimased ajakohastatud arvnäitajad näitavad siiski paranenud tulemusi, mis ületavad 15. juuli 2021. aasta esildises esitatud konservatiivseid ootusi. Hoolimata kohandustest, mida tehti ka äriplaani prognooside viimasel läbivaatamisel, prognoosib Portugal, et SATA maksu- ja intressieelne kasum (ärikasum ehk EBIT) muutuks positiivseks [...].

58

| (53) | Pärast ümberkorraldusperioodi lõppu 2025. aastal [...]. |
| --- | --- |

(53)

Pärast ümberkorraldusperioodi lõppu 2025. aastal [...].

| (54) | Uus maapealse teeninduse äriüksus saavutab eeldatavasti [...] ja see võõrandatakse 2025. aasta lõpuks. Igal juhul prognoositakse, et ümberkorraldusperioodi lõpuks on SATA Air Açoresi tulud ja kulud [...], samal ajal kui SGA puhul oodatakse [...] (2020. aasta [...] miljonilt eurolt 2025. aastaks [...] miljoni euroni). |
| --- | --- |

(54)

Uus maapealse teeninduse äriüksus saavutab eeldatavasti [...] ja see võõrandatakse 2025. aasta lõpuks. Igal juhul prognoositakse, et ümberkorraldusperioodi lõpuks on SATA Air Açoresi tulud ja kulud [...], samal ajal kui SGA puhul oodatakse [...] (2020. aasta [...] miljonilt eurolt 2025. aastaks [...] miljoni euroni).

| (55) | Põhistsenaariumi tarvis arvutas Portugal välja ka kasutatud kapitali tulususe (ROCE) (59) finantssuhtarvud (tabel 1.A) ja hindas kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks (WACC) [...] %. Kasutatud kapitali tulusus ulatuks ümberkorraldamise lõpus (2025. aastal) [...] %ni.

  Tabel 1.A


  Ümberkorralduskava finantsprognoosid (põhistsenaarium)













  Finantsnäitajad | | | Ümberkorraldusperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| Põhistsenaarium | 2019 | 2020e | 2021e | 2022e | 2023e | 2024e | 2025e |
| | | | | | | | |
| SATA Air Açores | | | | | | | |
| Tulud (miljonites eurodes) | 83,6 | 66,2 | 74,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes) | 15,2 | 10,8 | 22,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) marginaal (%) | 18  % | 16  % | 30  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes) | 2,3 | –14,1 | 11,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITi (ärikasum) marginaal (%) | 3  % | –21  % | 15  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| SGA | | | | | | | |
| Tulud (miljonites eurodes) | 3,2 | 3,3 | 5,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes) | –0,4 | –0,6 | 0,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) marginaal (%) | –14  % | –17  % | 3  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes) | –0,4 | –1,3 | 0,1 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITi (ärikasum) marginaal (%) | –13  % | –39  % | 2  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| Azores Airlines | | | | | | | |
| Tulud (miljonites eurodes) | 157,2 | 57,0 | 78,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes) | –4,6 | –36,3 | –37,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) marginaal (%) | –3  % | –64  % | –48  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes) | –44,1 | –63,3 | –50,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITi (ärikasum) marginaal (%) | –28 % | – 111  % | –64  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| Uus maapealse teeninduse äriüksus | | | | | | | |
| Tulud (miljonites eurodes) | 10,8 | 5,9 | 18,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes) | –8,6 | –11,8 | –2,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) marginaal (%) | –80  % | – 199  % | –13  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes) | –9,0 | –12,1 | –2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITi (ärikasum) marginaal (%) | –83  % | – 205  % | –15  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| SATA Air Açoresi ja SGA konsolideeritud andmed | 2019 | 2020e | 2021e | 2022e | 2023e | 2024e | 2025e |
| Tulud (miljonites eurodes) | 86,8 | 69,5 | 79,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes) | 14,8 | 10,2 | 22,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITA (brutokasum) marginaal (%) (*1) | 17  % | 15  % | 28  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes) | 1,9 | –15,4 | 11,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITi (ärikasum) marginaal (%) (*1) | 2,2  % | –22  % | 14  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Allikas: | Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA äriplaan 2021–2025“. |

(55)

Põhistsenaariumi tarvis arvutas Portugal välja ka kasutatud kapitali tulususe (ROCE) (59) finantssuhtarvud (tabel 1.A) ja hindas kapitali kaalutud keskmiseks hinnaks (WACC) [...] %. Kasutatud kapitali tulusus ulatuks ümberkorraldamise lõpus (2025. aastal) [...] %ni.

59

Tabel 1.A

Tabel 1.A

Ümberkorralduskava finantsprognoosid (põhistsenaarium)

Ümberkorralduskava finantsprognoosid (põhistsenaarium)

Finantsnäitajad

Ümberkorraldusperiood

Põhistsenaarium

2019

2020e

2021e

2022e

2023e

2024e

2025e

SATA Air Açores

SATA Air Açores

Tulud (miljonites eurodes)

83,6

83,6

66,2

74,2

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes)

15,2

15,2

10,8

22,2

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) marginaal (%)

18  %

18  %

16  %

30  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes)

2,3

2,3

–14,1

11,3

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITi (ärikasum) marginaal (%)

3  %

3  %

–21  %

15  %

[...]

[...]

[...]

[...]

SGA

SGA

Tulud (miljonites eurodes)

3,2

3,2

3,3

5,3

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes)

–0,4

–0,4

–0,6

0,2

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) marginaal (%)

–14  %

–14  %

–17  %

3  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes)

–0,4

–0,4

–1,3

0,1

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITi (ärikasum) marginaal (%)

–13  %

–13  %

–39  %

2  %

[...]

[...]

[...]

[...]

Azores Airlines

Azores Airlines

Tulud (miljonites eurodes)

157,2

157,2

57,0

78,8

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes)

–4,6

–4,6

–36,3

–37,8

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) marginaal (%)

–3  %

–3  %

–64  %

–48  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes)

–44,1

–44,1

–63,3

–50,2

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITi (ärikasum) marginaal (%)

–28 %

–28 %

– 111  %

–64  %

[...]

[...]

[...]

[...]

Uus maapealse teeninduse äriüksus

Uus maapealse teeninduse äriüksus

Tulud (miljonites eurodes)

10,8

10,8

5,9

18,3

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes)

–8,6

–8,6

–11,8

–2,5

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) marginaal (%)

–80  %

–80  %

– 199  %

–13  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes)

–9,0

–9,0

–12,1

–2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITi (ärikasum) marginaal (%)

–83  %

–83  %

– 205  %

–15  %

[...]

[...]

[...]

[...]

SATA Air Açoresi ja SGA konsolideeritud andmed

SATA Air Açoresi ja SGA konsolideeritud andmed

2019

2019

2020e

2020e

2021e

2021e

2022e

2022e

2023e

2023e

2024e

2024e

2025e

2025e

Tulud (miljonites eurodes)

86,8

86,8

69,5

79,5

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) (miljonites eurodes)

14,8

14,8

10,2

22,4

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITA (brutokasum) marginaal (%) (*1)

*1

17  %

17  %

15  %

28  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes)

1,9

1,9

–15,4

11,4

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITi (ärikasum) marginaal (%) (*1)

*1

2,2  %

2,2  %

–22  %

14  %

[...]

[...]

[...]

[...]

Allikas:

Allikas:

Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA äriplaan 2021–2025“.

Tabel 1.B

Tabel 1.B

Ümberkorralduskava finantsprognoosid (põhistsenaarium) kontserni kohta

Ümberkorralduskava finantsprognoosid (põhistsenaarium) kontserni kohta

| SATA KONTSERN (*2) | | Ümberkorraldusperiood |
| --- | --- | --- |
| | 2020 | 2021 (*3) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| Tulud (miljonites eurodes) | 118 | 177 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes) | –78,7 | –39 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITi (ärikasum) marginaal (kontsern) (%) | –67  % | –22  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netotulu (miljonites eurodes) | –87,1 | –32,7 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netofinantsvõlg (miljonites eurodes) | 279 | 415,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netovõla ja brutokasumi suhe | – | 39,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kasutatud kapitali tulusus (%) | – 155,7 | –11,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Allikas: | Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 4. lisa „SATA rahastamisnõuded“. |

SATA KONTSERN (*2)

*2

Ümberkorraldusperiood

2020

2021 (*3)

*3

2022

2023

2024

2025

Tulud (miljonites eurodes)

118

177

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (ärikasum) (miljonites eurodes)

–78,7

–39

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITi (ärikasum) marginaal (kontsern) (%)

–67  %

–22  %

[...]

[...]

[...]

[...]

Netotulu (miljonites eurodes)

–87,1

–32,7

[...]

[...]

[...]

[...]

Netofinantsvõlg (miljonites eurodes)

279

415,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Netovõla ja brutokasumi suhe

–

39,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Kasutatud kapitali tulusus (%)

– 155,7

–11,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Allikas:

Allikas:

Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 4. lisa „SATA rahastamisnõuded“.

| (56) | Portugal esitas võrdluseks ka ühe lennuettevõtjate kontserni 2019. aasta kasutatud kapitali tulususe näitaja (ROCE), mille puhul keskmine kasutatud kapitali tulusus oli 6,9 % ja kasutatud kapitali mediaantulusus 11,8 % (tabel 2).

  Tabel 2


  Kasutatud kapitali tulusus sarnases kontsernis 2019. aastal







  Lennuettevõtjad (2019. aasta 31. detsembri seisuga) | Kasutatud kapitali tulusus |
| --- | --- | --- |
| Lufthansa | 8,9  % |
| Norwegian | 2,3  % |
| Eurowings | 14,6  % |
| Ryanair | 11,0  % |
| IAG | 12,6  % |
| Easyjet | 13,6  % |
| Wizz | 12,7  % |
| Brussels Airlines | –20,3  % |
| Keskmine | 6,9  % |
| Mediaan | 11,8  % |
| Allikas: | Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis. |

(56)

Portugal esitas võrdluseks ka ühe lennuettevõtjate kontserni 2019. aasta kasutatud kapitali tulususe näitaja (ROCE), mille puhul keskmine kasutatud kapitali tulusus oli 6,9 % ja kasutatud kapitali mediaantulusus 11,8 % (tabel 2).

Tabel 2

Tabel 2

Kasutatud kapitali tulusus sarnases kontsernis 2019. aastal

Kasutatud kapitali tulusus sarnases kontsernis 2019. aastal

Lennuettevõtjad (2019. aasta 31. detsembri seisuga)

Kasutatud kapitali tulusus

Lufthansa

8,9  %

Norwegian

2,3  %

Eurowings

14,6  %

Ryanair

11,0  %

IAG

12,6  %

Easyjet

13,6  %

Wizz

12,7  %

Brussels Airlines

–20,3  %

Keskmine

6,9  %

Mediaan

11,8  %

Allikas:

Allikas:

Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis.

Andmeallikas:Orbis Business Intelligence’i andmebaas.

Andmeallikas:

| (57) | Üks SATA peamisi raskusi on Azores Airlinesi avaliku teenindamise kohustusega seotud tegevuste hüvitamata osa, nagu on kirjeldatud punktis 2.2. Portugali teatel oli Azores Airlinesi avaliku teenindamise kohustuse alusel teenindatavate lennuliinide kogupuudujääk (v.a kommertsliinid) ajavahemikul 2009–2019 [...] miljonit eurot (60). Portugali väitel võib Azores Airlines tulevikus siiski saada hüvitist avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide eest, mis ühendavad Lissaboni ja Hortat, Picot ja Santa Mariat, (61) kui ta võidab avatud hanke nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks. Eespool nimetatud lennuliinidel avaliku teenindamise kohustuste täitmise kulude katmiseks vajalik hüvitis on hinnangute järgi [...] miljonit eurot aastas. Azores Airlinesil on nende riiklike avaliku teenindamise kohustuste täitmiseks vajalik lennukipark ([...]) ja personal, (62) kuigi vastavat hanget ei ole veel välja kuulutatud. Igal juhul ei esitaks Azores Airlines avaliku teenindamise kohustuste kohta nende täitmisega kaasnevatest eeldatavatest kuludest väiksemat pakkumust (63). |
| --- | --- |

(57)

Üks SATA peamisi raskusi on Azores Airlinesi avaliku teenindamise kohustusega seotud tegevuste hüvitamata osa, nagu on kirjeldatud punktis 2.2. Portugali teatel oli Azores Airlinesi avaliku teenindamise kohustuse alusel teenindatavate lennuliinide kogupuudujääk (v.a kommertsliinid) ajavahemikul 2009–2019 [...] miljonit eurot (60). Portugali väitel võib Azores Airlines tulevikus siiski saada hüvitist avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide eest, mis ühendavad Lissaboni ja Hortat, Picot ja Santa Mariat, (61) kui ta võidab avatud hanke nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks. Eespool nimetatud lennuliinidel avaliku teenindamise kohustuste täitmise kulude katmiseks vajalik hüvitis on hinnangute järgi [...] miljonit eurot aastas. Azores Airlinesil on nende riiklike avaliku teenindamise kohustuste täitmiseks vajalik lennukipark ([...]) ja personal, (62) kuigi vastavat hanget ei ole veel välja kuulutatud. Igal juhul ei esitaks Azores Airlines avaliku teenindamise kohustuste kohta nende täitmisega kaasnevatest eeldatavatest kuludest väiksemat pakkumust (63).

60

61

62

63

| (58) | Portugal esitas prognoosid ka ümberkorraldamise pessimistliku stsenaariumi kohta, mille järgi oleksid Azores Airlinesi tulud 15 % väiksemad kui põhistsenaariumi järgi (64). Portugal väidab, et kui eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustusi Azores Airlinesile ei pandaks, saaks olemasolevat võimsust kasutada kasumlikult järgmistes tegevustes (65):






  — | [...]; |
| --- | --- | --- |

(58)

Portugal esitas prognoosid ka ümberkorraldamise pessimistliku stsenaariumi kohta, mille järgi oleksid Azores Airlinesi tulud 15 % väiksemad kui põhistsenaariumi järgi (64). Portugal väidab, et kui eespool nimetatud avaliku teenindamise kohustusi Azores Airlinesile ei pandaks, saaks olemasolevat võimsust kasutada kasumlikult järgmistes tegevustes (65):

64

65

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

| (59) | Portugali ametiasutused märgivad, et mis puudutab [...]. Portugali väitel võib eespool kirjeldatud tegutsemisvõimalusi igal juhul kasutada nii eraldi kui ka kombineeritult ning neid viiakse ellu korraga, olenevalt tulevastest turusuundumustest ja avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide avaliku hankemenetluse lõpptulemusest. |
| --- | --- |

(59)

Portugali ametiasutused märgivad, et mis puudutab [...]. Portugali väitel võib eespool kirjeldatud tegutsemisvõimalusi igal juhul kasutada nii eraldi kui ka kombineeritult ning neid viiakse ellu korraga, olenevalt tulevastest turusuundumustest ja avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide avaliku hankemenetluse lõpptulemusest.

| (60) | Pessimistliku stsenaariumi puhul teeniks SATA alates 2025. aastast ikkagi [...] miljonit eurot positiivset ärikasumit (EBIT), mis oleks pärast seda süstemaatiliselt positiivne (tabel 3). Pessimistliku stsenaariumi puhul taastaks Azores Airlinesi osaluse müügist eeldatavasti saadav tulu ikkagi ka SATA omakapitali positsiooni, finantsvõlg püsiks stabiilne ja netofinantsvõlg EBITA suhtes ulatuks 2025. aastal [...]ni. Alates 2026. aastast on SATA kontsern [...].

  Tabel 3


  Ümberkorralduskava finantsprognoosid (pessimistlik stsenaarium)












  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| SATA KONTSERN | Ümberkorraldusperiood |
| | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| Tulud | 117,5 | 170,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ärikasum | –78,7 | –42,6 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Netotulu | –87,1 | –58,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finantsvõlg (välja arvatud liisingud) | 279,4 | 274,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |

(60)

Pessimistliku stsenaariumi puhul teeniks SATA alates 2025. aastast ikkagi [...] miljonit eurot positiivset ärikasumit (EBIT), mis oleks pärast seda süstemaatiliselt positiivne (tabel 3). Pessimistliku stsenaariumi puhul taastaks Azores Airlinesi osaluse müügist eeldatavasti saadav tulu ikkagi ka SATA omakapitali positsiooni, finantsvõlg püsiks stabiilne ja netofinantsvõlg EBITA suhtes ulatuks 2025. aastal [...]ni. Alates 2026. aastast on SATA kontsern [...].

Tabel 3

Tabel 3

Ümberkorralduskava finantsprognoosid (pessimistlik stsenaarium)

Ümberkorralduskava finantsprognoosid (pessimistlik stsenaarium)

(miljonites eurodes)

SATA KONTSERN

Ümberkorraldusperiood

2020

2021

2022

2023

2024

2025

Tulud

117,5

170,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Ärikasum

–78,7

–42,6

[...]

[...]

[...]

[...]

Netotulu

–87,1

–58,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Finantsvõlg (välja arvatud liisingud)

279,4

274,5

[...]

[...]

[...]

[...]

| (61) | Portugal väidab, et muud abimeetmete või -summade kombinatsioonid ohustaksid eesmärkide saavutamist või tooksid kaasa ülisuured rahalised kulud, mis kahjustaksid SATA pikaajalist elujõulisust. |
| --- | --- |

(61)

Portugal väidab, et muud abimeetmete või -summade kombinatsioonid ohustaksid eesmärkide saavutamist või tooksid kaasa ülisuured rahalised kulud, mis kahjustaksid SATA pikaajalist elujõulisust.

2.3.1.5.   Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed

Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed

| (62) | Portugali ametiasutused kohustuvad võtma ümberkorraldusperioodil konkurentsimoonutuste piiramiseks järgmisi meetmeid:






  a) | mis puudutab võõrandamist, siis müüb SATA enamus- ja kontrollosaluse (51 %) tütarettevõtjas Azores Airlines ning eraldab ja võõrandab ka kogu maapealse teeninduse äriüksuse, mis hõlmab umbes [...]; (66) lisaks on SATA juba likvideerinud äriühingu Azores Vacations Canada ja 2022. aasta lõpuks peaks olema lõpetatud protsess, mis võeti ette, et likvideerida Azores Vacations America, mille tegevus keskendus aastaringsetele ühendustele Põhja-Ameerika ja Portugali mandriosa ning Assoori saarte vahel (67); |
| --- | --- | --- |

(62)

Portugali ametiasutused kohustuvad võtma ümberkorraldusperioodil konkurentsimoonutuste piiramiseks järgmisi meetmeid:

a)

mis puudutab võõrandamist, siis müüb SATA enamus- ja kontrollosaluse (51 %) tütarettevõtjas Azores Airlines ning eraldab ja võõrandab ka kogu maapealse teeninduse äriüksuse, mis hõlmab umbes [...]; (66) lisaks on SATA juba likvideerinud äriühingu Azores Vacations Canada ja 2022. aasta lõpuks peaks olema lõpetatud protsess, mis võeti ette, et likvideerida Azores Vacations America, mille tegevus keskendus aastaringsetele ühendustele Põhja-Ameerika ja Portugali mandriosa ning Assoori saarte vahel (67);

66

67

| b) | mis puudutab lennukiparki, siis kohustub SATA kehtestama lennukite maksimumarvu, mis on vastavalt kuus lennukit SATA Air Açoresile – võimalusega seda erandkorras suurendada, et täita saartevahelise lennutranspordiga seotud avaliku teenindamise kohustusi – ja kaheksa lennukit Azores Airlinesile (68); |
| --- | --- |

b)

mis puudutab lennukiparki, siis kohustub SATA kehtestama lennukite maksimumarvu, mis on vastavalt kuus lennukit SATA Air Açoresile – võimalusega seda erandkorras suurendada, et täita saartevahelise lennutranspordiga seotud avaliku teenindamise kohustusi – ja kaheksa lennukit Azores Airlinesile (68);

68

| c) | SATA ei omanda ümberkorraldusperioodil ühegi äriühingu aktsiaid, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik SATA pikaajalise elujõulisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

c)

SATA ei omanda ümberkorraldusperioodil ühegi äriühingu aktsiaid, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik SATA pikaajalise elujõulisuse tagamiseks;

| d) | SATA hoidub nende toodete ja teenuste turustamisel riigi toetuse reklaamimisest konkurentsieelisena. |
| --- | --- |

d)

SATA hoidub nende toodete ja teenuste turustamisel riigi toetuse reklaamimisest konkurentsieelisena.

| (63) | Portugal plaanib varad võõrandada 31. detsembriks 2025, kuna ta leiab, et ümberkorraldamise tulemusel saavutatud positiivsed tegevus- ja finantstulemused annaksid võimalikele investoritele kindlustunde Azores Airlinesi enamusosaluse suhtes. Samuti võimaldaks see ajavahemik teenida eraldatava ja võõrandatava maapealse teeninduse äriüksuse puhul ligikaudu [...] miljoni euro suurust normaliseeritud/korduvat intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit (EBITDA) aastas. |
| --- | --- |

(63)

Portugal plaanib varad võõrandada 31. detsembriks 2025, kuna ta leiab, et ümberkorraldamise tulemusel saavutatud positiivsed tegevus- ja finantstulemused annaksid võimalikele investoritele kindlustunde Azores Airlinesi enamusosaluse suhtes. Samuti võimaldaks see ajavahemik teenida eraldatava ja võõrandatava maapealse teeninduse äriüksuse puhul ligikaudu [...] miljoni euro suurust normaliseeritud/korduvat intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit (EBITDA) aastas.

2.3.2.   Olukord juhul, kui ümberkorraldusabi ai anta

Olukord juhul, kui ümberkorraldusabi ai anta

| (64) | Portugal väidab, et ümberkorraldusabi andmata jätmise korral lõppeksid SATA-l likviidsed vahendid, arvestades muu hulgas peamiste pankade antud rahastamissummade eelseisvaid lunastustähtpäevi – sealhulgas Deutsche Banki 155 miljoni euro suuruse laenu lunastustähtpäev 6. märts 2022 –, kuna nende laenude tasumiseks ei ole SATA-l piisavat sularahajääki ja tal on olnud raskusi edasiste pikendamiste kokkuleppimisega (69). Sellele järgneks SATA tegevusloa peatamine ja seejärel tühistamine, mis jätaks äriühingu ilma peamisest sissetulekuallikast ja viiks SATA likvideerimiseni. See tooks ka kaasa praeguste SATA avaliku teenindamise kohustuse alusel teenindatavate saarestiku saarte vaheliste ja saarestiku ning Portugali mandriosa ja Madeira vaheliste lennuliinide sulgemise vähemalt seni, kuni mõni teine lennuettevõtja on valmis avaliku teenindamise lepingut sõlmima. Samuti ei saaks SATA enam osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mida ta praegu pakub viiele väikesele SGA käitatavale lennujaamale. |
| --- | --- |

(64)

Portugal väidab, et ümberkorraldusabi andmata jätmise korral lõppeksid SATA-l likviidsed vahendid, arvestades muu hulgas peamiste pankade antud rahastamissummade eelseisvaid lunastustähtpäevi – sealhulgas Deutsche Banki 155 miljoni euro suuruse laenu lunastustähtpäev 6. märts 2022 –, kuna nende laenude tasumiseks ei ole SATA-l piisavat sularahajääki ja tal on olnud raskusi edasiste pikendamiste kokkuleppimisega (69). Sellele järgneks SATA tegevusloa peatamine ja seejärel tühistamine, mis jätaks äriühingu ilma peamisest sissetulekuallikast ja viiks SATA likvideerimiseni. See tooks ka kaasa praeguste SATA avaliku teenindamise kohustuse alusel teenindatavate saarestiku saarte vaheliste ja saarestiku ning Portugali mandriosa ja Madeira vaheliste lennuliinide sulgemise vähemalt seni, kuni mõni teine lennuettevõtja on valmis avaliku teenindamise lepingut sõlmima. Samuti ei saaks SATA enam osutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mida ta praegu pakub viiele väikesele SGA käitatavale lennujaamale.

69

| (65) | Lisaks tähendaks SATA maksejõuetus enam kui 1 000 töökoha kadumist juba niigi abi saavas piirkonnas (70) ja negatiivset mõju Assooride üldisele majandusele – eelkõige turismi- ja kalandussektorile –, sest see liidu äärepoolseim piirkond sõltub suurel määral lennuühendustest, eriti talvehooajal. Eelkõige oli 2019. aastal turismiga seotud ligikaudu 12 000–15 000 otsest ja kaudset töökohta, mis vastab ligikaudu 13 %-le kogu Assoori saarestiku sisemajanduse koguproduktist (SKP). Lisaks prognoositakse, et see 13 % suurune osakaal suureneb veelgi (70–80 %) ning edendab ja suurendab seega Assooride originaaltoodete ja -teenuste müüki (71). Portugal rõhutab ka seda, et Assooridel on sissetulekud endiselt väiksemad kui mujal liidus, SKP elaniku kohta on 68 % liidu keskmisest, samal ajal kui kohalik majandus on üle minemas suurema lisaväärtusega teenustele ja ekspordile (millega seotud töökohad moodustavad 10 % kõigist primaarsektori töökohtadest) (72). |
| --- | --- |

(65)

Lisaks tähendaks SATA maksejõuetus enam kui 1 000 töökoha kadumist juba niigi abi saavas piirkonnas (70) ja negatiivset mõju Assooride üldisele majandusele – eelkõige turismi- ja kalandussektorile –, sest see liidu äärepoolseim piirkond sõltub suurel määral lennuühendustest, eriti talvehooajal. Eelkõige oli 2019. aastal turismiga seotud ligikaudu 12 000–15 000 otsest ja kaudset töökohta, mis vastab ligikaudu 13 %-le kogu Assoori saarestiku sisemajanduse koguproduktist (SKP). Lisaks prognoositakse, et see 13 % suurune osakaal suureneb veelgi (70–80 %) ning edendab ja suurendab seega Assooride originaaltoodete ja -teenuste müüki (71). Portugal rõhutab ka seda, et Assooridel on sissetulekud endiselt väiksemad kui mujal liidus, SKP elaniku kohta on 68 % liidu keskmisest, samal ajal kui kohalik majandus on üle minemas suurema lisaväärtusega teenustele ja ekspordile (millega seotud töökohad moodustavad 10 % kõigist primaarsektori töökohtadest) (72).

70

71

72

| (66) | Portugal märgib, et viimastel aastatel ei ole teised lennuettevõtjad Assooridega transpordiühenduste arendamise vastu huvi üles näidanud. Eelkõige ei ole TAP alates 2015. aasta aprillist teinud pakkumusi avaliku teenindamise kohustuse aluste Portugali mandriosa Assooridega ühendavate lennuliinide kohta; EasyJet lahkus turult 2017. aastal, väidetavalt seetõttu, et ei suutnud tagada kvaliteetset pakkumist (st sagedust), kuna seadis prioriteediks teised turud; Delta sulges oma New York – Ponta Delgada liini aasta pärast selle avamist 2018. aastal, samal ajal kui Ryanair on pärast COVID-19 pandeemia puhangut vähendamas oma veomahtu piirkonnas. Piiratud otseühendusi tõendab ka Assooridele planeeritud otselendude väga väike arv (2019. aastal kümme otsesihtkohta) võrreldes teiste piirkondadega, mis asuvad Assooridest sama kaugel kui Assoorid riigi mandriosast (nt sõiduplaanis olevad 116 otselendu Kanaari saartele või 130 Baleaari saartele) (73). |
| --- | --- |

(66)

Portugal märgib, et viimastel aastatel ei ole teised lennuettevõtjad Assooridega transpordiühenduste arendamise vastu huvi üles näidanud. Eelkõige ei ole TAP alates 2015. aasta aprillist teinud pakkumusi avaliku teenindamise kohustuse aluste Portugali mandriosa Assooridega ühendavate lennuliinide kohta; EasyJet lahkus turult 2017. aastal, väidetavalt seetõttu, et ei suutnud tagada kvaliteetset pakkumist (st sagedust), kuna seadis prioriteediks teised turud; Delta sulges oma New York – Ponta Delgada liini aasta pärast selle avamist 2018. aastal, samal ajal kui Ryanair on pärast COVID-19 pandeemia puhangut vähendamas oma veomahtu piirkonnas. Piiratud otseühendusi tõendab ka Assooridele planeeritud otselendude väga väike arv (2019. aastal kümme otsesihtkohta) võrreldes teiste piirkondadega, mis asuvad Assooridest sama kaugel kui Assoorid riigi mandriosast (nt sõiduplaanis olevad 116 otselendu Kanaari saartele või 130 Baleaari saartele) (73).

73

| (67) | Seega, nagu Portugal rõhutab, kui Assooride piirkond ei sekkuks, lõpetaks SATA üsna kindlasti oma äritegevuse lühikese aja jooksul, sest ükski erainvestor ei näi olevat valmis sellesse kapitali investeerima ja ükski finantseerimisasutus ei ole valmis sellele uut rahastamist pakkuma, võttes arvesse ka Assooride geograafilist asukohta ja selle majanduslikku olukorda abi saava piirkonnana. Ükski alternatiivne stsenaarium ei näi olevat usaldusväärne mitte ainult SATA tegevuses hoidmiseks, vaid ka lennuühenduse säilitamiseks piirkonnaga ja piirkonnas (põhjendused 122–124), võttes arvesse COVID-19 pandeemia ulatuslikumaid tagajärgi lennundussektorile ja Assooride piirkonna majandusele, mis sõltub suurel määral turismist (põhjendused 128–133). |
| --- | --- |

(67)

Seega, nagu Portugal rõhutab, kui Assooride piirkond ei sekkuks, lõpetaks SATA üsna kindlasti oma äritegevuse lühikese aja jooksul, sest ükski erainvestor ei näi olevat valmis sellesse kapitali investeerima ja ükski finantseerimisasutus ei ole valmis sellele uut rahastamist pakkuma, võttes arvesse ka Assooride geograafilist asukohta ja selle majanduslikku olukorda abi saava piirkonnana. Ükski alternatiivne stsenaarium ei näi olevat usaldusväärne mitte ainult SATA tegevuses hoidmiseks, vaid ka lennuühenduse säilitamiseks piirkonnaga ja piirkonnas (põhjendused 122–124), võttes arvesse COVID-19 pandeemia ulatuslikumaid tagajärgi lennundussektorile ja Assooride piirkonna majandusele, mis sõltub suurel määral turismist (põhjendused 128–133).

2.4.   Menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses vaidlustamata kokkusobivustingimused

Menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses vaidlustamata kokkusobivustingimused

| (68) | Menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses (74) leidis komisjon esialgu, et ilma riigi sekkumiseta ei võtaks tõenäoliselt ükski teine eraettevõtja SATA tegevust enda peale, sealhulgas praegu täidetavaid avaliku teenindamise kohustusi ja osutatavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, nii et liidu üht äärepoolseimat piirkonda ähvardaks transpordiühenduse katkemise oht. Lisaks võivad SATA turult lahkumisel olla negatiivsed tagajärjed, pidades silmas tema süsteemset tähtsust Assooridel, ning see tooks piirkonnale kaasa suuri sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme ning märkimisväärset negatiivset ülekanduvat mõju olulistele turismiga seotud majandussektoritele. |
| --- | --- |

(68)

Menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses (74) leidis komisjon esialgu, et ilma riigi sekkumiseta ei võtaks tõenäoliselt ükski teine eraettevõtja SATA tegevust enda peale, sealhulgas praegu täidetavaid avaliku teenindamise kohustusi ja osutatavaid üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, nii et liidu üht äärepoolseimat piirkonda ähvardaks transpordiühenduse katkemise oht. Lisaks võivad SATA turult lahkumisel olla negatiivsed tagajärjed, pidades silmas tema süsteemset tähtsust Assooridel, ning see tooks piirkonnale kaasa suuri sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme ning märkimisväärset negatiivset ülekanduvat mõju olulistele turismiga seotud majandussektoritele.

74

| (69) | Lisaks ei vaidlustanud komisjon abi ergutavat mõju ega selle asjakohasust. Komisjon leidis eelkõige, et ümberkorraldusmeetmetega lahendatakse samal ajal olukorda, kus SATA omakapitali erakordne vähenemine on äärmiselt negatiivne, sest ühekorraga teenindatakse olemasolevat võlga ja täidetakse tavapärase tegevuse rahavoovajadusi (75). |
| --- | --- |

(69)

Lisaks ei vaidlustanud komisjon abi ergutavat mõju ega selle asjakohasust. Komisjon leidis eelkõige, et ümberkorraldusmeetmetega lahendatakse samal ajal olukorda, kus SATA omakapitali erakordne vähenemine on äärmiselt negatiivne, sest ühekorraga teenindatakse olemasolevat võlga ja täidetakse tavapärase tegevuse rahavoovajadusi (75).

75

| (70) | Kõigele lisaks leidis komisjon, et konkurentsimoonutuste piiramise meetmed on äriühingu suurust silmas pidades piisavad, sest maapealse teeninduse äriüksuse täielik võõrandamine ja Azores Airlinesi kontrollosaluse müük näivad võimaldavat alternatiivsetel teenuseosutajatel asjaomastele turgudele siseneda (76). Ümberkorralduskava vähendaks oluliselt ka SATA omandi ja kontrolli ulatust, sest kava kohaselt keskendatakse äriühingu tegevus avalikku huvi pakkuva ülesande täitmisele, nimelt viie lennujaama käitamisele saarestiku väikseimatel ja kaugeimatel saartel ning lennutransporditeenuste osutamisele Assooridel (77). |
| --- | --- |

(70)

Kõigele lisaks leidis komisjon, et konkurentsimoonutuste piiramise meetmed on äriühingu suurust silmas pidades piisavad, sest maapealse teeninduse äriüksuse täielik võõrandamine ja Azores Airlinesi kontrollosaluse müük näivad võimaldavat alternatiivsetel teenuseosutajatel asjaomastele turgudele siseneda (76). Ümberkorralduskava vähendaks oluliselt ka SATA omandi ja kontrolli ulatust, sest kava kohaselt keskendatakse äriühingu tegevus avalikku huvi pakkuva ülesande täitmisele, nimelt viie lennujaama käitamisele saarestiku väikseimatel ja kaugeimatel saartel ning lennutransporditeenuste osutamisele Assooridel (77).

76

77

2.5.   Menetluse algatamise põhjused

Menetluse algatamise põhjused

| (71) | Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et varasemad kapitali suurendamised ja tagatud päästmislaen ei vastanud kumbki siseturuga kokkusobivuse tingimustele (78). Ennekõike kahtles komisjon varasemate, 72,6 miljoni euro suuruste kapitali suurendamiste väidetavas turutingimustele vastavuses ja turutingimustele mittevastavuse korral nende väidetavas siseturuga kokkusobivuses, eelkõige päästmis- või ümberkorraldusabina. Komisjon ei saanud järeldada, kas erand ühekordse abi põhimõttest erandlike ja ettenägematute asjaolude korral, mille eest abisaaja ei vastuta, oli selliste kapitali suurendamiste puhul õigustatud (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunkt c) (79). |
| --- | --- |

(71)

Menetluse algatamise otsuses leidis komisjon, et varasemad kapitali suurendamised ja tagatud päästmislaen ei vastanud kumbki siseturuga kokkusobivuse tingimustele (78). Ennekõike kahtles komisjon varasemate, 72,6 miljoni euro suuruste kapitali suurendamiste väidetavas turutingimustele vastavuses ja turutingimustele mittevastavuse korral nende väidetavas siseturuga kokkusobivuses, eelkõige päästmis- või ümberkorraldusabina. Komisjon ei saanud järeldada, kas erand ühekordse abi põhimõttest erandlike ja ettenägematute asjaolude korral, mille eest abisaaja ei vastuta, oli selliste kapitali suurendamiste puhul õigustatud (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunkt c) (79).

78

79

| (72) | Menetluse laiendamise otsuses kaheldi lisaks ümberkorraldusabi proportsionaalsuses, arvestades järgmist: i) kulude jagamise puudumine, ii) SATA ebapiisav tõeline ja tegelik omapanus, mis peab päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 64 kohaselt moodustama vähemalt 50 % ümberkorralduskuludest, ja iii) ümberkorralduskava pikk kestus, sealhulgas varade võõrandamine alles 2026. aastaks, kusjuures juhtimistingimusi ei ole täpsustatud. |
| --- | --- |

(72)

Menetluse laiendamise otsuses kaheldi lisaks ümberkorraldusabi proportsionaalsuses, arvestades järgmist: i) kulude jagamise puudumine, ii) SATA ebapiisav tõeline ja tegelik omapanus, mis peab päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 64 kohaselt moodustama vähemalt 50 % ümberkorralduskuludest, ja iii) ümberkorralduskava pikk kestus, sealhulgas varade võõrandamine alles 2026. aastaks, kusjuures juhtimistingimusi ei ole täpsustatud.

| (73) | Olemasolevate võlausaldajate vahel kulude jagamata jätmise tulemuseks on eelkõige märkimisväärne riigiabi seoses ümberkorralduskava kuludega. Sellega seoses ei suutnud Portugal põhjendada, miks on väidetavalt võimatu praeguste võlausaldajate võlakoormat osaliselt vähendada, (80) võttes arvesse ka SATA suurt võlakoormat ([...] miljonit eurot finantsvõlga enne ümberkorraldamist). Lisaks ei hõlmanud Portugali kavandatud meetmed uut rahastamist turutingimustel, vaid ressursside vabastamist abisaaja tegevuskulude vähendamise kaudu (81). |
| --- | --- |

(73)

Olemasolevate võlausaldajate vahel kulude jagamata jätmise tulemuseks on eelkõige märkimisväärne riigiabi seoses ümberkorralduskava kuludega. Sellega seoses ei suutnud Portugal põhjendada, miks on väidetavalt võimatu praeguste võlausaldajate võlakoormat osaliselt vähendada, (80) võttes arvesse ka SATA suurt võlakoormat ([...] miljonit eurot finantsvõlga enne ümberkorraldamist). Lisaks ei hõlmanud Portugali kavandatud meetmed uut rahastamist turutingimustel, vaid ressursside vabastamist abisaaja tegevuskulude vähendamise kaudu (81).

80

81

| (74) | Mis puudutab abisaaja omaosalust, siis moodustasid ainsad tõelised ja tegelikud omapanuse allikad [...] % ümberkorralduskava kuludest, mis on oluliselt vähem kui 50 %, mida komisjon peab üldjuhul piisavaks (82). Samal ajal ei olnud Portugal esitanud tõendeid selle kohta, et kavandatud omaosaluse meetmed on tõhusad, püsivad ja tühistamatud. Portugal ei olnud ka 2026. aastani prognoositud ebakindlate väljavaadete tõttu võtnud kohustust neid meetmeid säilitada ja mitte tühistada, kui abisaaja tegevustulemused paranevad kiiremini või rohkem kui äriplaanis prognoositud (83). |
| --- | --- |

(74)

Mis puudutab abisaaja omaosalust, siis moodustasid ainsad tõelised ja tegelikud omapanuse allikad [...] % ümberkorralduskava kuludest, mis on oluliselt vähem kui 50 %, mida komisjon peab üldjuhul piisavaks (82). Samal ajal ei olnud Portugal esitanud tõendeid selle kohta, et kavandatud omaosaluse meetmed on tõhusad, püsivad ja tühistamatud. Portugal ei olnud ka 2026. aastani prognoositud ebakindlate väljavaadete tõttu võtnud kohustust neid meetmeid säilitada ja mitte tühistada, kui abisaaja tegevustulemused paranevad kiiremini või rohkem kui äriplaanis prognoositud (83).

82

83

| (75) | Kõigele lisaks kahtles komisjon protsessi pikkuses ja äriühingu üldjuhtimise meetmete kindluses seoses osaluse võõrandamisega Azores Airlinesis ja SATA maapealse teeninduse äriüksuses, mis pidi toimuma alles pärast ümberkorraldusperioodi 2026. aastal (84). Seega i) olenemata nende väärtuse hindamiseks kasutatud kordajate piisavusest ([...]), näisid hinnangulised summad ([...] miljonit eurot) põhinevat ühe äriühingu hüpoteetilistel tulemustel; ii) Portugal ei olnud esitanud kindlaid ostu-müügilepinguid ega konkreetsete ostjate võetud siduvaid kohustusi (85) ning iii) kaheldav oli ka see, et 2026. aastaks on olemas sellise võõrandamisega kaasnevad piisavalt selged juhtimistingimused ja kokkulepped (86). |
| --- | --- |

(75)

Kõigele lisaks kahtles komisjon protsessi pikkuses ja äriühingu üldjuhtimise meetmete kindluses seoses osaluse võõrandamisega Azores Airlinesis ja SATA maapealse teeninduse äriüksuses, mis pidi toimuma alles pärast ümberkorraldusperioodi 2026. aastal (84). Seega i) olenemata nende väärtuse hindamiseks kasutatud kordajate piisavusest ([...]), näisid hinnangulised summad ([...] miljonit eurot) põhinevat ühe äriühingu hüpoteetilistel tulemustel; ii) Portugal ei olnud esitanud kindlaid ostu-müügilepinguid ega konkreetsete ostjate võetud siduvaid kohustusi (85) ning iii) kaheldav oli ka see, et 2026. aastaks on olemas sellise võõrandamisega kaasnevad piisavalt selged juhtimistingimused ja kokkulepped (86).

84

85

86

3.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (76) | Kokkuvõttes esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkusi 19 kolmandat isikut, kellest 18 esitasid oma märkused otsuses sätestatud tähtaja jooksul, (87) menetluse laiendamise otsuse kohta esitas märkusi 14 kolmandat isikut ja 12 neist tegi seda selleks ette nähtud tähtaja jooksul (88). |
| --- | --- |

(76)

Kokkuvõttes esitas menetluse algatamise otsuse kohta märkusi 19 kolmandat isikut, kellest 18 esitasid oma märkused otsuses sätestatud tähtaja jooksul, (87) menetluse laiendamise otsuse kohta esitas märkusi 14 kolmandat isikut ja 12 neist tegi seda selleks ette nähtud tähtaja jooksul (88).

87

88

| (77) | Nende isikute hulgas on üks huvitatud isik, nimelt Ryanair, kes on konkurent nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti h tähenduses (89). |
| --- | --- |

(77)

Nende isikute hulgas on üks huvitatud isik, nimelt Ryanair, kes on konkurent nõukogu määruse (EL) 2015/1589 artikli 1 punkti h tähenduses (89).

89

| (78) | Kolmandate isikute hulka kuuluvad traditsioonilised kliendid ja SATA osutatavate teenuste saajad (välisriikide äriühingud, reisikorraldajad jne), mitmesugused ühendused, sealhulgas Assooride diasporaa organisatsioonid, (90) Assooride omavalitsused, aga ka muud sidusrühmad, nagu Partido Popular Monarquico (edaspidi „PPM“) (Portugali erakond) ja Assooride majandus- ja sotsiaalnõukogu (Conselho Económico e Social dos Açores) CESA. |
| --- | --- |

(78)

Kolmandate isikute hulka kuuluvad traditsioonilised kliendid ja SATA osutatavate teenuste saajad (välisriikide äriühingud, reisikorraldajad jne), mitmesugused ühendused, sealhulgas Assooride diasporaa organisatsioonid, (90) Assooride omavalitsused, aga ka muud sidusrühmad, nagu Partido Popular Monarquico (edaspidi „PPM“) (Portugali erakond) ja Assooride majandus- ja sotsiaalnõukogu (Conselho Económico e Social dos Açores) CESA.

90

| (79) | Nende märkused menetluse algatamise ja laiendamise kohta on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(79)

Nende märkused menetluse algatamise ja laiendamise kohta on esitatud allpool.

3.1.   Huvitatud isiku märkused – Ryanair

Huvitatud isiku märkused – Ryanair

| (80) | Ryanairi arvates ilmneb menetluse algatamise otsusest komisjoni kavatsus kiita heaks varasemad kapitali suurendamised tasuks SATA üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ebapiisava hüvitamise eest. Kuna menetluse algatamise otsuses ei ole aga esitatud teavet SATA Air Açoresile avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide käitamise ja muude SATA osutatud üldist huvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suuruse kohta, väidab Ryanair, et tal ei ole olnud võimalust selle punkti kohta märkusi esitada. Ryanair heidab ette ka seda, et talle ei ole antud võimalust menetluse laiendamise otsuse kohta märkusi esitada, väites, et tal ei võimaldatud tutvuda otsuses sisalduva konfidentsiaalse teabega, mis on seotud ümberkorralduskava, tegevuse aspektide (arvestades 115 konfidentsiaalsena käsitatud andmeüksust) ja konkurentsimoonutuste piiramise meetmetega. |
| --- | --- |

(80)

Ryanairi arvates ilmneb menetluse algatamise otsusest komisjoni kavatsus kiita heaks varasemad kapitali suurendamised tasuks SATA üldist majandushuvi pakkuvate teenuste ebapiisava hüvitamise eest. Kuna menetluse algatamise otsuses ei ole aga esitatud teavet SATA Air Açoresile avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide käitamise ja muude SATA osutatud üldist huvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suuruse kohta, väidab Ryanair, et tal ei ole olnud võimalust selle punkti kohta märkusi esitada. Ryanair heidab ette ka seda, et talle ei ole antud võimalust menetluse laiendamise otsuse kohta märkusi esitada, väites, et tal ei võimaldatud tutvuda otsuses sisalduva konfidentsiaalse teabega, mis on seotud ümberkorralduskava, tegevuse aspektide (arvestades 115 konfidentsiaalsena käsitatud andmeüksust) ja konkurentsimoonutuste piiramise meetmetega.

| (81) | Teisest küljest leiab Ryanair, et menetluse algatamise otsusest ilmneb komisjoni kavatsus kiita heaks SATA-le päästmisabi andmine erandina ühekordse abi põhimõttest erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu. Ryanairi arvates ei tohiks COVID-19 kriisi pidada päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunkti c kohaseks erandiks ühekordse abi põhimõttest SATA kasuks. Kui SATA avaliku teenindamise kohustused tekitasid ettevõtjale kahju, siis oleks COVID-19 kriisist tingitud lennuliikluse vähenemine pidanud Ryanairi hinnangul SATA kahjusid vähendama, mitte probleeme süvendama. Lisaks väidab Ryanair, et COVID-19 kriisist tingitud ülisuur liigne veovõimsus võimaldab konkurentidel asemele asuda ning täita SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi ülesandeid tõhusamalt. |
| --- | --- |

(81)

Teisest küljest leiab Ryanair, et menetluse algatamise otsusest ilmneb komisjoni kavatsus kiita heaks SATA-le päästmisabi andmine erandina ühekordse abi põhimõttest erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu. Ryanairi arvates ei tohiks COVID-19 kriisi pidada päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunkti c kohaseks erandiks ühekordse abi põhimõttest SATA kasuks. Kui SATA avaliku teenindamise kohustused tekitasid ettevõtjale kahju, siis oleks COVID-19 kriisist tingitud lennuliikluse vähenemine pidanud Ryanairi hinnangul SATA kahjusid vähendama, mitte probleeme süvendama. Lisaks väidab Ryanair, et COVID-19 kriisist tingitud ülisuur liigne veovõimsus võimaldab konkurentidel asemele asuda ning täita SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi ülesandeid tõhusamalt.

| (82) | Ryanair väidab, et tema 27 lennukit, mis seisid 5. oktoobril 2020, mil Ryanair oma märkused esitas, jõude, moodustavad kaks korda suurema lennukipargi kui kogu SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi lennukipark kokku (91). Portugalis seisis sel ajal jõude 60 lennukit, samal ajal kui Eurocontroli piirkonnas küündis jõude seisvate lennukite arv 3 242ni (92). Lennukid on väga liikuv vara ning SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi veovõimsuse turult eemaldamisele järgneb suure tõenäosusega ka teiste lennuettevõtjate hetkel jõude seisvate lennukite paigutamine SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi liinidele. |
| --- | --- |

(82)

Ryanair väidab, et tema 27 lennukit, mis seisid 5. oktoobril 2020, mil Ryanair oma märkused esitas, jõude, moodustavad kaks korda suurema lennukipargi kui kogu SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi lennukipark kokku (91). Portugalis seisis sel ajal jõude 60 lennukit, samal ajal kui Eurocontroli piirkonnas küündis jõude seisvate lennukite arv 3 242ni (92). Lennukid on väga liikuv vara ning SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi veovõimsuse turult eemaldamisele järgneb suure tõenäosusega ka teiste lennuettevõtjate hetkel jõude seisvate lennukite paigutamine SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi liinidele.

91

92

| (83) | Ryanair leiab ka, et komisjoni menetluse algatamise otsuses (93) esitatud väide, et „praeguses COVID-19 puhangust tingitud olukorras ei ole ühelgi konkurendil, sealhulgas juba Portugali turul tegutsevatel ettevõtjatel, võimalik sekkuda ja SATA Air Açoresi rolli täies või olulises mahus täita“ põhjendamatu ning otse vastupidi, et SATA turult lahkumine võimaldaks tõhusamatel konkurentidel tema asemele asuda ning pakkuda sõitjatele laiemat valikut teenuseid ja paremat kvaliteeti madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(83)

Ryanair leiab ka, et komisjoni menetluse algatamise otsuses (93) esitatud väide, et „praeguses COVID-19 puhangust tingitud olukorras ei ole ühelgi konkurendil, sealhulgas juba Portugali turul tegutsevatel ettevõtjatel, võimalik sekkuda ja SATA Air Açoresi rolli täies või olulises mahus täita“ põhjendamatu ning otse vastupidi, et SATA turult lahkumine võimaldaks tõhusamatel konkurentidel tema asemele asuda ning pakkuda sõitjatele laiemat valikut teenuseid ja paremat kvaliteeti madalama hinnaga.

93

| (84) | Oma väidete toetuseks osutab Ryanair Malévi ja Spanairi pankrotijuhtumile, mis näitasid, et selline positiivne tulemus on ettenähtav, seda enam, et 2020. aastal oli vaba veovõimsus võrreldamatult suurem kui 2013. aastal koos lennuliikluse positiivse tihenemisega Budapesti ja Barcelona lennujaamast, ning viitab sellega seoses Eurostati andmetele. |
| --- | --- |

(84)

Oma väidete toetuseks osutab Ryanair Malévi ja Spanairi pankrotijuhtumile, mis näitasid, et selline positiivne tulemus on ettenähtav, seda enam, et 2020. aastal oli vaba veovõimsus võrreldamatult suurem kui 2013. aastal koos lennuliikluse positiivse tihenemisega Budapesti ja Barcelona lennujaamast, ning viitab sellega seoses Eurostati andmetele.

| (85) | Lisaks väidab Ryanair, et ta suudaks kõik SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi mandrile suunduvad lennuliinid mõne päevaga üle võtta. Ryanair märgib ka seda, et menetluse algatamise otsuses (94) on ekslikult märgitud, et „Ryanair ühendab Assoore Londoni, Manchesteri ja Frankfurdiga“, jättes mainimata Ryanairi aastaringsed lennuliinid Ponta Delgada ja Terceira Lajesi (mõlemad Assooridel) ning Lissaboni ja Porto vahel. |
| --- | --- |

(85)

Lisaks väidab Ryanair, et ta suudaks kõik SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi mandrile suunduvad lennuliinid mõne päevaga üle võtta. Ryanair märgib ka seda, et menetluse algatamise otsuses (94) on ekslikult märgitud, et „Ryanair ühendab Assoore Londoni, Manchesteri ja Frankfurdiga“, jättes mainimata Ryanairi aastaringsed lennuliinid Ponta Delgada ja Terceira Lajesi (mõlemad Assooridel) ning Lissaboni ja Porto vahel.

94

| (86) | Ryanair väidab, et pärast käesoleva juhtumi uurimist peaks komisjonil olema võimalik järeldada, et COVID-19 kriisi ei tohiks pidada asjaoluks, mis õigustab ühekordse abi põhimõttest erandi tegemist. Vastupidi, kriisist tingitud liigne veovõimsus teeb konkurentidele sekkumise lihtsamaks ja muudab ebatõhusaks osutunud SATA kunstliku ülalpidamise vähem põhjendatuks. Ryanair tuletab meelde, et SATA oli juba enne COVID-19 kriisi kokkuvarisemise äärel ja päästeti tänu Portugali korduvatele kapitalisüstidele. Ryanair märgib ka seda, et COVID-19 kriis ei ole mõjuv põhjus, et lubada Portugalil jätkata raha paigutamist SATAsse. |
| --- | --- |

(86)

Ryanair väidab, et pärast käesoleva juhtumi uurimist peaks komisjonil olema võimalik järeldada, et COVID-19 kriisi ei tohiks pidada asjaoluks, mis õigustab ühekordse abi põhimõttest erandi tegemist. Vastupidi, kriisist tingitud liigne veovõimsus teeb konkurentidele sekkumise lihtsamaks ja muudab ebatõhusaks osutunud SATA kunstliku ülalpidamise vähem põhjendatuks. Ryanair tuletab meelde, et SATA oli juba enne COVID-19 kriisi kokkuvarisemise äärel ja päästeti tänu Portugali korduvatele kapitalisüstidele. Ryanair märgib ka seda, et COVID-19 kriis ei ole mõjuv põhjus, et lubada Portugalil jätkata raha paigutamist SATAsse.

| (87) | Menetluse laiendamise otsuse kohta väidab Ryanair eeskätt seda, et kuna selle otsuse ümberkorraldusmeetmeid, omapanust ja konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid käsitlevaid osi käsitati ülemäära konfidentsiaalsena, jäeti ta ilma õigusest esitada märkusi. Ryanair kordab ühtlasi, et menetluse algatamise otsuses ja selle laiendamise otsuses on jäetud Ryanairi käitatavate Assooride ja Portugali mandriosa vaheliste lennuliinide hulgas mainimata järgmised liinid: i) Ponta Delgada ja Porto vahelised aastaringsed lennuliinid ning ii) Terceira ja Lissaboni ning Porto vahelised aastaringsed lennuliinid. Lisaks soovitab Ryanair, et avaliku teenindamise kohustustega / üldist majandushuvi pakkuvate teenustega hõlmamata tegevused tuleks SATA-lt ära võtta, sest suuremat osa tema probleemidest selgitab tõenäoliselt selline ebaselge piir SATA kui avaliku teenuse osutaja ja kommertslennuettevõtja ülesannete vahel. Ryanair lisab, et tema lendude arvu suurenemine Assooride ja Portugali mandriosa vahel hoolimata COVID-19 kriisist kinnitab, et ta suudab lühikese etteteatamisega üle võtta kõik SATA mandrile suunduvad kommertsliinid. |
| --- | --- |

(87)

Menetluse laiendamise otsuse kohta väidab Ryanair eeskätt seda, et kuna selle otsuse ümberkorraldusmeetmeid, omapanust ja konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid käsitlevaid osi käsitati ülemäära konfidentsiaalsena, jäeti ta ilma õigusest esitada märkusi. Ryanair kordab ühtlasi, et menetluse algatamise otsuses ja selle laiendamise otsuses on jäetud Ryanairi käitatavate Assooride ja Portugali mandriosa vaheliste lennuliinide hulgas mainimata järgmised liinid: i) Ponta Delgada ja Porto vahelised aastaringsed lennuliinid ning ii) Terceira ja Lissaboni ning Porto vahelised aastaringsed lennuliinid. Lisaks soovitab Ryanair, et avaliku teenindamise kohustustega / üldist majandushuvi pakkuvate teenustega hõlmamata tegevused tuleks SATA-lt ära võtta, sest suuremat osa tema probleemidest selgitab tõenäoliselt selline ebaselge piir SATA kui avaliku teenuse osutaja ja kommertslennuettevõtja ülesannete vahel. Ryanair lisab, et tema lendude arvu suurenemine Assooride ja Portugali mandriosa vahel hoolimata COVID-19 kriisist kinnitab, et ta suudab lühikese etteteatamisega üle võtta kõik SATA mandrile suunduvad kommertsliinid.

| (88) | Võttes lisaks arvesse COVID-19 kriisist tingitud liigset veovõimsust lennundussektoris, kutsub Ryanair komisjoni üles hoiduma SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi käitatavate lennuliinide puhul eeldamast, et määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõikes 1 sätestatud tingimus on automaatselt täidetud (nimelt et avaliku teenindamise kohustused tuleks kehtestada siis, kui lennuettevõtjad ei tagaks teataval tasemel teenuseid, kui nad lähtuksid üksnes oma kaubandushuvidest). Kõigele lisaks soovitab Ryanair piirata abi SATA avaliku teenindamise kohustuste / üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud ülesannete täitmiseks vajaliku summaga. |
| --- | --- |

(88)

Võttes lisaks arvesse COVID-19 kriisist tingitud liigset veovõimsust lennundussektoris, kutsub Ryanair komisjoni üles hoiduma SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi käitatavate lennuliinide puhul eeldamast, et määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 16 lõikes 1 sätestatud tingimus on automaatselt täidetud (nimelt et avaliku teenindamise kohustused tuleks kehtestada siis, kui lennuettevõtjad ei tagaks teataval tasemel teenuseid, kui nad lähtuksid üksnes oma kaubandushuvidest). Kõigele lisaks soovitab Ryanair piirata abi SATA avaliku teenindamise kohustuste / üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud ülesannete täitmiseks vajaliku summaga.

3.2.   Kolmandate isikute märkused

Kolmandate isikute märkused

3.2.1.   Partido Popular Monarquico (PPM)

Partido Popular Monarquico (PPM)

| (89) | Mis puudutab menetlusega hõlmatud meetmeid, siis on PPM päästmisabi ja ümberkorralduskava vastu. PPMi arvates on osa Portugali esitatud teabest väär. Nimelt rõhutab ta, et SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi tegevust ei tohiks koos käsitleda: kui esimene teenindab ainult saartevahelisi lende avaliku teenindamise kohustuste alusel ja suure rahalise hüvitise eest (aastatel 2015–2020 üle 135 miljoni euro), siis teine konkureerib teiste lennuettevõtjatega (nt TAP, Ryanair, EasyJet, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines, Binter). PPM rõhutab ka seda, et TAP, Ryanair ja Azores Airlines konkureerivad samal turul kahe liberaliseeritud lennuliini pärast (95) ning avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide järele ei ole suurt nõudlust. Lisaks märgib PPM, et enne COVID-19 puhangut oli TAP konkurent, kes käitas ka USA ja Kanada vahelisi ühendusi (96). |
| --- | --- |

(89)

Mis puudutab menetlusega hõlmatud meetmeid, siis on PPM päästmisabi ja ümberkorralduskava vastu. PPMi arvates on osa Portugali esitatud teabest väär. Nimelt rõhutab ta, et SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi tegevust ei tohiks koos käsitleda: kui esimene teenindab ainult saartevahelisi lende avaliku teenindamise kohustuste alusel ja suure rahalise hüvitise eest (aastatel 2015–2020 üle 135 miljoni euro), siis teine konkureerib teiste lennuettevõtjatega (nt TAP, Ryanair, EasyJet, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines, Binter). PPM rõhutab ka seda, et TAP, Ryanair ja Azores Airlines konkureerivad samal turul kahe liberaliseeritud lennuliini pärast (95) ning avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide järele ei ole suurt nõudlust. Lisaks märgib PPM, et enne COVID-19 puhangut oli TAP konkurent, kes käitas ka USA ja Kanada vahelisi ühendusi (96).

95

96

| (90) | Lisaks väidab PPM, et Azores Airlines teenindab vabatahtlikult mitut avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini (97) (varem teenindas neid TAP) ja et Portugal ei ole nende lennuliinide teenindamiseks kunagi avalikku hankemenetlust korraldanud. Seetõttu ei ole Portugalil õigust ettevõtjale Azores Airlines nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks abi anda. Lisaks rõhutab PPM, et komisjoni väide EasyJeti tegevuse lõpetamise kohta (98) avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuliinil (99) 2017. aastal ei ole õige, sest nimetatud liin ei kuulunud tegelikult avaliku teenindamise kohustuse alla, vaid oli liberaliseeritud liin. |
| --- | --- |

(90)

Lisaks väidab PPM, et Azores Airlines teenindab vabatahtlikult mitut avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini (97) (varem teenindas neid TAP) ja et Portugal ei ole nende lennuliinide teenindamiseks kunagi avalikku hankemenetlust korraldanud. Seetõttu ei ole Portugalil õigust ettevõtjale Azores Airlines nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks abi anda. Lisaks rõhutab PPM, et komisjoni väide EasyJeti tegevuse lõpetamise kohta (98) avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuliinil (99) 2017. aastal ei ole õige, sest nimetatud liin ei kuulunud tegelikult avaliku teenindamise kohustuse alla, vaid oli liberaliseeritud liin.

97

98

99

| (91) | Mis puudutab SATA Air Açoresi teenindatavaid saartevahelisi avaliku teenindamise kohustuse aluseid lennuliine, väidab PPM, et põhjus, miks hankemenetlus ei olnud atraktiivne, on 1) valitsuse koostatud avaliku teenindamise kohustuse ja hankemenetluse eeskirjade keerukus ning 2) asjaolu, et saartevaheliste lennuliinide hange hõlmab kõiki lennuliine tervikuna. Sellega seoses võimaldaksid õiglased, mõistlikud ja läbipaistvamad tingimused makstava rahalise hüvitise summat vähendada. Lisaks leiab PPM, et SATA Air Açoresile avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest makstud rahaline hüvitis kujutab endast ka Azores Airlinesi ebaseaduslikku subsideerimist ja et viimati nimetatud äriühingut tuleks juhtida esimesest eraldi. |
| --- | --- |

(91)

Mis puudutab SATA Air Açoresi teenindatavaid saartevahelisi avaliku teenindamise kohustuse aluseid lennuliine, väidab PPM, et põhjus, miks hankemenetlus ei olnud atraktiivne, on 1) valitsuse koostatud avaliku teenindamise kohustuse ja hankemenetluse eeskirjade keerukus ning 2) asjaolu, et saartevaheliste lennuliinide hange hõlmab kõiki lennuliine tervikuna. Sellega seoses võimaldaksid õiglased, mõistlikud ja läbipaistvamad tingimused makstava rahalise hüvitise summat vähendada. Lisaks leiab PPM, et SATA Air Açoresile avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest makstud rahaline hüvitis kujutab endast ka Azores Airlinesi ebaseaduslikku subsideerimist ja et viimati nimetatud äriühingut tuleks juhtida esimesest eraldi.

| (92) | PPM väidab ka seda, et Portugali mandriosa ja Assooride vaheline territoriaalne ühtsus SATA pankrotistumise korral ei katkeks: TAP ja Ryanair juba teenindavadki São Miguelist (PDL) ja Terceirast (TER) Lissaboni (LIS) suunduvaid lennuliine. |
| --- | --- |

(92)

PPM väidab ka seda, et Portugali mandriosa ja Assooride vaheline territoriaalne ühtsus SATA pankrotistumise korral ei katkeks: TAP ja Ryanair juba teenindavadki São Miguelist (PDL) ja Terceirast (TER) Lissaboni (LIS) suunduvaid lennuliine.

3.2.2.   Kliendid ja muud organisatsioonid

Kliendid ja muud organisatsioonid

| (93) | Muud kolmandad isikud on esitanud SATA päästmis- ja ümberkorralduskava toetavaid märkusi, sest SATA on oluline ning tema turult lahkumine võib mõjutada Assooride piirkonna ja Assooride diasporaa kogukondade majandust ja transpordiühendust. |
| --- | --- |

(93)

Muud kolmandad isikud on esitanud SATA päästmis- ja ümberkorralduskava toetavaid märkusi, sest SATA on oluline ning tema turult lahkumine võib mõjutada Assooride piirkonna ja Assooride diasporaa kogukondade majandust ja transpordiühendust.

| (94) | Enamik nii menetluse algatamise otsuse kui ka selle laiendamise otsuse kohta märkusi esitanud kolmandatest isikutest on mures territoriaalse ühtsuse põhimõttest kinnipidamise pärast. Seega toetavad nad SATA osutatavate lennuteenuste jätkamist Assooride diasporaa, piirkonna majanduse, tervishoiu ja hariduse hüvanguks, võttes arvesse Assooride autonoomse piirkonna kui liidu äärepoolseima piirkonna iseärasusi, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 349. Nende arvates ei teenindaks SATA puudumise korral ükski teine lennuettevõtja neid lennuliine samal tasemel, võttes arvesse teiste lennuettevõtjate ühenduste hooajalisust ja asjaolu, et teised lennuettevõtjad ei ole näidanud üles pidevat huvi nende ühenduste tagamise vastu. |
| --- | --- |

(94)

Enamik nii menetluse algatamise otsuse kui ka selle laiendamise otsuse kohta märkusi esitanud kolmandatest isikutest on mures territoriaalse ühtsuse põhimõttest kinnipidamise pärast. Seega toetavad nad SATA osutatavate lennuteenuste jätkamist Assooride diasporaa, piirkonna majanduse, tervishoiu ja hariduse hüvanguks, võttes arvesse Assooride autonoomse piirkonna kui liidu äärepoolseima piirkonna iseärasusi, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 349. Nende arvates ei teenindaks SATA puudumise korral ükski teine lennuettevõtja neid lennuliine samal tasemel, võttes arvesse teiste lennuettevõtjate ühenduste hooajalisust ja asjaolu, et teised lennuettevõtjad ei ole näidanud üles pidevat huvi nende ühenduste tagamise vastu.

| (95) | Eranditult kõik diasporaa ühendused rõhutavad SATA tähtsust Assooride kogukonna juurte ja transpordiühenduse hoidmisel Põhja-Ameerikas, Assooride kogukonnas Torontos, Montrealis, Ontarios, Winnipegis, Californias ja USA idarannikul (100). |
| --- | --- |

(95)

Eranditult kõik diasporaa ühendused rõhutavad SATA tähtsust Assooride kogukonna juurte ja transpordiühenduse hoidmisel Põhja-Ameerikas, Assooride kogukonnas Torontos, Montrealis, Ontarios, Winnipegis, Californias ja USA idarannikul (100).

100

| (96) | Sellega seoses rõhutavad paljud kolmandad isikud SATA tähtsust turismisektoris, mida peetakse Assooride arengu seisukohast väga tähtsaks sektoriks ning piirkonna peamiseks tööandjaks ja tuluallikaks. SATA täitis ja täidab endiselt juhtivat rolli Assooride kui turismisihtkoha arengus ja sellest tulenevalt ka piirkonna tööhõives ja jõukuses, kuna ta tagab Assooride saarestiku sisese liikuvuse ja selle ühendatuse mandri, Euroopa ja Põhja-Ameerikaga. Lisaks tagab SATA juurdepääsu väljastpoolt Assoore pärit esmatarbekaupadele ja muudele kaupadele, mis on vajalikud kõigi turismiga seotud tegevuste arendamiseks. |
| --- | --- |

(96)

Sellega seoses rõhutavad paljud kolmandad isikud SATA tähtsust turismisektoris, mida peetakse Assooride arengu seisukohast väga tähtsaks sektoriks ning piirkonna peamiseks tööandjaks ja tuluallikaks. SATA täitis ja täidab endiselt juhtivat rolli Assooride kui turismisihtkoha arengus ja sellest tulenevalt ka piirkonna tööhõives ja jõukuses, kuna ta tagab Assooride saarestiku sisese liikuvuse ja selle ühendatuse mandri, Euroopa ja Põhja-Ameerikaga. Lisaks tagab SATA juurdepääsu väljastpoolt Assoore pärit esmatarbekaupadele ja muudele kaupadele, mis on vajalikud kõigi turismiga seotud tegevuste arendamiseks.

| (97) | Portugali reisibüroode ja turismiettevõtjate ühendus (edaspidi „APAVT“) ja Assooride turismiühendus (edaspidi „ATA“) leiavad, et SATA majanduslik mõju kogu turismi väärtusahelale on ainulaadne. Nende arvates kaasneb SATA lennundustegevusest tulenevate sõitjavoogudega nii arvukate otseste töökohtade loomine kui ka paljude järgneva turu ettevõtete, nimelt hotellide ja lühiajaliste üüripindade, restoranide, autorendiettevõtete, reisibüroode ja turismimeelelahutusettevõtete loomine. |
| --- | --- |

(97)

Portugali reisibüroode ja turismiettevõtjate ühendus (edaspidi „APAVT“) ja Assooride turismiühendus (edaspidi „ATA“) leiavad, et SATA majanduslik mõju kogu turismi väärtusahelale on ainulaadne. Nende arvates kaasneb SATA lennundustegevusest tulenevate sõitjavoogudega nii arvukate otseste töökohtade loomine kui ka paljude järgneva turu ettevõtete, nimelt hotellide ja lühiajaliste üüripindade, restoranide, autorendiettevõtete, reisibüroode ja turismimeelelahutusettevõtete loomine.

| (98) | Lisaks rõhutavad sellised ühendused nagu Assooride põllumajandusliit (edaspidi „FAA“) ja Assooride kalandusliit (edaspidi „FPA“) Assooride piirkonna eripära ja olulist rolli, mida SATA täidab teistele piirkondadele juurdepääsu kindlustamisel ning Assoori saarestiku toodete turustamise ja ekspordi tagamisel teistesse riikidesse, Portugali mandriossa ja muudele territooriumidele liidus (ja väljaspool liitu), parandades seeläbi Assooride tootjate juurdepääsu õiglastele võimalustele, eelkõige seoses transpordiga kala turustamisel. FAA ja FPA väidavad, et SATA tagab kalandus- ja põllumajandussektori sotsiaal-majandusliku arengu, vedades nende tooteid Assoori saarestiku piires ja saarestikust teistesse piirkondadesse. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks rõhutavad sellised ühendused nagu Assooride põllumajandusliit (edaspidi „FAA“) ja Assooride kalandusliit (edaspidi „FPA“) Assooride piirkonna eripära ja olulist rolli, mida SATA täidab teistele piirkondadele juurdepääsu kindlustamisel ning Assoori saarestiku toodete turustamise ja ekspordi tagamisel teistesse riikidesse, Portugali mandriossa ja muudele territooriumidele liidus (ja väljaspool liitu), parandades seeläbi Assooride tootjate juurdepääsu õiglastele võimalustele, eelkõige seoses transpordiga kala turustamisel. FAA ja FPA väidavad, et SATA tagab kalandus- ja põllumajandussektori sotsiaal-majandusliku arengu, vedades nende tooteid Assoori saarestiku piires ja saarestikust teistesse piirkondadesse.

| (99) | Muud isikud, nagu otsesed kliendid ja reisibürood (A.J.F. Accounting (edaspidi „AJFA“) ja SDA Building Services (edaspidi „SDABS“), kes on teinud Assooridel investeeringuid, ning turismiagentuur BTA (edaspidi „BTA“)) on SATA toetamise poolt ning Associação de Municípios da Região Autónoma dos Açores (edaspidi „AMRAA“) tuletab meelde, et SATA oli Assooride elanikkonna muu maailmaga ühendatuse tagaja ning territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse rakendamise vahend; lisaks juhivad nad tähelepanu sellele, et SATA-l on oluline roll kriisiolukordades, näiteks looduskatastroofide ja COVID-19 pandeemia ajal, ning rõhutavad SATA teenuste tähtsust meditsiiniseadmete, ravimite ja isikukaitsevahendite transportimisel. |
| --- | --- |

(99)

Muud isikud, nagu otsesed kliendid ja reisibürood (A.J.F. Accounting (edaspidi „AJFA“) ja SDA Building Services (edaspidi „SDABS“), kes on teinud Assooridel investeeringuid, ning turismiagentuur BTA (edaspidi „BTA“)) on SATA toetamise poolt ning Associação de Municípios da Região Autónoma dos Açores (edaspidi „AMRAA“) tuletab meelde, et SATA oli Assooride elanikkonna muu maailmaga ühendatuse tagaja ning territoriaalse, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse rakendamise vahend; lisaks juhivad nad tähelepanu sellele, et SATA-l on oluline roll kriisiolukordades, näiteks looduskatastroofide ja COVID-19 pandeemia ajal, ning rõhutavad SATA teenuste tähtsust meditsiiniseadmete, ravimite ja isikukaitsevahendite transportimisel.

| (100) | Majandusorganisatsioon Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (edaspidi „CCIPD“) tõdeb, et SATA on olnud saarestikusisese liikuvuse ja välismaailmaga ühendatuse tagamise peamine vahend, kuid tunneb samal ajal siiski muret SATA juhtimise pärast toetuse saamise perioodil ja soovitab tegevuskava abil tulemuslikkust parandada. CCIPD tunnistab eriolukorra olemasolu ja teeb ettepaneku muuta avaliku teenindamise kohustust saartevaheliste lendude ja liberaliseerimata lennuväravate ühenduste puhul. |
| --- | --- |

(100)

Majandusorganisatsioon Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (edaspidi „CCIPD“) tõdeb, et SATA on olnud saarestikusisese liikuvuse ja välismaailmaga ühendatuse tagamise peamine vahend, kuid tunneb samal ajal siiski muret SATA juhtimise pärast toetuse saamise perioodil ja soovitab tegevuskava abil tulemuslikkust parandada. CCIPD tunnistab eriolukorra olemasolu ja teeb ettepaneku muuta avaliku teenindamise kohustust saartevaheliste lendude ja liberaliseerimata lennuväravate ühenduste puhul.

| (101) | Kõik muud kolmandad isikud tunnistavad üldiselt, et SATA täidab Assooride piirkonna transpordiühenduse tagamise protsessis põhirolli, rakendades ELi toimimise lepingu artiklites 174–178 sätestatud majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid põhimõtteid. Need kolmandad isikud ei näe, et varasematel kapitali suurendamistel ja/või muudel SATA kasuks võetud toetusmeetmetel võiks olla negatiivne mõju konkurentsile, (101) või arvavad, et võimalikku negatiivset mõju tasakaalustaks SATA tegevuse säilitamisest tulenev positiivne mõju, arvestades Assooride piirkonna väiksust ja piiratud rahvaarvu (243 000 elanikku). |
| --- | --- |

(101)

Kõik muud kolmandad isikud tunnistavad üldiselt, et SATA täidab Assooride piirkonna transpordiühenduse tagamise protsessis põhirolli, rakendades ELi toimimise lepingu artiklites 174–178 sätestatud majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid põhimõtteid. Need kolmandad isikud ei näe, et varasematel kapitali suurendamistel ja/või muudel SATA kasuks võetud toetusmeetmetel võiks olla negatiivne mõju konkurentsile, (101) või arvavad, et võimalikku negatiivset mõju tasakaalustaks SATA tegevuse säilitamisest tulenev positiivne mõju, arvestades Assooride piirkonna väiksust ja piiratud rahvaarvu (243 000 elanikku).

101

4.   PORTUGALI MÄRKUSED

PORTUGALI MÄRKUSED

4.1.   Märkused ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise kohta

Märkused ametliku uurimismenetluse algatamise ja laiendamise kohta

| (102) | Portugal leiab, et SATA varasemad kapitali suurendamised (2017., (102) 2018. (103) ja 2020. aastal (104)) seisnesid hüvitise maksmises saartevahelise ja Assooridele suunduva / Assooridelt väljuva lennutranspordiga seotud avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest täpsema eesmärgiga kompenseerida nende Assooride autonoomse piirkonna avaliku huvi seisukohast oluliseks peetavate avaliku teenindamise kohustuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kehtestamisest tulenevat tegevuspuudujääki (105). Tõendamaks, et selliste avaliku teenindamise kohustuste täitmist ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist ei ole piisavalt ja täielikult hüvitatud, väidab Portugal muu hulgas, et SATA avaliku teenindamise kohustuste täitmise hüvitamise auditeeritud puudujääk oli aastatel 2009–2019 vähemalt 65,5 miljonit eurot, (106) sealhulgas: i) 19,2 miljonit eurot lisakulusid, mida SATA Air Açores kandis ja mida ei hüvitatud avaliku teenindamise lepingute alusel ei hüvitiste ega rahalise tasandushüvitisega, ja ii) 46,3 miljonit eurot Azores Airlinesi nelja avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuliini kohta (st välja arvatud kaubanduslikud, liberaliseeritud liinid) teatatud kulusid (107). |
| --- | --- |

(102)

Portugal leiab, et SATA varasemad kapitali suurendamised (2017., (102) 2018. (103) ja 2020. aastal (104)) seisnesid hüvitise maksmises saartevahelise ja Assooridele suunduva / Assooridelt väljuva lennutranspordiga seotud avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest täpsema eesmärgiga kompenseerida nende Assooride autonoomse piirkonna avaliku huvi seisukohast oluliseks peetavate avaliku teenindamise kohustuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kehtestamisest tulenevat tegevuspuudujääki (105). Tõendamaks, et selliste avaliku teenindamise kohustuste täitmist ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist ei ole piisavalt ja täielikult hüvitatud, väidab Portugal muu hulgas, et SATA avaliku teenindamise kohustuste täitmise hüvitamise auditeeritud puudujääk oli aastatel 2009–2019 vähemalt 65,5 miljonit eurot, (106) sealhulgas: i) 19,2 miljonit eurot lisakulusid, mida SATA Air Açores kandis ja mida ei hüvitatud avaliku teenindamise lepingute alusel ei hüvitiste ega rahalise tasandushüvitisega, ja ii) 46,3 miljonit eurot Azores Airlinesi nelja avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud lennuliini kohta (st välja arvatud kaubanduslikud, liberaliseeritud liinid) teatatud kulusid (107).

102

103

104

105

106

107

| (103) | Portugali väitel ei kajasta auditeeritud summad SATA avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamisel (st 14 avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini, mida teenindab SATA Air Açores, ja neli lennuliini, mida teenindab Azores Airlines) tekkinud tegelikku tegevuspuudujääki, mis oleks umbes 98 miljonit eurot, sest selline puudujääk sisaldaks lisaks eespool nimetatud 65,5 miljonile eurole ka 33 miljoni euro suurust lisasummat, mis on SATA finantstasakaalu taastamiseks küsitud summa ja Assooride autonoomse piirkonna poolt aastatel 2009–2019 tegelikult makstud summa vahe. Portugal selgitab seega, et nende finantsprobleemide tõttu pidi piirkonna valitsusnõukogu järgima kontrollikoja soovitust (108) ning siseriiklikke äriühinguõiguse norme, mis käsitlevad poole sissemakstud aktsiakapitali kaotamist kogunenud kahjumi tõttu (109). |
| --- | --- |

(103)

Portugali väitel ei kajasta auditeeritud summad SATA avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamisel (st 14 avaliku teenindamise kohustuse alust lennuliini, mida teenindab SATA Air Açores, ja neli lennuliini, mida teenindab Azores Airlines) tekkinud tegelikku tegevuspuudujääki, mis oleks umbes 98 miljonit eurot, sest selline puudujääk sisaldaks lisaks eespool nimetatud 65,5 miljonile eurole ka 33 miljoni euro suurust lisasummat, mis on SATA finantstasakaalu taastamiseks küsitud summa ja Assooride autonoomse piirkonna poolt aastatel 2009–2019 tegelikult makstud summa vahe. Portugal selgitab seega, et nende finantsprobleemide tõttu pidi piirkonna valitsusnõukogu järgima kontrollikoja soovitust (108) ning siseriiklikke äriühinguõiguse norme, mis käsitlevad poole sissemakstud aktsiakapitali kaotamist kogunenud kahjumi tõttu (109).

108

109

| (104) | Portugal selgitab eelkõige seoses saartevahelise transpordiga, et 14 SATA teenindatava lennuliini kohta, mis on jaotatud kolme rühma (Ponta Delgada, Terceira ja Horta), on alates 2002. aastast korraldatud hankemenetlusi kooskõlas esmalt määrusega (EMÜ) nr 2408/92 (110) ja seejärel määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kehtiv avaliku teenindamise leping sõlmiti SATAga avaliku hankemenetluse tulemusena viieks aastaks, st 1. novembrist 2021 kuni 31. oktoobrini 2026 (põhjendus 19). |
| --- | --- |

(104)

Portugal selgitab eelkõige seoses saartevahelise transpordiga, et 14 SATA teenindatava lennuliini kohta, mis on jaotatud kolme rühma (Ponta Delgada, Terceira ja Horta), on alates 2002. aastast korraldatud hankemenetlusi kooskõlas esmalt määrusega (EMÜ) nr 2408/92 (110) ja seejärel määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kehtiv avaliku teenindamise leping sõlmiti SATAga avaliku hankemenetluse tulemusena viieks aastaks, st 1. novembrist 2021 kuni 31. oktoobrini 2026 (põhjendus 19).

110

| (105) | Kõik avaliku teenindamise lepingud hõlmasid hüvitise eelneva arvutamise meetodit, iga-aastast hüvitist ja hüvitiste kohandamise mehhanismi, tagamaks, et SATA-le ei maksta avaliku teenuse osutamise eest ülemäärast hüvitist. Nagu eespool märgitud (põhjendused 32 ja 102), väidab Portugal siiski, et SATA Air Açores kandis avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud teenuste osutamisel lisakulusid, mida ei hüvitatud ei iga-aastase hüvitise ega tagantjärele korrigeerimise mehhanismi kaudu, ning auditeeritud kahjusumma oli 19,2 miljonit eurot (kuigi SATA oli tegeliku puudujäägi katmiseks taotlenud 50,9 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(105)

Kõik avaliku teenindamise lepingud hõlmasid hüvitise eelneva arvutamise meetodit, iga-aastast hüvitist ja hüvitiste kohandamise mehhanismi, tagamaks, et SATA-le ei maksta avaliku teenuse osutamise eest ülemäärast hüvitist. Nagu eespool märgitud (põhjendused 32 ja 102), väidab Portugal siiski, et SATA Air Açores kandis avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud teenuste osutamisel lisakulusid, mida ei hüvitatud ei iga-aastase hüvitise ega tagantjärele korrigeerimise mehhanismi kaudu, ning auditeeritud kahjusumma oli 19,2 miljonit eurot (kuigi SATA oli tegeliku puudujäägi katmiseks taotlenud 50,9 miljonit eurot).

| (106) | Mis puudutab lennuliine, mida lennufirma Azores Airlines teenindab hüvitamata avaliku teenindamise kohustuste alusel (põhjendus 20), selgitab Portugal, et praegu vaadatakse uuesti läbi kolme ühendust Portugali mandriosaga (lennuliinid Lissabon – Santa Maria – Lissabon, Lissabon–Pico–Lissabon ja Lissabon–Horta–Lissabon) ning lennuliini Ponta Delgada – Funchal, mida ainsana teenindab Azores Airlines, et tagada nende lennuliinide eest piisav hüvitis, mis määratakse ette kindlaks. See tähendaks avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide sulgemist (mis on nüüd avatud kõigile lennuettevõtjatele, kes soovivad neid avaliku teenindamise kohustuste alusel ilma hüvitiseta teenindada) ja hüvitist hõlmava avaliku teenindamise lepingu sõlmimist hankemenetluse teel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Portugal märgib, et






  a) | ümberkorraldamise olukorras ei saa SATA nende lennuliinide teenindamist jätkata, kui nende puhul on tegemist kahjumit tootva tegevusega, ja seetõttu pakub Azores Airlines sellist teenust ainult hüvitise eest, kui Azores Airlines võidab nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide käitamiseks korraldatud avatud hanke (111); |
| --- | --- | --- |

(106)

Mis puudutab lennuliine, mida lennufirma Azores Airlines teenindab hüvitamata avaliku teenindamise kohustuste alusel (põhjendus 20), selgitab Portugal, et praegu vaadatakse uuesti läbi kolme ühendust Portugali mandriosaga (lennuliinid Lissabon – Santa Maria – Lissabon, Lissabon–Pico–Lissabon ja Lissabon–Horta–Lissabon) ning lennuliini Ponta Delgada – Funchal, mida ainsana teenindab Azores Airlines, et tagada nende lennuliinide eest piisav hüvitis, mis määratakse ette kindlaks. See tähendaks avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide sulgemist (mis on nüüd avatud kõigile lennuettevõtjatele, kes soovivad neid avaliku teenindamise kohustuste alusel ilma hüvitiseta teenindada) ja hüvitist hõlmava avaliku teenindamise lepingu sõlmimist hankemenetluse teel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Portugal märgib, et

a)

ümberkorraldamise olukorras ei saa SATA nende lennuliinide teenindamist jätkata, kui nende puhul on tegemist kahjumit tootva tegevusega, ja seetõttu pakub Azores Airlines sellist teenust ainult hüvitise eest, kui Azores Airlines võidab nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide käitamiseks korraldatud avatud hanke (111);

111

| b) | tuleb võimalikult kiiresti algatada rahvusvaheline hankemenetlus, mis tagaks piisava hüvitissumma, mis ei ületa avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud netokulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse sellega kaasnevat tulu lennuettevõtjale ja mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

b)

tuleb võimalikult kiiresti algatada rahvusvaheline hankemenetlus, mis tagaks piisava hüvitissumma, mis ei ületa avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud netokulude katmiseks vajalikku summat, võttes arvesse sellega kaasnevat tulu lennuettevõtjale ja mõistlikku kasumit.

| (107) | Portugal kinnitab, et Azores Airlines esitas tsiviillennundusametile (edaspidi „ANAC“) korrapäraselt (iga kahe hooaja järel) tegevuskava, milles ilmutas huvi teenindada neid lennuliine vastavalt avaliku teenindamise kohustuse tingimustele ja ilma hüvitiseta. Sellegipoolest väidab Portugal, et SATA peaks saama hüvitist nende avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud teenuste eest, mis tekitasid, nagu kirjeldatud (põhjendused 57 ja 102), 2009.–2019. aastal 46,3 miljoni euro suuruse tegevuspuudujäägi. Nagu eespool kirjeldatud (põhjendus 102), väidab Portugal, et SATA varasemad kapitali suurendamised (põhjendus 2) kujutasid endast avaliku teenindamise kohustuste täitmisega seotud puudujäägi (kontrollitud andmete kohaselt kuni 2019. aastani kokku vähemalt 65,5 miljonit eurot) tagantjärele hüvitamist. SATA on aga vastava summa tagasi maksnud (põhjendus 116). |
| --- | --- |

(107)

Portugal kinnitab, et Azores Airlines esitas tsiviillennundusametile (edaspidi „ANAC“) korrapäraselt (iga kahe hooaja järel) tegevuskava, milles ilmutas huvi teenindada neid lennuliine vastavalt avaliku teenindamise kohustuse tingimustele ja ilma hüvitiseta. Sellegipoolest väidab Portugal, et SATA peaks saama hüvitist nende avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud teenuste eest, mis tekitasid, nagu kirjeldatud (põhjendused 57 ja 102), 2009.–2019. aastal 46,3 miljoni euro suuruse tegevuspuudujäägi. Nagu eespool kirjeldatud (põhjendus 102), väidab Portugal, et SATA varasemad kapitali suurendamised (põhjendus 2) kujutasid endast avaliku teenindamise kohustuste täitmisega seotud puudujäägi (kontrollitud andmete kohaselt kuni 2019. aastani kokku vähemalt 65,5 miljonit eurot) tagantjärele hüvitamist. SATA on aga vastava summa tagasi maksnud (põhjendus 116).

| (108) | Portugal selgitab, et Azores Airlines kandis kahju ka Assooride ja Põhja-Ameerika vahelistel lennuliinidel, mida ta teenindas, ja et ka need kahjud tuleks hüvitada. Täpsemalt öeldes on Assooride ja Põhja-Ameerika vaheliste lennuliinide 2009.–2019. aasta tegevuspuudujääk hinnangute kohaselt 47,2 miljonit eurot. Portugal väidab, et nende lennuliinide teenindamine kujutab endast tegelikult üldist majandushuvi pakkuvat teenust, sest neid teenindatakse avalikes huvides, ja seetõttu tuleks selle puudujäägi hüvitamist pidada komisjoni otsuse 2012/21/EL (112) alusel siseturuga kokkusobivaks, sest sõitjate arv aastas ei ületa 300 000. |
| --- | --- |

(108)

Portugal selgitab, et Azores Airlines kandis kahju ka Assooride ja Põhja-Ameerika vahelistel lennuliinidel, mida ta teenindas, ja et ka need kahjud tuleks hüvitada. Täpsemalt öeldes on Assooride ja Põhja-Ameerika vaheliste lennuliinide 2009.–2019. aasta tegevuspuudujääk hinnangute kohaselt 47,2 miljonit eurot. Portugal väidab, et nende lennuliinide teenindamine kujutab endast tegelikult üldist majandushuvi pakkuvat teenust, sest neid teenindatakse avalikes huvides, ja seetõttu tuleks selle puudujäägi hüvitamist pidada komisjoni otsuse 2012/21/EL (112) alusel siseturuga kokkusobivaks, sest sõitjate arv aastas ei ületa 300 000.

112

| (109) | 10. juunil 2021 esitas Portugal lisamärkused järgmise kohta: i) avaliku teenindamise kohustuste määramine SATA-le ja Azores Airlinesile ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste usaldamine SGA-le; ii) abi proportsionaalsus ja selle piiramine miinimumini; iii) konkurentsimoonutuste piiramise meetmed ning iv) ühekordse abi põhimõtte järgimine. |
| --- | --- |

(109)

10. juunil 2021 esitas Portugal lisamärkused järgmise kohta: i) avaliku teenindamise kohustuste määramine SATA-le ja Azores Airlinesile ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste usaldamine SGA-le; ii) abi proportsionaalsus ja selle piiramine miinimumini; iii) konkurentsimoonutuste piiramise meetmed ning iv) ühekordse abi põhimõtte järgimine.

| (110) | Argumendid SATA-le usaldatud avaliku teenindamise kohustuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste vajalikkuse kohta, pidades silmas Assooride kui äärepoolseima piirkonna konkreetseid sotsiaal-majanduslikke vajadusi, kattuvad enamjaolt juba Portugali eelmistes teadetes esitatutega (põhjendused 64–66). Mis puudutab abi proportsionaalsust, kordab Portugal, et igasugune kulude jagamine madalamal järjekohal asuvate nõuetega võlausaldajate, näiteks võlakirjaomanike vahel, vähendaks turu usaldust ja kahjustaks SATA tulevasi rahastamisväljavaateid. Lisaks tooks see Portugali väitel kaasa võimaliku ülekanduva mõju piirkondlikele haldusasutustele ja teistele piirkonna avaliku sektori ettevõtjatele, sest Assooride autonoomne piirkond tagab suurema osa SATA finantsvõlast. |
| --- | --- |

(110)

Argumendid SATA-le usaldatud avaliku teenindamise kohustuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste vajalikkuse kohta, pidades silmas Assooride kui äärepoolseima piirkonna konkreetseid sotsiaal-majanduslikke vajadusi, kattuvad enamjaolt juba Portugali eelmistes teadetes esitatutega (põhjendused 64–66). Mis puudutab abi proportsionaalsust, kordab Portugal, et igasugune kulude jagamine madalamal järjekohal asuvate nõuetega võlausaldajate, näiteks võlakirjaomanike vahel, vähendaks turu usaldust ja kahjustaks SATA tulevasi rahastamisväljavaateid. Lisaks tooks see Portugali väitel kaasa võimaliku ülekanduva mõju piirkondlikele haldusasutustele ja teistele piirkonna avaliku sektori ettevõtjatele, sest Assooride autonoomne piirkond tagab suurema osa SATA finantsvõlast.

| (111) | Eelöeldust olenemata lõpetas Portugal ümberkorraldusperioodil järk-järgult [...] miljoni euro suuruse ([...] ) tagasimaksmise, võttes samal ajal kohustuse kustutada võimalikult suures ulatuses võlgasid (põhjendused 49–50). Portugal kordab ka oma argumente, mis puudutavad madalamal järjekohal asuvate nõuetega võlausaldajatele, näiteks võlakirjaomanikele pandud kulude jagamise kohustuse negatiivseid tagajärgi, sest see vähendaks turu usaldust ja kahjustaks SATA tulevasi rahastamisväljavaateid, ning väidab, et see võib avaldada ülekanduvat mõju piirkondlikele haldusasutustele ja piirkonna avaliku sektori ettevõtjatele, arvestades, et piirkond tagab enamiku SATA finantsvõlast. |
| --- | --- |

(111)

Eelöeldust olenemata lõpetas Portugal ümberkorraldusperioodil järk-järgult [...] miljoni euro suuruse ([...] ) tagasimaksmise, võttes samal ajal kohustuse kustutada võimalikult suures ulatuses võlgasid (põhjendused 49–50). Portugal kordab ka oma argumente, mis puudutavad madalamal järjekohal asuvate nõuetega võlausaldajatele, näiteks võlakirjaomanikele pandud kulude jagamise kohustuse negatiivseid tagajärgi, sest see vähendaks turu usaldust ja kahjustaks SATA tulevasi rahastamisväljavaateid, ning väidab, et see võib avaldada ülekanduvat mõju piirkondlikele haldusasutustele ja piirkonna avaliku sektori ettevõtjatele, arvestades, et piirkond tagab enamiku SATA finantsvõlast.

| (112) | Kuna SATA on täielikult piirkonnale kuuluv riigi osalusega äriühing, väidab Portugal, et ainsad vahendid, mida ta saab omapanusena pakkuda, on kulude või võlgade vähendamine ja varade müük. Tõendamaks, et SATA panused on tõelised ja täpsed, esitab Portugal oma 2. detsembri 2021. aasta teates tõendid kokkulepete ja läbirääkimiste kohta seoses ümberkorralduskava kulude vähendamisega ligikaudu [...] miljoni euro ulatuses (põhjendus 49). |
| --- | --- |

(112)

Kuna SATA on täielikult piirkonnale kuuluv riigi osalusega äriühing, väidab Portugal, et ainsad vahendid, mida ta saab omapanusena pakkuda, on kulude või võlgade vähendamine ja varade müük. Tõendamaks, et SATA panused on tõelised ja täpsed, esitab Portugal oma 2. detsembri 2021. aasta teates tõendid kokkulepete ja läbirääkimiste kohta seoses ümberkorralduskava kulude vähendamisega ligikaudu [...] miljoni euro ulatuses (põhjendus 49).

| (113) | Mis puudutab Azores Airlinesi 51 % suuruse osaluse ja maapealse teeninduse äriüksuse kavandatud müüki, võtab Portugal kohustuse viia võõrandamine lõpule 2025. aasta lõpuks (113) ja esitada erastamise põhjalik kava, milles kirjeldatakse üksikasjalikult Assooride autonoomse piirkonna kohustusi. |
| --- | --- |

(113)

Mis puudutab Azores Airlinesi 51 % suuruse osaluse ja maapealse teeninduse äriüksuse kavandatud müüki, võtab Portugal kohustuse viia võõrandamine lõpule 2025. aasta lõpuks (113) ja esitada erastamise põhjalik kava, milles kirjeldatakse üksikasjalikult Assooride autonoomse piirkonna kohustusi.

113

| (114) | Portugali väitel (põhjendus 51) oleks [...] üldine omaosalus ligikaudu [...] %, mis oleks märkimisväärne määr, arvestades SATA suurust ja eripära ning Assooride kui liidu äärepoolseima piirkonna ning ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohase toetust saava piirkonna sotsiaal-majanduslikke tingimusi (114). |
| --- | --- |

(114)

Portugali väitel (põhjendus 51) oleks [...] üldine omaosalus ligikaudu [...] %, mis oleks märkimisväärne määr, arvestades SATA suurust ja eripära ning Assooride kui liidu äärepoolseima piirkonna ning ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohase toetust saava piirkonna sotsiaal-majanduslikke tingimusi (114).

114

| (115) | Konkurentsimoonutuste piiramise meetmete kohta selgitab Portugal oma 10. juuni 2021. aasta esildises, et vähemalt 51 % suuruse osaluse müügi tulemusena äriühingus Azores Airlines kaotab SATA Air Açores ja kokkuvõttes Assooride piirkond kontrolli tütarettevõtja üle. Lisaks nõustuvad Portugali ametiasutused rakendama vajalikke äriühingu üldjuhtimise tingimusi, mis tagavad, et [...] (115). |
| --- | --- |

(115)

Konkurentsimoonutuste piiramise meetmete kohta selgitab Portugal oma 10. juuni 2021. aasta esildises, et vähemalt 51 % suuruse osaluse müügi tulemusena äriühingus Azores Airlines kaotab SATA Air Açores ja kokkuvõttes Assooride piirkond kontrolli tütarettevõtja üle. Lisaks nõustuvad Portugali ametiasutused rakendama vajalikke äriühingu üldjuhtimise tingimusi, mis tagavad, et [...] (115).

115

| (116) | Mis puudutab ühekordse abi põhimõtte järgimist, siis esitas Portugal 1. juunil 2021 tõendid selle kohta, et SATA on hüvitanud Assooride autonoomse piirkonna poolt alates 2017. aastast märgitud kapitali suurendamised kolmes osas kogusummas 72,6 miljonit eurot: 24 000 000 eurot 16. märtsil 2021, 27 000 000 eurot 17. märtsil 2021 ja 21 580 735 eurot 26. mail 2021. SATA jätkas ka oma aktsiakapitali vastavat vähendamist, mis on tehtud ja Portugali äriregistris registreeritud. 30. novembril 2021 kinnitas Portugal, et on kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga nõudnud tagasi intressi summas 815 233,24 eurot. |
| --- | --- |

(116)

Mis puudutab ühekordse abi põhimõtte järgimist, siis esitas Portugal 1. juunil 2021 tõendid selle kohta, et SATA on hüvitanud Assooride autonoomse piirkonna poolt alates 2017. aastast märgitud kapitali suurendamised kolmes osas kogusummas 72,6 miljonit eurot: 24 000 000 eurot 16. märtsil 2021, 27 000 000 eurot 17. märtsil 2021 ja 21 580 735 eurot 26. mail 2021. SATA jätkas ka oma aktsiakapitali vastavat vähendamist, mis on tehtud ja Portugali äriregistris registreeritud. 30. novembril 2021 kinnitas Portugal, et on kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga nõudnud tagasi intressi summas 815 233,24 eurot.

4.2.   Märkused kolmandate isikute tähelepanekute kohta

Märkused kolmandate isikute tähelepanekute kohta

4.2.1.   Portugali märkused Ryanairi tähelepanekute kohta

Portugali märkused Ryanairi tähelepanekute kohta

| (117) | Kõigepealt rõhutavad Portugali ametiasutused riigi osalusega piirkondlikke äriühinguid käsitleva teabe konfidentsiaalsuse tagamise tähtsust ja jätavad tähelepanuta Ryanairi etteheited läbipaistvuse puudumise kohta. Portugal väidab, et teave, mis peab olema SATA kohta avalikult kättesaadav (finantsaruanded ja aastaaruanded), on kergesti juurdepääsetav. Ta viitab ka dokumentidele ja aruannetele, näiteks Portugali kontrollikoja (116) või Assooride piirkonna parlamendi (117) koostatud dokumentidele ja aruannetele, mis on avalikud ja kergesti leitavad. Seevastu teave, millele Ryanair enda väitel ligi ei pääse, on just see teave, mida komisjon palus Portugalil esitada varasemate kapitali suurendamiste hindamiseks algatatud uurimismenetluse käigus. |
| --- | --- |

(117)

Kõigepealt rõhutavad Portugali ametiasutused riigi osalusega piirkondlikke äriühinguid käsitleva teabe konfidentsiaalsuse tagamise tähtsust ja jätavad tähelepanuta Ryanairi etteheited läbipaistvuse puudumise kohta. Portugal väidab, et teave, mis peab olema SATA kohta avalikult kättesaadav (finantsaruanded ja aastaaruanded), on kergesti juurdepääsetav. Ta viitab ka dokumentidele ja aruannetele, näiteks Portugali kontrollikoja (116) või Assooride piirkonna parlamendi (117) koostatud dokumentidele ja aruannetele, mis on avalikud ja kergesti leitavad. Seevastu teave, millele Ryanair enda väitel ligi ei pääse, on just see teave, mida komisjon palus Portugalil esitada varasemate kapitali suurendamiste hindamiseks algatatud uurimismenetluse käigus.

116

117

| (118) | Mis puudutab avaliku teenindamise kohustuste täitmise hüvitamise andmete väidetavat puudumist otsuses, selgitab Portugal, et kuna komisjon algatas varasemate kapitali suurendamiste kohta uurimismenetluse, ei olnud komisjoni ülesanne esitada teavet, mis toetaks võimalust, et nende suurendamiste eesmärk oli korvata avaliku teenindamise kohustuste täitmise ebapiisavat hüvitamist. Vastupidi, Portugal rõhutab, et Portugali ametiasutuste ülesanne on esitada varasemate kapitali suurendamiste siseturuga kokkusobivuse võimalikud alused ja tõendada, et asjakohased tingimused on täidetud, nagu kinnitab Euroopa Liidu Kohtu praktika (118). |
| --- | --- |

(118)

Mis puudutab avaliku teenindamise kohustuste täitmise hüvitamise andmete väidetavat puudumist otsuses, selgitab Portugal, et kuna komisjon algatas varasemate kapitali suurendamiste kohta uurimismenetluse, ei olnud komisjoni ülesanne esitada teavet, mis toetaks võimalust, et nende suurendamiste eesmärk oli korvata avaliku teenindamise kohustuste täitmise ebapiisavat hüvitamist. Vastupidi, Portugal rõhutab, et Portugali ametiasutuste ülesanne on esitada varasemate kapitali suurendamiste siseturuga kokkusobivuse võimalikud alused ja tõendada, et asjakohased tingimused on täidetud, nagu kinnitab Euroopa Liidu Kohtu praktika (118).

118

| (119) | Samuti vastab Portugal menetluse laiendamise otsuse väidetava liigse konfidentsiaalsuse kohta, et huvitatud isikute, nagu Ryanairi menetlusõigused esitada menetluse kohta märkusi vastavalt ELi toimimise lepingu 108 artiklile 2, ei tohiks ohustada õigust mitte lubada avalikustada ärisaladusi ja konfidentsiaalset teavet ning komisjoni ELi toimimise lepingu artiklist 287 tuleneva kohustuse täitmist. Igal juhul juhib Portugal tähelepanu menetluse laiendamise otsuse selgusele SATA omaosaluse allikate üksikasjades – mida on lisaks Ryanairi mainitud põhjendusele 23 selgitatud ka põhjenduses 21 ja mida seejärel hinnatakse põhjendustes 71 ja 74 –, samal ajal kui konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid analüüsitakse nimetatud otsuse põhjendustes 83–89 (119). |
| --- | --- |

(119)

Samuti vastab Portugal menetluse laiendamise otsuse väidetava liigse konfidentsiaalsuse kohta, et huvitatud isikute, nagu Ryanairi menetlusõigused esitada menetluse kohta märkusi vastavalt ELi toimimise lepingu 108 artiklile 2, ei tohiks ohustada õigust mitte lubada avalikustada ärisaladusi ja konfidentsiaalset teavet ning komisjoni ELi toimimise lepingu artiklist 287 tuleneva kohustuse täitmist. Igal juhul juhib Portugal tähelepanu menetluse laiendamise otsuse selgusele SATA omaosaluse allikate üksikasjades – mida on lisaks Ryanairi mainitud põhjendusele 23 selgitatud ka põhjenduses 21 ja mida seejärel hinnatakse põhjendustes 71 ja 74 –, samal ajal kui konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid analüüsitakse nimetatud otsuse põhjendustes 83–89 (119).

119

| (120) | Mis puudutab varasemaid kapitali suurendamisi, siis vastuseks Ryanairi etteheitele, et need suurendamised ei vasta nn turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumile, väidavad Portugali ametiasutused, et Ryanair ei selgita, miks tuleks sellist kriteeriumi käesoleval juhul kohaldada või miks peaks selle kohaldamise tulemusena tuvastatama riigiabi olemasolu. Portugal väidab, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteerium olla riigiabi olemasolu hindamisel kohaldatav ega asjakohane, pidades silmas SATA tegevust. SATA tõepoolest ei tegutse tavapärastes turutingimustes, kuna talle on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ja avaliku teenindamise kohustuste täitmine, millega viiakse ellu piirkonna poliitikat tagada Assooride asjakohane territoriaalne ühtsus Portugali mandriosa ja Assooride diasporaaga Põhja-Ameerikas. |
| --- | --- |

(120)

Mis puudutab varasemaid kapitali suurendamisi, siis vastuseks Ryanairi etteheitele, et need suurendamised ei vasta nn turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumile, väidavad Portugali ametiasutused, et Ryanair ei selgita, miks tuleks sellist kriteeriumi käesoleval juhul kohaldada või miks peaks selle kohaldamise tulemusena tuvastatama riigiabi olemasolu. Portugal väidab, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteerium olla riigiabi olemasolu hindamisel kohaldatav ega asjakohane, pidades silmas SATA tegevust. SATA tõepoolest ei tegutse tavapärastes turutingimustes, kuna talle on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine ja avaliku teenindamise kohustuste täitmine, millega viiakse ellu piirkonna poliitikat tagada Assooride asjakohane territoriaalne ühtsus Portugali mandriosa ja Assooride diasporaaga Põhja-Ameerikas.

| (121) | Portugal lükkab tagasi ka Ryanairi väite, mis puudutab võimalust tugineda COVID-19 pandeemiale kui ühekordse abi põhimõttest kõrvalekaldumist õigustavale asjaolule. Portugal väidab, et SATA tegevus ei peatunud reisipiirangute ajal kordagi täielikult, sest SATA täitis olulist rolli. Pärast nende tegevuste taastumist mõjutas COVID-19 pandeemia SATAt endiselt, kuid teisiti kui tavapärast lennuettevõtjat, arvestades, et SATA teenindab avaliku teenindamise kohustuse aluseid lennuliine, et tagada territoriaalne ühendatus, ning ta ei saa nende lennuliinide teenindamist lõpetada ega vähendada kõnealuseid avaliku teenindamise kohustusi ohtu seadmata, olgu need siis kasumlikud või mitte. |
| --- | --- |

(121)

Portugal lükkab tagasi ka Ryanairi väite, mis puudutab võimalust tugineda COVID-19 pandeemiale kui ühekordse abi põhimõttest kõrvalekaldumist õigustavale asjaolule. Portugal väidab, et SATA tegevus ei peatunud reisipiirangute ajal kordagi täielikult, sest SATA täitis olulist rolli. Pärast nende tegevuste taastumist mõjutas COVID-19 pandeemia SATAt endiselt, kuid teisiti kui tavapärast lennuettevõtjat, arvestades, et SATA teenindab avaliku teenindamise kohustuse aluseid lennuliine, et tagada territoriaalne ühendatus, ning ta ei saa nende lennuliinide teenindamist lõpetada ega vähendada kõnealuseid avaliku teenindamise kohustusi ohtu seadmata, olgu need siis kasumlikud või mitte.

| (122) | Portugal rõhutab, et uue konkurendi turule tulek ei tagaks lennuliinide sagedust ega järjepidevust ning ei oleks kooskõlas asjaomaste avaliku teenindamise kohustuste nõuete ja Assooride piirkonna transpordiühenduse vajadustega. Kui arvutada välja iga ettevõtja turuosa igal rahvusvahelisel otseliinil Assooridele/Assooridelt 2019. aastal, on Ryanairi turuosa kokku 9,8 %, samal ajal kui Azores Airlinesi turuosa on 75 %: arvestades olulist erinevust nende turuosades, oleks isegi Ryanairi jaoks lühikeses ja keskmises perspektiivis ebatõenäoline teda Assooride liinidel asendada. Selle poolest oleks SATA turult lahkumine asjaomasele äärepoolseimale piirkonnale väga kahjulik. Mis puudutab saarestikusiseseid ühendusi, siis asjaolu, et SATA Air Açores on alati olnud ainus lennuettevõtja, kes on osalenud alates 2002. aastast korraldatud hankemenetlustes, sealhulgas viimases, mis algatati 4. juunil 2021 saartevaheliste lennuliinide avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks, näitab Portugali arvates teiste lennuettevõtjate huvi puudumist sellel turul tegutsemise vastu. SATA on ka ainus lennuettevõtja, kes on esitanud ANACile tegevuskavad avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks Assooride ja Portugali mandriosa ja Madeira vahel, isegi kui Portugal selgitab selliste avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide kohta, et nende jaoks ei kohaldata hankemenetlust, vaid vähem ranget menetlust. Portugal rõhutab, et selline huvipuudus avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide vastu on jätkunud hoolimata liigsest veovõimsusest, mille pandeemia on Ryanairi väitel tekitanud. Peale selle märgib Portugal, et lennuettevõtjad, kes hakkasid teenindama liberaliseeritud lennuliine, millel tegutses SATA, lõpetasid selle tegevuse väga kiiresti, eeskätt eriliste ja ebatüüpiliste tegevustingimuste tõttu (120). |
| --- | --- |

(122)

Portugal rõhutab, et uue konkurendi turule tulek ei tagaks lennuliinide sagedust ega järjepidevust ning ei oleks kooskõlas asjaomaste avaliku teenindamise kohustuste nõuete ja Assooride piirkonna transpordiühenduse vajadustega. Kui arvutada välja iga ettevõtja turuosa igal rahvusvahelisel otseliinil Assooridele/Assooridelt 2019. aastal, on Ryanairi turuosa kokku 9,8 %, samal ajal kui Azores Airlinesi turuosa on 75 %: arvestades olulist erinevust nende turuosades, oleks isegi Ryanairi jaoks lühikeses ja keskmises perspektiivis ebatõenäoline teda Assooride liinidel asendada. Selle poolest oleks SATA turult lahkumine asjaomasele äärepoolseimale piirkonnale väga kahjulik. Mis puudutab saarestikusiseseid ühendusi, siis asjaolu, et SATA Air Açores on alati olnud ainus lennuettevõtja, kes on osalenud alates 2002. aastast korraldatud hankemenetlustes, sealhulgas viimases, mis algatati 4. juunil 2021 saartevaheliste lennuliinide avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks, näitab Portugali arvates teiste lennuettevõtjate huvi puudumist sellel turul tegutsemise vastu. SATA on ka ainus lennuettevõtja, kes on esitanud ANACile tegevuskavad avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks Assooride ja Portugali mandriosa ja Madeira vahel, isegi kui Portugal selgitab selliste avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide kohta, et nende jaoks ei kohaldata hankemenetlust, vaid vähem ranget menetlust. Portugal rõhutab, et selline huvipuudus avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide vastu on jätkunud hoolimata liigsest veovõimsusest, mille pandeemia on Ryanairi väitel tekitanud. Peale selle märgib Portugal, et lennuettevõtjad, kes hakkasid teenindama liberaliseeritud lennuliine, millel tegutses SATA, lõpetasid selle tegevuse väga kiiresti, eeskätt eriliste ja ebatüüpiliste tegevustingimuste tõttu (120).

120

| (123) | Assooride turu eripära iseloomustades märgib Portugal, et erinevalt Ryanairi väidetest ei saa SATA olukorda võrrelda Spanairi või Malévi olukorraga. Need pankrotistunud ettevõtjad tegutsesid tõepoolest atraktiivsetel kommertsturgudel, mis erinevad Assooride lennuliinidest geograafilises, sotsiaalses ja majanduslikus mõttes. Portugali arvates ei ergutaks SATA turult lahkumine konkurentsi kahel järgmisel põhjusel: i) COVID-19 pandeemiast tingitud nõudluse vähenemine ja vajalik territoriaalne ühtsus piirkonnas, mis tähendab, et lendude peatamine on võimatu, ning ii) Spanairi ja Malévi puhul oli nõudluse suurenemine pärast kahe nimetatud lennuettevõtja turult lahkumist tingitud välisteguritest, mitte tõhusamatest lennuettevõtjatest. |
| --- | --- |

(123)

Assooride turu eripära iseloomustades märgib Portugal, et erinevalt Ryanairi väidetest ei saa SATA olukorda võrrelda Spanairi või Malévi olukorraga. Need pankrotistunud ettevõtjad tegutsesid tõepoolest atraktiivsetel kommertsturgudel, mis erinevad Assooride lennuliinidest geograafilises, sotsiaalses ja majanduslikus mõttes. Portugali arvates ei ergutaks SATA turult lahkumine konkurentsi kahel järgmisel põhjusel: i) COVID-19 pandeemiast tingitud nõudluse vähenemine ja vajalik territoriaalne ühtsus piirkonnas, mis tähendab, et lendude peatamine on võimatu, ning ii) Spanairi ja Malévi puhul oli nõudluse suurenemine pärast kahe nimetatud lennuettevõtja turult lahkumist tingitud välisteguritest, mitte tõhusamatest lennuettevõtjatest.

| (124) | Seoses avaliku teenindamise kohustuse alla mittekuuluvate ja üldist majandushuvi pakkuvate teenustega mitteseotud lennuliinide kavandatava sulgemisega väidab Portugal, et vastupidi Ryanairi väitele, et ta oleks suuteline asendama Azores Airlinesi mandrile suunduvatel kommertsliinidel, on Ryanair hoidnud alates São Migueli ja Terceira ning Lissaboni ja Porto vaheliste ühenduste liberaliseerimisest 2015. aastal lendude arvu oma liinidel väikesena ning ei ole lendude sagedust suurendanud, kui SATA lende vähendati, nt 2021. aasta veebruaris ja märtsis (121). Lisaks ei paku Ryanair lennutransporditeenuseid Põhja-Ameerikasse, et tagada transpordiühendus Assooride diasporaaga, ega lennukaubaveoteenuseid kaupade eksportimiseks Assooride autonoomsest piirkonnast ja nende sinna tarnimiseks. Mõlemad teenused on Assooride jaoks väga olulised, esimene tegevus toob kaasa välisinvesteeringud ja turismi ning teine toetab kohalikku majandust: 2019. aastal tagas Azores Airlines peaaegu [55–65] % Assooridele suunduvast / sealt lähtuvast lennukaubaveost (umbes [...] tuhat tonni), sealhulgas värske kala (ligikaudu [55–65] % Azores Airlinesi kogu lennukaubast), post (ligikaudu [5–15] %) ja meditsiinitarbed (umbes [0–5] %). |
| --- | --- |

(124)

Seoses avaliku teenindamise kohustuse alla mittekuuluvate ja üldist majandushuvi pakkuvate teenustega mitteseotud lennuliinide kavandatava sulgemisega väidab Portugal, et vastupidi Ryanairi väitele, et ta oleks suuteline asendama Azores Airlinesi mandrile suunduvatel kommertsliinidel, on Ryanair hoidnud alates São Migueli ja Terceira ning Lissaboni ja Porto vaheliste ühenduste liberaliseerimisest 2015. aastal lendude arvu oma liinidel väikesena ning ei ole lendude sagedust suurendanud, kui SATA lende vähendati, nt 2021. aasta veebruaris ja märtsis (121). Lisaks ei paku Ryanair lennutransporditeenuseid Põhja-Ameerikasse, et tagada transpordiühendus Assooride diasporaaga, ega lennukaubaveoteenuseid kaupade eksportimiseks Assooride autonoomsest piirkonnast ja nende sinna tarnimiseks. Mõlemad teenused on Assooride jaoks väga olulised, esimene tegevus toob kaasa välisinvesteeringud ja turismi ning teine toetab kohalikku majandust: 2019. aastal tagas Azores Airlines peaaegu [55–65] % Assooridele suunduvast / sealt lähtuvast lennukaubaveost (umbes [...] tuhat tonni), sealhulgas värske kala (ligikaudu [55–65] % Azores Airlinesi kogu lennukaubast), post (ligikaudu [5–15] %) ja meditsiinitarbed (umbes [0–5] %).

121

| (125) | Portugal lükkab ka ümber Ryanairi tõlgenduse, mille kohaselt ei saa COVID-19 pandeemiat liigitada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks, viidates komisjoni vastu võetud riigiabi ajutisele raamistikule majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis (122). |
| --- | --- |

(125)

Portugal lükkab ka ümber Ryanairi tõlgenduse, mille kohaselt ei saa COVID-19 pandeemiat liigitada erandlikuks ja ettenägematuks asjaoluks, viidates komisjoni vastu võetud riigiabi ajutisele raamistikule majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis (122).

122

| (126) | Kõigele lisaks väidab Portugal, et avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamine on SATA-le määratud kooskõlas määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud eeskirjade ja korraga, ning kinnitab komisjoni otsust Ryanairi teenindatavate Assooride ja ülejäänud liidu vaheliste lennuliinide ning TAPi teenindatavate Assooridele suunduvate ja sealt lähtuvate lennuliinide kirjelduse kohta. |
| --- | --- |

(126)

Kõigele lisaks väidab Portugal, et avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamine on SATA-le määratud kooskõlas määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud eeskirjade ja korraga, ning kinnitab komisjoni otsust Ryanairi teenindatavate Assooride ja ülejäänud liidu vaheliste lennuliinide ning TAPi teenindatavate Assooridele suunduvate ja sealt lähtuvate lennuliinide kirjelduse kohta.

4.2.2.   Portugali märkused PPMi tähelepanekute kohta

Portugali märkused PPMi tähelepanekute kohta

| (127) | Mis puudutab PPMi väidet Portugali ametiasutuste esitatud teatava teabe ebatäpsuse kohta, mille tulemusel püütakse SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi tegevusi koos käsitleda, on Portugali arvates neid äriühinguid menetluse algatamise otsuse ja komisjonile esitatud täiendavate selgituste põhjal võimatu omavahel segamini ajada. |
| --- | --- |

(127)

Mis puudutab PPMi väidet Portugali ametiasutuste esitatud teatava teabe ebatäpsuse kohta, mille tulemusel püütakse SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi tegevusi koos käsitleda, on Portugali arvates neid äriühinguid menetluse algatamise otsuse ja komisjonile esitatud täiendavate selgituste põhjal võimatu omavahel segamini ajada.

| (128) | Portugal väidab, et PPMi märkused sisaldavad arvukaid põhjendamata ja/või vääraid väiteid. Esiteks on PPMi esitatud Azores Airlinesi konkurentide nimekiri ebatäpne, sest SATAga samadel turgudel konkureerivad ainult TAP ja Ryanair, samal ajal kui Azores Airlinesi regulaarliinid erinevad lennuliinidest, mida teenindavad White, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines ja Binter. Need lennuettevõtjad ei teeninda Assooridelt väljuvaid regulaarliine. Binter teenindab Madeira saarestikus lennuliini, mida varem teenindas SATA Air Azores riigihankelepingu alusel aastatel 2011–2013. EasyJet konkureeris Azores Airlinesiga ainult Assooride ja Portugali mandriosa vahelistel liberaliseeritud lennuliinidel, kuni loobus nende liinide teenindamisest 2017. aastal. Ühtekokku on Assooride turul proovinud tegutseda 12 lennuettevõtjat, kuid pidid sellest alates 2016. aastast vähese kasumlikkuse tõttu loobuma (123). Ka piirkonna jaoks ülimalt olulisi ühendusi USA ja Kanadaga on üldiselt taganud Azores Airlines. Täpsemalt öeldes teenindas Portugali esitatud teabe kohaselt 2018. aasta maist 2019. aasta septembrini Ponta Delgada – New Yorgi lennuliini ainult Delta ning TAPi 2020. aasta juulis avatud otseliin Ponta Delgadast Bostonisse on suletud. |
| --- | --- |

(128)

Portugal väidab, et PPMi märkused sisaldavad arvukaid põhjendamata ja/või vääraid väiteid. Esiteks on PPMi esitatud Azores Airlinesi konkurentide nimekiri ebatäpne, sest SATAga samadel turgudel konkureerivad ainult TAP ja Ryanair, samal ajal kui Azores Airlinesi regulaarliinid erinevad lennuliinidest, mida teenindavad White, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines ja Binter. Need lennuettevõtjad ei teeninda Assooridelt väljuvaid regulaarliine. Binter teenindab Madeira saarestikus lennuliini, mida varem teenindas SATA Air Azores riigihankelepingu alusel aastatel 2011–2013. EasyJet konkureeris Azores Airlinesiga ainult Assooride ja Portugali mandriosa vahelistel liberaliseeritud lennuliinidel, kuni loobus nende liinide teenindamisest 2017. aastal. Ühtekokku on Assooride turul proovinud tegutseda 12 lennuettevõtjat, kuid pidid sellest alates 2016. aastast vähese kasumlikkuse tõttu loobuma (123). Ka piirkonna jaoks ülimalt olulisi ühendusi USA ja Kanadaga on üldiselt taganud Azores Airlines. Täpsemalt öeldes teenindas Portugali esitatud teabe kohaselt 2018. aasta maist 2019. aasta septembrini Ponta Delgada – New Yorgi lennuliini ainult Delta ning TAPi 2020. aasta juulis avatud otseliin Ponta Delgadast Bostonisse on suletud.

123

| (129) | Vastupidi PPMi väidetele, et avaliku teenindamise kohustuse aluseid lennuliine on teenindanud – vabatahtlikkuse alusel – ainult Azores Airlines ja et kahjud on seletatavad sellega, et Portugal ei ole järginud määrust (EÜ) nr 1008/2008, vastab Portugal, et Assooride ja Portugali mandriosa vahelisi lennuliine on peetud avaliku teenindamise kohustuse alusteks lennuliinideks alates 1998. aastast ning asjaomased teated ja edasised muudatused on alati avaldatud Euroopa Liidu Teatajas aastatel 1998–2015. Aastatel 2005–2015 ei olnud aga hankemenetluse korraldamine vajalik, sest lennuliine teenindati ilma kontsessioonilepingu või vastava hüvitiseta: täpsemalt öeldes teenindasid TAP ja Azores Airlines Lissaboni ja Horta vahelist lennuliini, TAP oli ainus lennuettevõtja, kes käitas Lissaboni ja Pico vahelist lennuliini, samal ajal kui Azores Airlines oli ainus, kes teenindas Lissaboni ja Santa Maria vahelist lennuliini. Alates 2015. aasta märtsist on need lennuliinid muutunud, kuna mõni neist on liberaliseeritud ja samal ajal muudeti ka teenuse osutamisega seotud põhitingimusi. Portugal järeldab, et avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide kehtestamine ja nende määramine on alati olnud kooskõlas määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud korraga ning, nagu on kirjeldatud tema esitatud märkustes, et Azores Airlines oli alates 2015. aasta märtsist ainus lennuettevõtja, kes näitas üles huvi (avatud) avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamise vastu ja esitas ANACile tegevuskavad. Seega rõhutab Portugal, et neid lennuliine ei ole käitatud nende kasumlikkuse alusel. Portugal märgib ka, et väidetel liigse veovõimsuse ning avaliku teenindamise kohustuse ja hanke-eeskirjade keerukuse kohta ei ole alust, sest i) need vastasid seda tüüpi hankemenetluste üldisele olemusele, ii) nendest teatati komisjonile ja need kiideti heaks määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud korra kohaselt. Portugal lükkab ümber ka PPMi väite, et saartevaheliste lennuliinide hange hõlmab kõiki liine tervikuna, ja tuletab meelde, et selline võimalus on määruses (EÜ) nr 1008/2008 sõnaselgelt ette nähtud, kuna Portugali arvates viitab selle määruse artikli 16 lõike 10 sõnastus selgelt Assooride spetsiifilisele olukorrale. Lisaks, mis puudutab PPMi väidet, et SATA Air Açoresile avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest makstud rahaline hüvitis kujutab endast ka Azores Airlinesi ebaseaduslikku subsideerimist, selgitab Portugal, et makstud summade mis tahes ülekandmine Azores Airlinesile ei ole lubatud ja tegelikult ei võimalda need katta selliste lennuliinide teenindamisest tekkinud puudujääki (124). |
| --- | --- |

(129)

Vastupidi PPMi väidetele, et avaliku teenindamise kohustuse aluseid lennuliine on teenindanud – vabatahtlikkuse alusel – ainult Azores Airlines ja et kahjud on seletatavad sellega, et Portugal ei ole järginud määrust (EÜ) nr 1008/2008, vastab Portugal, et Assooride ja Portugali mandriosa vahelisi lennuliine on peetud avaliku teenindamise kohustuse alusteks lennuliinideks alates 1998. aastast ning asjaomased teated ja edasised muudatused on alati avaldatud Euroopa Liidu Teatajas aastatel 1998–2015. Aastatel 2005–2015 ei olnud aga hankemenetluse korraldamine vajalik, sest lennuliine teenindati ilma kontsessioonilepingu või vastava hüvitiseta: täpsemalt öeldes teenindasid TAP ja Azores Airlines Lissaboni ja Horta vahelist lennuliini, TAP oli ainus lennuettevõtja, kes käitas Lissaboni ja Pico vahelist lennuliini, samal ajal kui Azores Airlines oli ainus, kes teenindas Lissaboni ja Santa Maria vahelist lennuliini. Alates 2015. aasta märtsist on need lennuliinid muutunud, kuna mõni neist on liberaliseeritud ja samal ajal muudeti ka teenuse osutamisega seotud põhitingimusi. Portugal järeldab, et avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide kehtestamine ja nende määramine on alati olnud kooskõlas määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud korraga ning, nagu on kirjeldatud tema esitatud märkustes, et Azores Airlines oli alates 2015. aasta märtsist ainus lennuettevõtja, kes näitas üles huvi (avatud) avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamise vastu ja esitas ANACile tegevuskavad. Seega rõhutab Portugal, et neid lennuliine ei ole käitatud nende kasumlikkuse alusel. Portugal märgib ka, et väidetel liigse veovõimsuse ning avaliku teenindamise kohustuse ja hanke-eeskirjade keerukuse kohta ei ole alust, sest i) need vastasid seda tüüpi hankemenetluste üldisele olemusele, ii) nendest teatati komisjonile ja need kiideti heaks määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud korra kohaselt. Portugal lükkab ümber ka PPMi väite, et saartevaheliste lennuliinide hange hõlmab kõiki liine tervikuna, ja tuletab meelde, et selline võimalus on määruses (EÜ) nr 1008/2008 sõnaselgelt ette nähtud, kuna Portugali arvates viitab selle määruse artikli 16 lõike 10 sõnastus selgelt Assooride spetsiifilisele olukorrale. Lisaks, mis puudutab PPMi väidet, et SATA Air Açoresile avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest makstud rahaline hüvitis kujutab endast ka Azores Airlinesi ebaseaduslikku subsideerimist, selgitab Portugal, et makstud summade mis tahes ülekandmine Azores Airlinesile ei ole lubatud ja tegelikult ei võimalda need katta selliste lennuliinide teenindamisest tekkinud puudujääki (124).

Euroopa Liidu Teatajas

124

4.2.3.   Portugali märkused teiste isikute tähelepanekute kohta

Portugali märkused teiste isikute tähelepanekute kohta

| (130) | Ühest küljest rõhutab Portugal positiivseid märkusi SATA olulise rolli kohta Assooride sotsiaal-majanduslikus arengus ning Assooride riigisisese ja liiduga rahvusvahelise territoriaalse ühtsuse tagamisel. Portugal märgib ka seda, et nendes märkustes rõhutatakse varasemate kapitali suurendamiste vastavust liidu õigusnormidele, sest nende suurendamiste mõju konkurentsile ja siseturule on väheoluline, arvestades vajadust tagada Assooride diasporaa ühendatus. Peale selle kirjeldatakse mõnes märkuses ka SATA eripära lennuliinidel, mida SATA Air Açores ja Azores Airlines teenindavad, arvestades, et konkurendid ei suudaks SATA mudelit saavutada, mis võib lõppkokkuvõttes olla Assoori sisserändajate kogukonnale väga kahjulik. |
| --- | --- |

(130)

Ühest küljest rõhutab Portugal positiivseid märkusi SATA olulise rolli kohta Assooride sotsiaal-majanduslikus arengus ning Assooride riigisisese ja liiduga rahvusvahelise territoriaalse ühtsuse tagamisel. Portugal märgib ka seda, et nendes märkustes rõhutatakse varasemate kapitali suurendamiste vastavust liidu õigusnormidele, sest nende suurendamiste mõju konkurentsile ja siseturule on väheoluline, arvestades vajadust tagada Assooride diasporaa ühendatus. Peale selle kirjeldatakse mõnes märkuses ka SATA eripära lennuliinidel, mida SATA Air Açores ja Azores Airlines teenindavad, arvestades, et konkurendid ei suudaks SATA mudelit saavutada, mis võib lõppkokkuvõttes olla Assoori sisserändajate kogukonnale väga kahjulik.

| (131) | Teisest küljest märgib Portugal, et SATA olulist rolli veelgi rõhutada, et mõnes märkuses tuuakse esile Assooride piirkonna kaugus ja selle puudulik ühendus siseturuga, mis võib pärssida kaubandust ja takistada kaupade vaba liikumist. Portugal väidab ka, et sellised kolmandad isikud nagu AJFA, SDABS ja Brampton Travel AG (BTA) rõhutavad Põhja-Ameerika lennuliinide tähtsust ettevõtluse ja investeerimise jaoks. Majanduslikust seisukohast rõhutab Portugal, et kolmandad isikud toonitavad SATA olulisust turismisektoris, mille tähtsus piirkonna arengus on suur. SATA tagab juurdepääsu väljastpoolt pärit esmatarbe- ja muudele kaupadele, mis on vajalikud turismisektori arenguks. APAVT (ja ATA) on kirjeldanud SATA „mõõtmatut“ rolli terves turismi väärtusahelas. |
| --- | --- |

(131)

Teisest küljest märgib Portugal, et SATA olulist rolli veelgi rõhutada, et mõnes märkuses tuuakse esile Assooride piirkonna kaugus ja selle puudulik ühendus siseturuga, mis võib pärssida kaubandust ja takistada kaupade vaba liikumist. Portugal väidab ka, et sellised kolmandad isikud nagu AJFA, SDABS ja Brampton Travel AG (BTA) rõhutavad Põhja-Ameerika lennuliinide tähtsust ettevõtluse ja investeerimise jaoks. Majanduslikust seisukohast rõhutab Portugal, et kolmandad isikud toonitavad SATA olulisust turismisektoris, mille tähtsus piirkonna arengus on suur. SATA tagab juurdepääsu väljastpoolt pärit esmatarbe- ja muudele kaupadele, mis on vajalikud turismisektori arenguks. APAVT (ja ATA) on kirjeldanud SATA „mõõtmatut“ rolli terves turismi väärtusahelas.

| (132) | Portugali ametiasutused väidavad ka seda, et märkustes, eriti nendes, mida Assooride põllumajandusliit ja Assooride kalandusliit on esitanud kalandus- ja põllumajandussektori kohta, on rõhutatud SATA tähtsust piirkonna tootjatele võrdsete võimaluste tagamisel (kindlustades toodete turustamise ja ekspordi saarte, Portugali mandriosa ja muude territooriumide vahel). |
| --- | --- |

(132)

Portugali ametiasutused väidavad ka seda, et märkustes, eriti nendes, mida Assooride põllumajandusliit ja Assooride kalandusliit on esitanud kalandus- ja põllumajandussektori kohta, on rõhutatud SATA tähtsust piirkonna tootjatele võrdsete võimaluste tagamisel (kindlustades toodete turustamise ja ekspordi saarte, Portugali mandriosa ja muude territooriumide vahel).

| (133) | Lõpuks rõhutab Portugal, et lisaks SATA lennuteenuste toele kohaliku kogukonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule, ilma milleta oleks piirkonna taastumine praegusest pandeemiast pea võimatu, on teatavad komisjoni uurimismenetluse raames märkusi esitanud kolmandad isikud, näiteks Assooride piirkonna omavalitsuste ühendus, rõhutanud SATA tähtsust COVID-19 pandeemiast tingitud spetsiifilistes ja erandlikes olukordades, muu hulgas meditsiiniseadmete transportimisel piirkonda. |
| --- | --- |

(133)

Lõpuks rõhutab Portugal, et lisaks SATA lennuteenuste toele kohaliku kogukonna sotsiaalsele ja majanduslikule arengule, ilma milleta oleks piirkonna taastumine praegusest pandeemiast pea võimatu, on teatavad komisjoni uurimismenetluse raames märkusi esitanud kolmandad isikud, näiteks Assooride piirkonna omavalitsuste ühendus, rõhutanud SATA tähtsust COVID-19 pandeemiast tingitud spetsiifilistes ja erandlikes olukordades, muu hulgas meditsiiniseadmete transportimisel piirkonda.

5.   MEETMETE HINDAMINE

MEETMETE HINDAMINE

| (134) | Komisjon hindab kõigepealt, kas ümberkorraldusabi, nimelt piirkondliku valitsuse 144,5 miljoni euro suurune otselaen ja 173,75 miljoni euro suuruse võlaosa enda kanda võtmine, st kokku 318,25 miljonit eurot, mis vormistatakse ümber omakapitaliks, samuti 135 miljoni euro suurune riigi tagatis, mis antakse kuni 2028. aastani pankadelt ja/või muudelt finantseerimisasutustelt võetud laenudele, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja kui see on nii, siis kas selline abi on seaduslik ja siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon hindab kõigepealt, kas ümberkorraldusabi, nimelt piirkondliku valitsuse 144,5 miljoni euro suurune otselaen ja 173,75 miljoni euro suuruse võlaosa enda kanda võtmine, st kokku 318,25 miljonit eurot, mis vormistatakse ümber omakapitaliks, samuti 135 miljoni euro suurune riigi tagatis, mis antakse kuni 2028. aastani pankadelt ja/või muudelt finantseerimisasutustelt võetud laenudele, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ja kui see on nii, siis kas selline abi on seaduslik ja siseturuga kokkusobiv.

| (135) | Sama hindamine tehakse ka varasemate kapitali suurendamiste kohta, sest menetluse algatamise otsusega algatatud ametlik uurimismenetlus puudutab ka neid meetmeid (125). See hinnang on esitatud põhjendustes 242–248. |
| --- | --- |

(135)

Sama hindamine tehakse ka varasemate kapitali suurendamiste kohta, sest menetluse algatamise otsusega algatatud ametlik uurimismenetlus puudutab ka neid meetmeid (125). See hinnang on esitatud põhjendustes 242–248.

125

| (136) | Sellist hindamist ei tehta aga SATA päästmisabi kohta, millest teatati 13. augustil 2020 (põhjendus 1), kuna kõnealune teatis võeti hiljem, st 6. aprillil 2022 tagasi ja päästmisabi ei antud (põhjendus 12). Kuigi päästmisabi SATA-le iseenesest ei antud, märgib komisjon, et vastusena Portugali teatisele päästmisabi kohta kiideti menetluse algatamise otsuses päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 103 alusel heaks likviidsustoetus SATA-le, et tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste järjepidevus lennutransporditeenuste ja lennujaama haldamise teenuste puhul, mida SATA osutas päästmisabi ametliku uurimise ajal. Seda toetust suurendati hiljem 255,5 miljoni euroni ja selle maksmisperioodi pikendati, mis kiideti heaks menetluse laiendamise otsuses (põhjendus 7) ja komisjoni 5. novembri 2021. aasta otsuses (põhjendus 11). Kui algselt anti toetust laenutagatiste vormis, siis viimati nimetatud otsuses kiitis komisjon heaks, et Portugal asendab riigi tagatised aktsionäride otselaenudega SATA-le, eelkõige mis puudutab 82,5 miljoni euro suurust summat, mida Assooride autonoomne piirkond ei saanud 2022. aasta eelarvesse üle kanda. Sellegipoolest on selle toetuse kokkusobivust siseturuga juba hinnatud põhjendustes 2, 7 ja 11 osutatud otsustes kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktiga 103 ning see ei sõltu päästmisabi kokkusobivusest siseturuga. Seetõttu ei ole päästmisabi iseenesest rakendatud ja seda abi käsitleva teatise tagasivõtmise tõttu ei ole komisjonil enam kohustust sellise päästmisabi siseturuga kokkusobivust kontrollida. |
| --- | --- |

(136)

Sellist hindamist ei tehta aga SATA päästmisabi kohta, millest teatati 13. augustil 2020 (põhjendus 1), kuna kõnealune teatis võeti hiljem, st 6. aprillil 2022 tagasi ja päästmisabi ei antud (põhjendus 12). Kuigi päästmisabi SATA-le iseenesest ei antud, märgib komisjon, et vastusena Portugali teatisele päästmisabi kohta kiideti menetluse algatamise otsuses päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 103 alusel heaks likviidsustoetus SATA-le, et tagada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste järjepidevus lennutransporditeenuste ja lennujaama haldamise teenuste puhul, mida SATA osutas päästmisabi ametliku uurimise ajal. Seda toetust suurendati hiljem 255,5 miljoni euroni ja selle maksmisperioodi pikendati, mis kiideti heaks menetluse laiendamise otsuses (põhjendus 7) ja komisjoni 5. novembri 2021. aasta otsuses (põhjendus 11). Kui algselt anti toetust laenutagatiste vormis, siis viimati nimetatud otsuses kiitis komisjon heaks, et Portugal asendab riigi tagatised aktsionäride otselaenudega SATA-le, eelkõige mis puudutab 82,5 miljoni euro suurust summat, mida Assooride autonoomne piirkond ei saanud 2022. aasta eelarvesse üle kanda. Sellegipoolest on selle toetuse kokkusobivust siseturuga juba hinnatud põhjendustes 2, 7 ja 11 osutatud otsustes kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktiga 103 ning see ei sõltu päästmisabi kokkusobivusest siseturuga. Seetõttu ei ole päästmisabi iseenesest rakendatud ja seda abi käsitleva teatise tagasivõtmise tõttu ei ole komisjonil enam kohustust sellise päästmisabi siseturuga kokkusobivust kontrollida.

5.1.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

| (137) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(137)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 on sätestatud: „Kui aluslepingutes ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (138) | Seega, et meede liigituks riigiabiks kõnealuse sätte tähenduses, peavad olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: i) meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatud riigi rahalistest vahenditest; ii) meede peab andma abisaajale eelise; iii) see eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning liikmesriikidevahelist kaubandust. Seetõttu on asjakohane eraldi uurida, kas meetmed võivad endast kujutada riigiabi. |
| --- | --- |

(138)

Seega, et meede liigituks riigiabiks kõnealuse sätte tähenduses, peavad olema täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: i) meede peab olema seostatav riigiga ja rahastatud riigi rahalistest vahenditest; ii) meede peab andma abisaajale eelise; iii) see eelis peab olema valikuline ning iv) meede peab kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning liikmesriikidevahelist kaubandust. Seetõttu on asjakohane eraldi uurida, kas meetmed võivad endast kujutada riigiabi.

5.1.1.   Riigi rahalised vahendid ja riigiga seostatavus

Riigi rahalised vahendid ja riigiga seostatavus

| (139) | Meetmed hõlmavad haldusakte ja avaliku sektori otsuseid. |
| --- | --- |

(139)

Meetmed hõlmavad haldusakte ja avaliku sektori otsuseid.

| (140) | Ümberkorraldusabi rahastatakse Assooride piirkonna eelarvest pärinevatest avaliku sektori vahenditest. Assooride piirkond kui SATA ainuaktsionär tagab oma eelarvevahenditest eelkõige järgmise: i) vajalikud kapitalisüstid 144,5 miljoni euro ulatuses, et suurendada SATA kahanenud omakapitali; ii) rahalised vahendid enda kanda võetud võlaosa rahastamiseks 173,75 miljoni euro ulatuses, mis vormistatakse samuti ümber kapitaliks, ning iii) pankadelt ja/või muudelt finantseerimisasutustelt võetavatele laenudele kuni 2028. aastani antav tagatis 135 miljoni euro ulatuses. Mis puudutab varasemaid kapitali suurendamisi, siis nagu komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 39 leidis, märkis Assooride piirkond need suurendamised (mis on nüüd koos intressidega tagasi makstud), kasutades oma eelarvevahendeid ja tuginedes piirkondliku valitsusnõukogu otsustele (põhjendused 102–103). |
| --- | --- |

(140)

Ümberkorraldusabi rahastatakse Assooride piirkonna eelarvest pärinevatest avaliku sektori vahenditest. Assooride piirkond kui SATA ainuaktsionär tagab oma eelarvevahenditest eelkõige järgmise: i) vajalikud kapitalisüstid 144,5 miljoni euro ulatuses, et suurendada SATA kahanenud omakapitali; ii) rahalised vahendid enda kanda võetud võlaosa rahastamiseks 173,75 miljoni euro ulatuses, mis vormistatakse samuti ümber kapitaliks, ning iii) pankadelt ja/või muudelt finantseerimisasutustelt võetavatele laenudele kuni 2028. aastani antav tagatis 135 miljoni euro ulatuses. Mis puudutab varasemaid kapitali suurendamisi, siis nagu komisjon menetluse algatamise otsuse põhjenduses 39 leidis, märkis Assooride piirkond need suurendamised (mis on nüüd koos intressidega tagasi makstud), kasutades oma eelarvevahendeid ja tuginedes piirkondliku valitsusnõukogu otsustele (põhjendused 102–103).

| (141) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on kohalike omavalitsuste, näiteks asjaomase piirkonna rahalised vahendid riigi rahalised vahendid ja selliste ametiasutuste tehtud otsuseid peetakse riigiga seostatavaks. Seega on eespool nimetatud meetmed seostatavad riigiga ja neid rahastatakse riigi rahalistest vahenditest. |
| --- | --- |

(141)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on kohalike omavalitsuste, näiteks asjaomase piirkonna rahalised vahendid riigi rahalised vahendid ja selliste ametiasutuste tehtud otsuseid peetakse riigiga seostatavaks. Seega on eespool nimetatud meetmed seostatavad riigiga ja neid rahastatakse riigi rahalistest vahenditest.

| (142) | Seetõttu järeldab komisjon, et eespool kirjeldatud meetmed hõlmavad riigi rahalisi vahendeid ja nende andmise otsused on riigiga seostatavad. |
| --- | --- |

(142)

Seetõttu järeldab komisjon, et eespool kirjeldatud meetmed hõlmavad riigi rahalisi vahendeid ja nende andmise otsused on riigiga seostatavad.

5.1.2.   Eelis

Eelis

| (143) | Eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on mis tahes majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta saanud (126). |
| --- | --- |

(143)

Eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on mis tahes majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta saanud (126).

126

| (144) | SATA-le antava ümberkorraldusabi puhul annavad nii aktsionäri laenud ja kapitaliks ümber vormistatava võlaosa enda kanda võtmine kui ka Assooride piirkonna antud laenutagatis abisaajale majandusliku eelise, arvestades, et konkreetses olukorras ja praegustes tingimustes ei saa SATA ilma riigi tagatiseta turutingimustel kapitali ega laenuraha hankida (nagu tõdeb Portugal põhjenduses 67). Ilma riigi sekkumiseta lõpetab SATA peaaegu kindlasti oma äritegevuse lühikese aja jooksul, sest ükski erainvestor ei näi olevat valmis kõnealusesse äriühingusse kapitali paigutama ega ükski finantseerimisasutus talle refinantseerimist pakkuma. Ümberkorraldusabi ei ole vajalik Assooride autonoomse piirkonna osaluse väärtuse säilitamiseks ega suurendamiseks. Vastupidi, rahastamise puhul ei näi, et sellega oleks võimalik tagada aktsionäridele võetud riskiga proportsionaalset tulu. Portugal ei väida, et sellist tulu oleks tegelikult võimalik saada. Kättesaadavad tõendid näitavadki, et kuigi on olemas suutlikkus saada piisavat tulu ja maksta riigile ümberkorralduskava lõpus tasu (tabel 1.A ja põhjendus 206 jj), on ümberkorraldusperioodi esimese nelja aasta kahjum palju suurem kui positiivne kasum ümberkorraldamise lõpus. Seetõttu on eeldatavad kumulatiivsed tulud viieaastase ümberkorraldusperioodi jooksul omakapitali alternatiivkulust tunduvalt väiksemad (põhjenduse 206 kohaselt 16 %). |
| --- | --- |

(144)

SATA-le antava ümberkorraldusabi puhul annavad nii aktsionäri laenud ja kapitaliks ümber vormistatava võlaosa enda kanda võtmine kui ka Assooride piirkonna antud laenutagatis abisaajale majandusliku eelise, arvestades, et konkreetses olukorras ja praegustes tingimustes ei saa SATA ilma riigi tagatiseta turutingimustel kapitali ega laenuraha hankida (nagu tõdeb Portugal põhjenduses 67). Ilma riigi sekkumiseta lõpetab SATA peaaegu kindlasti oma äritegevuse lühikese aja jooksul, sest ükski erainvestor ei näi olevat valmis kõnealusesse äriühingusse kapitali paigutama ega ükski finantseerimisasutus talle refinantseerimist pakkuma. Ümberkorraldusabi ei ole vajalik Assooride autonoomse piirkonna osaluse väärtuse säilitamiseks ega suurendamiseks. Vastupidi, rahastamise puhul ei näi, et sellega oleks võimalik tagada aktsionäridele võetud riskiga proportsionaalset tulu. Portugal ei väida, et sellist tulu oleks tegelikult võimalik saada. Kättesaadavad tõendid näitavadki, et kuigi on olemas suutlikkus saada piisavat tulu ja maksta riigile ümberkorralduskava lõpus tasu (tabel 1.A ja põhjendus 206 jj), on ümberkorraldusperioodi esimese nelja aasta kahjum palju suurem kui positiivne kasum ümberkorraldamise lõpus. Seetõttu on eeldatavad kumulatiivsed tulud viieaastase ümberkorraldusperioodi jooksul omakapitali alternatiivkulust tunduvalt väiksemad (põhjenduse 206 kohaselt 16 %).

| (145) | Mis puudutab varasemaid kapitali suurendamisi, jääb komisjon menetluse algatamise otsuses esitatud seisukoha juurde (127). Portugal selgitab, et osalt võeti need meetmed selleks, et tagada vastavus siseriikliku õiguse sättele, mille kohaselt peavad aktsionärid kaaluma kapitalisüsti tegemist, kui kuhjunud kahjumi tagajärjel sissemakstud aktsiakapital väheneb (põhjendus 102), kuid see ei selgita, miks otsustas piirkond anda SATA-le täiendavat kapitali, selle asemel et alustada näiteks likvideerimis- või maksejõuetusmenetlust. Portugal ei väida, et need meetmed põhinesid prognoosidel, mis veenaksid turumajanduse tingimustes tegutsevat aktsionäri suurendama oma investeeringut äriühingusse, et saada oma investeeringult turutingimustele vastavat tulu. Samuti ei ole Portugal ega teised isikud esitanud menetluse käigus väiteid või tõendeid, mis näitaksid, et SATA rekapitaliseerimine alates 2017. aastast põhines tegevus- ja finantsäriplaanil, mille eesmärk oli parandada tegevuse tõhusust ja lõpuks piirkonna SATAs olemasoleva osaluse kasumlikkust, või toetas seda. Vastupidi, Portugal väidab, et need kapitali suurendamised kujutasid endast avaliku teenindamise kohustuste täitmisest ja SATA Põhja-Ameerikasse suunduvate lendudega seotud sisuliselt üldist majandushuvi pakkuvast teenusest tuleneva tegevuspuudujäägi hüvitamist (põhjendused 102–108). Seetõttu on komisjon seisukohal, et nende meetmete rakendamisel ei tegutsenud piirkond aktsionäri (või investorina), vaid avaliku võimu kandjana. |
| --- | --- |

(145)

Mis puudutab varasemaid kapitali suurendamisi, jääb komisjon menetluse algatamise otsuses esitatud seisukoha juurde (127). Portugal selgitab, et osalt võeti need meetmed selleks, et tagada vastavus siseriikliku õiguse sättele, mille kohaselt peavad aktsionärid kaaluma kapitalisüsti tegemist, kui kuhjunud kahjumi tagajärjel sissemakstud aktsiakapital väheneb (põhjendus 102), kuid see ei selgita, miks otsustas piirkond anda SATA-le täiendavat kapitali, selle asemel et alustada näiteks likvideerimis- või maksejõuetusmenetlust. Portugal ei väida, et need meetmed põhinesid prognoosidel, mis veenaksid turumajanduse tingimustes tegutsevat aktsionäri suurendama oma investeeringut äriühingusse, et saada oma investeeringult turutingimustele vastavat tulu. Samuti ei ole Portugal ega teised isikud esitanud menetluse käigus väiteid või tõendeid, mis näitaksid, et SATA rekapitaliseerimine alates 2017. aastast põhines tegevus- ja finantsäriplaanil, mille eesmärk oli parandada tegevuse tõhusust ja lõpuks piirkonna SATAs olemasoleva osaluse kasumlikkust, või toetas seda. Vastupidi, Portugal väidab, et need kapitali suurendamised kujutasid endast avaliku teenindamise kohustuste täitmisest ja SATA Põhja-Ameerikasse suunduvate lendudega seotud sisuliselt üldist majandushuvi pakkuvast teenusest tuleneva tegevuspuudujäägi hüvitamist (põhjendused 102–108). Seetõttu on komisjon seisukohal, et nende meetmete rakendamisel ei tegutsenud piirkond aktsionäri (või investorina), vaid avaliku võimu kandjana.

127

| (146) | Igal juhul peab komisjon vajalikuks märkida, et Portugal ei ole öelnud, et eespool nimetatud otsused põhinesid majandushinnangutel, mis on sarnased nendega, mille kõnealuse juhtumi asjaoludel oleks esitanud Portugali ametiasutustega sarnaste omadustega mõistlik eraettevõtja, et teha enne kavandatud investeeringute kohta otsuse tegemist kindlaks meetmete kasumlikkus või majanduslikud eelised. |
| --- | --- |

(146)

Igal juhul peab komisjon vajalikuks märkida, et Portugal ei ole öelnud, et eespool nimetatud otsused põhinesid majandushinnangutel, mis on sarnased nendega, mille kõnealuse juhtumi asjaoludel oleks esitanud Portugali ametiasutustega sarnaste omadustega mõistlik eraettevõtja, et teha enne kavandatud investeeringute kohta otsuse tegemist kindlaks meetmete kasumlikkus või majanduslikud eelised.

| (147) | Komisjon järeldab seetõttu, et meetmetega antakse SATA-le rahalisi vahendeid, mida abisaaja ei saa ega saanud turult hankida, andes sellega SATA-le majandusliku eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon järeldab seetõttu, et meetmetega antakse SATA-le rahalisi vahendeid, mida abisaaja ei saa ega saanud turult hankida, andes sellega SATA-le majandusliku eelise ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.1.3.   Valikulisus

Valikulisus

| (148) | Meetmetega antakse abi ainult SATA-le kaalutlusõiguse alusel sihtotstarbelise summana, mis on määratud kindlaks abisaaja konkreetsete vajaduste alusel (põhjendused 43–51). Nagu Euroopa Kohus on märkinud, (128) kui kõne all on üksikabi, siis piisab põhimõtteliselt majandusliku eelise tuvastamisest, et kinnitada eeldust, et tegemist on valikulise meetmega. Seda olenemata sellest, kas asjaomastel turgudel on võrreldavas faktilises või õiguslikus olukorras olevaid ettevõtjaid või mitte. |
| --- | --- |

(148)

Meetmetega antakse abi ainult SATA-le kaalutlusõiguse alusel sihtotstarbelise summana, mis on määratud kindlaks abisaaja konkreetsete vajaduste alusel (põhjendused 43–51). Nagu Euroopa Kohus on märkinud, (128) kui kõne all on üksikabi, siis piisab põhimõtteliselt majandusliku eelise tuvastamisest, et kinnitada eeldust, et tegemist on valikulise meetmega. Seda olenemata sellest, kas asjaomastel turgudel on võrreldavas faktilises või õiguslikus olukorras olevaid ettevõtjaid või mitte.

128

| (149) | Kuigi Portugal on andnud või võib veel anda riigiabi teistele SATAga konkureerivatele lennuettevõtjatele, ei ole kapitalisüst ja laenutagatised igal juhul osa üldise majanduspoliitika laiemast meetmest, mille eesmärk on anda sama liiki sihtotstarbelist toetust ettevõtjatele, kes on meetmete eesmärgi seisukohast võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras ning tegutsevad lennundussektoris või muudes majandussektorites, vaid need meetmed tehakse kättesaadavaks ainult SATA-le. |
| --- | --- |

(149)

Kuigi Portugal on andnud või võib veel anda riigiabi teistele SATAga konkureerivatele lennuettevõtjatele, ei ole kapitalisüst ja laenutagatised igal juhul osa üldise majanduspoliitika laiemast meetmest, mille eesmärk on anda sama liiki sihtotstarbelist toetust ettevõtjatele, kes on meetmete eesmärgi seisukohast võrreldavas õiguslikus ja faktilises olukorras ning tegutsevad lennundussektoris või muudes majandussektorites, vaid need meetmed tehakse kättesaadavaks ainult SATA-le.

| (150) | Komisjon järeldab seetõttu, et meetmed on valikulised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon järeldab seetõttu, et meetmed on valikulised ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.1.4.   Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju kaubandusele

| (151) | Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab selliseid ettevõtjaid. Piisab sellest, et abisaaja konkureerib konkurentsile avatud turgudel teiste ettevõtjatega. Asjaolu, et teatav majandussektor on liidu tasandil konkurentsile avatud, võib aidata otsustada, kas abil on konkurentsile reaalne või potentsiaalne mõju ja kas see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(151)

Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab selliseid ettevõtjaid. Piisab sellest, et abisaaja konkureerib konkurentsile avatud turgudel teiste ettevõtjatega. Asjaolu, et teatav majandussektor on liidu tasandil konkurentsile avatud, võib aidata otsustada, kas abil on konkurentsile reaalne või potentsiaalne mõju ja kas see mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (152) | SATA on piirkondlik lennuettevõtja, kes pakub lennutransporditeenuseid liinidel, mis ühendavad Assoori saarestiku saari ning liinidel, mis ühendavad neid saari mandri, Madeira ja mitme Põhja-Ameerika sihtkohaga (Boston, Oakland, Toronto ja Montreal), kus elab kohalik portugali diasporaa. Isegi kui abisaaja ei osale otseselt liidusiseses piiriüleses kaubanduses, võivad teatatud meetmed parandada abisaaja positsiooni võrreldes tegelike või potentsiaalsete konkureerivate ettevõtjatega, kellele ei ole Portugali antava abiga sarnane riigiabi kättesaadav või kes peavad rahastama oma tegevust turutingimustel, arvestades, et lennundussektor on liidu tasandil konkurentsile avatud ja teised lennuettevõtjad võiksid teenindada neid lennuliine SATAga konkureerides. |
| --- | --- |

(152)

SATA on piirkondlik lennuettevõtja, kes pakub lennutransporditeenuseid liinidel, mis ühendavad Assoori saarestiku saari ning liinidel, mis ühendavad neid saari mandri, Madeira ja mitme Põhja-Ameerika sihtkohaga (Boston, Oakland, Toronto ja Montreal), kus elab kohalik portugali diasporaa. Isegi kui abisaaja ei osale otseselt liidusiseses piiriüleses kaubanduses, võivad teatatud meetmed parandada abisaaja positsiooni võrreldes tegelike või potentsiaalsete konkureerivate ettevõtjatega, kellele ei ole Portugali antava abiga sarnane riigiabi kättesaadav või kes peavad rahastama oma tegevust turutingimustel, arvestades, et lennundussektor on liidu tasandil konkurentsile avatud ja teised lennuettevõtjad võiksid teenindada neid lennuliine SATAga konkureerides.

| (153) | Teatatud meetmed võivad seega kahjustada või ähvardada kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(153)

Teatatud meetmed võivad seega kahjustada või ähvardada kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

5.2.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (154) | Eelöeldu põhjal järeldab komisjon, et SATA-le antud ümberkorraldusabi ja SATA kapitali varasemad suurendamised on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(154)

Eelöeldu põhjal järeldab komisjon, et SATA-le antud ümberkorraldusabi ja SATA kapitali varasemad suurendamised on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5.3.   Meetmete seaduslikkus

Meetmete seaduslikkus

| (155) | Komisjoni arvates on Portugal täitnud oma ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevad kohustused, teatades ümberkorraldusabist ja hoidudes selle rakendamisest enne, kui komisjon on selle heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(155)

Komisjoni arvates on Portugal täitnud oma ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikest 3 tulenevad kohustused, teatades ümberkorraldusabist ja hoidudes selle rakendamisest enne, kui komisjon on selle heaks kiitnud.

| (156) | 13. augustil 2020 teatatud päästmisabi ei antudki ja teatis päästmisabi kohta võeti tagasi (põhjendus 12). Seevastu varasemad kapitali suurendamised tehti ilma etteteatamiseta ja need maksti koos intressidega tagasi alles pärast ametliku uurimismenetluse algatamist. |
| --- | --- |

(156)

13. augustil 2020 teatatud päästmisabi ei antudki ja teatis päästmisabi kohta võeti tagasi (põhjendus 12). Seevastu varasemad kapitali suurendamised tehti ilma etteteatamiseta ja need maksti koos intressidega tagasi alles pärast ametliku uurimismenetluse algatamist.

5.4.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (157) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud piirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(157)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et siseturuga võib kokkusobivaks pidada abi teatud majandustegevuse või teatud piirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (158) | Selleks, et abi saaks tunnistada siseturuga kokkusobivaks, peab see ühelt küljest olema mõeldud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks ning teisest küljest ei tohi see ebasoovitavalt mõjutada kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega Seoses teise tingimusega võrdleb komisjon kavandatava abi positiivset mõju tegevuste arendamisele, mida abiga kavatsetakse toetada, abi negatiivse mõjuga, mida see abi võib siseturule avaldada (129). |
| --- | --- |

(158)

Selleks, et abi saaks tunnistada siseturuga kokkusobivaks, peab see ühelt küljest olema mõeldud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks ning teisest küljest ei tohi see ebasoovitavalt mõjutada kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega Seoses teise tingimusega võrdleb komisjon kavandatava abi positiivset mõju tegevuste arendamisele, mida abiga kavatsetakse toetada, abi negatiivse mõjuga, mida see abi võib siseturule avaldada (129).

129

| (159) | Portugal leiab, et asjaomase ümberkorraldusabi võib päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohaselt tunnistada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(159)

Portugal leiab, et asjaomase ümberkorraldusabi võib päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohaselt tunnistada siseturuga kokkusobivaks.

| (160) | Võttes arvesse kõnealuse riigiabi olemust ja eesmärke ning Portugali ametiasutuste väiteid, hindab komisjon, kas päästmis- ja ümberkorraldusabi on päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste asjakohaste sätetega kooskõlas. Komisjon on päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes sätestanud kriteeriumid, mille alusel ta hindab ettevõtjale antud ümberkorraldusabi kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses (130). |
| --- | --- |

(160)

Võttes arvesse kõnealuse riigiabi olemust ja eesmärke ning Portugali ametiasutuste väiteid, hindab komisjon, kas päästmis- ja ümberkorraldusabi on päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste asjakohaste sätetega kooskõlas. Komisjon on päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes sätestanud kriteeriumid, mille alusel ta hindab ettevõtjale antud ümberkorraldusabi kokkusobivust siseturuga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses (130).

130

| (161) | Uurides, kas ümberkorraldusabi avaldab negatiivset mõju kaubandustingimustele sellisel määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, teeb komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ning päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohase tasakaalustatuse kriteeriumi kontrolli. Eeldades, et abisaajal on õigus ümberkorraldusabi saada, võrdleb komisjon selle kriteeriumi kontrollimisel abi positiivset mõju nende tegevuste arendamisele, mida abiga kavatsetakse toetada, riigiabist tuleneva negatiivse mõjuga konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele, hinnates eelkõige seda, kuidas abimeede vähendab konkurentsi- ja kaubanduse moonutusi (vajadus riigi sekkumise järele, abi asjakohasus, proportsionaalsus, läbipaistvus, ühekordse abi põhimõte ja konkurentsimoonutuste piiramise meetmed). |
| --- | --- |

(161)

Uurides, kas ümberkorraldusabi avaldab negatiivset mõju kaubandustingimustele sellisel määral, mis on vastuolus ühiste huvidega, teeb komisjon ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ning päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste kohase tasakaalustatuse kriteeriumi kontrolli. Eeldades, et abisaajal on õigus ümberkorraldusabi saada, võrdleb komisjon selle kriteeriumi kontrollimisel abi positiivset mõju nende tegevuste arendamisele, mida abiga kavatsetakse toetada, riigiabist tuleneva negatiivse mõjuga konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele, hinnates eelkõige seda, kuidas abimeede vähendab konkurentsi- ja kaubanduse moonutusi (vajadus riigi sekkumise järele, abi asjakohasus, proportsionaalsus, läbipaistvus, ühekordse abi põhimõte ja konkurentsimoonutuste piiramise meetmed).

| (162) | Eelöeldu ei piira asjaolu, et komisjoni sellel alusel vastu võetud otsused peavad tagama liidu õiguse järgimise (131). |
| --- | --- |

(162)

Eelöeldu ei piira asjaolu, et komisjoni sellel alusel vastu võetud otsused peavad tagama liidu õiguse järgimise (131).

131

| (163) | Arvestades teatist ja ümberkorraldusabi käsitleva ametliku uurimise käigus kogutud teavet, ei tähenda see, et ümberkorraldusabi või selle tingimused või abiga edendatav majandustegevus võiksid kaasa tuua liidu õiguse asjakohase sätte rikkumise. Nagu Portugal on tõendanud, määrati 14 lennuliini, mis ühendavad omavahel piirkonna üheksat saart Assoori saarestiku saartevahelise lennutranspordi kaudu, ainuõiguslikult SATA Air Açoresile, et too teenindaks neid avaliku teenindamise kohustuste alusel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008 (punkt 2.1.1, põhjendused 18 ja 19). Lennuettevõtja Azores Airlines on teenindanud avaliku teenindamise kohustuse raames ka nelja Assooride ning Portugali mandriosa ja Madeira vahelist lennuliini, mida on alates 1998. aastast käsitatud avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinidena 1998. aastast kuni 2015. aastani pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandeid kooskõlas samade kohaldatavate liidu õigusnormidega (põhjendus 20). Alates 2015. aasta märtsist on avaliku teenindamise kohustuse alused lennuliinid muutunud, kuna mõni neist on liberaliseeritud, kuid Azores Airlines oli taas kord ainus lennuettevõtja, kes ilmutas huvi nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks ilma ainuõiguse ja hüvitiseta ning esitas ANACile tegevusplaanid (põhjendus 107)). Peale selle ei ole komisjon saatnud Portugalile põhjendatud arvamust liidu õiguse võimaliku rikkumise kohta, mis oleks seotud käesoleva juhtumiga, ega ole saanud ühtegi kaebust, mis võiks viidata sellele, et riigiabi, selle tingimused või abiga edendatav majandustegevus võiksid olla vastuolus liidu õiguse muude asjakohaste sätetega kui ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108. |
| --- | --- |

(163)

Arvestades teatist ja ümberkorraldusabi käsitleva ametliku uurimise käigus kogutud teavet, ei tähenda see, et ümberkorraldusabi või selle tingimused või abiga edendatav majandustegevus võiksid kaasa tuua liidu õiguse asjakohase sätte rikkumise. Nagu Portugal on tõendanud, määrati 14 lennuliini, mis ühendavad omavahel piirkonna üheksat saart Assoori saarestiku saartevahelise lennutranspordi kaudu, ainuõiguslikult SATA Air Açoresile, et too teenindaks neid avaliku teenindamise kohustuste alusel kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008 (punkt 2.1.1, põhjendused 18 ja 19). Lennuettevõtja Azores Airlines on teenindanud avaliku teenindamise kohustuse raames ka nelja Assooride ning Portugali mandriosa ja Madeira vahelist lennuliini, mida on alates 1998. aastast käsitatud avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinidena 1998. aastast kuni 2015. aastani pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandeid kooskõlas samade kohaldatavate liidu õigusnormidega (põhjendus 20). Alates 2015. aasta märtsist on avaliku teenindamise kohustuse alused lennuliinid muutunud, kuna mõni neist on liberaliseeritud, kuid Azores Airlines oli taas kord ainus lennuettevõtja, kes ilmutas huvi nende avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamiseks ilma ainuõiguse ja hüvitiseta ning esitas ANACile tegevusplaanid (põhjendus 107)). Peale selle ei ole komisjon saatnud Portugalile põhjendatud arvamust liidu õiguse võimaliku rikkumise kohta, mis oleks seotud käesoleva juhtumiga, ega ole saanud ühtegi kaebust, mis võiks viidata sellele, et riigiabi, selle tingimused või abiga edendatav majandustegevus võiksid olla vastuolus liidu õiguse muude asjakohaste sätetega kui ELi toimimise lepingu artiklitega 107 ja 108.

Euroopa Liidu Teatajas

| (164) | Avaliku teenindamise kohustuse täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud tegevuse kohta märgib komisjon ka seda, et kahtlused selles, kas need määrati kindlaks, kehtestati ja usaldati ümberkorralduskava rakendamise ajaks kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega, (132) on hajutatud teabega, mille Portugal esitas saartevaheliste liinide avaliku teenindamise lepingu pikendamise kohta viie aasta võrra ning mandrile ja Madeirale suunduvate lennuliinide tulevaste hankemenetluste kohta, mis peaks korraldatama ümberkorralduskavas ettenähtud aja jooksul, samal ajal kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine on määratud kontsessiooniga, mis anti SGA-le kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni 2025. aastal (põhjendused 19–23). |
| --- | --- |

(164)

Avaliku teenindamise kohustuse täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenustega seotud tegevuse kohta märgib komisjon ka seda, et kahtlused selles, kas need määrati kindlaks, kehtestati ja usaldati ümberkorralduskava rakendamise ajaks kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega, (132) on hajutatud teabega, mille Portugal esitas saartevaheliste liinide avaliku teenindamise lepingu pikendamise kohta viie aasta võrra ning mandrile ja Madeirale suunduvate lennuliinide tulevaste hankemenetluste kohta, mis peaks korraldatama ümberkorralduskavas ettenähtud aja jooksul, samal ajal kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine on määratud kontsessiooniga, mis anti SGA-le kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni 2025. aastal (põhjendused 19–23).

132

5.4.1.   Abikõlblikkus: raskustes olev ettevõtja

Abikõlblikkus: raskustes olev ettevõtja

| (165) | Ümberkorraldusabi saamiseks peab abisaaja kvalifitseeruma raskustes olevaks ettevõtjaks päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste jao 2.2 tähenduses. Täpsemalt on päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 20 alapunktis c selgitatud, et ettevõtjat peetakse raskustes olevaks siis, kui riigi mittesekkumine viiks lühema või keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti ettevõtja tegevuse lõpetamiseni. Sellega oleks tegemist siis, kui ilmneb vähemalt üks päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 20 alapunktides a–d kirjeldatud asjaoludest. |
| --- | --- |

(165)

Ümberkorraldusabi saamiseks peab abisaaja kvalifitseeruma raskustes olevaks ettevõtjaks päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste jao 2.2 tähenduses. Täpsemalt on päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 20 alapunktis c selgitatud, et ettevõtjat peetakse raskustes olevaks siis, kui riigi mittesekkumine viiks lühema või keskmise pikkusega ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti ettevõtja tegevuse lõpetamiseni. Sellega oleks tegemist siis, kui ilmneb vähemalt üks päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 20 alapunktides a–d kirjeldatud asjaoludest.

| (166) | Nagu on kirjeldatud põhjendustes 14, 30 ja 31, on SATA piiratud vastutusega äriühing, kes teatas 2020. aasta lõpus negatiivsest omakapitalist kogusummas –369,3 miljonit eurot, mis näitab, et kogu tema märgitud aktsiakapital oli otsas. Kõige uuemad kättesaadavad auditeeritud aruanded ja prognoosid [...], nii et [...] ta on endiselt raskustes olev ettevõtja, nagu on määratletud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 20 alapunktis a. |
| --- | --- |

(166)

Nagu on kirjeldatud põhjendustes 14, 30 ja 31, on SATA piiratud vastutusega äriühing, kes teatas 2020. aasta lõpus negatiivsest omakapitalist kogusummas –369,3 miljonit eurot, mis näitab, et kogu tema märgitud aktsiakapital oli otsas. Kõige uuemad kättesaadavad auditeeritud aruanded ja prognoosid [...], nii et [...] ta on endiselt raskustes olev ettevõtja, nagu on määratletud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 20 alapunktis a.

| (167) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 21 kohaselt ei ole vastasutatud ettevõtja esimese kolme aasta jooksul pärast tegevuse alustamist päästmis- või ümberkorraldusabi kõlblik. Abisaaja ei ole vastasutatud ettevõtja, kuna see asutati 1941. aastal, seega rohkem kui kolm aastat tagasi (vt põhjendus 14). |
| --- | --- |

(167)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 21 kohaselt ei ole vastasutatud ettevõtja esimese kolme aasta jooksul pärast tegevuse alustamist päästmis- või ümberkorraldusabi kõlblik. Abisaaja ei ole vastasutatud ettevõtja, kuna see asutati 1941. aastal, seega rohkem kui kolm aastat tagasi (vt põhjendus 14).

| (168) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 22 kohaselt ei ole suuremasse kontserni kuuluv või selle poolt ülevõetav ettevõtja tavaliselt ümberkorraldusabikõlblik. Abisaaja kuulub täielikult ja individuaalselt Assooride autonoomsele piirkonnale ega kuulu seetõttu suuremasse kontserni (põhjendus 14). |
| --- | --- |

(168)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 22 kohaselt ei ole suuremasse kontserni kuuluv või selle poolt ülevõetav ettevõtja tavaliselt ümberkorraldusabikõlblik. Abisaaja kuulub täielikult ja individuaalselt Assooride autonoomsele piirkonnale ega kuulu seetõttu suuremasse kontserni (põhjendus 14).

| (169) | Eelöeldu põhjal järeldab komisjon, et SATA on raskustes olev ettevõtja ning et ta on ümberkorraldusabikõlblik. |
| --- | --- |

(169)

Eelöeldu põhjal järeldab komisjon, et SATA on raskustes olev ettevõtja ning et ta on ümberkorraldusabikõlblik.

5.4.2.   Abi soodustab teatud majandustegevuse või geograafilise piirkonna arengut

Abi soodustab teatud majandustegevuse või geograafilise piirkonna arengut

| (170) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt peab riigiabi, mida peetakse siseturuga kokkusobivaks, soodustama teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut. |
| --- | --- |

(170)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt peab riigiabi, mida peetakse siseturuga kokkusobivaks, soodustama teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengut.

| (171) | Selleks et tõendada, et ümberkorraldusabi eesmärk on soodustada sellise tegevuse või selliste piirkondade arengut, peab asjaomast abi andev liikmesriik tõendama, et abi eesmärk on vältida sotsiaalprobleeme või kõrvaldada turutõrkeid. Ümberkorraldusabi spetsiifilises kontekstis märgib komisjon, et nagu on tunnistatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 43, on turult väljumine tegelikult oluline laiema jõudluse kasvu protsessi seisukohast, seega ei kujuta vaid ettevõtja turult väljumise takistamine endast piisavat põhjendust riigiabile. Vastupidi, päästmis- ja ümberkorraldusabi on ühed kõige moonutavamad riigiabi liigid, kuna need takistavad turult väljumise protsessi. Teatavates olukordades võib raskustes oleva ettevõtja ümberkorraldamine siiski soodustada majandustegevuse või majanduspiirkondade arengut, ka väljaspool abisaaja tegevusvaldkonda. See kehtib juhul, kui sellise abi puudumise korral tooks abisaaja maksejõuetus kaasa turutõrkeid või sotsiaalprobleeme, mis pärsivad sellistest olukordadest mõjutatud majandustegevuse ja/või majanduspiirkondade arengut. Selliste olukordade mittetäielik loetelu on sätestatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 44. |
| --- | --- |

(171)

Selleks et tõendada, et ümberkorraldusabi eesmärk on soodustada sellise tegevuse või selliste piirkondade arengut, peab asjaomast abi andev liikmesriik tõendama, et abi eesmärk on vältida sotsiaalprobleeme või kõrvaldada turutõrkeid. Ümberkorraldusabi spetsiifilises kontekstis märgib komisjon, et nagu on tunnistatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 43, on turult väljumine tegelikult oluline laiema jõudluse kasvu protsessi seisukohast, seega ei kujuta vaid ettevõtja turult väljumise takistamine endast piisavat põhjendust riigiabile. Vastupidi, päästmis- ja ümberkorraldusabi on ühed kõige moonutavamad riigiabi liigid, kuna need takistavad turult väljumise protsessi. Teatavates olukordades võib raskustes oleva ettevõtja ümberkorraldamine siiski soodustada majandustegevuse või majanduspiirkondade arengut, ka väljaspool abisaaja tegevusvaldkonda. See kehtib juhul, kui sellise abi puudumise korral tooks abisaaja maksejõuetus kaasa turutõrkeid või sotsiaalprobleeme, mis pärsivad sellistest olukordadest mõjutatud majandustegevuse ja/või majanduspiirkondade arengut. Selliste olukordade mittetäielik loetelu on sätestatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 44.

| (172) | Sellised olukorrad esinevad muu hulgas siis, kui abiga välditakse raskesti asendatava üldist majandushuvi pakkuva teenuse või olulise teenuse osutamise katkemise ohtu, kus ühelgi konkurendil ei oleks kerge lihtsalt raskustes oleva ettevõtja asemele asuda või kui abisaajal on oluline süsteemne roll teatud piirkonnas või sektoris, kust lahkumisel võivad olla negatiivsed tagajärjed (133). Võimaldades abisaajal oma tegevust jätkata, hoitakse abiga seega ära selliste turutõrgete või sotsiaalprobleemide tekkimine. Ümberkorraldusabi puhul kehtib see aga ainult siis, kui abi võimaldab abisaajal omal jõul turul konkureerida, mida saab tagada vaid juhul, kui abi eelduseks on ümberkorralduskava elluviimine, millega taastatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(172)

Sellised olukorrad esinevad muu hulgas siis, kui abiga välditakse raskesti asendatava üldist majandushuvi pakkuva teenuse või olulise teenuse osutamise katkemise ohtu, kus ühelgi konkurendil ei oleks kerge lihtsalt raskustes oleva ettevõtja asemele asuda või kui abisaajal on oluline süsteemne roll teatud piirkonnas või sektoris, kust lahkumisel võivad olla negatiivsed tagajärjed (133). Võimaldades abisaajal oma tegevust jätkata, hoitakse abiga seega ära selliste turutõrgete või sotsiaalprobleemide tekkimine. Ümberkorraldusabi puhul kehtib see aga ainult siis, kui abi võimaldab abisaajal omal jõul turul konkureerida, mida saab tagada vaid juhul, kui abi eelduseks on ümberkorralduskava elluviimine, millega taastatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus.

133

| (173) | Seetõttu hindab komisjon kõigepealt, kas abi eesmärk on vältida turutõrke või sotsiaalprobleemide tekkimist (punkt 5.4.2.1) ja kas sellega kaasneb ümberkorralduskava, millega taastatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus (punkt 5.4.2.2). |
| --- | --- |

(173)

Seetõttu hindab komisjon kõigepealt, kas abi eesmärk on vältida turutõrke või sotsiaalprobleemide tekkimist (punkt 5.4.2.1) ja kas sellega kaasneb ümberkorralduskava, millega taastatakse abisaaja pikaajaline elujõulisus (punkt 5.4.2.2).

5.4.2.1.   Majandustegevuse arengu soodustamine sotsiaalprobleemide või turutõrgete vältimisega

Majandustegevuse arengu soodustamine sotsiaalprobleemide või turutõrgete vältimisega

| (174) | Nende olukordade hulgas, kus raskustes oleva ettevõtja päästmine või ümberkorraldamine võib soodustada majandustegevust või majanduspiirkondade arengut, nimetatakse päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktides b, c ja d juhtumeid, kus abi eesmärk on vältida majanduskasvu pidurdamist olulise teenuse katkemise tõttu abisaaja turult lahkumise tagajärjel (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkt b) või asjaomases sektoris või piirkonnas olulist süsteemset rolli omava ettevõtja maksejõuetuse tõttu (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkt c) või üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise katkemise ohu tõttu (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkt d). |
| --- | --- |

(174)

Nende olukordade hulgas, kus raskustes oleva ettevõtja päästmine või ümberkorraldamine võib soodustada majandustegevust või majanduspiirkondade arengut, nimetatakse päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktides b, c ja d juhtumeid, kus abi eesmärk on vältida majanduskasvu pidurdamist olulise teenuse katkemise tõttu abisaaja turult lahkumise tagajärjel (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkt b) või asjaomases sektoris või piirkonnas olulist süsteemset rolli omava ettevõtja maksejõuetuse tõttu (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkt c) või üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise katkemise ohu tõttu (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkt d).

Abiga välditakse olulise teenuse osutamise katkemist

Abiga välditakse olulise teenuse osutamise katkemist

| (175) | Komisjon leidis menetluse laiendamise otsuses, (134) et SATA-le antud ümberkorraldusabiga välditi raskesti asendatava olulise teenuse osutamise katkemist, mille puhul oleks konkurentidel raske lihtsalt raskustes oleva ettevõtja asemele asuda (vastavalt päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktile b). |
| --- | --- |

(175)

Komisjon leidis menetluse laiendamise otsuses, (134) et SATA-le antud ümberkorraldusabiga välditi raskesti asendatava olulise teenuse osutamise katkemist, mille puhul oleks konkurentidel raske lihtsalt raskustes oleva ettevõtja asemele asuda (vastavalt päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktile b).

134

| (176) | Komisjon märkis eelkõige, et likviidsus- ja ümberkorraldusmeetmete eesmärk on vältida olukorda, kus SATA lõpetab äritegevuse viimastel aastatel kogetud raskuste tõttu, mida COVID-19 pandeemia järsult süvendas, ja et olemasoleva teabe põhjal otsustades ei ole ükski teine lennuettevõtja ilmutanud ärihuvi alternatiivsete või lisaliinide vastu, nii et abi on hädavajalik, et vältida tõsist ja otsest SATA teenuste katkemise ohtu (135). Kuna lennuettevõtjal peab oma tegevusloa säilitamiseks olema piisavalt likviidsust, on olemasolevate tõendite ning iga SATA lennuliini hiljutise ja eeldatava tegevuskahjumi (tabel 1.A) põhjal selge, et ümberkorraldusabi puudumise korral ei suudaks SATA oma maksekohustusi ja kohustisi täita ning peaks seega esitama maksejõuetusmenetluse algatamise avalduse ja oma tegevuse lõpetama (põhjendus 64). Kuna abisaaja osutab sõitjate ja kaupade lennutransporditeenuseid ning haldab väikesi lennujaamu (põhjendused 17–23), tekib ilma riigi sekkumiseta tõsine oht, et katkevad olulised teenused, ilma milleta väheneks Assoori saarestiku ja liidu vaheline ühendatus ja territoriaalne ühtsus. Selline ühendatus on veelgi olulisem, arvestades asjaolu, et Assooride piirkond on liidu äärepoolseim piirkond, mistõttu on sellel ELi toimimise lepingu artiklis 349 loetletud püsivad puudused, sealhulgas eespool nimetatud kaugus Euroopa mandrist, mis kahjustab piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon märkis eelkõige, et likviidsus- ja ümberkorraldusmeetmete eesmärk on vältida olukorda, kus SATA lõpetab äritegevuse viimastel aastatel kogetud raskuste tõttu, mida COVID-19 pandeemia järsult süvendas, ja et olemasoleva teabe põhjal otsustades ei ole ükski teine lennuettevõtja ilmutanud ärihuvi alternatiivsete või lisaliinide vastu, nii et abi on hädavajalik, et vältida tõsist ja otsest SATA teenuste katkemise ohtu (135). Kuna lennuettevõtjal peab oma tegevusloa säilitamiseks olema piisavalt likviidsust, on olemasolevate tõendite ning iga SATA lennuliini hiljutise ja eeldatava tegevuskahjumi (tabel 1.A) põhjal selge, et ümberkorraldusabi puudumise korral ei suudaks SATA oma maksekohustusi ja kohustisi täita ning peaks seega esitama maksejõuetusmenetluse algatamise avalduse ja oma tegevuse lõpetama (põhjendus 64). Kuna abisaaja osutab sõitjate ja kaupade lennutransporditeenuseid ning haldab väikesi lennujaamu (põhjendused 17–23), tekib ilma riigi sekkumiseta tõsine oht, et katkevad olulised teenused, ilma milleta väheneks Assoori saarestiku ja liidu vaheline ühendatus ja territoriaalne ühtsus. Selline ühendatus on veelgi olulisem, arvestades asjaolu, et Assooride piirkond on liidu äärepoolseim piirkond, mistõttu on sellel ELi toimimise lepingu artiklis 349 loetletud püsivad puudused, sealhulgas eespool nimetatud kaugus Euroopa mandrist, mis kahjustab piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

135

| (177) | Ryanair vaidlustab komisjoni menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses esitatud esialgsed järeldused. Lisaks väidab Ryanair, et COVID-19 pandeemiast tingitud liigne veovõimsus võimaldab konkurentidel asemele asuda ning SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi teenuseid asendada. Täpsemalt väidab Ryanair, et ta suudaks kõik SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi mandrile suunduvad lennuliinid mõne päevaga üle võtta. |
| --- | --- |

(177)

Ryanair vaidlustab komisjoni menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses esitatud esialgsed järeldused. Lisaks väidab Ryanair, et COVID-19 pandeemiast tingitud liigne veovõimsus võimaldab konkurentidel asemele asuda ning SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi teenuseid asendada. Täpsemalt väidab Ryanair, et ta suudaks kõik SATA Air Açoresi ja Azores Airlinesi mandrile suunduvad lennuliinid mõne päevaga üle võtta.

| (178) | Komisjon leiab, et Ryanairi väited on kolmandate isikute andmeid ning Portugali esitatud teavet ja võetud kohustusi silmas pidades alusetud. Vastupidi sellele, mida Ryanair oma märkustes väidab, ei ole tõendeid – ei toetava teabena ega turu-uuringu vormis – SATA teenuste võimaliku asendamise kohta Assoori saarestikus seoses COVID-19 pandeemiast tingitud jätkuva liigse veovõimsusega. Ryanair ei suurendanud oma lendude arvu Assooridele, kui SATA oma lende vähendas, ega osalenud 4. juunil 2021 algatatud avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide hankes. Üldiselt on Ryanair hoidnud pärast São Migueli ja Terceira vaheliste ning Lissaboni ja Portosse suunduvate ühenduste liberaliseerimist 2015. aastal oma lennuliinidel piiratud regulaarsust ega ole neid sagedusi suurendanud pärast seda, kui SATA lennuliinide sagedusi vähendati (põhjendus 124). |
| --- | --- |

(178)

Komisjon leiab, et Ryanairi väited on kolmandate isikute andmeid ning Portugali esitatud teavet ja võetud kohustusi silmas pidades alusetud. Vastupidi sellele, mida Ryanair oma märkustes väidab, ei ole tõendeid – ei toetava teabena ega turu-uuringu vormis – SATA teenuste võimaliku asendamise kohta Assoori saarestikus seoses COVID-19 pandeemiast tingitud jätkuva liigse veovõimsusega. Ryanair ei suurendanud oma lendude arvu Assooridele, kui SATA oma lende vähendas, ega osalenud 4. juunil 2021 algatatud avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide hankes. Üldiselt on Ryanair hoidnud pärast São Migueli ja Terceira vaheliste ning Lissaboni ja Portosse suunduvate ühenduste liberaliseerimist 2015. aastal oma lennuliinidel piiratud regulaarsust ega ole neid sagedusi suurendanud pärast seda, kui SATA lennuliinide sagedusi vähendati (põhjendus 124).

| (179) | Komisjon märgib tema käsutuses oleva teabe põhjal ka seda, et kuigi mõned SATA lennuliinid võivad olla konkurendi jaoks kas eraldiseisvalt ja/või hooajaliselt atraktiivsed, ei viita miski sellele, et mõni konkurent võiks üle võtta kõik SATA liinid, sealhulgas avaliku teenindamise kohustused / üldist majandushuvi pakkuvad teenused ja kaubaveoteenused, mis ei ole tähtsad mitte ainult kalatööstuse jaoks, vaid ka posti ja meditsiinitarvete tarnimisel Assoori saarestikku, seega on tegemist kohalike elanike jaoks väga olulise teenusega (põhjendused 17–28). Selles mõttes ja vastupidi SATA asendamise väidetavale võimalikkusele, ei ole ükski otsene konkurent, sealhulgas Ryanair, ilmutanud viimastel aastatel huvi otseühenduse arendamise vastu Assoori saarestikuga ja ükski neist ei pakuks lennukaubaveoteenuseid (põhjendused 25 ja 124). Arvestades eelkõige tulemusi, mis saadi Assoori saarestikku ühendavate avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamise lepingu sõlmimiseks korraldatud hiljutises hankemenetluses, kus SATA oli taas ainus lennuettevõtja, kes pakkumuse esitas (põhjendused 19 ja 122), ei ole mitte ainult raske, vaid ka ebareaalne eeldada, et mõni konkurent ta lühikese aja jooksul täielikult asendaks. |
| --- | --- |

(179)

Komisjon märgib tema käsutuses oleva teabe põhjal ka seda, et kuigi mõned SATA lennuliinid võivad olla konkurendi jaoks kas eraldiseisvalt ja/või hooajaliselt atraktiivsed, ei viita miski sellele, et mõni konkurent võiks üle võtta kõik SATA liinid, sealhulgas avaliku teenindamise kohustused / üldist majandushuvi pakkuvad teenused ja kaubaveoteenused, mis ei ole tähtsad mitte ainult kalatööstuse jaoks, vaid ka posti ja meditsiinitarvete tarnimisel Assoori saarestikku, seega on tegemist kohalike elanike jaoks väga olulise teenusega (põhjendused 17–28). Selles mõttes ja vastupidi SATA asendamise väidetavale võimalikkusele, ei ole ükski otsene konkurent, sealhulgas Ryanair, ilmutanud viimastel aastatel huvi otseühenduse arendamise vastu Assoori saarestikuga ja ükski neist ei pakuks lennukaubaveoteenuseid (põhjendused 25 ja 124). Arvestades eelkõige tulemusi, mis saadi Assoori saarestikku ühendavate avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamise lepingu sõlmimiseks korraldatud hiljutises hankemenetluses, kus SATA oli taas ainus lennuettevõtja, kes pakkumuse esitas (põhjendused 19 ja 122), ei ole mitte ainult raske, vaid ka ebareaalne eeldada, et mõni konkurent ta lühikese aja jooksul täielikult asendaks.

| (180) | Nagu Portugal väitis, tagab SATA ainulaadsed ühendused, pakkudes regulaarseid sõidugraafikujärgseid lende Assoori saarestikus ja nendelt saartelt Portugali mandriossa ning ja portugali diasporaa kogukonna peamistesse asustuspiirkondadesse (põhjendused 17–26). See ühenduste võrgustik on iseäranis tähtis, sest Assooride elanikud ei saa loota saarte vahel liikudes ega ka saarestikust väljapoole sõites alternatiivsetele transpordiliikidele (põhjendus 29). Lisaks sellisele olulisele lennutransporditeenusele ja avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamise kõrval toetab SATA märkimisväärselt ja otsustavalt ühte Assooride majanduskasvu kõige olulisemat elementi, nimelt turismi. Täpsemalt öeldes oleks ilma SATA tegevuseta, millega ta aitab reisijaid Assoori saarestikku tuua, suurel osal kohalikel ettevõtjatel, nimelt hotelli- ja restoranipidajatel, seltskondlikke ja kultuuriüritusi korraldavatel ettevõtjatel, jaekauplustel ja muudel turismiga seotud ettevõtjatel veelgi raskem COVID-19 pandeemiat üle elada (punkt 3.2.2). |
| --- | --- |

(180)

Nagu Portugal väitis, tagab SATA ainulaadsed ühendused, pakkudes regulaarseid sõidugraafikujärgseid lende Assoori saarestikus ja nendelt saartelt Portugali mandriossa ning ja portugali diasporaa kogukonna peamistesse asustuspiirkondadesse (põhjendused 17–26). See ühenduste võrgustik on iseäranis tähtis, sest Assooride elanikud ei saa loota saarte vahel liikudes ega ka saarestikust väljapoole sõites alternatiivsetele transpordiliikidele (põhjendus 29). Lisaks sellisele olulisele lennutransporditeenusele ja avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamise kõrval toetab SATA märkimisväärselt ja otsustavalt ühte Assooride majanduskasvu kõige olulisemat elementi, nimelt turismi. Täpsemalt öeldes oleks ilma SATA tegevuseta, millega ta aitab reisijaid Assoori saarestikku tuua, suurel osal kohalikel ettevõtjatel, nimelt hotelli- ja restoranipidajatel, seltskondlikke ja kultuuriüritusi korraldavatel ettevõtjatel, jaekauplustel ja muudel turismiga seotud ettevõtjatel veelgi raskem COVID-19 pandeemiat üle elada (punkt 3.2.2).

| (181) | Kolmandad isikud rõhutavad, et suur osa nende ärist ja tegevusest sõltub SATA teenustest ja ilma SATA tegevuseta kannaksid nad märkimisväärset käibekahju. Nagu ka Portugal märgib, ei suudaks enamik kohalikest ettevõtjatest, mida COVID-19 pandeemia on juba niigi tugevalt mõjutanud, seda kriisi ilma turismita üle elada. Selles mõttes on enamik märkusi esitanud kolmandatest isikutest – eelkõige äripartnerid, nagu reisibürood, reisikorraldajad, hotelliliidud, piletimüügiagentuurid ja tarnijad, lisaks Põhja-Ameerika diasporaad ja äriringkondi esindavad organisatsioonid – veenvalt kinnitanud komisjoni järeldusi (põhjendused 68 ja 175) SATA ainulaadse rolli kohta Assooride majanduse arengus ning, nagu on tõendanud Portugal, väikest tõenäosust, et muud kauglennu- või odavlennuettevõtjad asendaksid SATAt ennast ja tema tegevust Assooridel lühikeses ja keskpikas perspektiivis (põhjendused 122–124). |
| --- | --- |

(181)

Kolmandad isikud rõhutavad, et suur osa nende ärist ja tegevusest sõltub SATA teenustest ja ilma SATA tegevuseta kannaksid nad märkimisväärset käibekahju. Nagu ka Portugal märgib, ei suudaks enamik kohalikest ettevõtjatest, mida COVID-19 pandeemia on juba niigi tugevalt mõjutanud, seda kriisi ilma turismita üle elada. Selles mõttes on enamik märkusi esitanud kolmandatest isikutest – eelkõige äripartnerid, nagu reisibürood, reisikorraldajad, hotelliliidud, piletimüügiagentuurid ja tarnijad, lisaks Põhja-Ameerika diasporaad ja äriringkondi esindavad organisatsioonid – veenvalt kinnitanud komisjoni järeldusi (põhjendused 68 ja 175) SATA ainulaadse rolli kohta Assooride majanduse arengus ning, nagu on tõendanud Portugal, väikest tõenäosust, et muud kauglennu- või odavlennuettevõtjad asendaksid SATAt ennast ja tema tegevust Assooridel lühikeses ja keskpikas perspektiivis (põhjendused 122–124).

| (182) | Seega leiab komisjon, et abisaaja pankrotistumisega võib tekkida oht, et katkeb oluline transporditeenus, mis pakub kogu piirkonda hõlmavat ja vähemal määral rahvusvahelist ühendatust ja võrku, mis ühendab Assoore kui äärepoolseimat piirkonda selle piires ning mandri ja Madeiraga, samuti Põhja-Ameerika portugalikeelse kogukonnaga ning mida teistel teenuseosutajatel on raske täielikult asendada, nagu on märgitud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktis b. |
| --- | --- |

(182)

Seega leiab komisjon, et abisaaja pankrotistumisega võib tekkida oht, et katkeb oluline transporditeenus, mis pakub kogu piirkonda hõlmavat ja vähemal määral rahvusvahelist ühendatust ja võrku, mis ühendab Assoore kui äärepoolseimat piirkonda selle piires ning mandri ja Madeiraga, samuti Põhja-Ameerika portugalikeelse kogukonnaga ning mida teistel teenuseosutajatel on raske täielikult asendada, nagu on märgitud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktis b.

Abiga toetatakse süsteemset rolli omavat piirkonna ettevõtjat

Abiga toetatakse süsteemset rolli omavat piirkonna ettevõtjat

| (183) | Nagu menetluse laiendamise otsuses (136) on selgitatud, püütakse ümberkorraldusabiga vältida ka olukorda, et turult lahkub olulist süsteemset rolli omav ettevõtja päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(183)

Nagu menetluse laiendamise otsuses (136) on selgitatud, püütakse ümberkorraldusabiga vältida ka olukorda, et turult lahkub olulist süsteemset rolli omav ettevõtja päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkti c tähenduses.

136

| (184) | Komisjon märgib eelkõige, et SATA täidab Assooride majanduses väga olulist rolli mitte ainult transpordiühenduse ja turismi, vaid ka tööhõive taseme seisukohast (põhjendused 14–27). Sellega seoses tekitaks SATA turult lahkumine tõenäoliselt suuri sotsiaalprobleeme: i) otseselt, kuna tegemist on selle liidu äärepoolseima territooriumi ühe peamise tööandjaga, mistõttu kaoks kohalikul tasandil 1 150 töökohta; ii) kaudselt, kuna ta on oluline tugi piirkonna majandusele ja seega ka kohalikele tööandjatele sõitjate ja kaupade lennutransporditeenuste kaudu. SATA veab peaaegu poolt Assooridele sõitjatest ja 100 % Assoori saarte vahelistest sõitjatest, toetades sellega märkimisväärselt kohalikku turismitööstust, mis moodustab ligikaudu 13 % Assooride autonoomse piirkonna SKPst (põhjendused 21, 26 ja 65). |
| --- | --- |

(184)

Komisjon märgib eelkõige, et SATA täidab Assooride majanduses väga olulist rolli mitte ainult transpordiühenduse ja turismi, vaid ka tööhõive taseme seisukohast (põhjendused 14–27). Sellega seoses tekitaks SATA turult lahkumine tõenäoliselt suuri sotsiaalprobleeme: i) otseselt, kuna tegemist on selle liidu äärepoolseima territooriumi ühe peamise tööandjaga, mistõttu kaoks kohalikul tasandil 1 150 töökohta; ii) kaudselt, kuna ta on oluline tugi piirkonna majandusele ja seega ka kohalikele tööandjatele sõitjate ja kaupade lennutransporditeenuste kaudu. SATA veab peaaegu poolt Assooridele sõitjatest ja 100 % Assoori saarte vahelistest sõitjatest, toetades sellega märkimisväärselt kohalikku turismitööstust, mis moodustab ligikaudu 13 % Assooride autonoomse piirkonna SKPst (põhjendused 21, 26 ja 65).

| (185) | SATA maksejõuetus avaldaks ka negatiivset ülekanduvat mõju tema klientidele ning otsestele ja kaudsetele tarnijatele, võttes arvesse, et SATA Air Açores haldab 100 % saarestiku üheksa saare lennukaubast ja Azores Airlinesi kaudu üle [60–70] % Assooridelt ja Assooridele veetavast lennukaubast (sealhulgas kala, post ja meditsiinitarbed) (põhjendus 25). Võttes arvesse sellist keskset rolli Assooride territoriaalses arengus, tooks SATA turult lahkumine kaasa tõsiseid sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme selle äärepoolseima piirkonna jaoks, mis seisab juba niigi silmitsi suurte probleemidega, mis on tingitud geograafilisest kaugusest ning sotsiaal-majanduslikust lõhest Portugali mandriosa ja ülejäänud liiduga (põhjendused 65–67). |
| --- | --- |

(185)

SATA maksejõuetus avaldaks ka negatiivset ülekanduvat mõju tema klientidele ning otsestele ja kaudsetele tarnijatele, võttes arvesse, et SATA Air Açores haldab 100 % saarestiku üheksa saare lennukaubast ja Azores Airlinesi kaudu üle [60–70] % Assooridelt ja Assooridele veetavast lennukaubast (sealhulgas kala, post ja meditsiinitarbed) (põhjendus 25). Võttes arvesse sellist keskset rolli Assooride territoriaalses arengus, tooks SATA turult lahkumine kaasa tõsiseid sotsiaalseid ja majanduslikke probleeme selle äärepoolseima piirkonna jaoks, mis seisab juba niigi silmitsi suurte probleemidega, mis on tingitud geograafilisest kaugusest ning sotsiaal-majanduslikust lõhest Portugali mandriosa ja ülejäänud liiduga (põhjendused 65–67).

| (186) | COVID-19 pandeemia enneolematu mõju on selliseid sotsiaal-majanduslikke tingimusi veelgi halvendanud, võttes arvesse ka negatiivset mõju turismile, mis on, nagu märgitud, Assooride piirkonna üks peamisi jõukuse allikaid ja mis andis 2019. aastal umbes 13 % Assooride SKPst. Seega, nagu väitis Portugal, takistaks SATA maksejõuetus märkimisväärselt selle niigi ebasoodsas olukorras oleva piirkonna majanduse taastumist (põhjendus 65). |
| --- | --- |

(186)

COVID-19 pandeemia enneolematu mõju on selliseid sotsiaal-majanduslikke tingimusi veelgi halvendanud, võttes arvesse ka negatiivset mõju turismile, mis on, nagu märgitud, Assooride piirkonna üks peamisi jõukuse allikaid ja mis andis 2019. aastal umbes 13 % Assooride SKPst. Seega, nagu väitis Portugal, takistaks SATA maksejõuetus märkimisväärselt selle niigi ebasoodsas olukorras oleva piirkonna majanduse taastumist (põhjendus 65).

| (187) | Lisaks, nagu näitavad paljude kolmandate isikute märkused, on SATA tegevus väga oluline Assooride territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel, tagades muu hulgas püsiva ühenduse saarestiku üheksa hajali asuva saare vahel ning suurendades inimeste ja varade ligipääsu Assooridelt Portugali mandriosale ja liidule, samuti USA-le ja Kanadale, kus elab suurem osa Assooride diasporaast (põhjendused 93–101). Selles mõttes oleks SATA maksejõuetusel negatiivsed tagajärjed ka portugali diasporaale, kellel oleks alternatiivsete lennuettevõtjate puudumise tõttu võimalik jõuda sellesse liidu äärepoolseimasse piirkonda vaid ümberistumistega ja pärast pikka teekonda. |
| --- | --- |

(187)

Lisaks, nagu näitavad paljude kolmandate isikute märkused, on SATA tegevus väga oluline Assooride territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel, tagades muu hulgas püsiva ühenduse saarestiku üheksa hajali asuva saare vahel ning suurendades inimeste ja varade ligipääsu Assooridelt Portugali mandriosale ja liidule, samuti USA-le ja Kanadale, kus elab suurem osa Assooride diasporaast (põhjendused 93–101). Selles mõttes oleks SATA maksejõuetusel negatiivsed tagajärjed ka portugali diasporaale, kellel oleks alternatiivsete lennuettevõtjate puudumise tõttu võimalik jõuda sellesse liidu äärepoolseimasse piirkonda vaid ümberistumistega ja pärast pikka teekonda.

| (188) | Seetõttu leiab komisjon, et abisaajat võib nii tööandjana kui ka paljude teiste Assooride ettevõtjate majandusahela keskse elemendina ning ka selle piirkonna territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagajana pidada päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkti c kohaselt piirkonnas olulist süsteemset rolli omavaks ettevõtjaks. |
| --- | --- |

(188)

Seetõttu leiab komisjon, et abisaajat võib nii tööandjana kui ka paljude teiste Assooride ettevõtjate majandusahela keskse elemendina ning ka selle piirkonna territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagajana pidada päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunkti c kohaselt piirkonnas olulist süsteemset rolli omavaks ettevõtjaks.

Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise katkemise oht

Üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise katkemise oht

| (189) | Nagu menetluse laiendamise otsuses on selgitatud, võib SATA turult lahkumine tekitada Assooride piirkonnale ja Portugalile osutatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise katkemise ohu, millele viidatakse päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktis d. Sellega seoses tunnistas komisjon menetluse algatamise otsuses ka seda, et SATA Air Açores ja Azores Airlinesi avaliku teenindamise kohustuse alused lennud on piirkonnale ja Portugalile osutatavad üldist majandushuvi pakkuvad teenused (137). See on SATA tegevuse oluline ja ülekaalukas osa. Seetõttu on kindlaks tehtud, et SATA võimalik maksejõuetus tooks kaasa piirkonnale ja Portugalile üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise katkemise. |
| --- | --- |

(189)

Nagu menetluse laiendamise otsuses on selgitatud, võib SATA turult lahkumine tekitada Assooride piirkonnale ja Portugalile osutatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise katkemise ohu, millele viidatakse päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktis d. Sellega seoses tunnistas komisjon menetluse algatamise otsuses ka seda, et SATA Air Açores ja Azores Airlinesi avaliku teenindamise kohustuse alused lennud on piirkonnale ja Portugalile osutatavad üldist majandushuvi pakkuvad teenused (137). See on SATA tegevuse oluline ja ülekaalukas osa. Seetõttu on kindlaks tehtud, et SATA võimalik maksejõuetus tooks kaasa piirkonnale ja Portugalile üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise katkemise.

137

| (190) | Mis puudutab Ryanairi väidet võimaluse kohta asendada SATAt isegi lühikese etteteatamisega, on 17 märkusi esitanud kolmandat isikut 19st igati toetanud komisjoni menetluse algatamise otsuses ja selle laiendamise otsuses tehtud esialgseid järeldusi SATA tähtsuse kohta Assooride kui äärepoolseima piirkonna ja liidu vahelise territoriaalse ühtsuse tagamisel. Sellega seoses märgib komisjon ka, et 2021. aastal saartevaheliste lennuliinide teenindamiseks algatatud hankemenetlus võimaldas Ryanairil SATA sellistel avaliku teenindamise kohustuse alustel lennuliinidel välja vahetada, kui ta oleks olnud huvitatud oma tegevuste laiendamisest sellele tegevusele, samal ajal kui hankemenetlus, mis korraldatakse Assooride ühendamiseks Portugali mandriosa ja Madeiraga, annab kõigile SATA konkurentidele täiendavaid võimalusi asendada teda Assooridele suunduvatel ja sealt väljuvatel avaliku teenindamise kohustuse alustel lennuliinidel. Kõigele lisaks pakub Portugali võetud kohustus Azores Airlines võõrandada (põhjendused 62–63) Ryanairile ja ka teistele konkurentidele võimaluse võtta üle kõik SATA kommertsliinid ja seega SATAt ka selles tegevuses kas täielikult või osaliselt asendada. |
| --- | --- |

(190)

Mis puudutab Ryanairi väidet võimaluse kohta asendada SATAt isegi lühikese etteteatamisega, on 17 märkusi esitanud kolmandat isikut 19st igati toetanud komisjoni menetluse algatamise otsuses ja selle laiendamise otsuses tehtud esialgseid järeldusi SATA tähtsuse kohta Assooride kui äärepoolseima piirkonna ja liidu vahelise territoriaalse ühtsuse tagamisel. Sellega seoses märgib komisjon ka, et 2021. aastal saartevaheliste lennuliinide teenindamiseks algatatud hankemenetlus võimaldas Ryanairil SATA sellistel avaliku teenindamise kohustuse alustel lennuliinidel välja vahetada, kui ta oleks olnud huvitatud oma tegevuste laiendamisest sellele tegevusele, samal ajal kui hankemenetlus, mis korraldatakse Assooride ühendamiseks Portugali mandriosa ja Madeiraga, annab kõigile SATA konkurentidele täiendavaid võimalusi asendada teda Assooridele suunduvatel ja sealt väljuvatel avaliku teenindamise kohustuse alustel lennuliinidel. Kõigele lisaks pakub Portugali võetud kohustus Azores Airlines võõrandada (põhjendused 62–63) Ryanairile ja ka teistele konkurentidele võimaluse võtta üle kõik SATA kommertsliinid ja seega SATAt ka selles tegevuses kas täielikult või osaliselt asendada.

| (191) | Peale selle on teatavatel lennujaamadel oluline roll isoleeritud, kõrvaliste või äärealade piirkondliku teenindamise seisukohalt, eelkõige liidu äärepoolseimates piirkondades, nii et sellise lennujaama haldamist võib pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kui osa piirkonnast, mida lennujaam potentsiaalselt teenindab, oleks ilma selle lennujaamata ülejäänud liidust ära lõigatud niivõrd, et see kahjustaks selle sotsiaalset ja majanduslikku arengut. Seetõttu kinnitab komisjon Portugali esitatud teabe põhjal menetluse algatamise otsuses tehtud järeldust, (138) et SGA käitatavad lennujaamad pakuvad piirkonna jaoks üldist majandushuvi pakkuvat teenust, ilma milleta väheneks Portugali ja liidu vaheline ühendatus ja territoriaalne ühtsus. |
| --- | --- |

(191)

Peale selle on teatavatel lennujaamadel oluline roll isoleeritud, kõrvaliste või äärealade piirkondliku teenindamise seisukohalt, eelkõige liidu äärepoolseimates piirkondades, nii et sellise lennujaama haldamist võib pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, kui osa piirkonnast, mida lennujaam potentsiaalselt teenindab, oleks ilma selle lennujaamata ülejäänud liidust ära lõigatud niivõrd, et see kahjustaks selle sotsiaalset ja majanduslikku arengut. Seetõttu kinnitab komisjon Portugali esitatud teabe põhjal menetluse algatamise otsuses tehtud järeldust, (138) et SGA käitatavad lennujaamad pakuvad piirkonna jaoks üldist majandushuvi pakkuvat teenust, ilma milleta väheneks Portugali ja liidu vaheline ühendatus ja territoriaalne ühtsus.

138

| (192) | Seega saab uurimise käigus kogutud teabe põhjal järeldada, et COVID-19 pandeemiast tingitud ebakindlaid olusid ja väljavaateid arvestades on ümberkorraldusabi lühikeses ja keskpikas perspektiivis hädavajalik ka selleks, et vältida SATA-le määratud avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise katkemise tõsist ja otsest ohtu, millele on osutatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktis d. |
| --- | --- |

(192)

Seega saab uurimise käigus kogutud teabe põhjal järeldada, et COVID-19 pandeemiast tingitud ebakindlaid olusid ja väljavaateid arvestades on ümberkorraldusabi lühikeses ja keskpikas perspektiivis hädavajalik ka selleks, et vältida SATA-le määratud avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise katkemise tõsist ja otsest ohtu, millele on osutatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktis d.

| (193) | Eelöeldut silmas pidades järeldab komisjon seega, et abi soodustab Assooride autonoomset piirkonda ühendava lennutransporditeenustega seotud majandustegevuse arengut, kuna see võimaldab säilitada olulisi teenuseid, sealhulgas avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud teenuseid / üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mille puhul võib tekkida oht, et konkurendid ei asenda neid lühikeses või keskpikas perspektiivis kas tervikuna või üldiselt sarnases ulatuses ja tekitamata sotsiaalseid probleeme, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed piirkonna laiemale majandusele, arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi jätkuvat mõju (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktid b, c ja d). |
| --- | --- |

(193)

Eelöeldut silmas pidades järeldab komisjon seega, et abi soodustab Assooride autonoomset piirkonda ühendava lennutransporditeenustega seotud majandustegevuse arengut, kuna see võimaldab säilitada olulisi teenuseid, sealhulgas avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud teenuseid / üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mille puhul võib tekkida oht, et konkurendid ei asenda neid lühikeses või keskpikas perspektiivis kas tervikuna või üldiselt sarnases ulatuses ja tekitamata sotsiaalseid probleeme, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed piirkonna laiemale majandusele, arvestades COVID-19 pandeemiast tingitud kriisi jätkuvat mõju (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktid b, c ja d).

5.4.2.2.   Ümberkorralduskava ja pikaajalise elujõulisuse taastamine

Ümberkorralduskava ja pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (194) | Lisaks peab päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 46 kohaselt ümberkorraldusabi andmine sõltuma ümberkorralduskava rakendamisest, millega taastatakse abisaaja elujõulisus. Abisaaja raskustesse viinud põhjuste kõrvaldamine, hõlbustades tema pikaajalise elujõulisuse taastamist, on vajalik tingimus, et ümberkorraldusabi toetaks abisaaja majandustegevuse ja tema tegevuspiirkondade arengut. Ümberkorraldusabiga toetatakse ulatuslikku ümberkorralduskava, mis hõlmab kogu SATA tegevusvaldkonda. |
| --- | --- |

(194)

Lisaks peab päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 46 kohaselt ümberkorraldusabi andmine sõltuma ümberkorralduskava rakendamisest, millega taastatakse abisaaja elujõulisus. Abisaaja raskustesse viinud põhjuste kõrvaldamine, hõlbustades tema pikaajalise elujõulisuse taastamist, on vajalik tingimus, et ümberkorraldusabi toetaks abisaaja majandustegevuse ja tema tegevuspiirkondade arengut. Ümberkorraldusabiga toetatakse ulatuslikku ümberkorralduskava, mis hõlmab kogu SATA tegevusvaldkonda.

| (195) | Ümberkorraldusabi tuleks anda üksnes realistliku, ühtse ja ulatusliku ümberkorralduskava toetamiseks, mille meetmed peavad olema kavandatud pikaajalise elujõulisuse taastamiseks mõistliku aja jooksul, välistades igasuguse edasise abi lisaks abile, millega toetatakse SATA ümberkorralduskava. Ümberkorralduskavas tuleb esitada abisaaja raskuste põhjused ja tema puudused ning kirjeldada, kuidas abisaaja põhiprobleemid kavandatavate ümberkorraldusmeetmetega lahendatakse (139). |
| --- | --- |

(195)

Ümberkorraldusabi tuleks anda üksnes realistliku, ühtse ja ulatusliku ümberkorralduskava toetamiseks, mille meetmed peavad olema kavandatud pikaajalise elujõulisuse taastamiseks mõistliku aja jooksul, välistades igasuguse edasise abi lisaks abile, millega toetatakse SATA ümberkorralduskava. Ümberkorralduskavas tuleb esitada abisaaja raskuste põhjused ja tema puudused ning kirjeldada, kuidas abisaaja põhiprobleemid kavandatavate ümberkorraldusmeetmetega lahendatakse (139).

139

| (196) | Ümberkorraldamise tulemused tuleb esitada eri stsenaariumidena, määrates eelkõige kindlaks tulemuslikkuse näitajad ja peamised prognoositavad riskitegurid. Abisaaja elujõulisuse taastumine peab tooma pärast kulude katmist investeeritud kapitalilt asjakohast tulu, sõltumata optimistlikest eeldustest selliste tegurite kohta nagu hinna või nõudluse muutused. Pikaajaline elujõulisus arvatakse taastatuks, kui ettevõtja on pärast kõigi oma kulude, sealhulgas amortisatsioonikulude ja finantsoperatsioonide kulude katmist võimeline tagama omakapitali piisava tulususe ning suudab ka turul omal jõul konkureerida (140). |
| --- | --- |

(196)

Ümberkorraldamise tulemused tuleb esitada eri stsenaariumidena, määrates eelkõige kindlaks tulemuslikkuse näitajad ja peamised prognoositavad riskitegurid. Abisaaja elujõulisuse taastumine peab tooma pärast kulude katmist investeeritud kapitalilt asjakohast tulu, sõltumata optimistlikest eeldustest selliste tegurite kohta nagu hinna või nõudluse muutused. Pikaajaline elujõulisus arvatakse taastatuks, kui ettevõtja on pärast kõigi oma kulude, sealhulgas amortisatsioonikulude ja finantsoperatsioonide kulude katmist võimeline tagama omakapitali piisava tulususe ning suudab ka turul omal jõul konkureerida (140).

140

Hinnang finantsprognooside aluseks olevate eelduste kohta

Hinnang finantsprognooside aluseks olevate eelduste kohta

| (197) | Komisjon märgib, et abisaaja lennuliikluse taastumise prognoosid põhinevad usaldusväärsetel sektori allikatel (põhjendus 43) ja et viimase aja suundumused toetavad SATA lennuliinide tulemuslikkuse taastumist 2019. aasta tasemele. Komisjon on ümberkorralduskava aluseks olevaid eeldusi ristkontrollinud. Seoses sellega märgitakse IATA viimases, 2022. aasta märtsi prognoosis (141) sõitjate üldarvu kohta, et lennundussektor saavutab aastatel 2023–2024 taas 2019. aasta taseme, kuna Põhja-Atlandi piirkonna ja Euroopa-siseste suurte turgude olukord paraneb (ja on IATA 2021. aasta novembri prognoosiga võrreldes optimistlikum). Portugali esitatud andmete alusel [...] (142). Seda toetab 2021. aasta hea lõpp, sest tulud ja EBITDA suurenesid ümberkorralduskavaga võrreldes vastavalt [...] % ja [...] % (veel auditeerimata), samal ajal kui 2022. aastat iseloomustab tugev algus, nii et sõitjate broneeringud peaksid prognoosi kohaselt aasta esimesel poolel suurenema [...] % võrreldes 2019. aasta sama perioodiga. Komisjon märgib ka, et IATA prognoosi põhjal võib oodata kohalike lendude ja turismilendude veelgi kiiremat taastumist (kohalike lendude arv saavutab eeldatavasti 2023. aastal 2019. aasta taseme), ning seetõttu leiab komisjon, et SATA prognoositud tulude kasv on usutav. Abisaaja tuluprognoosid kajastavad mõistlikult lennukipargi võimsuse paremat kasutamist ja lendude optimeerimist kooskõlas sektori keskmiste näitajatega, samuti Assooride ja muude piirkondade vaheliste ühenduste arenguruumi võrreldes teiste liidu saartega (põhjendused 65 ja 66). Mis puudutab kulude prognoosi, siis sõltub abisaaja kasumlikkuse taastumine sõidukipargi uuendamisest, mis vähendab tegevuskulusid, sealhulgas kütusekulu, tööjõukulude vähendamisest ja tarnelepingute uuesti läbirääkimisest, nagu on kirjeldatud põhjendustes 44–46. Need meetmed eeldavad ka piisavat tasu avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest (mille eest makstavat hüvitist ei arvutata enam tegevuskulude alusel nagu enne ümberkorraldamist) või teise võimalusena loobumist avaliku teenindamise kohustustest, mis on praegu, kui teenindatakse ühendusi Assooride ja Portugali mandriosa ja/või Madeiraga, täidetud. |
| --- | --- |

(197)

Komisjon märgib, et abisaaja lennuliikluse taastumise prognoosid põhinevad usaldusväärsetel sektori allikatel (põhjendus 43) ja et viimase aja suundumused toetavad SATA lennuliinide tulemuslikkuse taastumist 2019. aasta tasemele. Komisjon on ümberkorralduskava aluseks olevaid eeldusi ristkontrollinud. Seoses sellega märgitakse IATA viimases, 2022. aasta märtsi prognoosis (141) sõitjate üldarvu kohta, et lennundussektor saavutab aastatel 2023–2024 taas 2019. aasta taseme, kuna Põhja-Atlandi piirkonna ja Euroopa-siseste suurte turgude olukord paraneb (ja on IATA 2021. aasta novembri prognoosiga võrreldes optimistlikum). Portugali esitatud andmete alusel [...] (142). Seda toetab 2021. aasta hea lõpp, sest tulud ja EBITDA suurenesid ümberkorralduskavaga võrreldes vastavalt [...] % ja [...] % (veel auditeerimata), samal ajal kui 2022. aastat iseloomustab tugev algus, nii et sõitjate broneeringud peaksid prognoosi kohaselt aasta esimesel poolel suurenema [...] % võrreldes 2019. aasta sama perioodiga. Komisjon märgib ka, et IATA prognoosi põhjal võib oodata kohalike lendude ja turismilendude veelgi kiiremat taastumist (kohalike lendude arv saavutab eeldatavasti 2023. aastal 2019. aasta taseme), ning seetõttu leiab komisjon, et SATA prognoositud tulude kasv on usutav. Abisaaja tuluprognoosid kajastavad mõistlikult lennukipargi võimsuse paremat kasutamist ja lendude optimeerimist kooskõlas sektori keskmiste näitajatega, samuti Assooride ja muude piirkondade vaheliste ühenduste arenguruumi võrreldes teiste liidu saartega (põhjendused 65 ja 66). Mis puudutab kulude prognoosi, siis sõltub abisaaja kasumlikkuse taastumine sõidukipargi uuendamisest, mis vähendab tegevuskulusid, sealhulgas kütusekulu, tööjõukulude vähendamisest ja tarnelepingute uuesti läbirääkimisest, nagu on kirjeldatud põhjendustes 44–46. Need meetmed eeldavad ka piisavat tasu avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest (mille eest makstavat hüvitist ei arvutata enam tegevuskulude alusel nagu enne ümberkorraldamist) või teise võimalusena loobumist avaliku teenindamise kohustustest, mis on praegu, kui teenindatakse ühendusi Assooride ja Portugali mandriosa ja/või Madeiraga, täidetud.

141

142

| (198) | Tööjõukulude prognooside kohta märgib komisjon, et abisaaja on oma ametiühingutega juba lepingud sõlminud (põhjendused 47–50). Nendes lepingutes on ette nähtud [...]. Lisaks on abisaaja juba vähendanud [...] töötajate arvu [...] (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 3). Arvestades, et abisaaja on enamiku tööjõukulude prognooside aluseks olevate eelduste üle juba läbirääkimisi pidanud, peab komisjon neid prognoose üldiselt usaldusväärseks (143). |
| --- | --- |

(198)

Tööjõukulude prognooside kohta märgib komisjon, et abisaaja on oma ametiühingutega juba lepingud sõlminud (põhjendused 47–50). Nendes lepingutes on ette nähtud [...]. Lisaks on abisaaja juba vähendanud [...] töötajate arvu [...] (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 3). Arvestades, et abisaaja on enamiku tööjõukulude prognooside aluseks olevate eelduste üle juba läbirääkimisi pidanud, peab komisjon neid prognoose üldiselt usaldusväärseks (143).

143

| (199) | Komisjon leiab, et finantsprognooside usaldusväärsust suurendavad ka järgmised elemendid: i) esiteks on abisaaja juba kindlaks määranud ja hakanud rakendama mitut meedet, mille eesmärk on vähendada muid kulusid kui tööjõu- ja kütusekulud (põhjendused 45 ja 46); ii) ümberkorralduskava keskmes on lennundustegevus ja see näeb ette abisaaja (punkt 2.2) ja maapealse teeninduse äriüksuse (põhjendus 54) raskustesse sattumisele kaasa aidanud Azores Airlinesi enamusosaluse müügi (põhjendus 51) ning iii) pessimistlikus stsenaariumis visandatud alternatiivne tundlikkusanalüüsil põhinev lahendus, mis viitab lennukite võimalikule alternatiivsele kasutamisele juhul, kui Azores Airlines ei hakkaks tulevikus avaliku teenindamise kohustusi täitma (põhjendused 58–60), on samuti usaldusväärne, sest seda toetavad tellimuslendude hinnapäringud ja päringud lennukite kehtivate alternatiivsete kasutusviiside ja ressursside kohta, mis on praegu seotud avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamisega. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon leiab, et finantsprognooside usaldusväärsust suurendavad ka järgmised elemendid: i) esiteks on abisaaja juba kindlaks määranud ja hakanud rakendama mitut meedet, mille eesmärk on vähendada muid kulusid kui tööjõu- ja kütusekulud (põhjendused 45 ja 46); ii) ümberkorralduskava keskmes on lennundustegevus ja see näeb ette abisaaja (punkt 2.2) ja maapealse teeninduse äriüksuse (põhjendus 54) raskustesse sattumisele kaasa aidanud Azores Airlinesi enamusosaluse müügi (põhjendus 51) ning iii) pessimistlikus stsenaariumis visandatud alternatiivne tundlikkusanalüüsil põhinev lahendus, mis viitab lennukite võimalikule alternatiivsele kasutamisele juhul, kui Azores Airlines ei hakkaks tulevikus avaliku teenindamise kohustusi täitma (põhjendused 58–60), on samuti usaldusväärne, sest seda toetavad tellimuslendude hinnapäringud ja päringud lennukite kehtivate alternatiivsete kasutusviiside ja ressursside kohta, mis on praegu seotud avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide teenindamisega.

| (200) | Finantsprognoosidele hinnangu andmiseks on komisjon võrrelnud abisaaja 2015. aasta eeldatavat ärikasumi marginaali (st ärikasum jagatud tuludega) lennuettevõtjate valimi marginaaliga, mille kohta esitati ametliku uurimise käigus aktsiaturu analüütikute sama aasta prognoosid (144). Suurema valimi keskmine EBITi (ärikasumi) marginaal on 8–12 %, samal ajal kui abisaaja marginaal on eeldatavasti [...]–[...] % SATA lennundustegevuse puhul ja [...] % SGA lennujaamade haldamise tegevuse puhul, sealhulgas hüvitistest saadav eeldatav rahavoog. Arvestades ka asjaolu, et abisaaja tegevus seisneb peamiselt avaliku teenindamise kohustuste täitmises ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamises, samal ajal kui abisaaja kulude ja tuludega seotud eesmärgid on piisavalt sarnased teiste lennuettevõtjate omadega, peab komisjon ümberkorralduskava aluseks olevaid eeldusi usaldusväärseks. |
| --- | --- |

(200)

Finantsprognoosidele hinnangu andmiseks on komisjon võrrelnud abisaaja 2015. aasta eeldatavat ärikasumi marginaali (st ärikasum jagatud tuludega) lennuettevõtjate valimi marginaaliga, mille kohta esitati ametliku uurimise käigus aktsiaturu analüütikute sama aasta prognoosid (144). Suurema valimi keskmine EBITi (ärikasumi) marginaal on 8–12 %, samal ajal kui abisaaja marginaal on eeldatavasti [...]–[...] % SATA lennundustegevuse puhul ja [...] % SGA lennujaamade haldamise tegevuse puhul, sealhulgas hüvitistest saadav eeldatav rahavoog. Arvestades ka asjaolu, et abisaaja tegevus seisneb peamiselt avaliku teenindamise kohustuste täitmises ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamises, samal ajal kui abisaaja kulude ja tuludega seotud eesmärgid on piisavalt sarnased teiste lennuettevõtjate omadega, peab komisjon ümberkorralduskava aluseks olevaid eeldusi usaldusväärseks.

144

Hinnang abisaaja elujõulisuse taastumise kohta

Hinnang abisaaja elujõulisuse taastumise kohta

| (201) | Komisjon ei kahelnud abisaaja elujõulisuse taastumises ka menetluse laiendamise otsuses. Sellegipoolest hindab komisjon Portugali esitatud ajakohastatud arvnäitajate põhjal, kas abisaaja loodab ümberkorraldusperioodi lõpuks 2025. aastal teenida oma tegevusest piisavat tulu ja olla suuteline omal jõul konkureerima. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon ei kahelnud abisaaja elujõulisuse taastumises ka menetluse laiendamise otsuses. Sellegipoolest hindab komisjon Portugali esitatud ajakohastatud arvnäitajate põhjal, kas abisaaja loodab ümberkorraldusperioodi lõpuks 2025. aastal teenida oma tegevusest piisavat tulu ja olla suuteline omal jõul konkureerima.

SATA kontrollitavate üksuste elujõulisus pärast ümberkorraldamist

SATA kontrollitavate üksuste elujõulisus pärast ümberkorraldamist

| (202) | Pärast uue maapealse teeninduse üksuse ja Azores Airlinesi 51 % suuruse enamusosaluse 2026. aastaks kavandatud võõrandamist jäävad SATA kontrolli alla ainult SATA Air Açores ja SGA, mis mõlemad täidavad avaliku teenindamise kohustusi ja osutavad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid. Seetõttu leiab komisjon, et elujõulisuse taastumise hindamisel tuleks seda aspekti arvesse võtta ja seepärast peaks hindamine piirduma neid kahte üksust käsitlevate prognoosidega. |
| --- | --- |

(202)

Pärast uue maapealse teeninduse üksuse ja Azores Airlinesi 51 % suuruse enamusosaluse 2026. aastaks kavandatud võõrandamist jäävad SATA kontrolli alla ainult SATA Air Açores ja SGA, mis mõlemad täidavad avaliku teenindamise kohustusi ja osutavad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid. Seetõttu leiab komisjon, et elujõulisuse taastumise hindamisel tuleks seda aspekti arvesse võtta ja seepärast peaks hindamine piirduma neid kahte üksust käsitlevate prognoosidega.

| (203) | SATA Air Açores hakkab tegutsema avaliku teenindamise lepingu alusel, mille Assooride piirkond on temaga viieks aastaks sõlminud ja saab oma teenuste eest lepingukohast hüvitist. Samamoodi jätkab ka SGA üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist viiele tema käideldavale väikesele lennujaamale. Teisisõnu piirdub SATA kontrolli all olev ülejäänud äritegevus avaliku teenindamise kohustuste täitmisega saartevahelistel lennuliinidel ainsa teenuseosutajana ja kohalike lennujaamadega seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Näitlikustamiseks on asjakohane viidata suunistele, mis on esitatud raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistik“), (145) et hinnata, kas SATA Air Açores ja SGA on pärast kõigi oma kulude katmist võimelised tagama asjakohase kapitalitulususe. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku punktis 36 on sätestatud, et kapitali tulususe määra, mis ei ületa asjaomast vahetustehingute intressimäära pluss 100 baaspunkti, peetakse igal juhul mõistlikuks. |
| --- | --- |

(203)

SATA Air Açores hakkab tegutsema avaliku teenindamise lepingu alusel, mille Assooride piirkond on temaga viieks aastaks sõlminud ja saab oma teenuste eest lepingukohast hüvitist. Samamoodi jätkab ka SGA üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist viiele tema käideldavale väikesele lennujaamale. Teisisõnu piirdub SATA kontrolli all olev ülejäänud äritegevus avaliku teenindamise kohustuste täitmisega saartevahelistel lennuliinidel ainsa teenuseosutajana ja kohalike lennujaamadega seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega. Näitlikustamiseks on asjakohane viidata suunistele, mis on esitatud raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistik“), (145) et hinnata, kas SATA Air Açores ja SGA on pärast kõigi oma kulude katmist võimelised tagama asjakohase kapitalitulususe. Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku punktis 36 on sätestatud, et kapitali tulususe määra, mis ei ületa asjaomast vahetustehingute intressimäära pluss 100 baaspunkti, peetakse igal juhul mõistlikuks.

145

| (204) | Vastavalt asjakohastele ülesande andmise aktidele kestavad SATA Air Açoresile pandud avaliku teenindamise kohustused viis aastat (vt põhjendus 19), samuti võib viiele lennujaamale määratud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kestust iga viie aasta järel pikendada (vt põhjendus 22) ja lepingute vääring on euro. Seetõttu leiab komisjon, et võrdluseks asjakohane vahetustehingu intressimäär on viieaastase tähtajaga vahetustehingu kuue kuu EURIBOR (euro üleeuroopaline pankadevaheline intressimäär), mis on 0,527 % (146). Seega oleks võrdlusalus 1,527 %. Alates 2023. aastast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni annaks ettevõtja vähendatud tegevusulatusest tulenev [...] miljoni euro suurune EBIT (ärikasum) (tabel 1.A) [...], mis on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutaja / avaliku teenindamise kohustuse täitja alammäär. Lisaks on SATA Air Açoresi ja SGA EBITi marginaal ümberkorraldusperioodi lõpus kokku [...] %, mis on samuti kooskõlas sektori 2018./2019. aasta 8–12 % suuruse marginaaliga (147). Selle põhjal näib ümberkorraldusperioodi lõpus saadav eeldatav tulu olevat piisav. |
| --- | --- |

(204)

Vastavalt asjakohastele ülesande andmise aktidele kestavad SATA Air Açoresile pandud avaliku teenindamise kohustused viis aastat (vt põhjendus 19), samuti võib viiele lennujaamale määratud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kestust iga viie aasta järel pikendada (vt põhjendus 22) ja lepingute vääring on euro. Seetõttu leiab komisjon, et võrdluseks asjakohane vahetustehingu intressimäär on viieaastase tähtajaga vahetustehingu kuue kuu EURIBOR (euro üleeuroopaline pankadevaheline intressimäär), mis on 0,527 % (146). Seega oleks võrdlusalus 1,527 %. Alates 2023. aastast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni annaks ettevõtja vähendatud tegevusulatusest tulenev [...] miljoni euro suurune EBIT (ärikasum) (tabel 1.A) [...], mis on üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutaja / avaliku teenindamise kohustuse täitja alammäär. Lisaks on SATA Air Açoresi ja SGA EBITi marginaal ümberkorraldusperioodi lõpus kokku [...] %, mis on samuti kooskõlas sektori 2018./2019. aasta 8–12 % suuruse marginaaliga (147). Selle põhjal näib ümberkorraldusperioodi lõpus saadav eeldatav tulu olevat piisav.

146

147

SATA kontserni kõigi tegevusalade elujõulisus pärast võõrandamist

SATA kontserni kõigi tegevusalade elujõulisus pärast võõrandamist

| (205) | Komisjon hindab ka SATA kontserni üldist tulu ümberkorraldusperioodi lõpus, st võttes arvesse ka allesjäänud 49 % suurust osalust äriühingus Azores Airlines. Mis puudutab abisaaja üldist suutlikkust teenida oma tegevusest 2025. aastal piisavat tulu, on tavaks võrrelda selle hindamiseks 2025. aasta kasutatud kapitali tulusust (ROCE) ja kapitali kaalutud keskmist hinda (WACC). Kui esimene on teisest suurem, on võimalik teenida ettevõtte tegevusega piisavat kasumit, et katta selle kapitalikulud, mis näitab selle ettevõtte elujõulisust. |
| --- | --- |

(205)

Komisjon hindab ka SATA kontserni üldist tulu ümberkorraldusperioodi lõpus, st võttes arvesse ka allesjäänud 49 % suurust osalust äriühingus Azores Airlines. Mis puudutab abisaaja üldist suutlikkust teenida oma tegevusest 2025. aastal piisavat tulu, on tavaks võrrelda selle hindamiseks 2025. aasta kasutatud kapitali tulusust (ROCE) ja kapitali kaalutud keskmist hinda (WACC). Kui esimene on teisest suurem, on võimalik teenida ettevõtte tegevusega piisavat kasumit, et katta selle kapitalikulud, mis näitab selle ettevõtte elujõulisust.

| (206) | Abisaaja kasutatud kapitali tulusus, mille arvutus sõltub finantsprognoosidest, mille komisjon on hinnanud põhjendustes 197–200 usaldusväärseks, peaks 2025. aastal olema [...] % (tabel 1.A). SATA eeldatav kasutatud kapitali tulususe väärtus ([...] %) on suurem kui kapitali kaalutud keskmine hind ([...] %) (põhjendus 55). Kapitali kaalutud keskmise hinna komponendid on asjakohaselt põhjendatud, tuginedes Orbisest ja Bloombergist saadud turuandmetele ja finantsteabele abisaajaga sarnaste ettevõtjate kohta (148). Seetõttu leiab komisjon, et abisaaja suudab oma elujõulisuse taastada 2025. aastal, [...]. |
| --- | --- |

(206)

Abisaaja kasutatud kapitali tulusus, mille arvutus sõltub finantsprognoosidest, mille komisjon on hinnanud põhjendustes 197–200 usaldusväärseks, peaks 2025. aastal olema [...] % (tabel 1.A). SATA eeldatav kasutatud kapitali tulususe väärtus ([...] %) on suurem kui kapitali kaalutud keskmine hind ([...] %) (põhjendus 55). Kapitali kaalutud keskmise hinna komponendid on asjakohaselt põhjendatud, tuginedes Orbisest ja Bloombergist saadud turuandmetele ja finantsteabele abisaajaga sarnaste ettevõtjate kohta (148). Seetõttu leiab komisjon, et abisaaja suudab oma elujõulisuse taastada 2025. aastal, [...].

148

| (207) | Peale selle on abisaaja, sealhulgas lennujaamade käitamise tegevuse, eeldatav kasutatud kapitali tulusus 2025. aastal [...] kui põhjenduses 56 loetletud lennuettevõtjate 2019. aasta kasutatud kapitali tulususe mediaanväärtus (11,8 %). See on täiendav märk abisaaja elujõulisuse taastumisest, sest need lennuettevõtjad suutsid 2019. aastal turul omal jõul konkureerida. |
| --- | --- |

(207)

Peale selle on abisaaja, sealhulgas lennujaamade käitamise tegevuse, eeldatav kasutatud kapitali tulusus 2025. aastal [...] kui põhjenduses 56 loetletud lennuettevõtjate 2019. aasta kasutatud kapitali tulususe mediaanväärtus (11,8 %). See on täiendav märk abisaaja elujõulisuse taastumisest, sest need lennuettevõtjad suutsid 2019. aastal turul omal jõul konkureerida.

| (208) | Mis puudutab abisaaja suutlikkust ümberkorraldusperioodi lõpus turul omal jõul konkureerida, siis muutub SATA kontsern väga väikeseks ja tema tegevusalad piiratuks, hõlmates avaliku teenindamise kohustuste täitmist ja tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist Assooride piirkonnaga sõlmitud lepingute alusel, mis piirab äririske. Sellised avaliku teenindamise kohustused tagavad tegevuse stabiilsuse ja ümberkorralduskava ei näe ette mitmekesistamist uute riskantsemate tegevustega, nii et SATA krediidivõimelisus võimaldaks tal pärast ümberkorraldamist üldjuhul pääseda erasektori finantseerimisturgudele ilma Assooride piirkonna abita. |
| --- | --- |

(208)

Mis puudutab abisaaja suutlikkust ümberkorraldusperioodi lõpus turul omal jõul konkureerida, siis muutub SATA kontsern väga väikeseks ja tema tegevusalad piiratuks, hõlmates avaliku teenindamise kohustuste täitmist ja tõeliste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist Assooride piirkonnaga sõlmitud lepingute alusel, mis piirab äririske. Sellised avaliku teenindamise kohustused tagavad tegevuse stabiilsuse ja ümberkorralduskava ei näe ette mitmekesistamist uute riskantsemate tegevustega, nii et SATA krediidivõimelisus võimaldaks tal pärast ümberkorraldamist üldjuhul pääseda erasektori finantseerimisturgudele ilma Assooride piirkonna abita.

| (209) | Lisaks põhistsenaariumile esitas Portugal ümberkorralduskava kehtivusajaks kuni 2025. aasta lõpuni ka pessimistliku stsenaariumi (põhjendus 60). 2021. aasta esimeses kolmes kvartalis registreeritud peamiste näitajate positiivset arengut silmas pidades (põhjendus 52) on pessimistlik stsenaarium konservatiivne. Stsenaariumi kohaselt, mille puhul oleks tulu 15 % väiksem ja avaliku teenindamise kohustusi ei oleks, teeniks abisaaja positiivset ärikasumit (EBIT) alates [...] (tabel 3). Abisaaja suutlikkus pääseda kapitaliturgudele ja konkureerida omal jõul oleks 2025. aastal peaaegu sarnane põhistsenaariumiga, sest omakapitali positsioon paraneks pidevalt ja muutuks alates 2026. aastast positiivseks ([...] miljonit eurot), samal ajal kui Azores Airlinesile ei tekiks mitte mingil juhul avaliku teenindamise kohustustega seotud hüvitamata kulusid. Kuigi pessimistlik stsenaarium osutab abisaaja kasumlikkusele ja krediidivõimelisusele avalduvale negatiivsele mõjule, ei ohusta see tema elujõulisuse taastumist 2025. aastaks. |
| --- | --- |

(209)

Lisaks põhistsenaariumile esitas Portugal ümberkorralduskava kehtivusajaks kuni 2025. aasta lõpuni ka pessimistliku stsenaariumi (põhjendus 60). 2021. aasta esimeses kolmes kvartalis registreeritud peamiste näitajate positiivset arengut silmas pidades (põhjendus 52) on pessimistlik stsenaarium konservatiivne. Stsenaariumi kohaselt, mille puhul oleks tulu 15 % väiksem ja avaliku teenindamise kohustusi ei oleks, teeniks abisaaja positiivset ärikasumit (EBIT) alates [...] (tabel 3). Abisaaja suutlikkus pääseda kapitaliturgudele ja konkureerida omal jõul oleks 2025. aastal peaaegu sarnane põhistsenaariumiga, sest omakapitali positsioon paraneks pidevalt ja muutuks alates 2026. aastast positiivseks ([...] miljonit eurot), samal ajal kui Azores Airlinesile ei tekiks mitte mingil juhul avaliku teenindamise kohustustega seotud hüvitamata kulusid. Kuigi pessimistlik stsenaarium osutab abisaaja kasumlikkusele ja krediidivõimelisusele avalduvale negatiivsele mõjule, ei ohusta see tema elujõulisuse taastumist 2025. aastaks.

| (210) | Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et ümberkorralduskava rakendamine peaks võimaldama abisaajal pärast ümberkorraldusperioodi lõppu 2025. aasta lõpus omal jõul ilma täiendava päästmis- või ümberkorraldusabita konkureerida. |
| --- | --- |

(210)

Eespool nimetatud põhjustel leiab komisjon, et ümberkorralduskava rakendamine peaks võimaldama abisaajal pärast ümberkorraldusperioodi lõppu 2025. aasta lõpus omal jõul ilma täiendava päästmis- või ümberkorraldusabita konkureerida.

Järeldus majandustegevuse ja piirkondade arengu kohta

Järeldus majandustegevuse ja piirkondade arengu kohta

| (211) | Kokkuvõtteks peab komisjon abisaaja ümberkorralduskava realistlikuks, ühtseks ja usaldusväärseks. Seega sobib see abisaaja pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, ilma et oleks vajadust täiendava riigiabi järele. Seetõttu vastab ümberkorraldusabi päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 44 alapunktides b, c ja d ning punktis 46 sätestatud nõuetele, aidates seega kaasa Assooride piirkonda ühendava lennutransporditeenustega seotud majandustegevuse arengule, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c. |
| --- | --- |

(211)

Kokkuvõtteks peab komisjon abisaaja ümberkorralduskava realistlikuks, ühtseks ja usaldusväärseks. Seega sobib see abisaaja pikaajalise elujõulisuse taastamiseks, ilma et oleks vajadust täiendava riigiabi järele. Seetõttu vastab ümberkorraldusabi päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 44 alapunktides b, c ja d ning punktis 46 sätestatud nõuetele, aidates seega kaasa Assooride piirkonda ühendava lennutransporditeenustega seotud majandustegevuse arengule, nagu on nõutud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c.

5.4.3.   Abi positiivne mõju majandustegevuse arengule kaalub üles negatiivse mõju, mis väljendub konkurentsimoonutustes ja kaubanduse kahjustamises

Abi positiivne mõju majandustegevuse arengule kaalub üles negatiivse mõju, mis väljendub konkurentsimoonutustes ja kaubanduse kahjustamises

| (212) | Selleks et hinnata, ega abi ei kahjusta konkurentsi ega kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, on vaja välja selgitada abi vajalikkus, ergutav mõju, asjakohasus ja proportsionaalsus ning tagada läbipaistvus. Samuti on vaja uurida abi mõju konkurentsile ja kaubandusele ning kaaluda abi positiivset mõju majandustegevuse ja piirkondade arengule, mida abiga kavatsetakse toetada, nagu on kirjeldatud punktis 5.4.2, võrreldes negatiivse mõjuga, mida abi siseturule avaldab. |
| --- | --- |

(212)

Selleks et hinnata, ega abi ei kahjusta konkurentsi ega kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega, on vaja välja selgitada abi vajalikkus, ergutav mõju, asjakohasus ja proportsionaalsus ning tagada läbipaistvus. Samuti on vaja uurida abi mõju konkurentsile ja kaubandusele ning kaaluda abi positiivset mõju majandustegevuse ja piirkondade arengule, mida abiga kavatsetakse toetada, nagu on kirjeldatud punktis 5.4.2, võrreldes negatiivse mõjuga, mida abi siseturule avaldab.

5.4.3.1.   Vajalikkus ja ergutav mõju

Vajalikkus ja ergutav mõju

| (213) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 53 kohaselt peavad liikmesriigid, kes kavatsevad anda ümberkorraldusabi, esitama riigiabi mittehõlmaval usaldusväärsel stsenaariumil põhineva võrdluse, näidates ära, kuidas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste jaos 3.1.1 osutatud majandustegevuse või piirkondade arengut, mida abiga taotletakse, ei oleks võimalik alternatiivse stsenaariumi puhul, mis ei hõlma riigiabi, saavutada või saavutataks piiratumas ulatuses. Liikmesriigid peavad ka tõendama, et abi puudumisel oleks abisaaja ümber korraldatud, müüdud või tema tegevus lõpetatud viisil, mis ei oleks võimaldanud asjaomaste majandustegevuste või piirkondade arengut (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 59). |
| --- | --- |

(213)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 53 kohaselt peavad liikmesriigid, kes kavatsevad anda ümberkorraldusabi, esitama riigiabi mittehõlmaval usaldusväärsel stsenaariumil põhineva võrdluse, näidates ära, kuidas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste jaos 3.1.1 osutatud majandustegevuse või piirkondade arengut, mida abiga taotletakse, ei oleks võimalik alternatiivse stsenaariumi puhul, mis ei hõlma riigiabi, saavutada või saavutataks piiratumas ulatuses. Liikmesriigid peavad ka tõendama, et abi puudumisel oleks abisaaja ümber korraldatud, müüdud või tema tegevus lõpetatud viisil, mis ei oleks võimaldanud asjaomaste majandustegevuste või piirkondade arengut (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 59).

| (214) | Ümberkorraldusabi eesmärk on vältida SATA tegevuse lõpetamist ning seeläbi hoida ära turutõrkeid ja sotsiaalprobleeme, mis takistaksid Assooride piirkonda mandriga ühendavate lennutransporditeenuste arengut. See eesmärk saavutatakse ümberkorralduskava rakendamisega, mida rahastatakse osaliselt ümberkorraldusabist. Ümberkorralduskavast nähtub, et lühikeses perspektiivis ei saaks SATA ilma likviidsustoetuseta jätkata hädavajaliku lennutranspordi pakkumist, täita rahalisi kohustusi ega pääseda finantsturgudele (põhjendused 64 ja 176). Pikas perspektiivis, arvestades lausnegatiivset omakapitali (2021. aastal –319,5 miljonit eurot), jätkuks see pikema aja jooksul, [...]. Ümberkorraldusabi on seega vajalik, et viia edukalt lõpule ümberkorralduskava, mille abil omakorda tahetakse soodustada Assooride piirkonnas ühendavate lennutransporditeenuste arendamist. |
| --- | --- |

(214)

Ümberkorraldusabi eesmärk on vältida SATA tegevuse lõpetamist ning seeläbi hoida ära turutõrkeid ja sotsiaalprobleeme, mis takistaksid Assooride piirkonda mandriga ühendavate lennutransporditeenuste arengut. See eesmärk saavutatakse ümberkorralduskava rakendamisega, mida rahastatakse osaliselt ümberkorraldusabist. Ümberkorralduskavast nähtub, et lühikeses perspektiivis ei saaks SATA ilma likviidsustoetuseta jätkata hädavajaliku lennutranspordi pakkumist, täita rahalisi kohustusi ega pääseda finantsturgudele (põhjendused 64 ja 176). Pikas perspektiivis, arvestades lausnegatiivset omakapitali (2021. aastal –319,5 miljonit eurot), jätkuks see pikema aja jooksul, [...]. Ümberkorraldusabi on seega vajalik, et viia edukalt lõpule ümberkorralduskava, mille abil omakorda tahetakse soodustada Assooride piirkonnas ühendavate lennutransporditeenuste arendamist.

| (215) | Eespool riigi sekkumise vajaduse kohta esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon ka seda, et abil on ergutav mõju, sest ilma ümberkorraldusabita muutuks SATA peaaegu kindlasti maksejõuetuks, jättes kohaliku kogukonna ilma olulisest majandusliku ja sotsiaalse arengu vahendist, nii et päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 38 alapunktis d ja punktis 59 sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

(215)

Eespool riigi sekkumise vajaduse kohta esitatud hinnangu põhjal järeldab komisjon ka seda, et abil on ergutav mõju, sest ilma ümberkorraldusabita muutuks SATA peaaegu kindlasti maksejõuetuks, jättes kohaliku kogukonna ilma olulisest majandusliku ja sotsiaalse arengu vahendist, nii et päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 38 alapunktis d ja punktis 59 sätestatud nõuded on täidetud.

5.4.3.2.   Asjakohasus

Asjakohasus

| (216) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 38 alapunkti c ja punkti 54 kohaselt ei peeta ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivaks, kui sama eesmärk saavutatakse vähem moonutavate meetmetega. Nagu on sätestatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 58, peavad valitud abivahendid olema kohandatud abisaaja likviidsus- või maksevõime probleemiga, mida sellega kavatsetakse lahendada. |
| --- | --- |

(216)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 38 alapunkti c ja punkti 54 kohaselt ei peeta ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivaks, kui sama eesmärk saavutatakse vähem moonutavate meetmetega. Nagu on sätestatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 58, peavad valitud abivahendid olema kohandatud abisaaja likviidsus- või maksevõime probleemiga, mida sellega kavatsetakse lahendada.

| (217) | SATA seisab silmitsi maksevõime ja likviidsusprobleemidega, mida tuleb asjakohaselt lahendada ümberkorraldusabiga. Ümberkorraldamisabina antud uue kapitali ja tagatud võla kombineerimisega lahendatakse korraga olukorda, kus SATA omakapitali erakordne vähenemine on sügavalt negatiivne, sest ühel ja samal ajal teenindatakse olemasolevat võlga ja rahuldatakse tavapärase tegevuse rahavoovajadusi. |
| --- | --- |

(217)

SATA seisab silmitsi maksevõime ja likviidsusprobleemidega, mida tuleb asjakohaselt lahendada ümberkorraldusabiga. Ümberkorraldamisabina antud uue kapitali ja tagatud võla kombineerimisega lahendatakse korraga olukorda, kus SATA omakapitali erakordne vähenemine on sügavalt negatiivne, sest ühel ja samal ajal teenindatakse olemasolevat võlga ja rahuldatakse tavapärase tegevuse rahavoovajadusi.

| (218) | Selles mõttes peab komisjon SATA-le antud 453,25 miljoni euro suurust ümberkorraldusabi vormi poolest asjakohaseks kahel peamisel põhjusel: i) arvestades, et SATA on raskustes olev ettevõtja, kelle omakapital oli 2020. ja 2021. aastal negatiivne (põhjendus 31), ei suudaks ta ilma tema maksevõimet parandava ümberkorraldusabita koguda piisavalt omakapitali, et varasemaid kahjusid korvata ja kapitaliturgudel märkimisväärset pikaajalist rahastamist ligi meelitada, ning ii) likviidsusprognoosid näitavad, et ümberkorraldusabi puudumise korral oleks abisaaja likviidsuspositsioon kuni 2023. aastani negatiivne, mis halveneks veelgi ilma omakapitalisüstideta, võlgade omakapitaliks muutmiseta või riigi tagatiseta rahasummale, millele SATA turutingimustel juurde ei pääse. Nendel kahel põhjusel järeldab komisjon, et peamiselt omakapitalimeetmete kaudu antava ümberkorraldusabi vorm on SATA maksevõime ja likviidsusprobleemide lahendamiseks kõige sobivam. |
| --- | --- |

(218)

Selles mõttes peab komisjon SATA-le antud 453,25 miljoni euro suurust ümberkorraldusabi vormi poolest asjakohaseks kahel peamisel põhjusel: i) arvestades, et SATA on raskustes olev ettevõtja, kelle omakapital oli 2020. ja 2021. aastal negatiivne (põhjendus 31), ei suudaks ta ilma tema maksevõimet parandava ümberkorraldusabita koguda piisavalt omakapitali, et varasemaid kahjusid korvata ja kapitaliturgudel märkimisväärset pikaajalist rahastamist ligi meelitada, ning ii) likviidsusprognoosid näitavad, et ümberkorraldusabi puudumise korral oleks abisaaja likviidsuspositsioon kuni 2023. aastani negatiivne, mis halveneks veelgi ilma omakapitalisüstideta, võlgade omakapitaliks muutmiseta või riigi tagatiseta rahasummale, millele SATA turutingimustel juurde ei pääse. Nendel kahel põhjusel järeldab komisjon, et peamiselt omakapitalimeetmete kaudu antava ümberkorraldusabi vorm on SATA maksevõime ja likviidsusprobleemide lahendamiseks kõige sobivam.

| (219) | Seetõttu järeldab komisjon, et ümberkorraldusabi on asjakohane, et SATA maksevõime ja likviidsusprobleeme piisavalt lahendada. |
| --- | --- |

(219)

Seetõttu järeldab komisjon, et ümberkorraldusabi on asjakohane, et SATA maksevõime ja likviidsusprobleeme piisavalt lahendada.

5.4.3.3.   Proportsionaalsus, omapanus ja kulude jagamine

Proportsionaalsus, omapanus ja kulude jagamine

| (220) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes on sätestatud, et abi ei tohi ületada selle eesmärgi saavutamiseks vajalikku miinimumi (149). Ümberkorraldusabi summa ja osakaal peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas abisaaja, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid (150). Eelkõige tuleb tagada piisav omapanus ümberkorralduskulude katmiseks ning kui riigi toetust antakse vormis, mis suurendab abisaaja omakapitali positsiooni, siis kulude jagamine. Nende nõuete hindamisel võetakse arvesse mis tahes eelnevalt antud päästmisabi. |
| --- | --- |

(220)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes on sätestatud, et abi ei tohi ületada selle eesmärgi saavutamiseks vajalikku miinimumi (149). Ümberkorraldusabi summa ja osakaal peavad rangelt piirduma ettevõetavaks ümberkorraldamiseks vajamineva miinimumiga, pidades silmas abisaaja, selle osanike või seda hõlmava kontserni olemasolevaid rahalisi vahendeid (150). Eelkõige tuleb tagada piisav omapanus ümberkorralduskulude katmiseks ning kui riigi toetust antakse vormis, mis suurendab abisaaja omakapitali positsiooni, siis kulude jagamine. Nende nõuete hindamisel võetakse arvesse mis tahes eelnevalt antud päästmisabi.

149

150

Omapanus

Omapanus

| (221) | Abisaaja omapanus ümberkorralduskavasse peab olema tegelik ja täpne ning peaks üldjuhul olema võrreldav antud abiga, pidades silmas selle mõju abisaaja maksevõimele või likviidsuspositsioonile. Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 63 kohaselt peab komisjon hindama, kas erinevad omapanuse allikad on täpsed ega sisalda abi. Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 64 kohaselt peab komisjon omapanust tavaliselt piisavaks, kui selle summa moodustab üle 50 % ümberkorralduskuludest, välja arvatud erandlike asjaolude ja eriliste raskuste korral, mille puhul komisjon võib nõustuda väiksema omapanusega, kuid tingimusel, et omapanuse summa jääb siiski oluliseks. Lisaks, kui abistatava piirkonna eriolukord seda nõuab (nt on abisaajal abistatavas piirkonnas paiknemise tõttu väga keeruline saada turult finantseeringuid), võib komisjon lubada abi, mis on väiksem kui 50 % ümberkorralduskuludest päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 64 tähenduses (151). |
| --- | --- |

(221)

Abisaaja omapanus ümberkorralduskavasse peab olema tegelik ja täpne ning peaks üldjuhul olema võrreldav antud abiga, pidades silmas selle mõju abisaaja maksevõimele või likviidsuspositsioonile. Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 63 kohaselt peab komisjon hindama, kas erinevad omapanuse allikad on täpsed ega sisalda abi. Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 64 kohaselt peab komisjon omapanust tavaliselt piisavaks, kui selle summa moodustab üle 50 % ümberkorralduskuludest, välja arvatud erandlike asjaolude ja eriliste raskuste korral, mille puhul komisjon võib nõustuda väiksema omapanusega, kuid tingimusel, et omapanuse summa jääb siiski oluliseks. Lisaks, kui abistatava piirkonna eriolukord seda nõuab (nt on abisaajal abistatavas piirkonnas paiknemise tõttu väga keeruline saada turult finantseeringuid), võib komisjon lubada abi, mis on väiksem kui 50 % ümberkorralduskuludest päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 64 tähenduses (151).

151

| (222) | Komisjon peab kontrollima, kas põhjendustes 49 ja 50 kirjeldatud kava eri rahastamisallikad ei sisalda abi ja on tegelikud, st on piisavalt kindel, et need ümberkorralduskava rakendamise käigus realiseeruvad, välja arvatud eeldatav tulevane kasum. Riigi panused, nagu käesoleval juhul Assooride autonoomse piirkonna kui SATA ainuaktsionäri antud panused, sisaldavad abi ja neid ei saa hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(222)

Komisjon peab kontrollima, kas põhjendustes 49 ja 50 kirjeldatud kava eri rahastamisallikad ei sisalda abi ja on tegelikud, st on piisavalt kindel, et need ümberkorralduskava rakendamise käigus realiseeruvad, välja arvatud eeldatav tulevane kasum. Riigi panused, nagu käesoleval juhul Assooride autonoomse piirkonna kui SATA ainuaktsionäri antud panused, sisaldavad abi ja neid ei saa hindamisel arvesse võtta.

| (223) | Portugali esitatud omafinantseerimisallikate hulgas (põhjendused 49 ja 50) on ainsad summad, mis tunduvad olevat piisavalt tegelikud ja asjakohased, ligikaudu [...] miljoni euro suurused panused, mis on seotud järgmisega:






  a) | tööjõu ratsionaliseerimise meetmed ([...] miljonit eurot) (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 3); |
| --- | --- | --- |

(223)

Portugali esitatud omafinantseerimisallikate hulgas (põhjendused 49 ja 50) on ainsad summad, mis tunduvad olevat piisavalt tegelikud ja asjakohased, ligikaudu [...] miljoni euro suurused panused, mis on seotud järgmisega:

a)

tööjõu ratsionaliseerimise meetmed ([...] miljonit eurot) (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 3);

| b) | kokkuhoid, mis tuleneb tegevuse suurenenud tõhususest (põhjenduse 49 punkt a), [...] miljonit eurot ja muude kolmandate isikute panused [...] miljoni euro ulatuses lisaks lennukipargi ümberkorraldamisele [...] miljoni euro ulatuses (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 1 ja põhjenduse 49 punkti b alapunkt 2), kokku [...] miljonit eurot; |
| --- | --- |

b)

kokkuhoid, mis tuleneb tegevuse suurenenud tõhususest (põhjenduse 49 punkt a), [...] miljonit eurot ja muude kolmandate isikute panused [...] miljoni euro ulatuses lisaks lennukipargi ümberkorraldamisele [...] miljoni euro ulatuses (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 1 ja põhjenduse 49 punkti b alapunkt 2), kokku [...] miljonit eurot;

| c) | võlausaldajatega kokku lepitud vähendatud tasud [...] miljoni euro ulatuses (põhjenduse 50 punkt 3); |
| --- | --- |

c)

võlausaldajatega kokku lepitud vähendatud tasud [...] miljoni euro ulatuses (põhjenduse 50 punkt 3);

| d) | varade müük ([...]) ja muud säästud kokku [...] miljoni euro ulatuses (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 4); |
| --- | --- |

d)

varade müük ([...]) ja muud säästud kokku [...] miljoni euro ulatuses (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 4);

| e) | panused omatuludest amortisatsiooni [...] ([...] miljonit eurot) ja ümberkorralduskulude katmisse ([...] miljonit eurot) (põhjenduse 50 punkt 1 ja põhjenduse 50 punkt 2) ning |
| --- | --- |

e)

panused omatuludest amortisatsiooni [...] ([...] miljonit eurot) ja ümberkorralduskulude katmisse ([...] miljonit eurot) (põhjenduse 50 punkt 1 ja põhjenduse 50 punkt 2) ning

| f) | [...] miljoni euro suurune muu kui riigi tagatisega tagatud [...] miljoni euro suurune rahastus kommertspangalt ([...]) (põhjenduse 50 punkt 4). |
| --- | --- |

f)

[...] miljoni euro suurune muu kui riigi tagatisega tagatud [...] miljoni euro suurune rahastus kommertspangalt ([...]) (põhjenduse 50 punkt 4).

| (224) | Esiteks saab Portugali kavandatud [...] miljoni euro suurustest tööjõu ratsionaliseerimise meetmetest (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 3) tegelikuks ja asjakohaseks pidada ainult tööjõu ümberkorraldamise hüvitiste maksmist (teine taane) [...] miljoni euro suuruses summas, sest SATA on selle summa juba välja maksnud ja see on seotud ümberkorralduskuludega, mis kanti seoses ümberkorralduskavas ette nähtud töötajate arvu vähendamise kui eeltingimusega. Sellised kulud on vahetud, arvestades, et SATA on alates 2021. aastast ellu viidud ümberkorraldamise käigus juba töölepinguid lõpetanud ja töötajate arvu vähendanud, ning selle rahastamisallikat võib pidada abivabaks, sest SATA on need tasunud põhitegevuse rahavoogudest ja neid ei rahastata riigiabist ega ka omakapitalist või riigi tagatisega laenudest. Seega võib hüvitiste maksmist pidada osaks abisaaja omapanusest ümberkorralduskuludesse ning seda võib pidada tegelikuks päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 63 tähenduses. Seevastu ei saa kooskõlas komisjoni väljakujunenud tavaga pidada abisaaja omapanuseks töötajate 2021. ja 2022. aasta töötasu [...] ([...] miljonit eurot) ning lennumeeskonna tööjõudluse parandamiseks ametiühingutega uuesti läbi räägitud töölepinguid ([...] miljonit eurot). Palgakulude kokkuhoid hõlmab ettevõtjale iseloomulike, puhtalt ettevõtjasiseste kulude vähendamist, mis on vajalik ettevõtja ümberkorraldamiseks (152). |
| --- | --- |

(224)

Esiteks saab Portugali kavandatud [...] miljoni euro suurustest tööjõu ratsionaliseerimise meetmetest (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 3) tegelikuks ja asjakohaseks pidada ainult tööjõu ümberkorraldamise hüvitiste maksmist (teine taane) [...] miljoni euro suuruses summas, sest SATA on selle summa juba välja maksnud ja see on seotud ümberkorralduskuludega, mis kanti seoses ümberkorralduskavas ette nähtud töötajate arvu vähendamise kui eeltingimusega. Sellised kulud on vahetud, arvestades, et SATA on alates 2021. aastast ellu viidud ümberkorraldamise käigus juba töölepinguid lõpetanud ja töötajate arvu vähendanud, ning selle rahastamisallikat võib pidada abivabaks, sest SATA on need tasunud põhitegevuse rahavoogudest ja neid ei rahastata riigiabist ega ka omakapitalist või riigi tagatisega laenudest. Seega võib hüvitiste maksmist pidada osaks abisaaja omapanusest ümberkorralduskuludesse ning seda võib pidada tegelikuks päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 63 tähenduses. Seevastu ei saa kooskõlas komisjoni väljakujunenud tavaga pidada abisaaja omapanuseks töötajate 2021. ja 2022. aasta töötasu [...] ([...] miljonit eurot) ning lennumeeskonna tööjõudluse parandamiseks ametiühingutega uuesti läbi räägitud töölepinguid ([...] miljonit eurot). Palgakulude kokkuhoid hõlmab ettevõtjale iseloomulike, puhtalt ettevõtjasiseste kulude vähendamist, mis on vajalik ettevõtja ümberkorraldamiseks (152).

152

| (225) | Teiseks, sellega seoses võivad kolmandate isikute panused või kulutõhususe meetmed olla tegelikud ja asjakohased omapanuse allikad, tingimusel et need on püsivad kulude vähendamised, mida kannavad või võimaldavad välistarnijad või kliendid koos abisaajaga ja mis tulenevad siduvatest lepingutest ning on tegelikud ega ole tühistatavad (153). Komisjon on juba arvestanud sellega, et tarnijate ja rendileandjatega sõlmitud uuesti läbiräägitud lepingutes sätestatud lepinguliste kohustuste vähendamised on tegelikud omapanuse allikad: võrreldes esialgsete lepingute tingimustega vabastavad need ümberkorralduskulude rahastamiseks olemasolevaid ressursse, mis muidu tuleks kulutada kaasnevate võlgnevuste tasumiseks (154). Sama kehtib ka tarnijate ja ostjate kohta, kes võtavad kindlalt kohustuse või muudavad oma lepingutingimusi, vabastades abisaajalt saadavaid ressursse (155). |
| --- | --- |

(225)

Teiseks, sellega seoses võivad kolmandate isikute panused või kulutõhususe meetmed olla tegelikud ja asjakohased omapanuse allikad, tingimusel et need on püsivad kulude vähendamised, mida kannavad või võimaldavad välistarnijad või kliendid koos abisaajaga ja mis tulenevad siduvatest lepingutest ning on tegelikud ega ole tühistatavad (153). Komisjon on juba arvestanud sellega, et tarnijate ja rendileandjatega sõlmitud uuesti läbiräägitud lepingutes sätestatud lepinguliste kohustuste vähendamised on tegelikud omapanuse allikad: võrreldes esialgsete lepingute tingimustega vabastavad need ümberkorralduskulude rahastamiseks olemasolevaid ressursse, mis muidu tuleks kulutada kaasnevate võlgnevuste tasumiseks (154). Sama kehtib ka tarnijate ja ostjate kohta, kes võtavad kindlalt kohustuse või muudavad oma lepingutingimusi, vabastades abisaajalt saadavaid ressursse (155).

153

154

155

| (226) | SATA kulude vähendamist, mis tuleneb tegevuse tõhususe suurenemisest ja tarnijatega peetud läbirääkimistest (põhjenduse 49 punkt a ja põhjenduse 49 punkti b alapunkt 2), kokku [...] miljoni euro ulatuses, samuti lennukipargi ümberkorraldamise meetmeid (umbes [...] miljonit eurot, vt põhjenduse 49 punkti b alapunkt 1), võib pidada tegelikuks omapanuse allikaks, sest see kokkuhoid tuleneb siduvatest lepingutest, mis on juba sõlmitud ja on seega piisavalt kindlad, et pidada neid tegelikuks (156). Sellistel meetmetel on tõepoolest sama rahaline mõju kui võlgade kustutamisel maksejõuetusmenetluses, välja arvatud asjaolu, et mõju jaguneb aastate peale, mitte ei avaldu ühekorraga. Seega saab need summad ([...] miljonit eurot) lisada SATA [...] läbiräägitud võla vähendamisele [...] miljoni euro ulatuses (põhjenduse 50 punkt 3), nii et kokku on kolmandate isikute panus, mida võib pidada tegelikuks ja asjakohaseks, ligikaudu [...] miljonit eurot. Sellist summat võib pidada ka abivabaks, sest vastavate meetmetega jagatakse SATA ümberkorralduskulude finantskoormust tarnijate ja rendileandjatega, kellel oleks muidu õigus saada SATA positiivsete tegevustulemuste pealt suuremaid makseid. Samuti ei ole seoses võlgade kustutamisega, mis hõlmab nii avalik-õiguslikke kui ka eraettevõtjaid, mingeid viiteid selle kohta, et selline kustutamine tooks kaasa riigiabi. |
| --- | --- |

(226)

SATA kulude vähendamist, mis tuleneb tegevuse tõhususe suurenemisest ja tarnijatega peetud läbirääkimistest (põhjenduse 49 punkt a ja põhjenduse 49 punkti b alapunkt 2), kokku [...] miljoni euro ulatuses, samuti lennukipargi ümberkorraldamise meetmeid (umbes [...] miljonit eurot, vt põhjenduse 49 punkti b alapunkt 1), võib pidada tegelikuks omapanuse allikaks, sest see kokkuhoid tuleneb siduvatest lepingutest, mis on juba sõlmitud ja on seega piisavalt kindlad, et pidada neid tegelikuks (156). Sellistel meetmetel on tõepoolest sama rahaline mõju kui võlgade kustutamisel maksejõuetusmenetluses, välja arvatud asjaolu, et mõju jaguneb aastate peale, mitte ei avaldu ühekorraga. Seega saab need summad ([...] miljonit eurot) lisada SATA [...] läbiräägitud võla vähendamisele [...] miljoni euro ulatuses (põhjenduse 50 punkt 3), nii et kokku on kolmandate isikute panus, mida võib pidada tegelikuks ja asjakohaseks, ligikaudu [...] miljonit eurot. Sellist summat võib pidada ka abivabaks, sest vastavate meetmetega jagatakse SATA ümberkorralduskulude finantskoormust tarnijate ja rendileandjatega, kellel oleks muidu õigus saada SATA positiivsete tegevustulemuste pealt suuremaid makseid. Samuti ei ole seoses võlgade kustutamisega, mis hõlmab nii avalik-õiguslikke kui ka eraettevõtjaid, mingeid viiteid selle kohta, et selline kustutamine tooks kaasa riigiabi.

156

| (227) | Kolmandaks võib abisaaja tegelikuks ja asjakohaseks panuseks ümberkorralduskuludesse pidada SATA Põhja-Ameerika reisikorraldajatega seotud varadest ja tegevustest saadud tulu [...] ning muid sääste [...] miljoni euro suuruses summas (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 4). See tulu on juba teenitud (välja arvatud Azores Vacations America likvideerimisest saadav tulu, mis on juba välja arvutatud ja kantakse SATA-le üle pärast nimetatud äriühingu likvideerimise lõpuleviimist). Samuti on ümberkorralduskava esialgsete prognoosidega võrreldes suuremad tegevustulud võimaldanud SATA-l katta varasema võla amortisatsioonikulusid ([...] miljonit eurot, põhjenduse 50 punkt 1) ja muid ümberkorralduskulusid ([...] miljonit eurot, põhjenduse 50 punkt 2). Neid omapanuseid võib pidada samuti tegelikuks ja asjakohaseks, sest abisaaja on need summad juba maksnud. |
| --- | --- |

(227)

Kolmandaks võib abisaaja tegelikuks ja asjakohaseks panuseks ümberkorralduskuludesse pidada SATA Põhja-Ameerika reisikorraldajatega seotud varadest ja tegevustest saadud tulu [...] ning muid sääste [...] miljoni euro suuruses summas (põhjenduse 49 punkti b alapunkt 4). See tulu on juba teenitud (välja arvatud Azores Vacations America likvideerimisest saadav tulu, mis on juba välja arvutatud ja kantakse SATA-le üle pärast nimetatud äriühingu likvideerimise lõpuleviimist). Samuti on ümberkorralduskava esialgsete prognoosidega võrreldes suuremad tegevustulud võimaldanud SATA-l katta varasema võla amortisatsioonikulusid ([...] miljonit eurot, põhjenduse 50 punkt 1) ja muid ümberkorralduskulusid ([...] miljonit eurot, põhjenduse 50 punkt 2). Neid omapanuseid võib pidada samuti tegelikuks ja asjakohaseks, sest abisaaja on need summad juba maksnud.

| (228) | Kõigele lisaks võib pidada tegelikuks ja asjakohaseks erafinantseerimisasutuse ([...]) [...] miljoni euro suurust uut rahastamist (põhjenduse 50 punkt 4), mida piirkond ei taga, sest see on finantseerimisasutusega juba läbi räägitud ja selle saab teoks teha 2022. aastal. Peale selle, kuna SATA-l on võimalus valida [...] alternatiivsete sobivate laenuandjate hulgast, näitab erainvestoritepoolse rahastamise võimalus ka tema võimet taastada täielik juurdepääs kapitaliturgudele ja on märk turu kindlast usust tema elujõulisuse taastumisse. |
| --- | --- |

(228)

Kõigele lisaks võib pidada tegelikuks ja asjakohaseks erafinantseerimisasutuse ([...]) [...] miljoni euro suurust uut rahastamist (põhjenduse 50 punkt 4), mida piirkond ei taga, sest see on finantseerimisasutusega juba läbi räägitud ja selle saab teoks teha 2022. aastal. Peale selle, kuna SATA-l on võimalus valida [...] alternatiivsete sobivate laenuandjate hulgast, näitab erainvestoritepoolse rahastamise võimalus ka tema võimet taastada täielik juurdepääs kapitaliturgudele ja on märk turu kindlast usust tema elujõulisuse taastumisse.

| (229) | Vastupidi Portugali ametiasutuste seisukohtadele ei saa tegelikuks ja asjakohaseks pidada tulu, mis saadakse Azores Airlinesi enamusosaluse (51 %) ja kogu maapealse teeninduse äriüksuse müügist (põhjendus 51), isegi kui see peaks kava kohaselt toimuma juba enne ümberkorralduskava lõppu. Eelkõige koosnevad vastavad summad (umbes [...] miljonit eurot) eeldatavatest rahalistest vahenditest, mis on seotud varade veel toimumata müügiga, ja kuigi Portugali ametiasutused on teatanud endale võetud kindlast kohustusest võõrandamine ellu viia, ei ole erastamisprotsess veel alanud ning ühtegi kindlat või isegi potentsiaalset ostjat ei ole. |
| --- | --- |

(229)

Vastupidi Portugali ametiasutuste seisukohtadele ei saa tegelikuks ja asjakohaseks pidada tulu, mis saadakse Azores Airlinesi enamusosaluse (51 %) ja kogu maapealse teeninduse äriüksuse müügist (põhjendus 51), isegi kui see peaks kava kohaselt toimuma juba enne ümberkorralduskava lõppu. Eelkõige koosnevad vastavad summad (umbes [...] miljonit eurot) eeldatavatest rahalistest vahenditest, mis on seotud varade veel toimumata müügiga, ja kuigi Portugali ametiasutused on teatanud endale võetud kindlast kohustusest võõrandamine ellu viia, ei ole erastamisprotsess veel alanud ning ühtegi kindlat või isegi potentsiaalset ostjat ei ole.

| (230) | Komisjon hindab seega sellise omapanuse suuruseks, mida saab pidada tegelikuks ja asjakohaseks, kõige rohkem [...] miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 30 % SATA abikõlblikest ümberkorralduskuludest, mis erinevalt Portugali arvutatud summast (põhjendus 47) on [...] miljonit eurot, sest need sisaldavad lisaks nimetatud maksimaalsele omapanusele 453,25 miljoni euro suurust ümberkorraldusabi, millest neid ka rahastatakse. Ülejäänud kulud, nagu käibekapital, tuleb katta SATA tavapärase majandustegevuse tulust või paremate maksetingimuste abil, mida ei ole veel kehtestatud. Omapanuse 30 % suurune hinnanguline osakaal ja ümberkorraldusabi 70 % suurune hinnanguline osakaal on ilmselgelt konservatiivsed, sest ühe või mitme kindla ostja panuse puudumise tõttu ei arvestata nendes piisavalt asjakohase panusena tulu, mis saadakse tulevastest võõrandamistest, mida Portugal kohustub enne ümberkorralduskava elluviimist tegema. Sellise käsitluse puhul ei võeta arvesse Azores Airlinesi aktsiate ja maapealse teeninduse äriüksuse tulevast väärtust. Nende kahe äriühingu ümberkorralduskava lõpus oodatavate positiivsete tegevustulemuste põhjal võib arvata, et Assooride autonoomne piirkond nõuab abisumma tagasi ja vähendab abisummat mõnekümne miljoni euro võrra. Vastavalt päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidele 64 ja 98 võib komisjon igal juhul nõustuda abisaaja kogu omapanusega ümberkorraldamiskuludesse isegi siis, kui see on väiksem kui 50 %, mida tavaliselt nõutakse. |
| --- | --- |

(230)

Komisjon hindab seega sellise omapanuse suuruseks, mida saab pidada tegelikuks ja asjakohaseks, kõige rohkem [...] miljonit eurot, mis moodustab ligikaudu 30 % SATA abikõlblikest ümberkorralduskuludest, mis erinevalt Portugali arvutatud summast (põhjendus 47) on [...] miljonit eurot, sest need sisaldavad lisaks nimetatud maksimaalsele omapanusele 453,25 miljoni euro suurust ümberkorraldusabi, millest neid ka rahastatakse. Ülejäänud kulud, nagu käibekapital, tuleb katta SATA tavapärase majandustegevuse tulust või paremate maksetingimuste abil, mida ei ole veel kehtestatud. Omapanuse 30 % suurune hinnanguline osakaal ja ümberkorraldusabi 70 % suurune hinnanguline osakaal on ilmselgelt konservatiivsed, sest ühe või mitme kindla ostja panuse puudumise tõttu ei arvestata nendes piisavalt asjakohase panusena tulu, mis saadakse tulevastest võõrandamistest, mida Portugal kohustub enne ümberkorralduskava elluviimist tegema. Sellise käsitluse puhul ei võeta arvesse Azores Airlinesi aktsiate ja maapealse teeninduse äriüksuse tulevast väärtust. Nende kahe äriühingu ümberkorralduskava lõpus oodatavate positiivsete tegevustulemuste põhjal võib arvata, et Assooride autonoomne piirkond nõuab abisumma tagasi ja vähendab abisummat mõnekümne miljoni euro võrra. Vastavalt päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktidele 64 ja 98 võib komisjon igal juhul nõustuda abisaaja kogu omapanusega ümberkorraldamiskuludesse isegi siis, kui see on väiksem kui 50 %, mida tavaliselt nõutakse.

| (231) | Komisjon leiab eelkõige praegustes COVID-19 pandeemia puhkemise järgsetes oludes, et olenevalt konkreetsest juhtumist võib olla põhjendatud, et omapanus on väiksem kui kehtestatud künnis 50 % ümberkorralduskuludest, kui see jääb siiski oluliseks, nagu on nõutud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 64. Seoses tasemega, mida komisjon peaks asjakohaseks, on komisjon oma juhtumite menetlemise praktikas leidnud, et omapanus, mis moodustab 24–35 % ümberkorralduskuludest, võib olla oluline ja seega võib olla proportsionaalne ümberkorraldusabi, mis moodustab umbes 65–76 % ümberkorralduskuludest (157). |
| --- | --- |

(231)

Komisjon leiab eelkõige praegustes COVID-19 pandeemia puhkemise järgsetes oludes, et olenevalt konkreetsest juhtumist võib olla põhjendatud, et omapanus on väiksem kui kehtestatud künnis 50 % ümberkorralduskuludest, kui see jääb siiski oluliseks, nagu on nõutud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 64. Seoses tasemega, mida komisjon peaks asjakohaseks, on komisjon oma juhtumite menetlemise praktikas leidnud, et omapanus, mis moodustab 24–35 % ümberkorralduskuludest, võib olla oluline ja seega võib olla proportsionaalne ümberkorraldusabi, mis moodustab umbes 65–76 % ümberkorralduskuludest (157).

157

| (232) | SATA juhtumis leiab komisjon, et Portugal on tõendanud erandlike asjaolude esinemist, mis on seotud eelkõige sellega, et COVID-19 pandeemia ja selle ohjamiseks võetud meetmed on loonud selle väikese piirkondliku lennuettevõtja jaoks erandlikud asjaolud olukorras, kus majanduses on tõsine häire ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses ja millel on vahetu mõju lennundus- ja turismisektorile ning ettevõtja võimele hankida rahastamisvahendeid turult (põhjendused 34–37), kuigi komisjon märgib ära tõsiasja, et hoolimata nendest ebasoodsatest asjaoludest õnnestus SATA-l siiski hankida turult teatav rahastamissumma, nagu on märgitud põhjenduses 228. Võttes arvesse tegevuse väiksemat mahtu, mis on seotud nõudluse järsu vähenemisega Assooridele reisimise järele alates 2020. aasta märtsist, on COVID-19 pandeemia mõjutanud eelkõige SATAt ja suuremas ulatuses kui otsesed kahjud, mis tulenevad ametiasutuste poolt liidus kehtestatud reisikeeldudest ja -piirangutest, sest SATA teenindab Assooridel peamiselt avaliku teenindamise kohustuse aluseid lennuliine ja osutab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mistõttu on tema võimalused oma teenuseid muude tegevuste või sihtkohtadega mitmekesistada väga piiratud. Mis puudutab omapanust, siis turutingimustel saadud uued rahastamisvahendid, mis moodustavad peaaegu kolmandiku Portugali esitatud rahastamisallikatest, on kooskõlas ka ajutise raamistiku punktiga 14a, kus komisjon selgitab, pidades silmas COVID-19 tekitatud ainulaadset olukorda, et üksikjuhtudel võib olla põhjendatud, et omapanus päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktide 62–64 tähenduses jääb alla 50 %. |
| --- | --- |

(232)

SATA juhtumis leiab komisjon, et Portugal on tõendanud erandlike asjaolude esinemist, mis on seotud eelkõige sellega, et COVID-19 pandeemia ja selle ohjamiseks võetud meetmed on loonud selle väikese piirkondliku lennuettevõtja jaoks erandlikud asjaolud olukorras, kus majanduses on tõsine häire ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b tähenduses ja millel on vahetu mõju lennundus- ja turismisektorile ning ettevõtja võimele hankida rahastamisvahendeid turult (põhjendused 34–37), kuigi komisjon märgib ära tõsiasja, et hoolimata nendest ebasoodsatest asjaoludest õnnestus SATA-l siiski hankida turult teatav rahastamissumma, nagu on märgitud põhjenduses 228. Võttes arvesse tegevuse väiksemat mahtu, mis on seotud nõudluse järsu vähenemisega Assooridele reisimise järele alates 2020. aasta märtsist, on COVID-19 pandeemia mõjutanud eelkõige SATAt ja suuremas ulatuses kui otsesed kahjud, mis tulenevad ametiasutuste poolt liidus kehtestatud reisikeeldudest ja -piirangutest, sest SATA teenindab Assooridel peamiselt avaliku teenindamise kohustuse aluseid lennuliine ja osutab üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, mistõttu on tema võimalused oma teenuseid muude tegevuste või sihtkohtadega mitmekesistada väga piiratud. Mis puudutab omapanust, siis turutingimustel saadud uued rahastamisvahendid, mis moodustavad peaaegu kolmandiku Portugali esitatud rahastamisallikatest, on kooskõlas ka ajutise raamistiku punktiga 14a, kus komisjon selgitab, pidades silmas COVID-19 tekitatud ainulaadset olukorda, et üksikjuhtudel võib olla põhjendatud, et omapanus päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktide 62–64 tähenduses jääb alla 50 %.

| (233) | Lisaks pöörab komisjon erilist tähelepanu i) abisaaja ainulaadsele funktsioonile ja positsioonile liidu äärepoolseimas piirkonnas, mis on ühtlasi abistatav piirkond (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 98), ning ii) üliolulisele rollile, mida SATA Assoori saarte vahelise, samuti nende saarte ning Portugali mandriosa ja Madeira vahelise territoriaalse ühtsuse tagamisel avaliku teenindamise kohustuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kaudu täidab. Esimese aspekti kohta leiab komisjon, et Portugali esitatud teave näitab, et SATA-l on liidu äärepoolseimas abistatavas piirkonnas paiknemise tõttu väga keeruline saada turult finantseeringuid, ning et kõnealused raskused on suuremad kui sellise juurdepääsu keerukus SATA jaoks ainuüksi tema finantsseisundi tõttu (põhjendus 67). Teise punkti kohta märgib komisjon ka, et abisaaja on avaliku teenindamise kohustuse täitja / üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutaja, kes rahuldab äärepoolseimas piirkonnas asuva abistatava piirkonna selgelt eristuvaid ja spetsiifilisi sotsiaal-majanduslikke vajadusi, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349. Enamik kolmandaid isikuid toetas seda seisukohta oma märkustes menetluse algatamise otsuse ja menetluse laiendamise otsuse kohta, rõhutades ainulaadset rolli, mida täidab SATA, kes on ainus lennuettevõtja, kes pakub lennuühendusi Assoori eri saarte vahel ja lennukaubavedu Assooridele ning lendab sellest liidu äärepoolseimast piirkonnast Põhja-Ameerikasse (põhjendused 93–101). Kõigele lisaks võtab komisjon arvesse SATA väiksust ja äritegevust, nimelt on SATA-l praegu vaid 13 lennukit (algsest 15st) ning pärast ümberkorraldusperioodi lõpus toimuvat Azores Airlinesi kontrollosaluse müüki ainult kuus lennukit. Seega kohaldab komisjon käsiloleva juhtumi puhul päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 98 sätestatud erandit ning peab vastuvõetavaks põhjendustes 223–230 hinnatud omapanust, mis on igal juhul endiselt oluline. |
| --- | --- |

(233)

Lisaks pöörab komisjon erilist tähelepanu i) abisaaja ainulaadsele funktsioonile ja positsioonile liidu äärepoolseimas piirkonnas, mis on ühtlasi abistatav piirkond (päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 98), ning ii) üliolulisele rollile, mida SATA Assoori saarte vahelise, samuti nende saarte ning Portugali mandriosa ja Madeira vahelise territoriaalse ühtsuse tagamisel avaliku teenindamise kohustuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kaudu täidab. Esimese aspekti kohta leiab komisjon, et Portugali esitatud teave näitab, et SATA-l on liidu äärepoolseimas abistatavas piirkonnas paiknemise tõttu väga keeruline saada turult finantseeringuid, ning et kõnealused raskused on suuremad kui sellise juurdepääsu keerukus SATA jaoks ainuüksi tema finantsseisundi tõttu (põhjendus 67). Teise punkti kohta märgib komisjon ka, et abisaaja on avaliku teenindamise kohustuse täitja / üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutaja, kes rahuldab äärepoolseimas piirkonnas asuva abistatava piirkonna selgelt eristuvaid ja spetsiifilisi sotsiaal-majanduslikke vajadusi, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349. Enamik kolmandaid isikuid toetas seda seisukohta oma märkustes menetluse algatamise otsuse ja menetluse laiendamise otsuse kohta, rõhutades ainulaadset rolli, mida täidab SATA, kes on ainus lennuettevõtja, kes pakub lennuühendusi Assoori eri saarte vahel ja lennukaubavedu Assooridele ning lendab sellest liidu äärepoolseimast piirkonnast Põhja-Ameerikasse (põhjendused 93–101). Kõigele lisaks võtab komisjon arvesse SATA väiksust ja äritegevust, nimelt on SATA-l praegu vaid 13 lennukit (algsest 15st) ning pärast ümberkorraldusperioodi lõpus toimuvat Azores Airlinesi kontrollosaluse müüki ainult kuus lennukit. Seega kohaldab komisjon käsiloleva juhtumi puhul päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 98 sätestatud erandit ning peab vastuvõetavaks põhjendustes 223–230 hinnatud omapanust, mis on igal juhul endiselt oluline.

Kulude jagamine

Kulude jagamine

| (234) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktide 65–67 kohaselt võib riigi toetus, mida antakse viisil, mis suurendab abisaaja omakapitali, kaitsta osanikke ja madalamal järjekohal asuvate nõuetega võlausaldajaid tagajärgede eest, mida tõi kaasa otsus investeerida abisaajasse, tekitades seega moraaliriski ja kahjustades turudistsipliini. Ümberkorraldusabi ei stimuleeri moraaliriski või liigse riski võtmist, millest saavad kasu osanikud või võlausaldajad. Assooride autonoomne piirkond, kes on nüüd abi andja, on jälginud kõiki SATA strateegilisi ja äriotsuseid ning võtnud neid ainuaktsionärina vastu, samal ajal kui äriühingu tegevust ei ole rahastatud allutatud laenudega ega (kahjumit katva) hübriidrahastamisega, mis tõenäoliselt kantakse osaliselt maha kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes sätestatud kulude jagamise nõuetega. |
| --- | --- |

(234)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktide 65–67 kohaselt võib riigi toetus, mida antakse viisil, mis suurendab abisaaja omakapitali, kaitsta osanikke ja madalamal järjekohal asuvate nõuetega võlausaldajaid tagajärgede eest, mida tõi kaasa otsus investeerida abisaajasse, tekitades seega moraaliriski ja kahjustades turudistsipliini. Ümberkorraldusabi ei stimuleeri moraaliriski või liigse riski võtmist, millest saavad kasu osanikud või võlausaldajad. Assooride autonoomne piirkond, kes on nüüd abi andja, on jälginud kõiki SATA strateegilisi ja äriotsuseid ning võtnud neid ainuaktsionärina vastu, samal ajal kui äriühingu tegevust ei ole rahastatud allutatud laenudega ega (kahjumit katva) hübriidrahastamisega, mis tõenäoliselt kantakse osaliselt maha kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes sätestatud kulude jagamise nõuetega.

| (235) | Et SATA kuulub täielikult Assooride autonoomsele piirkonnale, kuulub praeguses olukorras abisaaja omakapitali positsiooni parandamine ja Assooride autonoomse piirkonna antud abiga toetatud edukast ümberkorraldamisest tulenev võimalik kasum, sealhulgas varade kavandatud võõrandamisest saadav müügitulu täielikult abi andjale kui ainuaktsionärile. Seetõttu võib kulude jagamist olemasolevate aktsionäride vahel pidada käesoleval juhul ebaoluliseks. SATA ja Assooride autonoomne piirkond on pikka aega pidanud pankade ja teiste finantseerimisasutustega läbirääkimisi SATA tasumata võlgade üle. Eelisõigusega võlausaldajad on juba nõustunud riskimarginaali vähendamise ja lõpptähtaja pikendamisega ning ka intresside ja vahendustasude vähendamisega (põhjendus 50), millega vähendatakse edaspidist raha väljavoolu riigi täieliku kontrolli all olevast äriühingust SATA, mille finantsraskused on seostatavad ainult selle ainuaktsionäri, st Assooride autonoomse piirkonnaga. Peale selle, nagu selgitas Portugal (põhjendused 111–112), on Assooride autonoomne piirkond laenuvõtja ülemaailmsetel finantsturgudel ja ka SATA finantsvõla tagatise andja, nii et võlgade kustutamine võib vähendada turu usaldust Assooride autonoomse piirkonna vastu, mis võib avaldada ülekanduvat mõju teistele piirkonna avaliku sektori ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(235)

Et SATA kuulub täielikult Assooride autonoomsele piirkonnale, kuulub praeguses olukorras abisaaja omakapitali positsiooni parandamine ja Assooride autonoomse piirkonna antud abiga toetatud edukast ümberkorraldamisest tulenev võimalik kasum, sealhulgas varade kavandatud võõrandamisest saadav müügitulu täielikult abi andjale kui ainuaktsionärile. Seetõttu võib kulude jagamist olemasolevate aktsionäride vahel pidada käesoleval juhul ebaoluliseks. SATA ja Assooride autonoomne piirkond on pikka aega pidanud pankade ja teiste finantseerimisasutustega läbirääkimisi SATA tasumata võlgade üle. Eelisõigusega võlausaldajad on juba nõustunud riskimarginaali vähendamise ja lõpptähtaja pikendamisega ning ka intresside ja vahendustasude vähendamisega (põhjendus 50), millega vähendatakse edaspidist raha väljavoolu riigi täieliku kontrolli all olevast äriühingust SATA, mille finantsraskused on seostatavad ainult selle ainuaktsionäri, st Assooride autonoomse piirkonnaga. Peale selle, nagu selgitas Portugal (põhjendused 111–112), on Assooride autonoomne piirkond laenuvõtja ülemaailmsetel finantsturgudel ja ka SATA finantsvõla tagatise andja, nii et võlgade kustutamine võib vähendada turu usaldust Assooride autonoomse piirkonna vastu, mis võib avaldada ülekanduvat mõju teistele piirkonna avaliku sektori ettevõtjatele.

| (236) | Eelöeldut silmas pidades leiab komisjon, et ümberkorraldusabi vastab proportsionaalsuse, omapanuse ja kulude jagamise seisukohast päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste tingimustele. |
| --- | --- |

(236)

Eelöeldut silmas pidades leiab komisjon, et ümberkorraldusabi vastab proportsionaalsuse, omapanuse ja kulude jagamise seisukohast päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste tingimustele.

5.4.3.4.   Ühekordse abi põhimõte

Ühekordse abi põhimõte

| (237) | Selleks et tagada, et abi negatiivne mõju oleks piiratud, vältida põhjendamatut mõju konkurentsile ja kaubandusele ning tagada, et üldine mõju oleks positiivne, (158) tuleb raskustes olevatele ettevõtjatele abi anda vastavalt nn ühekordse abi põhimõttele. Selle põhimõtte kohaselt tuleb sellise abi andmist piirata kümne aastaga. |
| --- | --- |

(237)

Selleks et tagada, et abi negatiivne mõju oleks piiratud, vältida põhjendamatut mõju konkurentsile ja kaubandusele ning tagada, et üldine mõju oleks positiivne, (158) tuleb raskustes olevatele ettevõtjatele abi anda vastavalt nn ühekordse abi põhimõttele. Selle põhimõtte kohaselt tuleb sellise abi andmist piirata kümne aastaga.

158

| (238) | Komisjon lubab anda ümberkorraldusabi ainult ühe ümberkorraldusmeetme toetamiseks ja vajaduse korral tingimusel, et varasemast ümberkorraldusabi andmisest või ümberkorraldusperioodi lõpust või ümberkorralduskava rakendamise peatamisest on möödunud üle kümne aasta (159). Kui selline abi anti, lubab komisjon teha sellest reeglist erandeid, eelkõige juhul kui ümberkorraldusabi antakse pärast päästmisabi ühe ümberkorraldusmeetme osana või erandlikel ja ettenägematutel asjaoludel, mille eest abisaaja ei vastuta (160). |
| --- | --- |

(238)

Komisjon lubab anda ümberkorraldusabi ainult ühe ümberkorraldusmeetme toetamiseks ja vajaduse korral tingimusel, et varasemast ümberkorraldusabi andmisest või ümberkorraldusperioodi lõpust või ümberkorralduskava rakendamise peatamisest on möödunud üle kümne aasta (159). Kui selline abi anti, lubab komisjon teha sellest reeglist erandeid, eelkõige juhul kui ümberkorraldusabi antakse pärast päästmisabi ühe ümberkorraldusmeetme osana või erandlikel ja ettenägematutel asjaoludel, mille eest abisaaja ei vastuta (160).

159

160

| (239) | SATA-le antava ümberkorraldusabiga toetatakse üht ümberkorraldusmeedet, mida hakati rakendama juba 2020. aasta lõpus ja mis kestab 2025. aasta lõpuni. Komisjon märgib, et Portugal teavitas päästmisabist selle meetme raames ja komisjon kiitis SATA-le likviidsustoetuse andmise heaks päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 103 alusel. Komisjon kiitis selle toetuse andmise heaks nii päästmisabi suhtes ametliku uurimise algatamisel kui ka selle uurimise laiendamisel ümberkorraldusabile, mille eesmärk on säilitada SATA põhitegevus, mis on seotud avaliku teenindamise kohustuste täitmisega Assooride piirkonnale lennutranspordi pakkumise valdkonnas ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega piirkonna lennujaamades. Seetõttu ei takistanud selle toetuse andmine SATAt kõnealust ümberkorraldusabi vastu võtmast. |
| --- | --- |

(239)

SATA-le antava ümberkorraldusabiga toetatakse üht ümberkorraldusmeedet, mida hakati rakendama juba 2020. aasta lõpus ja mis kestab 2025. aasta lõpuni. Komisjon märgib, et Portugal teavitas päästmisabist selle meetme raames ja komisjon kiitis SATA-le likviidsustoetuse andmise heaks päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 103 alusel. Komisjon kiitis selle toetuse andmise heaks nii päästmisabi suhtes ametliku uurimise algatamisel kui ka selle uurimise laiendamisel ümberkorraldusabile, mille eesmärk on säilitada SATA põhitegevus, mis on seotud avaliku teenindamise kohustuste täitmisega Assooride piirkonnale lennutranspordi pakkumise valdkonnas ning üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega piirkonna lennujaamades. Seetõttu ei takistanud selle toetuse andmine SATAt kõnealust ümberkorraldusabi vastu võtmast.

| (240) | Mis puudutab SATA-le varem antud muud riigiabi, mis võib olla ühekordse abi põhimõtte kohaldamise seisukohast oluline, märgib komisjon, et ta on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b alusel, COVID-19 pandeemiast tingitud erandlikel asjaoludel kiitnud heaks 12 miljoni euro suuruse hüvitisabi SATA-le (161). Siiski ei kujuta see abi endast varasemat päästmis- või ümberkorraldusabi: sellega hüvitatakse 19. märtsist 2020 kuni 30. juunini 2020 COVID-19 puhangu tõttu tekkinud otsene kahju ja kaetakse kulud, mida SATA ei oleks kandnud, kui selle erandliku olukorra tõttu ei oleks rahvatervise põhjustel lennureisipiiranguid kehtestatud. Eelkõige jäeti hüvitise kohaldamisalast välja muud kulud, mida SATA kandis ajavahemikul 19. märtsist 2020 kuni 30. juunini 2020 valitsuse muude piirangute tõttu kui reisikeeldude või lennureisipiirangute tõttu ning vähenenud nõudluse tõttu, mis tulenes tõsistest häiretest Portugali majanduses 2020. ja 2021. aastal. |
| --- | --- |

(240)

Mis puudutab SATA-le varem antud muud riigiabi, mis võib olla ühekordse abi põhimõtte kohaldamise seisukohast oluline, märgib komisjon, et ta on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 2 punkti b alusel, COVID-19 pandeemiast tingitud erandlikel asjaoludel kiitnud heaks 12 miljoni euro suuruse hüvitisabi SATA-le (161). Siiski ei kujuta see abi endast varasemat päästmis- või ümberkorraldusabi: sellega hüvitatakse 19. märtsist 2020 kuni 30. juunini 2020 COVID-19 puhangu tõttu tekkinud otsene kahju ja kaetakse kulud, mida SATA ei oleks kandnud, kui selle erandliku olukorra tõttu ei oleks rahvatervise põhjustel lennureisipiiranguid kehtestatud. Eelkõige jäeti hüvitise kohaldamisalast välja muud kulud, mida SATA kandis ajavahemikul 19. märtsist 2020 kuni 30. juunini 2020 valitsuse muude piirangute tõttu kui reisikeeldude või lennureisipiirangute tõttu ning vähenenud nõudluse tõttu, mis tulenes tõsistest häiretest Portugali majanduses 2020. ja 2021. aastal.

161

| (241) | Mis puudutab hüvitisi avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest, siis on SATA Air Açores alates 1996. aastast osutanud teenuseid põhjenduses 19 nimetatud 14 saartevahelisel lennuliinil avaliku teenindamise kohustuste alusel, mis pandi talle algselt määruse (EMÜ) nr 2408/92 ja hiljem määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt. Kõnealused avaliku teenindamise kohustused sätestati lepingutes, milles nähti ette osutatud teenuste eest hüvitise arvutamine ex ante meetodi alusel, iga-aastane toetus ja hüvitiste korrigeerimise mehhanism, millega välditakse ülemäärast hüvitamist. Samuti on SGA osutatav üldist majandushuvi pakkuv teenus sätestatud kontsessioonilepingus, mis hõlmab selle ülesande täitmise aja eest eelnevalt kindlaks määratud hüvitist. SATA-le sellise hüvitise andmise eesmärk ja tulemus oli asjaomaste avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kulude katmine, mitte SATA päästmine või ümberkorraldamine. |
| --- | --- |

(241)

Mis puudutab hüvitisi avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest, siis on SATA Air Açores alates 1996. aastast osutanud teenuseid põhjenduses 19 nimetatud 14 saartevahelisel lennuliinil avaliku teenindamise kohustuste alusel, mis pandi talle algselt määruse (EMÜ) nr 2408/92 ja hiljem määruse (EÜ) nr 1008/2008 kohaselt. Kõnealused avaliku teenindamise kohustused sätestati lepingutes, milles nähti ette osutatud teenuste eest hüvitise arvutamine ex ante meetodi alusel, iga-aastane toetus ja hüvitiste korrigeerimise mehhanism, millega välditakse ülemäärast hüvitamist. Samuti on SGA osutatav üldist majandushuvi pakkuv teenus sätestatud kontsessioonilepingus, mis hõlmab selle ülesande täitmise aja eest eelnevalt kindlaks määratud hüvitist. SATA-le sellise hüvitise andmise eesmärk ja tulemus oli asjaomaste avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise kulude katmine, mitte SATA päästmine või ümberkorraldamine.

ex ante

| (242) | Kõigele lisaks, mis puudutab piirkonna poolt aastatel 2017–2020 märgitud SATA kapitali varasemaid suurendamisi, siis Portugali väitel on tegemist hüvitisega SATA avaliku teenindamise kohustuste täitmisel ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kantud kulude eest ning see anti selleks, et osaliselt katta Azores Airlinesi tegevuspuudujääk, mis tekkis seoses aastatel 2009–2019 avaliku teenindamise kohustuste täitmisega ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega mandrile ja Madeirale suunduvatel lennuliinidel (põhjendused 106 ja 107) ning Assooridelt Põhja-Ameerikasse suunduvatel lennuliinidel (põhjendus 108). Ryanair on seisukohal, et kapitali suurendamiste tõttu ei tohiks komisjon lubada SATA-le päästmisabi anda, sest COVID-19 kriisi ei tohiks käsitada erandina ühekordse abi põhimõttest. |
| --- | --- |

(242)

Kõigele lisaks, mis puudutab piirkonna poolt aastatel 2017–2020 märgitud SATA kapitali varasemaid suurendamisi, siis Portugali väitel on tegemist hüvitisega SATA avaliku teenindamise kohustuste täitmisel ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kantud kulude eest ning see anti selleks, et osaliselt katta Azores Airlinesi tegevuspuudujääk, mis tekkis seoses aastatel 2009–2019 avaliku teenindamise kohustuste täitmisega ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega mandrile ja Madeirale suunduvatel lennuliinidel (põhjendused 106 ja 107) ning Assooridelt Põhja-Ameerikasse suunduvatel lennuliinidel (põhjendus 108). Ryanair on seisukohal, et kapitali suurendamiste tõttu ei tohiks komisjon lubada SATA-le päästmisabi anda, sest COVID-19 kriisi ei tohiks käsitada erandina ühekordse abi põhimõttest.

| (243) | Komisjon tuletab meelde, et liidusiseste lennuliinide puhul ei oleks varasemate perioodide eest nõutud hüvitised määrusega (EÜ) nr 1008/2008 kooskõlas. Tegelikult kehtis asjaomastel lennuliinidel avatud avaliku teenindamise kohustus. Nagu Portugal meenutas (põhjendus 107), ilmutas Azores Airlines korduvalt huvi nende lennuliinide teenindamise vastu avaliku teenindamise kohustuse tingimuste alusel ja ilma hüvitiseta. Seetõttu oleks mis tahes hüvitis, mis antakse ettevõtjale Azores Airlines teenuste osutamise eest nendel lennuliinidel avatud avaliku teenindamise kohustuse raames, vastuolus määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõikega 8 ning liigituks ebaseaduslikuks ja kokkusobimatuks riigiabiks. Seda ei mõjuta asjaolu, et Azores Airlines teenis selle tegevusega kahjumit, mida oleks saanud vältida või vähendada, kui ta oleks teenindanud ainult äriliselt atraktiivseid lennuliine ja sõidugraafikuid ning osutanud majanduslikult tasuvaid teenuseid. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon tuletab meelde, et liidusiseste lennuliinide puhul ei oleks varasemate perioodide eest nõutud hüvitised määrusega (EÜ) nr 1008/2008 kooskõlas. Tegelikult kehtis asjaomastel lennuliinidel avatud avaliku teenindamise kohustus. Nagu Portugal meenutas (põhjendus 107), ilmutas Azores Airlines korduvalt huvi nende lennuliinide teenindamise vastu avaliku teenindamise kohustuse tingimuste alusel ja ilma hüvitiseta. Seetõttu oleks mis tahes hüvitis, mis antakse ettevõtjale Azores Airlines teenuste osutamise eest nendel lennuliinidel avatud avaliku teenindamise kohustuse raames, vastuolus määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõikega 8 ning liigituks ebaseaduslikuks ja kokkusobimatuks riigiabiks. Seda ei mõjuta asjaolu, et Azores Airlines teenis selle tegevusega kahjumit, mida oleks saanud vältida või vähendada, kui ta oleks teenindanud ainult äriliselt atraktiivseid lennuliine ja sõidugraafikuid ning osutanud majanduslikult tasuvaid teenuseid.

| (244) | Samuti liigitatakse ebaseaduslikuks ja kokkusobimatuks riigiabiks igasugune väidetav hüvitis kahju eest, mida kanti avaliku teenindamise kohustuste täitmisel või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel Assooridelt Põhja-Ameerikasse suunduvatel lennuliinidel. Tegelikult on Azores Airlines teenindanud neid ELi-väliseid lennuliine ärilistel alustel, ilma ülesande andmise aktita. Seetõttu ei saa Portugal õigustatult väita, et nende lennuliinide hüvitis on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsusega 2012/21/EL, sest selle artiklis 4 on nõutud, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise õigus antakse ettevõtjale ühe või mitme dokumendiga. Samamoodi ei saa sellist hüvitist pidada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikuga kokkusobivaks juhul, kui ülesande andmise akti ei ole (162). |
| --- | --- |

(244)

Samuti liigitatakse ebaseaduslikuks ja kokkusobimatuks riigiabiks igasugune väidetav hüvitis kahju eest, mida kanti avaliku teenindamise kohustuste täitmisel või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel Assooridelt Põhja-Ameerikasse suunduvatel lennuliinidel. Tegelikult on Azores Airlines teenindanud neid ELi-väliseid lennuliine ärilistel alustel, ilma ülesande andmise aktita. Seetõttu ei saa Portugal õigustatult väita, et nende lennuliinide hüvitis on kooskõlas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsusega 2012/21/EL, sest selle artiklis 4 on nõutud, et üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise õigus antakse ettevõtjale ühe või mitme dokumendiga. Samamoodi ei saa sellist hüvitist pidada üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikuga kokkusobivaks juhul, kui ülesande andmise akti ei ole (162).

162

| (245) | Sellest järeldub, et avaliku teenindamise kohustuse täitmisel või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kantud kulude hüvitamiseks tehtud kapitali suurendamised kujutavad endast vastavalt määrusele (EÜ) nr 1008/2008, üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale otsusele 2012/21/EL või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikule ebaseaduslikku ja kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(245)

Sellest järeldub, et avaliku teenindamise kohustuse täitmisel või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel kantud kulude hüvitamiseks tehtud kapitali suurendamised kujutavad endast vastavalt määrusele (EÜ) nr 1008/2008, üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevale otsusele 2012/21/EL või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistikule ebaseaduslikku ja kokkusobimatut riigiabi.

| (246) | Pärast ametliku uurimise algatamist on Portugali ametiasutused nõudnud, et SATA maksaks tagasi SATA Air Açoresi varasemate kapitali suurendamiste summad, kokku 72,6 miljoni euro ulatuses, mida piirkondlik valitsus on alates 2017. aastast märkinud ning mis anti ettevõtjale ja mis maksti talle enne menetluse algatamist peaaegu täielikult välja (põhjendus 71) (163). 1. juunil 2021 esitas Portugal komisjonile tõendid, mis näitavad, et SATA-le antud kapitali kogusumma on piirkonnale kolmes osas tagasi makstud (põhjendused 9 ja 116). |
| --- | --- |

(246)

Pärast ametliku uurimise algatamist on Portugali ametiasutused nõudnud, et SATA maksaks tagasi SATA Air Açoresi varasemate kapitali suurendamiste summad, kokku 72,6 miljoni euro ulatuses, mida piirkondlik valitsus on alates 2017. aastast märkinud ning mis anti ettevõtjale ja mis maksti talle enne menetluse algatamist peaaegu täielikult välja (põhjendus 71) (163). 1. juunil 2021 esitas Portugal komisjonile tõendid, mis näitavad, et SATA-le antud kapitali kogusumma on piirkonnale kolmes osas tagasi makstud (põhjendused 9 ja 116).

163

| (247) | Nimetatud tagasimaksmise tagajärjel on SATA alustanud oma aktsiakapitali vähendamist ja registreerinud selle vähendamise Portugali äriregistris. Portugal esitas ka tõendid tagasinõutud summalt intressi maksmise kohta 815 233,24 euro suuruses summas, mis kanti piirkonnale üle 30. novembril 2021. Summa vastab määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklis 11 osutatud tagasinõudmise intressimäärale, mis arvutatakse iga varasema kapitali suurendamise kohta alates kuupäevast, mil SATA asjaomase kapitali suurendamise makse sai, kuni selle tagasimaksmise kuupäevani. |
| --- | --- |

(247)

Nimetatud tagasimaksmise tagajärjel on SATA alustanud oma aktsiakapitali vähendamist ja registreerinud selle vähendamise Portugali äriregistris. Portugal esitas ka tõendid tagasinõutud summalt intressi maksmise kohta 815 233,24 euro suuruses summas, mis kanti piirkonnale üle 30. novembril 2021. Summa vastab määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklis 11 osutatud tagasinõudmise intressimäärale, mis arvutatakse iga varasema kapitali suurendamise kohta alates kuupäevast, mil SATA asjaomase kapitali suurendamise makse sai, kuni selle tagasimaksmise kuupäevani.

| (248) | Liidu kohtud on seoses siseturuga kokkusobimatu ebaseadusliku riigiabiga korduvalt sedastanud, et sellise abi tagasinõudmise eesmärk on kõrvaldada konkurentsimoonutus, mille on põhjustanud konkurentsieelis, mis on selle abi saajal turul võrreldes tema konkurentidega, ning taastada seega abi maksmisele eelnenud olukord (164). Sellise abi tagasimaksmisega kaotab selle saaja konkurentsieelise, (165) samal ajal kui selliselt abilt intressi maksmisega kaotab ta eelise, mis tuleneb abi tasuta kättesaadavusest alates selle abisaaja käsutusse andmise kuupäevast kuni abi tagasimaksmise kuupäevani (166). Komisjon on seega veendunud, et abi tagasimaksmine koos määruse (EÜ) nr 794/2004 artikli 11 kohaselt arvutatud intressiga ja aktsiakapitali vähendamine kõrvaldasid SATA-le kapitali suurendamisega antud konkurentsieelise. |
| --- | --- |

(248)

Liidu kohtud on seoses siseturuga kokkusobimatu ebaseadusliku riigiabiga korduvalt sedastanud, et sellise abi tagasinõudmise eesmärk on kõrvaldada konkurentsimoonutus, mille on põhjustanud konkurentsieelis, mis on selle abi saajal turul võrreldes tema konkurentidega, ning taastada seega abi maksmisele eelnenud olukord (164). Sellise abi tagasimaksmisega kaotab selle saaja konkurentsieelise, (165) samal ajal kui selliselt abilt intressi maksmisega kaotab ta eelise, mis tuleneb abi tasuta kättesaadavusest alates selle abisaaja käsutusse andmise kuupäevast kuni abi tagasimaksmise kuupäevani (166). Komisjon on seega veendunud, et abi tagasimaksmine koos määruse (EÜ) nr 794/2004 artikli 11 kohaselt arvutatud intressiga ja aktsiakapitali vähendamine kõrvaldasid SATA-le kapitali suurendamisega antud konkurentsieelise.

164

165

166

| (249) | Olenemata kapitali suurendamise summade tagasimaksmisest ja SATA-le antud konkurentsieelise kaotamisest hindab komisjon ka seda, kas teatatud ümberkorraldusabi SATA-le rikuks kapitali suurendamisi silmas pidades ühekordse abi põhimõtet, mis on sätestatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktides 70 ja 71. |
| --- | --- |

(249)

Olenemata kapitali suurendamise summade tagasimaksmisest ja SATA-le antud konkurentsieelise kaotamisest hindab komisjon ka seda, kas teatatud ümberkorraldusabi SATA-le rikuks kapitali suurendamisi silmas pidades ühekordse abi põhimõtet, mis on sätestatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktides 70 ja 71.

| (250) | Menetluse käigus esitatud tõendid võimaldavad järeldada, et SATA kasuks tehtud kapitali suurendamised otsustas teha selle ainuaktsionär alates 2017. aastast, et hüvitada SATA-le tema avaliku teenindamise kohustuste täitmine ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine olukorras, kus alates vähemalt 2009. aastast täidetud avaliku teenindamise kohustustega seotud kulusid ja tegevuspuudujääke ei olnud õiguspäraselt hüvitatud (põhjendused 102–108). Asjaomastes avaliku teenindamise lepingutes ega ülesande andmise aktides ei ole sellist hüvitamist aga ette nähtud, seega ei ole tagantjärele maksmine lubatud ei määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõike 8, üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse 2012/21/EL ega ka üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku kohaselt. Komisjon märgib, et vastupidi SATA Air Açoresile ja SGA-le, kes teenis positiivset puhaskasumit, teenis Azores Airlines suhteliselt märkimisväärset tegevuskahjumit ja negatiivset puhaskasumit (põhjendus 32). Igal juhul ei ole Portugal väidetava hüvitissummadega seoses tõendanud, et SATA kandis asjaomaste avaliku teenindamise kohustuste täitmise tõttu ka tegelikult selliseid kulusid ja kahju, mis vastaksid kapitali suurendamiste vormis antud väidetava hüvitise summale. Pealegi, isegi kui leitaks, et auditeeritud avaliku teenindamise kohustuste / üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tagantjärele hüvitamise summa (65,5 miljonit eurot) on põhjendatud, ei saaks SATA väidetavat avaliku teenindamise kohustustega seotud täiendavat puudujääki (33 miljonit eurot) (põhjendus 102) seda summat toetavate piisavate tõendite puudumise tõttu nõuetekohaselt tõendatuks pidada (eelkõige arvestades, et erinevalt 65,5 miljoni euro suurusest summast, mida seostati üksnes SATA avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinidega, riiklikud auditid seda ei kinnitanud). Komisjon märgib ka seda, et eespool nimetatud 33 miljoni euro suurune summa katab eristamatult mõlema lennuettevõtja kulud, mis ei võimalda kindlaks teha, kui suur oli kummagi ettevõtja puudujääk. Sellest järeldub, et varasemaid kapitali suurendamisi ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks hüvitiseks SATA avaliku teenindamise kohustuse täitmisest ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest tuleneva tegevuse puudujäägi eest, sest sellist hüvitist ei olnud ette nähtud ja igal juhul ei ole Portugal tõendanud sellise tegevuspuudujäägi summat ega viinud seda summat vastavusse varasemate kapitali suurendamiste summadega. Nendel põhjustel ja kuna puuduvad alternatiivsed kokkusobivuse alused, mida Portugal oleks esitanud ja tõendanud, järeldab komisjon, et varasemad kapitali suurendamised kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(250)

Menetluse käigus esitatud tõendid võimaldavad järeldada, et SATA kasuks tehtud kapitali suurendamised otsustas teha selle ainuaktsionär alates 2017. aastast, et hüvitada SATA-le tema avaliku teenindamise kohustuste täitmine ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine olukorras, kus alates vähemalt 2009. aastast täidetud avaliku teenindamise kohustustega seotud kulusid ja tegevuspuudujääke ei olnud õiguspäraselt hüvitatud (põhjendused 102–108). Asjaomastes avaliku teenindamise lepingutes ega ülesande andmise aktides ei ole sellist hüvitamist aga ette nähtud, seega ei ole tagantjärele maksmine lubatud ei määruse (EÜ) nr 1008/2008 artikli 17 lõike 8, üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse 2012/21/EL ega ka üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raamistiku kohaselt. Komisjon märgib, et vastupidi SATA Air Açoresile ja SGA-le, kes teenis positiivset puhaskasumit, teenis Azores Airlines suhteliselt märkimisväärset tegevuskahjumit ja negatiivset puhaskasumit (põhjendus 32). Igal juhul ei ole Portugal väidetava hüvitissummadega seoses tõendanud, et SATA kandis asjaomaste avaliku teenindamise kohustuste täitmise tõttu ka tegelikult selliseid kulusid ja kahju, mis vastaksid kapitali suurendamiste vormis antud väidetava hüvitise summale. Pealegi, isegi kui leitaks, et auditeeritud avaliku teenindamise kohustuste / üldist majandushuvi pakkuvate teenuste tagantjärele hüvitamise summa (65,5 miljonit eurot) on põhjendatud, ei saaks SATA väidetavat avaliku teenindamise kohustustega seotud täiendavat puudujääki (33 miljonit eurot) (põhjendus 102) seda summat toetavate piisavate tõendite puudumise tõttu nõuetekohaselt tõendatuks pidada (eelkõige arvestades, et erinevalt 65,5 miljoni euro suurusest summast, mida seostati üksnes SATA avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinidega, riiklikud auditid seda ei kinnitanud). Komisjon märgib ka seda, et eespool nimetatud 33 miljoni euro suurune summa katab eristamatult mõlema lennuettevõtja kulud, mis ei võimalda kindlaks teha, kui suur oli kummagi ettevõtja puudujääk. Sellest järeldub, et varasemaid kapitali suurendamisi ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks hüvitiseks SATA avaliku teenindamise kohustuse täitmisest ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest tuleneva tegevuse puudujäägi eest, sest sellist hüvitist ei olnud ette nähtud ja igal juhul ei ole Portugal tõendanud sellise tegevuspuudujäägi summat ega viinud seda summat vastavusse varasemate kapitali suurendamiste summadega. Nendel põhjustel ja kuna puuduvad alternatiivsed kokkusobivuse alused, mida Portugal oleks esitanud ja tõendanud, järeldab komisjon, et varasemad kapitali suurendamised kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

| (251) | Põhjenduses 102 kirjeldatud kapitali suurendamiste eesmärk ja mõju ei olnud aga SATA päästmine või ümberkorraldamine. Portugal selgitab, et Assooride autonoomse piirkonna sekkumine, olenemata selle kooskõlast määrusega (EÜ) nr 1008/2008, oli mõeldud hüvitisena SATA-le tema avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest. Portugali esitatud teabest (167) nähtub, et 2017. aastal tehtud kapitali suurendamise (21,5 miljonit eurot) lõppeesmärk oli kaotada SATA kapitalipuudujääk, et võimaldada tal lennuteenuseid edasi pakkuda ja Assoori saari muu maailmaga ühendada. Samuti ilmneb menetluse käigus kogutud tõenditest, et Assooride autonoomne piirkond võttis 2018. aasta kapitali suurendamise otsuse (27 miljoni euro ulatuses) ja 2020. aasta kapitali suurendamise otsuse (24 miljoni euro ulatuses) vastu eesmärgiga täita tema enda kui (ainu)aktsionäri kohustust lahendada äriühingu kapitali vähenemise küsimus (168) ning võimaldada SATA-l säilitada „pidev vastavus oma saartevahelise regulaarlennutranspordiga seotud äritegevuse eesmärgile“ (169) ja tagada talle „tema eesmärkide täitmiseks vajalikud rahalised tingimused“ (170). Kuigi varasemaid kapitali suurendamisi ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks hüvitiseks SATA täidetud avaliku teenindamise kohustuste ja osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest, oli nende eesmärk kõrvaldada SATA tegevuspuudujääk, mis tulenes selliste avaliku teenindamise kohustuste täitmisest ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest, ning mis nende tegevuste tulemusena ka saavutati, ja seega ei olnud need sama tüüpi kui praegune ümberkorralduskava toetav ümberkorraldusabi (171). |
| --- | --- |

(251)

Põhjenduses 102 kirjeldatud kapitali suurendamiste eesmärk ja mõju ei olnud aga SATA päästmine või ümberkorraldamine. Portugal selgitab, et Assooride autonoomse piirkonna sekkumine, olenemata selle kooskõlast määrusega (EÜ) nr 1008/2008, oli mõeldud hüvitisena SATA-le tema avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest. Portugali esitatud teabest (167) nähtub, et 2017. aastal tehtud kapitali suurendamise (21,5 miljonit eurot) lõppeesmärk oli kaotada SATA kapitalipuudujääk, et võimaldada tal lennuteenuseid edasi pakkuda ja Assoori saari muu maailmaga ühendada. Samuti ilmneb menetluse käigus kogutud tõenditest, et Assooride autonoomne piirkond võttis 2018. aasta kapitali suurendamise otsuse (27 miljoni euro ulatuses) ja 2020. aasta kapitali suurendamise otsuse (24 miljoni euro ulatuses) vastu eesmärgiga täita tema enda kui (ainu)aktsionäri kohustust lahendada äriühingu kapitali vähenemise küsimus (168) ning võimaldada SATA-l säilitada „pidev vastavus oma saartevahelise regulaarlennutranspordiga seotud äritegevuse eesmärgile“ (169) ja tagada talle „tema eesmärkide täitmiseks vajalikud rahalised tingimused“ (170). Kuigi varasemaid kapitali suurendamisi ei saa pidada siseturuga kokkusobivaks hüvitiseks SATA täidetud avaliku teenindamise kohustuste ja osutatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest, oli nende eesmärk kõrvaldada SATA tegevuspuudujääk, mis tulenes selliste avaliku teenindamise kohustuste täitmisest ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisest, ning mis nende tegevuste tulemusena ka saavutati, ja seega ei olnud need sama tüüpi kui praegune ümberkorralduskava toetav ümberkorraldusabi (171).

167

168

169

170

171

| (252) | Isegi kui kapitali suurendamised kujutasid endast päästmis- või ümberkorraldusabi, mida need ei ole, võib siiski väita, et ühekordse abi põhimõtet on rikutud, kui leitakse, et uus ümberkorraldusabi näitab, et raskused on püsiva iseloomuga või nendega ei ole varem piisavalt tegeletud, nagu on öeldud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 70. Isegi seda eeldades ei kohalda komisjon seda põhimõtet mehaaniliselt, vaid peab võtma arvesse asjaolusid, mis on seotud ümberkorraldusabi andmisega SATA-le erandina ühekordse abi põhimõttest (punkti 72 alapunkt c ning päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste joonealune märkus 40). Komisjon võib lubada anda täiendavat ümberkorraldusabi päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktis c sätestatud erandi alusel, kui on tuvastatud erandlikud ja ettenägematud asjaolud, mille eest SATA ei vastuta, nagu on meenutatud menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses (172). |
| --- | --- |

(252)

Isegi kui kapitali suurendamised kujutasid endast päästmis- või ümberkorraldusabi, mida need ei ole, võib siiski väita, et ühekordse abi põhimõtet on rikutud, kui leitakse, et uus ümberkorraldusabi näitab, et raskused on püsiva iseloomuga või nendega ei ole varem piisavalt tegeletud, nagu on öeldud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 70. Isegi seda eeldades ei kohalda komisjon seda põhimõtet mehaaniliselt, vaid peab võtma arvesse asjaolusid, mis on seotud ümberkorraldusabi andmisega SATA-le erandina ühekordse abi põhimõttest (punkti 72 alapunkt c ning päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste joonealune märkus 40). Komisjon võib lubada anda täiendavat ümberkorraldusabi päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktis c sätestatud erandi alusel, kui on tuvastatud erandlikud ja ettenägematud asjaolud, mille eest SATA ei vastuta, nagu on meenutatud menetluse algatamise otsuses ja menetluse laiendamise otsuses (172).

172

| (253) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktis c osutatud erandlikud ja ettenägematud asjaolud on COVID-19 pandeemia puhang, levik ja majanduslikud tagajärjed: need olid enneolematud (alates liidu ja selle siseturu loomise ajast), samavõrra nagu need olid ka ettenägematud ja mõni kuu enne nende tekkimist ennustamatud. Abisaaja juhtkond ei saanud neid ette näha kapitali suurendamiste ajal või paar kuud enne erakorralise päästmisabi ja hilisema ümberkorraldusabi vajaduse tekkimist, samuti ei olnud need tingitud juhtkonna hooletusest ega eksimustest või SATA kontserni otsustest, mis on kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste joonealuses märkuses 40 meelde tuletatud kriteeriumidega. Komisjon on eri otsustes tunnistanud COVID-19 erandlikku olemust ja mõju Portugali ning eelkõige Assooride majandusele, nii et seda võib pidada tõsiseks häireks majanduses vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b, ning seda, kuidas selle mõju tarneahelate häirete, nõudluse vähenemise ja sellest tuleneva mõju tõttu paljude ettevõtete likviidsusele endiselt tunda annab (173). Vastutust COVID-19 pandeemia erandlikkuse ja ettenägematuse ning tõsise majandusliku häire eest, mille kontekstis SATA mitmetahulist ja ulatuslikku ümberkorraldamise ja tegevuse tõhustamise kava tuleb rakendada, ei saa panna abisaajale. |
| --- | --- |

(253)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktis c osutatud erandlikud ja ettenägematud asjaolud on COVID-19 pandeemia puhang, levik ja majanduslikud tagajärjed: need olid enneolematud (alates liidu ja selle siseturu loomise ajast), samavõrra nagu need olid ka ettenägematud ja mõni kuu enne nende tekkimist ennustamatud. Abisaaja juhtkond ei saanud neid ette näha kapitali suurendamiste ajal või paar kuud enne erakorralise päästmisabi ja hilisema ümberkorraldusabi vajaduse tekkimist, samuti ei olnud need tingitud juhtkonna hooletusest ega eksimustest või SATA kontserni otsustest, mis on kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste joonealuses märkuses 40 meelde tuletatud kriteeriumidega. Komisjon on eri otsustes tunnistanud COVID-19 erandlikku olemust ja mõju Portugali ning eelkõige Assooride majandusele, nii et seda võib pidada tõsiseks häireks majanduses vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b, ning seda, kuidas selle mõju tarneahelate häirete, nõudluse vähenemise ja sellest tuleneva mõju tõttu paljude ettevõtete likviidsusele endiselt tunda annab (173). Vastutust COVID-19 pandeemia erandlikkuse ja ettenägematuse ning tõsise majandusliku häire eest, mille kontekstis SATA mitmetahulist ja ulatuslikku ümberkorraldamise ja tegevuse tõhustamise kava tuleb rakendada, ei saa panna abisaajale.

173

| (254) | On ilmne, et sellise erandliku asjaolu mõjul on SATA toimimine märkimisväärselt halvenenud, kuna alates COVID-19 puhangust kuni praeguseni on nõudlus enneolematult, üle 40 % vähenenud, nii et mõju abisaajale on ilmne ja oluline. Hoolimata sõitjate arvu sellisest järsust vähenemisest, mida sektori üheski hinnangus või prognoosis (IATA, Eurocontrol jne) kas 2017. aastal või vahetult enne pandeemia puhkemist ette ei nähtud, ei saanud abisaaja vastavalt oma piirkonnaga sõlmitud lepingus sätestatud kohustustele oma teenuseid üksnes oma äri- või finantshuvide alusel vähendada. SATA jätkas oma avaliku teenindamise kohustuste täitmist ja transpordiühenduse tagamist alternatiivsete transpordivahendite puudumise olukorras kogu perioodi jooksul, mil tõkestamismeetmed ning COVID-19 pandeemiaga seotud nõudluse vähenemine lennutranspordi järele Portugalis või välisriikides märkimisväärset mõju avaldasid ja endiselt avaldavad. Piisava sagedusega sõitjateveoteenuste säilitamisel piirkonna saarte vahel ja teistesse piirkondadesse / teistest piirkondadest (Madeira ja Portugali mandriosa) on oluline roll järjepideva põhitranspordiühenduse tagamisel Assooridega, samas halvendas see kahel viimasel, st 2020. ja 2021. aastal, SATA finantsolukorda oluliselt (põhjendused 34–36), (174) mis oli oma ulatuselt palju suurem kui Portugali rahvaterviseasutuste kehtestatud reisikeeldudest tulenev otsene kahju. |
| --- | --- |

(254)

On ilmne, et sellise erandliku asjaolu mõjul on SATA toimimine märkimisväärselt halvenenud, kuna alates COVID-19 puhangust kuni praeguseni on nõudlus enneolematult, üle 40 % vähenenud, nii et mõju abisaajale on ilmne ja oluline. Hoolimata sõitjate arvu sellisest järsust vähenemisest, mida sektori üheski hinnangus või prognoosis (IATA, Eurocontrol jne) kas 2017. aastal või vahetult enne pandeemia puhkemist ette ei nähtud, ei saanud abisaaja vastavalt oma piirkonnaga sõlmitud lepingus sätestatud kohustustele oma teenuseid üksnes oma äri- või finantshuvide alusel vähendada. SATA jätkas oma avaliku teenindamise kohustuste täitmist ja transpordiühenduse tagamist alternatiivsete transpordivahendite puudumise olukorras kogu perioodi jooksul, mil tõkestamismeetmed ning COVID-19 pandeemiaga seotud nõudluse vähenemine lennutranspordi järele Portugalis või välisriikides märkimisväärset mõju avaldasid ja endiselt avaldavad. Piisava sagedusega sõitjateveoteenuste säilitamisel piirkonna saarte vahel ja teistesse piirkondadesse / teistest piirkondadest (Madeira ja Portugali mandriosa) on oluline roll järjepideva põhitranspordiühenduse tagamisel Assooridega, samas halvendas see kahel viimasel, st 2020. ja 2021. aastal, SATA finantsolukorda oluliselt (põhjendused 34–36), (174) mis oli oma ulatuselt palju suurem kui Portugali rahvaterviseasutuste kehtestatud reisikeeldudest tulenev otsene kahju.

174

| (255) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktis c sätestatud erandi asjakohasust tuleb kaaluda ja hinnata ümberkorraldamise vajaduse (mida COVID-19 pandeemia oluliselt suurendab) praeguses majanduslikus kontekstis: selles mõttes ei vastuta SATA ja selle omanik erandlike ja ettenägematute asjaolude eest. COVID-19 pandeemiat kui erandlikku olukorda ja selle mõju nõudlusele lennutranspordi järele üldiselt või SATA puhul ei nähtud ette ja seda ei saanud ka ette näha varasematel kapitali suurendamistel või vahetult enne pandeemiapuhangut, mis ajendas Portugali teatama vajadusest kiireloomulise päästmis- ja nüüd ümberkorraldusabi järele, mis on vajalik abisaaja elujõulisuse taastamist tagava ümberkorralduskava rahastamiseks. Lisaks märgib komisjon, et SATA on täitnud hüvitiseta sageduste, sõidugraafikute, hindade ja lennuliinidega seotud avaliku teenindamise kohustusi, mis põhinesid tema ainuaktsionäri liidu äärepoolseima piirkonna muu maailmaga ühendamise avaliku poliitika eesmärkidel, mis on abisaaja finants- ja ärihuvide suhtes ülimuslikud, kuna konkureerivad lennuettevõtjad ei ole ilmutanud huvi sarnaste kohustuste täitmise vastu selles piirkonnas (põhjendus 21) või kõnealuste lennuliinide teenindamise vastu (põhjendus 28). Lõpuks ei näe komisjon, et kapitali suurendamised oleksid toetanud SATA riskantset äritegevust või lennutranspordi või lennujaamade haldamise tegevuse laiendamist siseturul uute lennuliinide avamisega või lennujaamarajatiste laiendamisega konkurentsi kahjustavalt asjaomasel varasemal perioodil (2017–2020) või praegu kavandatud ümberkorraldusperioodil. |
| --- | --- |

(255)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktis c sätestatud erandi asjakohasust tuleb kaaluda ja hinnata ümberkorraldamise vajaduse (mida COVID-19 pandeemia oluliselt suurendab) praeguses majanduslikus kontekstis: selles mõttes ei vastuta SATA ja selle omanik erandlike ja ettenägematute asjaolude eest. COVID-19 pandeemiat kui erandlikku olukorda ja selle mõju nõudlusele lennutranspordi järele üldiselt või SATA puhul ei nähtud ette ja seda ei saanud ka ette näha varasematel kapitali suurendamistel või vahetult enne pandeemiapuhangut, mis ajendas Portugali teatama vajadusest kiireloomulise päästmis- ja nüüd ümberkorraldusabi järele, mis on vajalik abisaaja elujõulisuse taastamist tagava ümberkorralduskava rahastamiseks. Lisaks märgib komisjon, et SATA on täitnud hüvitiseta sageduste, sõidugraafikute, hindade ja lennuliinidega seotud avaliku teenindamise kohustusi, mis põhinesid tema ainuaktsionäri liidu äärepoolseima piirkonna muu maailmaga ühendamise avaliku poliitika eesmärkidel, mis on abisaaja finants- ja ärihuvide suhtes ülimuslikud, kuna konkureerivad lennuettevõtjad ei ole ilmutanud huvi sarnaste kohustuste täitmise vastu selles piirkonnas (põhjendus 21) või kõnealuste lennuliinide teenindamise vastu (põhjendus 28). Lõpuks ei näe komisjon, et kapitali suurendamised oleksid toetanud SATA riskantset äritegevust või lennutranspordi või lennujaamade haldamise tegevuse laiendamist siseturul uute lennuliinide avamisega või lennujaamarajatiste laiendamisega konkurentsi kahjustavalt asjaomasel varasemal perioodil (2017–2020) või praegu kavandatud ümberkorraldusperioodil.

| (256) | Samal ajal vähendab Assooride autonoomse piirkonna ebaseaduslikult antud kapitalisumma täielik hüvitamine koos intressidega võimalikku moraalset ohtu, millele viidatakse päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes, et toetada ühekordse abi põhimõtet. Täielik hüvitamine tähendab, et arvatavalt korduva ja ebatõhusa ümberkorraldusabiga toetatud korduvaid ümberkorraldusmeetmeid ei stimuleerita ei kõnealusel juhul ega ka muudel juhtudel. Lisaks vähendab hüvitamine päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes osutatud konkurentsimoonutusi, mis on turgudel, kus SATA ja selle kontrollitavad tütarettevõtjad tegutsevad ja jäävad aktiivseks ka ümberkorralduskava lõppedes, nimelt Assooride-sisesel lennutranspordi ja väikesaarte lennujaamade turul, juba niigi piiratud. |
| --- | --- |

(256)

Samal ajal vähendab Assooride autonoomse piirkonna ebaseaduslikult antud kapitalisumma täielik hüvitamine koos intressidega võimalikku moraalset ohtu, millele viidatakse päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes, et toetada ühekordse abi põhimõtet. Täielik hüvitamine tähendab, et arvatavalt korduva ja ebatõhusa ümberkorraldusabiga toetatud korduvaid ümberkorraldusmeetmeid ei stimuleerita ei kõnealusel juhul ega ka muudel juhtudel. Lisaks vähendab hüvitamine päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes osutatud konkurentsimoonutusi, mis on turgudel, kus SATA ja selle kontrollitavad tütarettevõtjad tegutsevad ja jäävad aktiivseks ka ümberkorralduskava lõppedes, nimelt Assooride-sisesel lennutranspordi ja väikesaarte lennujaamade turul, juba niigi piiratud.

| (257) | Nendel põhjustel leiab komisjon, et SATA ei ole varem saanud abi, mis kuuluks ühekordse abi põhimõtte kohaldamisalasse, ja isegi kui praegu tagasi makstud kapitali suurendamise summad kujutavad endast varem antud päästmis- või ümberkorraldusabi, vastab ümberkorraldusabi päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktis c sätestatud erandi kohaldamise tingimustele ning seega ei avalda see põhjendamatult negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele siseturul. |
| --- | --- |

(257)

Nendel põhjustel leiab komisjon, et SATA ei ole varem saanud abi, mis kuuluks ühekordse abi põhimõtte kohaldamisalasse, ja isegi kui praegu tagasi makstud kapitali suurendamise summad kujutavad endast varem antud päästmis- või ümberkorraldusabi, vastab ümberkorraldusabi päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktis c sätestatud erandi kohaldamise tingimustele ning seega ei avalda see põhjendamatult negatiivset mõju konkurentsile ja kaubandusele siseturul.

5.4.3.5.   Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed

| (258) | Nagu on selgitatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktides 87–93, tuleks konkurentsimoonutusi piiravad meetmed kehtestada proportsionaalselt abi moonutava mõjuga, eelkõige järgmise alusel: i) abi suurus ja laad ning tingimused ja asjaolud, mille alusel abi antakse; ii) abisaaja suurus ja suhteline tähtsus turul ning asjaomase turu omadused ja iii) asjaolu, millisel määral jääb moraalirisk püsima pärast omapanuse tegemist ja koormuse jagamise meetmete kohaldamist. Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed ei tohiks piirata elujõulisuse taastamise väljavaateid ja neid ei tohiks rakendada tarbijate ja konkurentsi arvelt (175). |
| --- | --- |

(258)

Nagu on selgitatud päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktides 87–93, tuleks konkurentsimoonutusi piiravad meetmed kehtestada proportsionaalselt abi moonutava mõjuga, eelkõige järgmise alusel: i) abi suurus ja laad ning tingimused ja asjaolud, mille alusel abi antakse; ii) abisaaja suurus ja suhteline tähtsus turul ning asjaomase turu omadused ja iii) asjaolu, millisel määral jääb moraalirisk püsima pärast omapanuse tegemist ja koormuse jagamise meetmete kohaldamist. Konkurentsimoonutusi piiravad meetmed ei tohiks piirata elujõulisuse taastamise väljavaateid ja neid ei tohiks rakendada tarbijate ja konkurentsi arvelt (175).

175

| (259) | Struktuurimeetmed võivad hõlmata varade võõrandamist, tootmisvõimsuse või turuosa vähendamist. Need peaksid soodustama uute konkurentide turuletulekut ning olemasolevate väikeste konkurentide laienemist või piiriülest tegevust, võttes arvesse turgu või turge, kus abisaajal on pärast ümberkorraldamist oluline turupositsioon, eelkõige ülevõimsusega turge. Käitumuslikud meetmed peaksid tagama, et abiga rahastatakse ainult pikaajalise elujõulisuse taastamist. |
| --- | --- |

(259)

Struktuurimeetmed võivad hõlmata varade võõrandamist, tootmisvõimsuse või turuosa vähendamist. Need peaksid soodustama uute konkurentide turuletulekut ning olemasolevate väikeste konkurentide laienemist või piiriülest tegevust, võttes arvesse turgu või turge, kus abisaajal on pärast ümberkorraldamist oluline turupositsioon, eelkõige ülevõimsusega turge. Käitumuslikud meetmed peaksid tagama, et abiga rahastatakse ainult pikaajalise elujõulisuse taastamist.

| (260) | Nagu on märgitud põhjenduses 62, kinnitab Portugal, et SATA võtab konkurentsimoonutuste piiramiseks järgmised meetmed, mida kohaldatakse ümberkorralduskava lõpuni, nimelt 31. detsembrini 2025:






  a) | müüakse SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. enamus- ja kontrollosalus, mis on võrdne vähemalt 51 % selle äriühingu aktsiakapitalist; |
| --- | --- | --- |

(260)

Nagu on märgitud põhjenduses 62, kinnitab Portugal, et SATA võtab konkurentsimoonutuste piiramiseks järgmised meetmed, mida kohaldatakse ümberkorralduskava lõpuni, nimelt 31. detsembrini 2025:

a)

müüakse SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. enamus- ja kontrollosalus, mis on võrdne vähemalt 51 % selle äriühingu aktsiakapitalist;

| b) | eraldatakse ja müüakse praegu kõikidele piirkonna lennujaamadele ja lennuväljadele maapealset teenindust pakkuv äriüksus; |
| --- | --- |

b)

eraldatakse ja müüakse praegu kõikidele piirkonna lennujaamadele ja lennuväljadele maapealset teenindust pakkuv äriüksus;

| c) | piiratakse lennukipargi suurust, kuni 14 lennukini ja pärast Azores Airlinesi müüki kuue lennukini ülejäänud SATA kontrolli all oleva äritegevuse jaoks; |
| --- | --- |

c)

piiratakse lennukipargi suurust, kuni 14 lennukini ja pärast Azores Airlinesi müüki kuue lennukini ülejäänud SATA kontrolli all oleva äritegevuse jaoks;

| d) | keelatakse saadud riigiabi reklaamida ning |
| --- | --- |

d)

keelatakse saadud riigiabi reklaamida ning

| e) | kehtestatakse omandamise keeld. |
| --- | --- |

e)

kehtestatakse omandamise keeld.

Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

| (261) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 80 kohaselt ei tohiks konkurentsimoonutuste piiramise meetmed põhjustada turustruktuuri halvenemist. Struktuurimeetmed peaksid seetõttu üldjuhul kujutama endast iseseisvate elujõuliste üksuste võõrandamist tegevuse jätkuvuse põhimõttel, nii et nad sobiva ostja poolt käitatuna suudaksid pikas perspektiivis tulemuslikult konkureerida. |
| --- | --- |

(261)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 80 kohaselt ei tohiks konkurentsimoonutuste piiramise meetmed põhjustada turustruktuuri halvenemist. Struktuurimeetmed peaksid seetõttu üldjuhul kujutama endast iseseisvate elujõuliste üksuste võõrandamist tegevuse jätkuvuse põhimõttel, nii et nad sobiva ostja poolt käitatuna suudaksid pikas perspektiivis tulemuslikult konkureerida.

| (262) | Seetõttu on komisjon hinnanud kavandatud võõrandamismeetmeid, tagamaks, et need moodustavad elujõulise iseseisva ettevõtja, mis suudab ümberkorraldusperioodi lõpus ja pärast seda asjaomastel turgudel tõhusalt konkureerida (põhjendus 260). |
| --- | --- |

(262)

Seetõttu on komisjon hinnanud kavandatud võõrandamismeetmeid, tagamaks, et need moodustavad elujõulise iseseisva ettevõtja, mis suudab ümberkorraldusperioodi lõpus ja pärast seda asjaomastel turgudel tõhusalt konkureerida (põhjendus 260).

Azores Airlinesi kontrollosaluse võõrandamine

Azores Airlinesi kontrollosaluse võõrandamine

| (263) | Seoses esimese struktuurimeetmega, mida Portugal kohustus kehtestama (põhjenduse 260 punkt a koos põhjenduse 260 punktiga c), märgib komisjon kohe alguses, et SATA Air Açores on suhteliselt väike piirkondlik lennuettevõtja, kelle äritegevus on põhiliselt keskendunud avaliku teenindamise kohustuse aluste Assooride piirkonda ja piirkonnast väljuvate lennuliinide käitamisele. Azores Airlines on samuti väike lennuettevõtja, kes teeb piiratud arvul lende, mis on koondunud USA ja Kanada suunale, koos väikese arvu avaliku teenindamise kohustustega (põhistsenaariumi kohaselt neljal lennuliinil või alternatiivse stsenaariumi kohaselt ehk juhul kui temaga ei sõlmitaks avaliku teenindamise lepinguid, mitte ühelgi lennuliinil) ning piiratud arvul tellimuslendude ja kaubaveoteenustega. Seega oleks Azores Airlinesi võõrandamine SATA jaoks oluline varade võõrandamine. |
| --- | --- |

(263)

Seoses esimese struktuurimeetmega, mida Portugal kohustus kehtestama (põhjenduse 260 punkt a koos põhjenduse 260 punktiga c), märgib komisjon kohe alguses, et SATA Air Açores on suhteliselt väike piirkondlik lennuettevõtja, kelle äritegevus on põhiliselt keskendunud avaliku teenindamise kohustuse aluste Assooride piirkonda ja piirkonnast väljuvate lennuliinide käitamisele. Azores Airlines on samuti väike lennuettevõtja, kes teeb piiratud arvul lende, mis on koondunud USA ja Kanada suunale, koos väikese arvu avaliku teenindamise kohustustega (põhistsenaariumi kohaselt neljal lennuliinil või alternatiivse stsenaariumi kohaselt ehk juhul kui temaga ei sõlmitaks avaliku teenindamise lepinguid, mitte ühelgi lennuliinil) ning piiratud arvul tellimuslendude ja kaubaveoteenustega. Seega oleks Azores Airlinesi võõrandamine SATA jaoks oluline varade võõrandamine.

| (264) | Komisjon märgib ka seda, et i) kuigi lennuettevõtja Azores Airlines on tõepoolest olnud mitu aastat kahjumis, oli see suurel määral tingitud tema vanast lennukipargist ja hüvitise puudumisest avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud teenuste eest, mida ta osutas mandri ja Assooridel asuvate sihtkohtade vahel, ning ii) nagu ümberkorralduskavast nähtub, võetakse suurem osa ümberkorraldusmeetmetest just selleks, et suunata Azores Airlines pikaajalise kasumlikkuse teele. Nagu punktis 2.3.1 on üksikasjalikult hinnatud, sobivad sellised meetmed hästi raskuste põhjuste kõrvaldamiseks ning on usaldusväärsed ja asjakohaselt kalibreeritud, et tagada pikaajaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(264)

Komisjon märgib ka seda, et i) kuigi lennuettevõtja Azores Airlines on tõepoolest olnud mitu aastat kahjumis, oli see suurel määral tingitud tema vanast lennukipargist ja hüvitise puudumisest avaliku teenindamise kohustusega hõlmatud teenuste eest, mida ta osutas mandri ja Assooridel asuvate sihtkohtade vahel, ning ii) nagu ümberkorralduskavast nähtub, võetakse suurem osa ümberkorraldusmeetmetest just selleks, et suunata Azores Airlines pikaajalise kasumlikkuse teele. Nagu punktis 2.3.1 on üksikasjalikult hinnatud, sobivad sellised meetmed hästi raskuste põhjuste kõrvaldamiseks ning on usaldusväärsed ja asjakohaselt kalibreeritud, et tagada pikaajaline elujõulisus.

| (265) | Lisaks võõrandab Assooride autonoomne piirkond vastavalt päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktile 78 kontrollosaluse äriühingus Azores Airlines hiljemalt 2025. aasta lõpuks, mil Azores Airlines saavutab ligikaudu [...] miljoni euro suuruse normaliseeritud/korduva EBITDA, mis on piisav, et pidada ettevõtjat kasumlikuks. Ümberkorralduskava kohaselt peaks Azores Airlines [...] , muutuma kasumlikuks [...], nii et tema tulud ulatuvad 2025. aastaks ligikaudu [...] miljoni euroni, tema lennukipargis on kaheksa reaktiivlennukit ([...] ) ja tema EBIT on 2025. aastaks [...] miljonit eurot, mille tulemuseks on ligikaudu [...] % suurune EBITi marginaal, mis on kooskõlas sektori võrdlusnäitajatega (keskmiselt 8–12 % sarnase kontserni puhul). Lisaks [...]. |
| --- | --- |

(265)

Lisaks võõrandab Assooride autonoomne piirkond vastavalt päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktile 78 kontrollosaluse äriühingus Azores Airlines hiljemalt 2025. aasta lõpuks, mil Azores Airlines saavutab ligikaudu [...] miljoni euro suuruse normaliseeritud/korduva EBITDA, mis on piisav, et pidada ettevõtjat kasumlikuks. Ümberkorralduskava kohaselt peaks Azores Airlines [...] , muutuma kasumlikuks [...], nii et tema tulud ulatuvad 2025. aastaks ligikaudu [...] miljoni euroni, tema lennukipargis on kaheksa reaktiivlennukit ([...] ) ja tema EBIT on 2025. aastaks [...] miljonit eurot, mille tulemuseks on ligikaudu [...] % suurune EBITi marginaal, mis on kooskõlas sektori võrdlusnäitajatega (keskmiselt 8–12 % sarnase kontserni puhul). Lisaks [...].

| (266) | Komisjon leiab, et Portugali esitatud alternatiivsed lahendused, mille kohaselt ei pruugita avaliku teenindamise kohustust tulevikus Azores Airlinesile anda, on usaldusväärsed ning sellistest lepingutest võimalik ilmajäämine pärast kehtivate lepingute lõppemist, ei ohustaks lennuettevõtja elujõulisust pärast selle võõrandamist. |
| --- | --- |

(266)

Komisjon leiab, et Portugali esitatud alternatiivsed lahendused, mille kohaselt ei pruugita avaliku teenindamise kohustust tulevikus Azores Airlinesile anda, on usaldusväärsed ning sellistest lepingutest võimalik ilmajäämine pärast kehtivate lepingute lõppemist, ei ohustaks lennuettevõtja elujõulisust pärast selle võõrandamist.

| (267) | Nagu eespool kirjeldatud (põhjendused 24–26), teenindab Azores Airlines juba praegu lisaks neljale avaliku teenindamise kohustuse alusele lennuliinile ning tellimuslendudele ja kaubaveoteenustele mõnda kommertslendu, eelkõige Põhja-Ameerikasse (Boston, Oakland, Toronto ja Montreal). Seega, isegi kui SATA jääb kogu Portugali lennutranspordituru suurimast teenuseosutajast (TAPi kontsern) oma turuosa poolest kaugele maha, on tal Assooridele suunduvatel ja sealt väljuvatel lennuliinidel kõige suurem turuosa (176). 2020. aastal oli Azores Airlinesiga Assooridele saabunud sõitjate osakaal [35–45] %, samal ajal kui lennukaubaveoteenuste puhul langes Azores Airlinesi arvele rohkem kui [60–70] % Assooridelt või Assooridele veetud lennukaubast (177). Seetõttu võiksid konkurendid kasutada võimalust asendada SATAt, kelle tähtsus nende piirkondlike lennuliinide teenindamisel on suhteliselt suur. |
| --- | --- |

(267)

Nagu eespool kirjeldatud (põhjendused 24–26), teenindab Azores Airlines juba praegu lisaks neljale avaliku teenindamise kohustuse alusele lennuliinile ning tellimuslendudele ja kaubaveoteenustele mõnda kommertslendu, eelkõige Põhja-Ameerikasse (Boston, Oakland, Toronto ja Montreal). Seega, isegi kui SATA jääb kogu Portugali lennutranspordituru suurimast teenuseosutajast (TAPi kontsern) oma turuosa poolest kaugele maha, on tal Assooridele suunduvatel ja sealt väljuvatel lennuliinidel kõige suurem turuosa (176). 2020. aastal oli Azores Airlinesiga Assooridele saabunud sõitjate osakaal [35–45] %, samal ajal kui lennukaubaveoteenuste puhul langes Azores Airlinesi arvele rohkem kui [60–70] % Assooridelt või Assooridele veetud lennukaubast (177). Seetõttu võiksid konkurendid kasutada võimalust asendada SATAt, kelle tähtsus nende piirkondlike lennuliinide teenindamisel on suhteliselt suur.

176

177

| (268) | Isegi kui [...], on komisjon seisukohal, et kavandatud meetmed võimaldavad konkurentidel siseneda turule, kus SATA on pärast ümberkorraldamist endiselt tegev, kuigi peamiselt avaliku teenindamise kohustuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenustega ning kuuest lennukist koosneva märkimisväärselt kärbitud lennukipargiga, mis on tagatud põhjenduse 260 punktis c nimetatud meetmega. Seega, omandades kontrolli tütarettevõtja üle, võivad SATA konkurendid otsustada Azores Airlinesi avaliku teenindamise kohustuse alused lennuliinid osaliselt asendada või neid täiendada, pakkudes ärilistel alustel ühendusi Portugali mandriosa ja Madeiraga, samuti suurendada muude rahvusvaheliste lendude või turiste teenindavate nišiliinide ning tellimuslendude arvu. |
| --- | --- |

(268)

Isegi kui [...], on komisjon seisukohal, et kavandatud meetmed võimaldavad konkurentidel siseneda turule, kus SATA on pärast ümberkorraldamist endiselt tegev, kuigi peamiselt avaliku teenindamise kohustuste ja üldist majandushuvi pakkuvate teenustega ning kuuest lennukist koosneva märkimisväärselt kärbitud lennukipargiga, mis on tagatud põhjenduse 260 punktis c nimetatud meetmega. Seega, omandades kontrolli tütarettevõtja üle, võivad SATA konkurendid otsustada Azores Airlinesi avaliku teenindamise kohustuse alused lennuliinid osaliselt asendada või neid täiendada, pakkudes ärilistel alustel ühendusi Portugali mandriosa ja Madeiraga, samuti suurendada muude rahvusvaheliste lendude või turiste teenindavate nišiliinide ning tellimuslendude arvu.

| (269) | Lõpuks, pidades silmas i) SATA elluviidud äriühingu ümberkorraldamist, mille käigus selle tegutsevad äriühingud eraldatakse selgelt üksteisest ja antakse valdusettevõtja kontrolli alla, ii) Azores Airlinesi tegevuse ümberkorraldamist selle tõhustamiseks, sealhulgas avaliku teenindamise kohustuste täitmise võimalik tasustamine või kahjumlike avaliku teenindamise kohustuste täitmise lõpetamine ja võimaluse korral mitmekesistamine uute ja elujõuliste tegevustega, ning iii) ümberkorraldusperioodil toimuva võõrandamise muudetud ajakava, ei kahtle komisjon enam võõrandamise tulemuslikkuses Azores Airlinesi aktsionäride võimalikest vastuolulistest huvidest tingitud probleemide lahendamisel (põhjendus 75). |
| --- | --- |

(269)

Lõpuks, pidades silmas i) SATA elluviidud äriühingu ümberkorraldamist, mille käigus selle tegutsevad äriühingud eraldatakse selgelt üksteisest ja antakse valdusettevõtja kontrolli alla, ii) Azores Airlinesi tegevuse ümberkorraldamist selle tõhustamiseks, sealhulgas avaliku teenindamise kohustuste täitmise võimalik tasustamine või kahjumlike avaliku teenindamise kohustuste täitmise lõpetamine ja võimaluse korral mitmekesistamine uute ja elujõuliste tegevustega, ning iii) ümberkorraldusperioodil toimuva võõrandamise muudetud ajakava, ei kahtle komisjon enam võõrandamise tulemuslikkuses Azores Airlinesi aktsionäride võimalikest vastuolulistest huvidest tingitud probleemide lahendamisel (põhjendus 75).

Uue maapealse teeninduse üksuse võõrandamine

Uue maapealse teeninduse üksuse võõrandamine

| (270) | Teiseks, mis puudutab põhjenduse 260 punktis b osutatud meedet, käsitleb see teist, väiksemat võõrandamist, nimelt SATA lennuliinide käitamise põhitegevusega vertikaalselt seotud uue maapealse teeninduse üksuse võõrandamist. See võõrandamine toimuks [...], lisaks struktuurimeetmete paketile, ajal, mis võimaldaks abisaajal saavutada selle maapealse teeninduse äriüksuse korduva ligikaudu [...] miljoni euro suuruse aastase EBITDA. Lisaks näitavad uue maapealse teeninduse üksuse kohta tehtud prognoosid alates [...] positiivset EBITit (vt tabel 1.A). Seetõttu eeldatakse, et pärast ümberkorraldamist koosnevad ka need uued maapealse teeninduse äriüksused elujõulistest ja eraldiseisvatest äriühingutest. |
| --- | --- |

(270)

Teiseks, mis puudutab põhjenduse 260 punktis b osutatud meedet, käsitleb see teist, väiksemat võõrandamist, nimelt SATA lennuliinide käitamise põhitegevusega vertikaalselt seotud uue maapealse teeninduse üksuse võõrandamist. See võõrandamine toimuks [...], lisaks struktuurimeetmete paketile, ajal, mis võimaldaks abisaajal saavutada selle maapealse teeninduse äriüksuse korduva ligikaudu [...] miljoni euro suuruse aastase EBITDA. Lisaks näitavad uue maapealse teeninduse üksuse kohta tehtud prognoosid alates [...] positiivset EBITit (vt tabel 1.A). Seetõttu eeldatakse, et pärast ümberkorraldamist koosnevad ka need uued maapealse teeninduse äriüksused elujõulistest ja eraldiseisvatest äriühingutest.

Järeldused struktuurimeetmete kohta

Järeldused struktuurimeetmete kohta

| (271) | Komisjon märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohast ümberkorraldusabi SATA-le on kavas anda olukorras, kus liidu liikmesriikide majanduses on tekkinud tõsine häire, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b. Alates 2020. aasta märtsist on COVID-19 pandeemia majanduslikud mõjud avaldunud eriti teravalt lennutranspordi ja turismiteenuste pakkumisele ja nõudlusele nende järele (178). Lisaks antakse ümberkorraldusabi abistatavas piirkonnas asuvale ettevõtjale eesmärgiga tagada, et SATA, kes praegu vastutab Assooride kogukonna avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja kogukonnale üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest, jätkab Assooride piirkonna territoriaalse ühtsuse tagamist nii saarestikusiseselt kui ka mandri ja Madeiraga, aga ka teiste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(271)

Komisjon märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohast ümberkorraldusabi SATA-le on kavas anda olukorras, kus liidu liikmesriikide majanduses on tekkinud tõsine häire, millele on osutatud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b. Alates 2020. aasta märtsist on COVID-19 pandeemia majanduslikud mõjud avaldunud eriti teravalt lennutranspordi ja turismiteenuste pakkumisele ja nõudlusele nende järele (178). Lisaks antakse ümberkorraldusabi abistatavas piirkonnas asuvale ettevõtjale eesmärgiga tagada, et SATA, kes praegu vastutab Assooride kogukonna avaliku teenindamise kohustuste täitmise ja kogukonnale üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest, jätkab Assooride piirkonna territoriaalse ühtsuse tagamist nii saarestikusiseselt kui ka mandri ja Madeiraga, aga ka teiste liikmesriikidega.

178

| (272) | Seega on SATA väike piirkondlik lennuettevõtja, kelle tegevustulemused olid negatiivsed juba enne COVID-19 pandeemiat ja kelle seisund on pandeemia tõttu veelgi halvenenud (punkt 2.3.1.4). Võõrandatav äriüksus, nimelt Azores Airlines ja maapealse teeninduse üksus, annavad praegu [50–60] % abisaaja tuludest. Ümberkorraldusperioodi lõpus, kui võõrandamine peab olema lõpule viidud, on prognoositav tulude osakaal [...] % (ehk [...]). Arvestades SATA praegust finantsolukorda, leiab komisjon seega, et SATA ei suuda edasiste võõrandamiste või veomahu vähendamistega elujõulisuse taastumist kahjustamata toime tulla. |
| --- | --- |

(272)

Seega on SATA väike piirkondlik lennuettevõtja, kelle tegevustulemused olid negatiivsed juba enne COVID-19 pandeemiat ja kelle seisund on pandeemia tõttu veelgi halvenenud (punkt 2.3.1.4). Võõrandatav äriüksus, nimelt Azores Airlines ja maapealse teeninduse üksus, annavad praegu [50–60] % abisaaja tuludest. Ümberkorraldusperioodi lõpus, kui võõrandamine peab olema lõpule viidud, on prognoositav tulude osakaal [...] % (ehk [...]). Arvestades SATA praegust finantsolukorda, leiab komisjon seega, et SATA ei suuda edasiste võõrandamiste või veomahu vähendamistega elujõulisuse taastumist kahjustamata toime tulla.

| (273) | Lisaks näivad kavandatud võõrandamised olevat piisavad, et tasakaalustada SATA piiratud omapanust ümberkorralduskuludesse, mis, nagu on selgitatud põhjendustes 231–236, käesoleval juhul järgmistel põhjustel erandkorras heaks kiidetakse:






  — | täielikult Assooride piirkonnale kuuluva abisaaja suhteline väiksus ja eriolukord; |
| --- | --- | --- |

(273)

Lisaks näivad kavandatud võõrandamised olevat piisavad, et tasakaalustada SATA piiratud omapanust ümberkorralduskuludesse, mis, nagu on selgitatud põhjendustes 231–236, käesoleval juhul järgmistel põhjustel erandkorras heaks kiidetakse:

—

täielikult Assooride piirkonnale kuuluva abisaaja suhteline väiksus ja eriolukord;

| — | sellise äärepoolseima piirkonna, mis on ühtlasi liidu abistatav piirkond, sotsiaal-majanduslikud raskused – eelkõige seoses turult finantseeringute saamisega ning |
| --- | --- |

—

sellise äärepoolseima piirkonna, mis on ühtlasi liidu abistatav piirkond, sotsiaal-majanduslikud raskused – eelkõige seoses turult finantseeringute saamisega ning

| — | asjaolu, et COVID-19 kriis on neid raskusi veelgi süvendanud, arvestades, et Assooride majandus sõltub suuresti turismist. |
| --- | --- |

—

asjaolu, et COVID-19 kriis on neid raskusi veelgi süvendanud, arvestades, et Assooride majandus sõltub suuresti turismist.

Käitumuslikud meetmed

Käitumuslikud meetmed

| (274) | Lennukipargi suuruse piiramisega (põhjenduse 260 punkt c) vähendab SATA oma lennukipargi suurust märkimisväärsed 7 % võrreldes olukorraga 2019. aastal, enne ümberkorraldusperioodi. Selline vähendamine leevendab võimalikku ülepakkumist Portugali lennundusturul, kus ettevõtja jääb aktiivseks määral, mis on asjakohane, arvestades tema suhteliselt piiratud positsiooni sellel turul. Vähendatud ja piiratud lennukipargiga suudaks SATA tegelikult teenindada kliente ja tulla toime samalaadsete piiranguteta lennuettevõtjate konkurentsiga ainult siis, kui ta saab lennukeid kasutada tõhusamalt, suurema täituvuse ja sagedusega. |
| --- | --- |

(274)

Lennukipargi suuruse piiramisega (põhjenduse 260 punkt c) vähendab SATA oma lennukipargi suurust märkimisväärsed 7 % võrreldes olukorraga 2019. aastal, enne ümberkorraldusperioodi. Selline vähendamine leevendab võimalikku ülepakkumist Portugali lennundusturul, kus ettevõtja jääb aktiivseks määral, mis on asjakohane, arvestades tema suhteliselt piiratud positsiooni sellel turul. Vähendatud ja piiratud lennukipargiga suudaks SATA tegelikult teenindada kliente ja tulla toime samalaadsete piiranguteta lennuettevõtjate konkurentsiga ainult siis, kui ta saab lennukeid kasutada tõhusamalt, suurema täituvuse ja sagedusega.

| (275) | Kuni ümberkorralduskava lõpuni kehtestatakse SATA-le veelgi piiranguid, mis puudutavad tema kasvu konkurentide või tema enda tooteid täiendavate toodete või teenuste tarnijate välise omandamise kaudu, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik tema pikaajalise elujõulisuse tagamiseks (põhjenduse 260 punkt e). Sel juhul peab Portugal teavitama komisjoni kavandatavast omandamisest, põhjendama selle väidetavat hädavajalikkust ja omandamisega ootama, kuni komisjon kinnitab, et omandamine on SATA pikaajalise elujõulisuse toetamiseks vajalik. |
| --- | --- |

(275)

Kuni ümberkorralduskava lõpuni kehtestatakse SATA-le veelgi piiranguid, mis puudutavad tema kasvu konkurentide või tema enda tooteid täiendavate toodete või teenuste tarnijate välise omandamise kaudu, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik tema pikaajalise elujõulisuse tagamiseks (põhjenduse 260 punkt e). Sel juhul peab Portugal teavitama komisjoni kavandatavast omandamisest, põhjendama selle väidetavat hädavajalikkust ja omandamisega ootama, kuni komisjon kinnitab, et omandamine on SATA pikaajalise elujõulisuse toetamiseks vajalik.

| (276) | Lisaks hoidub SATA eespool nimetatud toodete ja teenuste turundamisel ka riigi toetuse reklaamimisest konkurentsieelisena (põhjenduse 260 punkt d). |
| --- | --- |

(276)

Lisaks hoidub SATA eespool nimetatud toodete ja teenuste turundamisel ka riigi toetuse reklaamimisest konkurentsieelisena (põhjenduse 260 punkt d).

Kokkuvõte konkurentsimoonutusi piiravate meetmete kohta

Kokkuvõte konkurentsimoonutusi piiravate meetmete kohta

| (277) | Kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktiga 83 tagavad need meetmed, et abi kasutatakse ainult pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ning seda ei kuritarvitata tõsiste ja püsivate turu struktuuri moonutuste pikendamiseks või abisaaja kaitsmiseks eluterve konkurentsi eest. |
| --- | --- |

(277)

Kooskõlas päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktiga 83 tagavad need meetmed, et abi kasutatakse ainult pikaajalise elujõulisuse taastamiseks ning seda ei kuritarvitata tõsiste ja püsivate turu struktuuri moonutuste pikendamiseks või abisaaja kaitsmiseks eluterve konkurentsi eest.

| (278) | Seetõttu leiab komisjon, et konkurentsimoonutuste piiramise meetmed on ümberkorraldusabi negatiivse mõju vähendamiseks asjakohased. |
| --- | --- |

(278)

Seetõttu leiab komisjon, et konkurentsimoonutuste piiramise meetmed on ümberkorraldusabi negatiivse mõju vähendamiseks asjakohased.

5.4.3.6.   Läbipaistvus

Läbipaistvus

| (279) | Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 38 alapunkti g kohaselt peab liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel olema hea juurdepääs kõigile asjaomastele õigusaktidele ja nende alusel antavat abi käsitlevale teabele. Seega kohustuvad Portugali ametiasutused järgima päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 96 sätestatud läbipaistvusnõudeid ja tegema asjakohase teabe kättesaadavaks järgmisel veebisaidil:
  https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/sobre-nos/gestao-e-transparencia/documentos-legais |
| --- | --- |

(279)

Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 38 alapunkti g kohaselt peab liikmesriikidel, komisjonil, ettevõtjatel ja üldsusel olema hea juurdepääs kõigile asjaomastele õigusaktidele ja nende alusel antavat abi käsitlevale teabele. Seega kohustuvad Portugali ametiasutused järgima päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktis 96 sätestatud läbipaistvusnõudeid ja tegema asjakohase teabe kättesaadavaks järgmisel veebisaidil:

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/sobre-nos/gestao-e-transparencia/documentos-legais

6.   JÄRELDUS SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE KOHTA

JÄRELDUS SISETURUGA KOKKUSOBIVUSE KOHTA

| (280) | Määruse (EL) 2015/1589 artikli 9 lõike 6 kohaselt tuleb ametliku uurimismenetluse lõpetamise otsused teha niipea, kui on kõrvaldatud kahtlused teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse kohta. |
| --- | --- |

(280)

Määruse (EL) 2015/1589 artikli 9 lõike 6 kohaselt tuleb ametliku uurimismenetluse lõpetamise otsused teha niipea, kui on kõrvaldatud kahtlused teatatud meetme siseturuga kokkusobivuse kohta.

| (281) | Eelöeldu põhjal jõuab komisjon järeldusele, et kuigi menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused on kõrvaldatud, on ümberkorraldusabi negatiivne mõju lennutranspordisektorile piiratud, arvestades SATA väiksust ning konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid, mille rakendamise peaks tagama Portugal. Järelikult, tingimusel et Portugal tagab ümberkorralduskava elluviimise, kaalub ümberkorraldusabi positiivne mõju majandustegevuse arengule – mis puudutab Assooride piirkonna ühendatust tagavat lennutransporti ja sellega seotud tegevusi – üles võimalikud negatiivsed mõjud konkurentsile ja kaubandusele, mis seetõttu ei avalda negatiivset mõju määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Seetõttu tuleks abi kokkusobivuse tingimusena sätestada Portugali võetud kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(281)

Eelöeldu põhjal jõuab komisjon järeldusele, et kuigi menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused on kõrvaldatud, on ümberkorraldusabi negatiivne mõju lennutranspordisektorile piiratud, arvestades SATA väiksust ning konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid, mille rakendamise peaks tagama Portugal. Järelikult, tingimusel et Portugal tagab ümberkorralduskava elluviimise, kaalub ümberkorraldusabi positiivne mõju majandustegevuse arengule – mis puudutab Assooride piirkonna ühendatust tagavat lennutransporti ja sellega seotud tegevusi – üles võimalikud negatiivsed mõjud konkurentsile ja kaubandusele, mis seetõttu ei avalda negatiivset mõju määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Seetõttu tuleks abi kokkusobivuse tingimusena sätestada Portugali võetud kohustuste täitmine.

| (282) | Seetõttu järeldab komisjon oma üldhinnangus, et ümberkorraldusabi on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c, kuna see hõlbustab piirkondliku lennutranspordi ja sellega seotud tegevuste arengut, eriti Assooride turismisektoris, ega moonuta konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(282)

Seetõttu järeldab komisjon oma üldhinnangus, et ümberkorraldusabi on kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c, kuna see hõlbustab piirkondliku lennutranspordi ja sellega seotud tegevuste arengut, eriti Assooride turismisektoris, ega moonuta konkurentsi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega.

| (283) | Kõigele lisaks tuletab komisjon meelde Portugali kohustust hoolitseda selle eest, et abisaaja rakendaks ümberkorralduskava täielikult, (179) ning esitada kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni korraäraselt iga kuue kuu tagant aruanne ümberkorralduskava rakendamise kohta. Nendes aruannetes täpsustatakse eelkõige Portugali võetud rahastamiskohustuse ja abisaaja omapanuse maksekuupäevi, SATA lennukiparki kuuluvate lennukite ja veomahtude muutusi ning kõiki kõrvalekaldeid lennuettevõtja ümberkorralduskavas sätestatud finants- või tegevustrajektooridest, mis puudutab tulusid, ümberkorraldusmeetmetega saavutatud kulude piiramist ja kulude vähendamist ning nendega saadud sissetulekuid ning Portugali või vajaduse korral abisaaja kavandatud või võetud parandusmeetmeid, |
| --- | --- |

(283)

Kõigele lisaks tuletab komisjon meelde Portugali kohustust hoolitseda selle eest, et abisaaja rakendaks ümberkorralduskava täielikult, (179) ning esitada kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni korraäraselt iga kuue kuu tagant aruanne ümberkorralduskava rakendamise kohta. Nendes aruannetes täpsustatakse eelkõige Portugali võetud rahastamiskohustuse ja abisaaja omapanuse maksekuupäevi, SATA lennukiparki kuuluvate lennukite ja veomahtude muutusi ning kõiki kõrvalekaldeid lennuettevõtja ümberkorralduskavas sätestatud finants- või tegevustrajektooridest, mis puudutab tulusid, ümberkorraldusmeetmetega saavutatud kulude piiramist ja kulude vähendamist ning nendega saadud sissetulekuid ning Portugali või vajaduse korral abisaaja kavandatud või võetud parandusmeetmeid,

179

| (284) | Päästmisabi kohta märgib komisjon, et Portugal võttis seda abi käsitleva teatise tagasi ja päästmisabi ei ole antud. Seega ei ole päästmisabi ametlik uurimismenetlus enam põhjendatud (põhjendus 136). |
| --- | --- |

(284)

Päästmisabi kohta märgib komisjon, et Portugal võttis seda abi käsitleva teatise tagasi ja päästmisabi ei ole antud. Seega ei ole päästmisabi ametlik uurimismenetlus enam põhjendatud (põhjendus 136).

| (285) | Varasemate kapitali suurendamiste kohta, leiab komisjon, et need kujutavad endast ebaseaduslikku abi ja et selline abi ei ole siseturuga kokkusobiv (põhjendus 245). Kuna aga Portugal on vastava summa koos intressidega sisse nõudnud, järeldab komisjon, et ta võib lõpetada varasemate kapitali suurendamiste uurimise nende tagasinõudmise korraldust andmata, |
| --- | --- |

(285)

Varasemate kapitali suurendamiste kohta, leiab komisjon, et need kujutavad endast ebaseaduslikku abi ja et selline abi ei ole siseturuga kokkusobiv (põhjendus 245). Kuna aga Portugal on vastava summa koos intressidega sisse nõudnud, järeldab komisjon, et ta võib lõpetada varasemate kapitali suurendamiste uurimise nende tagasinõudmise korraldust andmata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ümberkorraldusabi, mida Portugal kavatseb anda ettevõtja SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ja kõigi tema kontrolli all olevate tütarettevõtjate kasuks 318,25 miljoni euro suuruse omakapitalimeetmena ja 135 miljoni euro suuruse laenutagatisena, on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses siseturuga kokkusobiv käesoleva otsuse artiklis 2 sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

1.   Portugal tagab, et SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ja/või vajaduse korral tema tütarettevõtjad rakendavad asjakohaste tähtaegade jooksul täielikult käesolevas otsuses sätestatud ümberkorralduskavas sisalduvad meetmed.

2.   Portugal tagab, et SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ja/või vajaduse korral tema tütarettevõtjad rakendavad asjakohaste tähtaegade jooksul ja hiljemalt enne ümberkorraldusperioodi lõppu 31. detsembril 2025 täielikult käesolevas otsuses kirjeldatud konkurentsimoonutusi piiravad meetmed, nimelt:

| a) | vähemalt 51 % suuruse aktsiakapitali täielik võõrandamine äriühingus SATA Internacional – Azores Airlines, S.A., |
| --- | --- |

a)

vähemalt 51 % suuruse aktsiakapitali täielik võõrandamine äriühingus SATA Internacional – Azores Airlines, S.A.,

| b) | selle äriüksuse täielik võõrandamine, mis praegu osutab maapealse teeninduse teenuseid Assooride piirkonna lennujaamadele ja lennuväljadele SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ainukontrolli all; |
| --- | --- |

b)

selle äriüksuse täielik võõrandamine, mis praegu osutab maapealse teeninduse teenuseid Assooride piirkonna lennujaamadele ja lennuväljadele SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ainukontrolli all;

| c) | SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. kontrolli all olevale lennukipargile kehtestatud ülempiiri järgimine, mis on kuni 14 lennukit ja kuus lennukit pärast punktis a viidatud SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. aktsiate müüki; |
| --- | --- |

c)

SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. kontrolli all olevale lennukipargile kehtestatud ülempiiri järgimine, mis on kuni 14 lennukit ja kuus lennukit pärast punktis a viidatud SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. aktsiate müüki;

| d) | mis tahes äriühingu aktsiate omandamisest hoidumine, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ja/või tema tütarettevõtjate pikaajalise elujõulisuse tagamiseks, ja sel juhul tingimusel, et komisjon kiidab omandamise eelnevalt heaks ning |
| --- | --- |

d)

mis tahes äriühingu aktsiate omandamisest hoidumine, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ja/või tema tütarettevõtjate pikaajalise elujõulisuse tagamiseks, ja sel juhul tingimusel, et komisjon kiidab omandamise eelnevalt heaks ning

| e) | hoidumine SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ja/või tema tütarettevõtjate toodete ja teenuste turundamisel riigi toetuse reklaamimisest konkurentsieelisena. |
| --- | --- |

e)

hoidumine SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. ja/või tema tütarettevõtjate toodete ja teenuste turundamisel riigi toetuse reklaamimisest konkurentsieelisena.

3.   Portugal esitab komisjonile korrapäraseid aruandeid ümberkorralduskava rakendamise kohta iga kuue kuu tagant alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast kuni ümberkorraldusperioodi lõpuni 31. detsembril 2025. Nendes aruannetes täpsustatakse eelkõige järgmist: Portugali võetud rahastamiskohustuse ja abisaaja omapanuse summade tegeliku väljamaksmise kuupäevad; SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. liinivõrgu, turupositsiooni, lennukiparki kuuluvate lennukite ja veomahu muutused; kõik kõrvalekalded ümberkorralduskava finants- või tegevustrajektooridest seoses tulude, ümberkorraldusmeetmetega saavutatud kulude piiramise ja kulude vähendamise ning nendega saadud sissetulekutega ning Portugali või vajaduse korral abisaaja kavandatud või võetud parandusmeetmed.

Artikkel 3

Ametlik uurimismenetlus riigiabi suhtes, mida kavatseti anda riigi tagatisena 169 miljoni euro suurusele pangalaenule ettevõtja SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. päästmiseks, lõpetatakse, sest menetlus ei ole enam põhjendatud, kuna Portugal on teatise selle riigiabi kohta tagasi võtnud, ilma abi rakendamata.

Artikkel 4

1.   Ettevõtja SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. kolm kapitali suurendamist, mida Portugal on alates 2017. aastast märkinud kokku 72,6 miljoni euro ulatuses, on riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Portugal rakendas seda riigiabi ebaseaduslikult, rikkudes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, ja see on siseturuga kokkusobimatu.

3.   Kuna Portugal on kokkusobimatu riigiabi abisaajalt juba tagasi nõudnud koos intressidega, mida arvestati alates kuupäevast, mil kolm kapitali suurendamise summat abisaaja käsutusse anti, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni, ei ole komisjonil alust abi tagastamist nõuda.

Artikkel 5

Portugal teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud ja kavandatud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Portugali Vabariigile.

Brüssel, 7. juuni 2022

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 294, 4.9.2020, lk 41.

1

(2)  
  ELT C 223, 11.6.2021, lk 37.

2

(3)  Komisjoni teatis „Suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (ELT C 249, 31.7.2014, lk 1).

3

(4)  
  ELT C 294, 4.9.2020, lk 41.

4

(5)  
  ELT C 223, 11.6.2021, lk 37.

5

(6)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 5. novembri 2021. aasta otsus, „SA.58101 and SA.62043 – Portugal – Rescue and restructuring aid to SATA – Urgent liquidity support“ („Riigiabi SA.58101 ja SA.62043 – Portugal – SATA päästmis- ja ümberkorraldusabi – Erakorraline likviidsustoetus“), avaldatud Euroopa Komisjoni veebisaidil (https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_58101), milles komisjon ei esitanud juba heakskiidetud 255,5 miljoni euro suuruse eelarvesumma piires vastuväiteid i) juba antud laenutagatiste pikendamisele või ii) selliste laenude asendamisele aktsionäride otselaenudega ettevõtjale SATA Azores Airlines.

7

(8)  Nõukogu 15. aprilli 1958. aasta määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58).

8

(9)  Sociedade Anónima on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/34/EL (teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ) I lisas („Artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud ettevõtjate liigid“) (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

9

(10)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 21–24.

10

(11)  Menetluse algatamise otsus, põhjendus 7.

11

(12)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendused 7–9.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 293, 31.10.2008, lk 3).

13

(14)  Näiteks seaduses nr 105/2019, millega muudetakse dekreetseadust nr 134/2015 (mis käsitleb sotsiaalse liikuvuse toetuse andmist toetusesaajatest kodanikele mandri ja Madeira autonoomse piirkonna ning Madeira autonoomse piirkonna ja Assooride autonoomse piirkonna vaheliste lennu- ja meretransporditeenuste raames, püüeldes sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärkide poole), on sätestatud, et maksimaalne piletihind on 30,00 eurot.

14

(15)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 24.

15

(16)  Saartevahelised lennuliinid, mida teenindatakse avaliku teenindamise kohustuste alusel ja mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (vt teated, ELT C 29, 28.1.2020, lk 8 ja 9), on järgmised 15 liini, mis jagunevad põhiliselt kolme peamise linnakeskuse rühma, mis vastavad Ponta Delgada ringkonnale, Terceira saarele ja Horta ringkonnale: a) Ponta Delgada – Santa Maria – Ponta Delgada (PDL–SMA–PDL), b) Ponta Delgada – Terceira – Ponta Delgada (PDL–TER–PDL), c) Ponta Delgada – Graciosa – Ponta Delgada (PDL–GRW–PDL), d) Ponta Delgada – Horta – Ponta Delgada (PDL–HOR–PDL), e) Ponta Delgada – Pico – Ponta Delgada (PDL–PIX–PDL), f) Ponta Delgada – São Jorge – Ponta Delgada (PDL–SJZ–PDL), g) Ponta Delgada – Flores – Ponta Delgada (PDL–FLW–PDL), h) Ponta Delgada – Corvo – Ponta Delgada (PDL–CVU–PDL), i) Terceira–Graciosa–Terceira (TER–GRW–TER), j) Terceira – São Jorge – Terceira (TER–SJZ–TER), k) Terceira–Pico–Terceira (TER–PIX–TER), l) Terceira–Horta–Terceira (TER–HOR–TER), m) Terceira–Flores–Terceira (TER–FLW–TER), n) Horta–Flores–Horta (HOR–FLW–HOR) ja o) Horta–Corvo–Horta (HOR–CVU–HOR). Kuna mõningaid lennuliine saab ühendada – eelkõige saab liini PDL–FLW–PDL ühendada liiniga TER–FLW–TER või HOR–FLW–HOR ja liini HOR–CVU–HOR saab ühendada liiniga HOR–FLW–HOR –, on SATA Air Açorese teenindatavate avaliku teenindamise kohustuse aluste lennuliinide tegelik arv praegu 14.

16

Euroopa Liidu Teatajas

(17)  Assooride valitsuse ametlik veebisait, 29. oktoobril 2021 avaldatud teade „Novas Obrigações de Serviço Público do Transporte Aéreo nos Açores“:

17

https://portal.azores.gov.pt/en/web/comunicacao/news-detail?id=4797175.

(18)  Eelkõige kiitis Assooride piirkondlik valitsus 2. juunil 2021 heaks määruse nr 141/2021, millega ta andis ametlikult loa korraldada rahvusvaheline hankemenetlus, et sõlmida kooskõlas määruses (EÜ) nr 1008/2008 sätestatud korraga viieks aastaks saartevaheliste ühenduste avaliku teenindamise leping.

18

(19)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 24.

19

(20)  Vt Overview of the State aid rules and public service obligations rules applicable to the air transport sector during the COVID-19 outbreak („Ülevaade riigiabi eeskirjadest ja avaliku teenindamise kohustusi käsitlevatest eeskirjadest, mida kohaldatakse lennutranspordisektoris COVID-19 puhangu ajal“), kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/air_transport_overview_sa_rules_during_coronavirus.pdf.

20

Overview of the State aid rules and public service obligations rules applicable to the air transport sector during the COVID-19 outbreak

(21)  Liikmesriigi õiguse kohaselt (23. aprilli 1999. aasta dekreetseadus nr 138/99) on avaliku teenindamise lepingute sõlmimise pädevus Portugali Vabariigil, mitte Assooride autonoomsel piirkonnal.

21

(22)  Kontsessioon lennujaama avalike teenuste osutamise kohta tsiviillennunduse toetamiseks Graciosa, Pico, São Jorge ja Corvo saarel anti SGA-le 1. juulil 2005 kümneaastase lepinguga, mida täidetakse piirkondliku valitsuse 16. juuni 2005. aasta määruses nr 102/2005 sätestatud tingimuste kohaselt ja mida võib pikendada viie aasta kaupa kuni 20 aastaks.

22

(23)  2019. aastal, mil sõitjate (lahkuvate ja saabuvate) arv oli kõigis viies lennujaamas 2017.–2019. aasta suurim, jagunes sõitjate arv järgmiselt: Pico (144 787), Graciosa (57 013), Corvo (8 825) São Jorge (80 629) ja Flores (63 568).

23

(24)  Aruanne aadressil https://ec.europa.eu/competition/state_aid/public_services/2016_2017/portugal_en.pdf

24

(25)  Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta, punkt 72 ja punkti 75 alapunkt a (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3). Punktis 72 sedastab komisjon, et lennujaama üldist käitamist võib pidada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks, eriti liidu äärepoolseimate piirkondade – saarte – puhul, ning punkti 75 alapunktis a meenutab komisjon, et otsus 2012/21/EL hõlmab avalike teenuste osutamise hüvitamist lennujaamadele, kui keskmine sõitjate arv aastas ei ületa üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise ülesande täitmise jooksul 200 000.

25

(26)  Portugali 6. augusti 2020. aasta vastus komisjoni teabenõudele.

26

(27)  Andmed 2019. aasta kohta Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildises, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 24.

27

(28)  Allikas: andmed turuosa kohta teenusteturul, tsiteeritud eespool Portugali 6. augusti 2020. aasta vastusest.

28

andmed turuosa kohta teenusteturul

(29)  Allikas: Amadeuse turuülevaade, tsiteeritud Portugali 6. augusti 2020. aasta vastuses. Andmed kajastavad ainult otseühendusi, sest on ka teisi, ümberistumisega pakkumisi, nimelt TAP Air Portugali lennud Lissaboni kaudu.

29

(30)  Portugali 20. juuli 2020. aasta esildis, 6. lisa „Konkurentsiolukord lennunduses Assooride turul“.

30

(31)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 18.

31

(32)  Portugali 20. juuli 2020. aasta esildis, punkt 42 jj.

32

(33)  Menetluse algatamise otsus, põhjendused 11–22 ja menetluse laiendamise otsus, põhjendused 13 ja 14.

33

(34)  Portugali 13. augusti 2020. aasta teatis, konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ja teatise lisa 2.2.

34

(35)  Portugali 13. augusti teatis, lisa 1.1. „SATA kontserni 2018. ja 2019. aasta konsolideeritud bilanss“.

35

(36)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 4. lisa „SATA rahastamisnõuded“, lk 10.

36

(37)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 9.

37

(38)  Komisjoni 30. aprilli 2021. aasta otsus juhtumi SA.62505 (2021/N) kohta – COVID-19: Amendment of SA.56873 Direct grant scheme and loan guarantee scheme (COVID 19: Riigiabi SA.56873 muutmine. Otsetoetuste ja laenutagatiste kava) (ELT C 195, 21.5.2021, lk 22).

38

(39)  Portugali 6. aprilli 2022. aasta vastus komisjoni teabenõudele, lk 8–10.

39

(40)  Komisjoni 30. aprill 2021. aasta otsus juhtumi SA.61771 (2021/N) kohta – COVID-19 – SATA – Compensation of damages resulting from extraordinary events (COVID-19 – SATA – Erakorralistest sündmustest tulenevate kahjude hüvitamine) (ELT C 285, 16.7.2021, lk 7).

40

(41)  Portugali 10. juuni 2021. aasta esildis, lk 8, kus on esitatud tarnijate, ametiühingute, pankadega jne juba sõlmitud lepingute loetelu.

41

(42)  Portugali 22. oktoobri 2021. aasta esildis, lk 7.

42

(43)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 3. lisa „SATA kontserni tulemused ja tulemuslikkuse näitajad alates 2021. aasta algusest“, november 2021, lk 11, ja 6. aprilli 2022. aasta esildis, lk 12–13. Portugal selgitab, et varasemate perioodide andmete puhul on SATA äriplaanis kasutatud Sabre AirVision Market Intelligence’i andmeid üleilmse turunõudluse kohta ja OAG turuandmeid; turu arengu ja majanduskasvu prognooside puhul põhineb ümberkorralduskava IATA/Oxford Economicsi 2019.–2025. aasta lendude nõudluse prognoosil (2019-25 Air Travel Demand Forecast) (2020. aasta novembri väljaanne); lisaks kasutab Portugal Rahvusvahelist Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) uuringut „Effects of Novel Coronavirus (COVID-19) on Civil Aviation: Economic Impact Analysis“ („Uue koroonaviiruse (COVID-19) mõju tsiviillennundusele: majandusliku mõju analüüs“), Montréal, Kanada, 12. jaanuar 2022).

43

(44)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, lk 1.

44

(45)  Portugali 6. aprilli 2022. aasta esildis, lk 18.

45

(46)  Portugali 18. veebruari 2022. aasta esildis, lk 5.

46

(47)  Netofinantsvõla ja EBITDA suhtega hinnatakse äriühingu suutlikkust oma (lühi- ja pikaajalisi) kohustusi täita, ja see näitab, mitu aastat äriühingul kulub oma kõikide võlgade tasumiseks, kui ta tegutseb olemasolevas võla ja EBITDA olukorras.

47

(48)  Portugali 18. veebruari 2022. aasta esildis, lk 5.

48

(49)  See laen anti Assooride autonoomse piirkonna poolt varem tagatud laenu asendamiseks kooskõlas põhjenduses 11 osutatud komisjoni 5. novembri 2021. aasta otsuse põhjendustega 13 ja 18.

49

(50)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 3. lisa „2021. aasta novembri ülevaade SATA kontserni tulemustest ja tulemuslikkuse näitajatest“, mida on ajakohastatud Portugali 6. aprilli 2022. aasta vastusega komisjoni teabenõudele, lk 18 ja 8. lisa.

50

(51)  Portugali 6. aprilli 2022. aasta vastus komisjoni teabenõudele, lk 18 lisa ja 8.

51

(52)  Portugali 6. aprilli 2022. aasta vastus komisjoni teabenõudele, lk 18 ja 8. lisa.

52

(53)  Portugali 6. aprilli 2022. aasta vastus komisjoni teabenõudele lk 18 ja 12.–13. lisa.

53

(54)  Portugali 28. oktoobri 2021. aasta esildis, lk 6.

54

(55)  Instrumendi intressimäär [...], pluss marginaal [...], tingimusel et [...].

55

(56)  Lõpptähtaeg [...] ja intressimäär [...], pluss marginaal [...] vastavalt [...].

56

(57)  Portugali 18. veebruari 2022. aasta esildis, lk 3.

57

(58)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 3. lisa „2021. aasta novembri ülevaade SATA kontserni tulemustest ja tulemuslikkusest alates 2021. aasta algusest“.

58

(59)  Kasutatud kapitali tulususe all N aastal peetakse silmas maksustamisjärgset ärikasumit N aastal jagatuna N aasta ja N–1 aasta keskmise kasutatud kapitaliga.

59

(*1)  Komisjoni arvutused.

*1

(*2)  Eeldab Azores Airlinesi ja maapealse teeninduse üksuse enamusosaluse võõrandamist.

*2

(*3)  Alates 2021. aastast ei hõlma see käitlemis- ega erakorralisi COVID-19 toetusi, vaid korduvaid tegevustoetusi, nagu piirkondlik hüvitis avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest.

*3

(60)  Portugali 19. oktoobri 2020. aasta esildis, punktid 150–151 ja 4. lisa.

60

(61)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 39.

61

(62)  Allikas: lennuliini tasuvuse analüüs, äriühingu andmed, BCG analüüs Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildises, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 41.

62

(63)  Portugali 10. juuni 2021. aasta esildis, punkt 23, lk 6.

63

(64)  Portugali 15. juuli 2021. aasta esildis, 4. lisa „SATA rahastamisnõuded (2021. aasta juuli IMAP)“, mida muudeti 2. detsembril 2021.

64

(65)  Portugali 22. oktoobri 2021. aasta kiri [...].

65

(66)  Portugali 10. juuni 2021. aasta esildis, lk 9, 11 ja 16.

66

(67)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 3. lisa „2021. aasta novembri ülevaade SATA kontserni tulemustest ja tulemuslikkuse näitajatest alates 2021. aasta algusest“, 4. slaid.

67

(68)  Portugali 28. oktoobri 2021. aasta esildis, lk 9.

68

(69)  Portugali 18. veebruari 2022. aasta esildis, lk 4.

69

(70)  Portugal määras äärepoolseima NUTS 2 piirkonna „PT20 Região Autónoma dos Açores“ ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti a alusel abi saavaks piirkonnaks, mis on heaks kiidetud komisjoni 8. veebruari 2022. aasta otsusega juhtumis SA.100752 (2021/N), Portugali regionaalabi kaart (2022–2027) (ELT C 82, 18.2.2022, lk 1).

70

(71)  Allikas: SREA, otsing ajakirjandusallikatest.

71

(72)  Allikas: INE, SREA (andmed 2018/19. aasta kohta).

72

(73)  Allikas: OAG, Schedule of operating flights for published carriers from January 1st, 2019 to December 31st, 2019 (avaldatud lennuettevõtjate sõidugraafik 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019). Andmed hõlmavad kogu lennutegevust, mille käigus tehakse igast piirkonnast muusse sihtkohta 50 või enam lendu aastas.

73

Schedule of operating flights for published carriers from January 1st

st

(74)  Menetluse algatamise otsus, põhjendused 68–77, ja menetluse laiendamise otsus, põhjendused 55–61.

74

(75)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendused 64–65.

75

(76)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendused 86–87.

76

(77)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendused 83–86.

77

(78)  Menetluse algatamise otsus, põhjendused 58–60.

78

(79)  Menetluse algatamise otsus, põhjendused 97–98.

79

(80)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendus 69.

80

(81)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendus 71.

81

(82)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendus 74.

82

(83)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendused 72–73.

83

(84)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendus 89.

84

(85)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendused 73–74.

85

(86)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendus 88.

86

(87)  Menetluse algatamise otsuse kohta esitasid oma märkused Partido Popular Monarquico (PPM), Ryanair, A.J.F. Accounting (AJFA), Casa dos Acores do Quebeque (CAQ), SDA Building Services (SDABS), Casa dos Acores do Ontario (CAO), Montreal TEM (MTEM), Associacao de Municipios da Regiao Autonoma dos Acores (AMRAA), Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (CCIPD), Hotelaria de Portugal (AHP), Casas dos Acores do Norte (CAN), Federação Agrícola dos Açores (FAA), California Portuguese-American Coalition (CPAC), Casas dos Acores de Winnipeg Canada (CAWC), Portugali reisi- ja turismibüroode ühendused (APAVT), Visitazores Travel (ATA), Comissão da Festas do Senhor Santo Cristo dos Milagres ja Associação Amigos da Ribeira Quente, Federacao das Pescas dos Acores (FPA), Brampton Travel Agency (BTA) ja Conselho Económico e Social dos Açores (CESA).

87

Comissão da Festas do Senhor Santo Cristo dos Milagres

Associação Amigos da Ribeira Quente

(88)  Menetluse laiendamise otsuse kohta esitasid oma märkused järgmised kolmandad isikud: Brampton Travel Agency (BTA), Casas dos Acores do Quebeque, J.F. Accounting & Services, SDA Building Services, Comissão da Festas do Senhor Santo Cristo dos Milagres ja the Amigos da Ribeira Quente, Federação Agrícola dos Açores (FAA), Ryanair, Associaçao Açoriana De Formaçao Turistica e Hoteleira (AAFTH), Portugali reisi- ja turismibüroode liit (APAVT), Hotelaria de Portugal (AHP), Sindicato Nacional do Pessoal de Voo da Aviação Civil (SNPVAC), Sindicato dos Pilotos da Aviaçao Civil (SPAC), Comissão de Trabalhadores da Sata Internacional-Azores Airlines, Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (CCIPD) ja Associação Turismo dos Açores (ATA).

88

(89)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

89

(90)  Diasporaa ühendused CAQ ja CAO kuuluvad samuti samasse katusorganisatsiooni CAN. Teised diasporaa kogukonnad Kanadas ja USAs on CPAC ja CAWC.

90

(91)  Ryanair märgib, et SATA Air Açores käitab kahte Bombardier Dash 8-Q200 lennukit (üks lennuk mahutab 37 sõitjat), nelja Bombardier Dash 8-Q400 lennukit (üks lennuk mahutab 80 sõitjat) ja Azores Airlines kuut Airbus A320 ja A321 lennukit (allikas: https://en.wikipedia.org/wiki/SATA Air A%C3%A7ores).

91

).

(92)  EUROCONTROLi lennundusteabe büroo (Aviation Intelligence Unit (AIU)) andmed jõude seisvate õhusõidukite kohta. Allikas: https://ansperformance.eu/covid/acft_ground/ (EUROCONTROLi lennundusteabe üksuse osa, vaadatud 2. oktoobril 2020).

92

(93)  Menetluse algatamise otsus, põhjendus 70.

93

(94)  Menetluse algatamise otsus, põhjendus 10.

94

(95)  Lennuliinid São Miguelist (PDL) ja Terceirast (TER) Lissaboni (LIS) ja Portosse (OPO).

95

(96)  Lennuliinid São Miguelist (PDL) Bostonisse ja Bostonist (BOS).

96

(97)  Lissaboni (LIS) ja Pico (PIX) vahelised lennuliinid; Faiali (HOR) ja Santa Maria (SMA) vahelised lennuliinid ja ka Madeira (FNC) ja São Miguel (PDL) vahelised lennuliinid.

97

(98)  Menetluse algatamise otsus, põhjendus 16.

98

(99)  São Miguelist (PDL) Lissaboni (LIS).

99

(100)  California Portugali-Ameerika koalitsiooni (California Portuguese-American Coalition (CPAC)) 2. oktoobri 2020. aasta ja Casas dos Acores de Winnipeg Canada 3. oktoobri 2020. aasta märkused.

100

(101)  Kohtuotsus, Üldkohus, 12. mai 2011, Région Nord-Pas-de-Calais ja Communauté d’Agglomération du Douaisis vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 110.

101

vs.

(102)  Heaks kiidetud Assooride valitsusnõukogu määrusega nr 13/2017.

102

(103)  Heaks kiidetud Assooride valitsusnõukogu määrusega nr 85/2018, mida on muudetud Assooride valitsusnõukogu määrusega nr 112/2018.

103

(104)  Heaks kiidetud Assooride valitsusnõukogu määrusega nr 66/2020.

104

(105)  Portugali 19. oktoobri 2020. aasta esildis, punktid 142–155 ja 167–189.

105

(106)  Selle summa puhul on arvesse võetud ainult Assooride autonoomse piirkonna võlasummade (mida tõendavad asjaomased riiklikud auditid) ja Assooride autonoomse piirkonna tegelikult makstud summade vahet, vt Portugali 19. oktoobri 2020. aasta esildis, punktid 143–155 ning 2.–4. ja 7. lisa.

106

(107)  Portugali 19. oktoobri 2020. aasta esildis, punkt 151.

107

(108)  Kontrollikoja 2016. aasta jaanuari aruanne nr 01/2016, lk 14.

108

(109)  Portugali äriseadustiku artiklis 35 on sätestatud, et kui kogunenud kahjumi tõttu kaotatakse üle poole sissemakstud aktsiakapitalist, peaksid aktsionärid kaaluma võimalusi olukorra parandamiseks, sealhulgas kapitalisüsti tegemist.

109

(110)  Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8).

110

(111)  Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis, 1. lisa „SATA ümberkorraldus- ja strateegiline kava 2021–2025“, lk 40.

111

(112)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

112

(113)  Portugali 18. veebruari 2022. aasta esildis, lk 3.

113

(114)  Vt joonealune märkus nr 69.

114

(115)  Portugali 10. juuni 2021. aasta esildis, punkt 76.

115

(116)  Portugali kontrollikoja aruanne ja arvamus Assooride autonoomse piirkonna 2020. aasta raamatupidamisaruannete kohta (https://www.tcontas.pt/pt-pt/ProdutosTC/PareceresTribunalContas/pareceres-craa/Documents/2020/sratc-cra-2020.pdf).

116

(117)  SATA 2020. aasta juhtimisaruanne (https://portal.azores.gov.pt/documents/36626/729805/SATA+GA+RC+2020.pdf/98844e5b-93c0-709c-3a13-e9cadaf5e6d4?t=1627401511597).

117

(118)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 28. aprill 1993, Itaalia vs. komisjon, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, punkt 20.

118

vs.

(119)  Portugali 12. augusti 2021. aasta tähelepanekud huvitatud isikute märkuste kohta, punktid 14–19.

119

(120)  Portugali 13. augusti 2020. aasta esildis, 6. lisa „Konkurentsiolukord lennunduses Assooride turul“, milles on märgitud, et Air Berlin, Air Europa*, Delta, Easy Jet, Flylal*, Germania*, JetTime*, Niki*, Norwegian*, Primera* , Travel Service* ja TUI NL* (kõik tärniga tähistatud lennuettevõtjad pakuvad tellimuslende) on katkestanud Assooridele suunduvate lennuliinide teenindamise alates 2016. aastast.

120

(121)  Portugali 12. augusti 2021. aasta esildis, 1. lisa.

121

(122)  Komisjoni teatis „Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu kontekstis“ (ELT C 91 I, 20.3.2020, lk 1), mida on muudetud komisjoni teatistega C(2020) 2215 (ELT C 122 I, 4.4.2020, lk 1), C(2020) 3156 (ELT C 164, 13.5.2020, lk 3), C(2020) 4509 (ELT C 218, 2.7.2020, lk 3), C(2020) 7127 (ELT C 340 I, 13.10.2020, lk 1), C(2021) 564 (ELT C 34, 1.2.2021, lk 6) ja C(2021) 8442 (ELT C 473, 24.11.2021, lk 1) (edaspidi „ajutine raamistik“).

122

(123)  Vt joonealune märkus nr 117.

123

(124)  Portugali 13. novembri 2020. aasta esildis, lk 9.

124

(125)  Menetluse algatamise otsus, põhjendused 52, 55, 58–59, 91 ja 112.

125

(126)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. juuli 1996, SFEI jt, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, punkt 60; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 29. aprill 1999, Hispaania vs. komisjon, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, punkt 41.

126

vs.

(127)  Menetluse algatamise otsus, põhjendused 44–48.

127

(128)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 4. juuni 2015, komisjon vs. MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, punkt 60.

128

vs.

(129)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. september 2020, Austria vs. komisjon, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, punkt 19.

129

vs.

(130)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suunised, punkt 38.

130

(131)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 22. september 2020, Austria vs. komisjon, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, punktid 18–20.

131

vs.

(132)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendus 59.

132

(133)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 44 alapunktid b, c ja d.

133

(134)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendused 57–58, milles viidatakse menetluse algatamise otsuse põhjendustes 69–71 esitatud hinnangule.

134

(135)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendus 58.

135

(136)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendus 60, milles viidatakse menetluse algatamise otsuse põhjendustes 75–76 esitatud hinnangule.

136

(137)  Menetluse laiendamise otsus, põhjendused 57–59, milles viidatakse menetluse algatamise otsuse põhjendustes 71–74 esitatud hinnangule.

137

(138)  Menetluse algatamise otsus, põhjendus 73.

138

(139)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktid 45, 47 ja 48.

139

(140)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktid 50 ja 52.

140

(141)  Vt IATA 1. märtsi 2022. aasta pressiteade veebisaidil https://www.iata.org/en/pressroom/2022-releases/2022-03-01-01/.

141

(142)  Portugali 18. veebruari 2022. aasta esildis, lk 1.

142

(143)  Portugali 2021. aasta aprilli esildis, kokkuvõte Sata ümberkorralduskavas ette nähtud võimalikust kokkuhoiust.

143

kokkuvõte Sata ümberkorralduskavas ette nähtud võimalikust kokkuhoiust

(144)  Valimisse kuulusid muu hulgas Lufthansa, Norwegian, Eurowings, Ryanair, IAG, Easyjet, Wizz Air ja Brussels Airlines (vt põhjendus 55).

144

(145)  Komisjoni teatis – Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011) (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

145

(146)  https://www.chathamfinancial.com/technology/european-market-rates

146

(147)  Võrdlusalus, mida SATA kasutab Azores Airlinesi ja sektori näitajate võrdlemiseks (vt 1. lisa „SATA äriplaan 2021–2025“, slaid nr 69).

147

(148)  Kapitali kaalutud keskmine hind arvutatakse abisaaja omakapitali hinna (16 %) ja võla maksustamisjärgse maksumuse (9,1 %) kaalutud keskmisena, kohaldatavad kaalud on võrdsed abisaaja sihtvõla ja võla suhtega, millele liidetakse omakapitali osakaal (473,8 ) vastavalt standardmetoodikale. Riskivaba intressimäär koosneb Assooride 2030. aasta võlakirjade keskmisest tootlusest kuni lõpptähtajani (Bloomberg), sektori kokkuleppe „Equity Market Risk Premium – Research Summary – 2020 – KPMG“ („Aktsiaturu riskipreemia – uuringu kokkuvõte – 2020 – KPMG“) kohasest tururiskipreemiast ning väikeettevõtte riskipreemia (small cap premium) ja kõige äärepoolsemate piirkondade riskipreemia (ultra-periphery premium) IMAPi eeldusest. Äriühingu võlgade jaotus TAP 4 3/8 2023, sihttase D/E Bloombergilt (valitud sarnased äriühingud).

148

small cap premium

ultra-periphery premium

(149)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 38 alapunkt e.

149

(150)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 61.

150

(151)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 98.

151

(152)  Komisjoni 9. novembri 2011. aasta otsus juhtumi SA 31250 (N/ 2011) kohta – BDZi ümberkorraldamine – Bulgaaria (ELT C 10, 12.1.2012, lk 9), põhjendus 79: [...] Töötasude vähendamine ja tulevane sotsiaalkindlustuskulude kokkuhoid tunduvad olevat pigem vajalikud ümberkorraldusmeetmed kui omapanus [...].

152

Töötasude vähendamine ja tulevane sotsiaalkindlustuskulude kokkuhoid tunduvad olevat pigem vajalikud ümberkorraldusmeetmed kui omapanus

(153)  Komisjoni 30. aprilli 2021. aasta otsus juhtumite SA.58101 (2020/C) ja SA.62043 (2021/N) kohta – Portugal – Päästmisabi ja ümberkorraldusabi SATA kontsernile (ELT C 223, 11.6.2021, lk 37), põhjendus 72; komisjoni 26. juuli 2021. aasta otsus juhtumi SA.63203 (2021/N) kohta – Germany - Restructuring aid for Condor (Saksamaa – Ümberkorraldusabi Condorile) (veel avaldamata), põhjenduse 132 punkt c; komisjoni 12. mai 2016. aasta otsus juhtumi SA.40419 (2015/NN) kohta – Ümberkorraldusabi Polzelale (ELT C 258, 15.7.2016, lk 3), põhjendus 119.

153

(154)  Komisjoni 8. juuni 2015. aasta otsus riigiabi kohta, mida Sloveenial on kavas rakendada Cimose kontserni suhtes (SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N)) (ELT L 59, 4.3.2016, lk 168), põhjendus 80.

154

(155)  Komisjoni 20. augusti 2018. aasta otsus juhtumi SA.51408 (2018/N) kohta – Abi ettevõtjale Terramass B.V. (ELT C 406, 19.11.2018, lk 10), põhjendused 22 ja 71.

155

(156)  Vt Portugali 2. detsembri 2021. aasta esildis.

156

(157)  
  26. jaanuari 2022. aasta otsuses juhtumi SA.59974 (2021/C) kohta (Rumeenia – CE Oltenia ümberkorraldamine (veel avaldamata), põhjendused 214–219) pidas komisjon vastuvõetavaks omapanust, mis moodustas 32 % ümberkorralduskuludest. Samamoodi kiitis komisjon 21. detsembri 2021. aasta otsuses juhtumi SA.60165 kohta (Portugal – TAP SGPSile antav ümberkorraldusabi (veel avaldamata),) põhjendus 263) heaks omapanuse, mis moodustas 35 % ümberkorralduskuludest. Vastavalt 1999. aasta päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistele, milles on nõutud, et omapanus peab olema oluline, määramata kindlaks kohaldamise miinimumkünnist, milleks 2004. aasta päästmis- ja ümberkorraldusabi suunistes on määratud 50 %, kiitis komisjon 24. aprilli 2007. aasta otsuses riigiabi kohta, mida Belgia on andnud ettevõtjale Inter Ferry Boats (C 46/05 (ex NN 9/04 ja ex N 55/05)) (ELT L 225, 27.8.2009, lk 1), põhjendused 348–350, heaks ka 24 % suuruse omapanuse.

157

(158)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 38 alapunkt f.

158

(159)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktid 70 ja 71.

159

(160)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkti 72 alapunktid a ja c.

160

(161)  Komisjoni otsus juhtumi SA.61771 (2021/N) kohta – COVID 19 – SATA – Compensation of damages resulting from extraordinary events (COVID 19 – SATA – Erakorralistest sündmustest tulenevate kahjude hüvitamine) (ELT C 285, 16.7.2021, lk 7).

161

(162)  Komisjoni teatis – Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (2011), lk 15, punktid 15–17).

162

(163)  Menetluse algatamise otsuse põhjendus 13.

163

(164)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 11. detsember 2012, komisjon vs. Hispaania („Magefesa II“), C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, punkt 105; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 17. november 2011, komisjon vs. Itaalia, C-496/09, ECLI:EU:C:2011:740, punkt 61.

164

vs.

vs.

(165)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 4. aprill 1995, komisjon vs. Itaalia („ALFA Romeo“), C-348/93, ECLI:EU:C:1995:95, punkt 27.

165

vs.

(166)  Kohtuotsus, Üldkohus, 8. juuni 1995, Siemens vs. komisjon, T-459/93, ECLI:EU:T:1995:100, punktid 97–101.

166

vs.

(167)  Portugali 19. oktoobri 2020. aasta esildis, punkt 167 jj ning Portugali kontrollikoja arvamus Assooride autonoomse piirkonna 2017. aasta raamatupidamisaruannete kohta: https://www.tcontas.pt/pt-pt/ProdutosTC/PareceresTribunalContas/pareceres-craa/Documents/2017/sratc-cra-2017.pdf.

167

(168)  Vt joonealune märkus nr 109.

168

(169)  Valitsusnõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus nr 85.

169

(170)  Valitsusnõukogu määrus nr 66/2020.

170

(171)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 71 ja joonealune märkus nr 38.

171

(172)  Menetluse algatamise otsuse põhjendused 90 ja 91 ning menetluse laiendamise otsuse põhjendused 79 ja 80.

172

(173)  Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta otsus juhtumi SA.62505 (2021/N) kohta – COVID-19: Amendment of SA.56873 Direct grant scheme and loan guarantee scheme (COVID-19: riigiabi SA.56873 muutmine. Otsetoetuste ja laenutagatiste kava) (ELT C 177, 7.5.2021, lk 21); 7. märtsi 2022. aasta otsus juhtumi SA.100205 (2022/N) kohta – Portugal – COVID-19: Direct grants to micro, small and medium-sized enterprises in specific sectors established in the Outermost Region of the Azores („APOIAR.PT Açores“) – November 2021 to January 2022 (COVID-19: otsetoetused spetsiifiliste sektorite mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, mis on asutatud Assooride äärepoolseimas piirkonnas – 2021. aasta novembrist 2022. aasta jaanuarini), veel avaldamata; 4. juuni 2021. aasta otsus juhtumi SA.63010 (2021/N) kohta – „COVID-19: Aid to passengers transport sector in Azores“ (COVID-19: abi Assooride sõitjateveosektorile) (ELT C 233, 11.6.2021, lk 33); 13. septembri 2021. aasta otsus juhtumi SA.64599 (2021/N) kohta – „COVID-19: Aid to passengers transport sector in Azores for 2021“ (COVID-19: abi Assooride sõitjateveosektorile 2021. aastaks) (ELT C 389, 24.9.2021, lk 16); 6. aprilli 2022. aasta otsus juhtumi SA.102334 (2022/N) kohta – Portugal – COVID-19: Aid to passengers transport sector in Azores for 2022 (COVID-19: abi Assooride sõitjateveosektorile 2022. aastaks), veel avaldamata (eelkõige põhjendused 4, 36 ja 37).

173

(174)  Sarnase analüüsi tegi komisjon muu hulgas oma 7. augusti 2020. aasta otsuses juhtumi SA.57675 (2020/N) kohta (Saksamaa – COVID-19: piirkondliku ja kohaliku ühistranspordi kava (ELT C 277, 21.8.2020), põhjendused 18–20, 54–55 ja 65–66), kus komisjon leidis, et COVID-19 põhjustatud häired ulatuvad selgelt väljapoole turu tavapärast toimimist ja on iseäranis palju mõjutanud avaliku teenuse osutajaid transpordisektoris, sest „erinevalt teiste sektori ettevõtjatest ei ole neil olnud võimalust oma veovõimsust ja seeläbi püsikulusid vähendada. Seetõttu on [nad] pidanud jätkuvalt pakkuma peaaegu täisveovõimsust, hoolimata endiselt väga väikesest sõitjaskonnast“ (põhjendus 66). Vt ka komisjoni 3. novembri 2020. aasta otsust juhtumi SA.58738 (2020/N) kohta – Madalmaad – COVID-19 – Support for regional and long-distance public passenger transport (COVID-19 – Piirkondliku ja pikamaa ühistranspordi toetamine) (ELT C 397, 20.11.2020, põhjendused 57–62), samuti komisjoni 7. jaanuari 2021. aasta otsus juhtumi SA.59747 (2020/N) kohta – COVID-19: Damage compensation to operators of rail passenger services that concluded net-cost public service contracts (COVID-19: kahju hüvitamine raudtee-sõitjateveo teenuste osutajatele, kes on sõlminud avaliku teenuse puhaskulude katmise lepingud) (ELT C 50, 12.2.2021, põhjendused 58–62 ja 67–68).

174

(175)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punktid 87–90 ja 92.

175

(176)  Autoridade Nacional da Aviação Civil (ANAC) – Trimestral statistical Bulletin, nr 49, jaanuar – märts 2021.

176

(177)  Allikas: SREA ja ettevõtja andmed.

177

(178)  Ajutise raamistiku punktid 1–4.

178

(179)  Päästmis- ja ümberkorraldusabi suuniste punkt 122.

179

---