# Euroopa Liidu L 184/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 184 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik21. juuli 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 184

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik21. juuli 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/1505, 20. juuli 2023, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2023/420 | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2023/1506, 20. juuli 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2023/194, millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning kehtestatakse 2023. ja 2024. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1507, 20. juuli 2023, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/2152 nähakse ette teema IKT kasutamine ja e-kaubandus andmenõuete tehnilised üksikasjad ning metaandmete aruande ja kvaliteediaruande esitamise tähtpäev vaatlusaastaks 2024 (
  1
  ) | 8 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1508, 20. juuli 2023, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel otsetoetuste vormis sekkumistega ning pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu meetmetega seotud ettemaksete suuruse osas | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1509, 20. juuli 2023, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 75 lõike 1 kolmanda lõigu kohaldamisel pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu meetmetega seotud ettemaksete suuruse osas | 19 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/1510, 20. juuli 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2023/915 seoses kaadmiumi piirnormidega maamandlites ja teatavates kultuurseentes (
  1
  ) | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1511, 20. juuli 2023, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2018/2019 ja (EL) 2020/1213 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liiki Malus sylvestris kuuluvate istutamiseks ettenähtud taimedega | 25 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1512, 19. juuli 2023, millega pikendatakse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni (EUAM RCA) juhi volitusi (EUAM RCA/1/2023) | 30 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1513, 19. juuli 2023, millega võetakse vastu kolmanda riigi toetus Euroopa Liidu missioonile Armeenias (EUMA) (EUMA/2/2023) | 32 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1514, 20. juuli 2023, millega ajakohastatakse selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4, ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2023/422 | 33 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1515, 20. juuli 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/1026 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) küberturvalisuse ja kübervastupidavusvõime ning infokindluse programmi toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames | 37 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1516, 20. juuli 2023, millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ning muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/1340 | 38 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1517, 20. juuli 2023, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas | 40 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1518, 20. juuli 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude toetamiseks | 41 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1519, 20. juuli 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/1277, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibanonis | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1520, 17. juuli 2023, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4910 all)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1521, 19. juuli 2023, milles käsitletakse teatavaid tauditõrje erimeetmeid piiratud ajavahemikuks seoses nodulaarse dermatiidi viiruse nakkusega teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4811 all)

   (
  1
  ) | 77 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | REGIOONIDE KOMITEE KODUKORD | 83 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 2/2023, 3. juuli 2023, millega lisatakse kaks hiljuti vastu võetud liidu õigusakti Windsori raamistiku 2. lisasse [2023/1522] | 109 |
| | * | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 3/2023, 3. juuli 2023, millega muudetakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu I lisa I osa [2023/1523] | 111 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2023/1505, 20. juuli 2023, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2023/420

1

*

Nõukogu määrus (EL) 2023/1506, 20. juuli 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2023/194, millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning kehtestatakse 2023. ja 2024. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1507, 20. juuli 2023, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/2152 nähakse ette teema IKT kasutamine ja e-kaubandus andmenõuete tehnilised üksikasjad ning metaandmete aruande ja kvaliteediaruande esitamise tähtpäev vaatlusaastaks 2024 (
  1
  )

1

8

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1508, 20. juuli 2023, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel otsetoetuste vormis sekkumistega ning pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu meetmetega seotud ettemaksete suuruse osas

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1509, 20. juuli 2023, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 75 lõike 1 kolmanda lõigu kohaldamisel pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu meetmetega seotud ettemaksete suuruse osas

19

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/1510, 20. juuli 2023, millega muudetakse määrust (EL) 2023/915 seoses kaadmiumi piirnormidega maamandlites ja teatavates kultuurseentes (
  1
  )

1

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1511, 20. juuli 2023, millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2018/2019 ja (EL) 2020/1213 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liiki Malus sylvestris kuuluvate istutamiseks ettenähtud taimedega

Malus sylvestris

25

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1512, 19. juuli 2023, millega pikendatakse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni (EUAM RCA) juhi volitusi (EUAM RCA/1/2023)

30

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2023/1513, 19. juuli 2023, millega võetakse vastu kolmanda riigi toetus Euroopa Liidu missioonile Armeenias (EUMA) (EUMA/2/2023)

32

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1514, 20. juuli 2023, millega ajakohastatakse selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4, ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2023/422

33

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1515, 20. juuli 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/1026 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) küberturvalisuse ja kübervastupidavusvõime ning infokindluse programmi toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames

37

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1516, 20. juuli 2023, millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ning muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/1340

38

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1517, 20. juuli 2023, millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

40

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1518, 20. juuli 2023, mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude toetamiseks

41

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1519, 20. juuli 2023, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/1277, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibanonis

45

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1520, 17. juuli 2023, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4910 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4910 all)

1

46

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1521, 19. juuli 2023, milles käsitletakse teatavaid tauditõrje erimeetmeid piiratud ajavahemikuks seoses nodulaarse dermatiidi viiruse nakkusega teatavates liikmesriikides
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4811 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4811 all)

1

77

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

REGIOONIDE KOMITEE KODUKORD

83

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 2/2023, 3. juuli 2023, millega lisatakse kaks hiljuti vastu võetud liidu õigusakti Windsori raamistiku 2. lisasse [2023/1522]

109

*

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga loodud ühiskomitee otsus nr 3/2023, 3. juuli 2023, millega muudetakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu I lisa I osa [2023/1523]

111

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1505,

20. juuli 2023,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2023/420

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2580/2001 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. veebruaril 2023 vastu rakendusmääruse (EL) 2023/420, (2) kehtestades selliste isikute, rühmituste ja üksuste ajakohastatud loetelu, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001 (edaspidi „loetelu“). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. veebruaril 2023 vastu rakendusmääruse (EL) 2023/420, (2) kehtestades selliste isikute, rühmituste ja üksuste ajakohastatud loetelu, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 2580/2001 (edaspidi „loetelu“).

| (2) | Kui see oli praktiliselt võimalik, esitas nõukogu kõigile isikutele, rühmitustele ja üksustele põhjendused nende loetellu kandmise kohta. |
| --- | --- |

(2)

Kui see oli praktiliselt võimalik, esitas nõukogu kõigile isikutele, rühmitustele ja üksustele põhjendused nende loetellu kandmise kohta.

| (3) | Nõukogu teavitas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatisega loetellu kantud isikuid, rühmitusi ja üksusi, et ta on otsustanud neid loetelus edasi hoida. Nõukogu teavitas samuti asjaomaseid isikuid, rühmitusi ja üksusi, et nõukogule võib esitada taotluse, et saada põhjendusi nende loetellu kandmise kohta, kui põhjendusi ei ole neile juba edastatud. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu teavitas Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teatisega loetellu kantud isikuid, rühmitusi ja üksusi, et ta on otsustanud neid loetelus edasi hoida. Nõukogu teavitas samuti asjaomaseid isikuid, rühmitusi ja üksusi, et nõukogule võib esitada taotluse, et saada põhjendusi nende loetellu kandmise kohta, kui põhjendusi ei ole neile juba edastatud.

| (4) | Nõukogu vaatas loetelu läbi, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikes 3. Kõnealuse läbivaatamise käigus võttis nõukogu arvesse märkusi, mida esitasid talle asjaomased isikud, ning pädevatelt riiklikelt asutustelt saadud ajakohastatud teavet loetellu kantud isikute ja üksuste staatuse kohta riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu vaatas loetelu läbi, nagu on nõutud määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikes 3. Kõnealuse läbivaatamise käigus võttis nõukogu arvesse märkusi, mida esitasid talle asjaomased isikud, ning pädevatelt riiklikelt asutustelt saadud ajakohastatud teavet loetellu kantud isikute ja üksuste staatuse kohta riiklikul tasandil.

| (5) | Nõukogu on kindlaks teinud, et nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (3) artikli 1 lõikes 4 osutatud pädevad asutused on teinud kõigi loetellu kantud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes otsused selle kohta, et nad on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses. Nõukogu on samuti jõudnud järeldusele, et selliste isikute, rühmituste ja üksuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks jätkuvalt kohaldada määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiiranguid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu on kindlaks teinud, et nõukogu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (3) artikli 1 lõikes 4 osutatud pädevad asutused on teinud kõigi loetellu kantud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes otsused selle kohta, et nad on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses. Nõukogu on samuti jõudnud järeldusele, et selliste isikute, rühmituste ja üksuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks jätkuvalt kohaldada määruses (EÜ) nr 2580/2001 sätestatud eripiiranguid.

| (6) | Loetelu tuleks vastavalt ajakohastada ja rakendusmäärus (EL) 2023/420 tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(6)

Loetelu tuleks vastavalt ajakohastada ja rakendusmäärus (EL) 2023/420 tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõikes 3 ette nähtud loetelu on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Rakendusmäärus (EL) 2023/420 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70.

1

(2)  Nõukogu 24. veebruari 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/420, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) artikli 2 lõiget 3 ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2022/1230 (ELT L 61, 27.2.2023, lk 37).

2

(3)  Nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühine seisukoht 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93).

3

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD ISIKUTE, RÜHMITUSTE JA ÜKSUSTE LOETELU

I.   ISIKUD

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (teise nimega Mustafa Abdullahi), sündinud 11.8.1960 Iraanis. Passi nr: D9004878. |
| --- | --- |

1.

ABDOLLAHI Hamed (teise nimega Mustafa Abdullahi), sündinud 11.8.1960 Iraanis. Passi nr: D9004878.

| 2. | AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik. |
| --- | --- |

2.

AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik.

| 3. | AL-YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik. |
| --- | --- |

3.

AL-YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik.

| 4. | ARBABSIAR Manssor (teise nimega Mansour Arbabsiar), sündinud 6.3.1955 või 15.3.1955 Iraanis. Iraani ja USA kodanik, passi nr: C2002515 (Iraan); Passi nr: 477845448 (USA). Isikutunnistuse nr: 07442833, kehtivuse lõpp: 15.3.2016 (USA juhiluba). |
| --- | --- |

4.

ARBABSIAR Manssor (teise nimega Mansour Arbabsiar), sündinud 6.3.1955 või 15.3.1955 Iraanis. Iraani ja USA kodanik, passi nr: C2002515 (Iraan); Passi nr: 477845448 (USA). Isikutunnistuse nr: 07442833, kehtivuse lõpp: 15.3.2016 (USA juhiluba).

| 5. | ASSADI Assadollah (teise nimega Assadollah Asadi), sündinud 22.12.1971 Teheranis (Iraan), Iraani kodanik. Iraani diplomaatilise passi nr: D9016657. |
| --- | --- |

5.

ASSADI Assadollah (teise nimega Assadollah Asadi), sündinud 22.12.1971 Teheranis (Iraan), Iraani kodanik. Iraani diplomaatilise passi nr: D9016657.

| 6. | BOUYERI Mohammed (teise nimega Abu Zubair, teise nimega Sobiar, teise nimega Abu Zoubair), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad). |
| --- | --- |

6.

BOUYERI Mohammed (teise nimega Abu Zubair, teise nimega Sobiar, teise nimega Abu Zoubair), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad).

| 7. | HASSAN EL HAJJ Hassan, sündinud 22.3.1988 Zaghdraiyas Sidonis (Liibanon), Kanada kodanik. Passi nr: JX446643 (Kanada). |
| --- | --- |

7.

HASSAN EL HAJJ Hassan, sündinud 22.3.1988 Zaghdraiyas Sidonis (Liibanon), Kanada kodanik. Passi nr: JX446643 (Kanada).

| 8. | HASHEMI MOGHADAM Saeid, sündinud 6.8.1962 Teheranis (Iraan), Iraani kodanik. Passi nr: D9016290, kehtiv kuni 4.2.2019. |
| --- | --- |

8.

HASHEMI MOGHADAM Saeid, sündinud 6.8.1962 Teheranis (Iraan), Iraani kodanik. Passi nr: D9016290, kehtiv kuni 4.2.2019.

| 9. | AL-DIN Hasan Izz (teise nimega Garbaya Ahmed, teise nimega Sa’id, teise nimega Salwwan Samir), sündinud 1963. aastal Liibanonis, Liibanoni kodanik. |
| --- | --- |

9.

AL-DIN Hasan Izz (teise nimega Garbaya Ahmed, teise nimega Sa’id, teise nimega Salwwan Samir), sündinud 1963. aastal Liibanonis, Liibanoni kodanik.

| 10. | MELIAD Farah, sündinud 5.11.1980 Sydneys (Austraalia), Austraalia kodanik. Passi nr: M2719127 (Austraalia). |
| --- | --- |

10.

MELIAD Farah, sündinud 5.11.1980 Sydneys (Austraalia), Austraalia kodanik. Passi nr: M2719127 (Austraalia).

| 11. | MOHAMMED Khalid Sheikh (teise nimega Ali Salem, teise nimega Bin Khalid Fahd Bin Abdallah, teise nimega Henin Ashraf Refaat Nabith, teise nimega Wadood Khalid Abdul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis. Passi nr: 488555. |
| --- | --- |

11.

MOHAMMED Khalid Sheikh (teise nimega Ali Salem, teise nimega Bin Khalid Fahd Bin Abdallah, teise nimega Henin Ashraf Refaat Nabith, teise nimega Wadood Khalid Abdul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis. Passi nr: 488555.

| 12. | SHAHLAI Abdul Reza (teise nimega Abdol Reza Shala’i, teise nimega Abd-al Reza Shalai, teise nimega Abdorreza Shahlai, teise nimega Abdolreza Shahla’i, teise nimega Abdul-Reza Shahlaee, teise nimega Hajj Yusef, teise nimega Haji Yusif, teise nimega Hajji Yasir, teise nimega Hajji Yusif, teise nimega Yusuf Abu-al-Karkh), sündinud u 1957. aastal Iraanis. Aadressid: 1) Kermanshah, Iraan, 2) Mehrani sõjaväebaas, Ilami provints, Iraan. |
| --- | --- |

12.

SHAHLAI Abdul Reza (teise nimega Abdol Reza Shala’i, teise nimega Abd-al Reza Shalai, teise nimega Abdorreza Shahlai, teise nimega Abdolreza Shahla’i, teise nimega Abdul-Reza Shahlaee, teise nimega Hajj Yusef, teise nimega Haji Yusif, teise nimega Hajji Yasir, teise nimega Hajji Yusif, teise nimega Yusuf Abu-al-Karkh), sündinud u 1957. aastal Iraanis. Aadressid: 1) Kermanshah, Iraan, 2) Mehrani sõjaväebaas, Ilami provints, Iraan.

| 13. | SHAKURI Ali Gholam, sündinud u 1965. aastal Teheranis Iraanis. |
| --- | --- |

13.

SHAKURI Ali Gholam, sündinud u 1965. aastal Teheranis Iraanis.

II.   RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

| 1. | „Abu Nidal Organisation / Abu Nidali Organisatsioon“ – „ANO“ (teise nimega „Fatah Revolutionary Council / Fatah’ Revolutsiooniline Nõukogu“, teise nimega „Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsioonilised Brigaadid“, teise nimega „Black September / Must September“, teise nimega „Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon“). |
| --- | --- |

1.

„Abu Nidal Organisation / Abu Nidali Organisatsioon“ – „ANO“ (teise nimega „Fatah Revolutionary Council / Fatah’ Revolutsiooniline Nõukogu“, teise nimega „Arab Revolutionary Brigades / Araabia Revolutsioonilised Brigaadid“, teise nimega „Black September / Must September“, teise nimega „Revolutionary Organisation of Socialist Muslims / Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon“).

| 2. | „Al-Aqsa Martyrs’ Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad“. |
| --- | --- |

2.

„Al-Aqsa Martyrs’ Brigade / Al-Aqsa Märtrite Brigaad“.

| 3. | „Al-Aqsa e.V“. |
| --- | --- |

3.

„Al-Aqsa e.V“.

| 4. | „Babbar Khalsa“. |
| --- | --- |

4.

„Babbar Khalsa“.

| 5. | „Communist Party of the Philippines / Filipiinide Kommunistlik Partei“, sealhulgas „New People’s Army“ – „NPA / Uus Rahvaarmee“, Filipiinid. |
| --- | --- |

5.

„Communist Party of the Philippines / Filipiinide Kommunistlik Partei“, sealhulgas „New People’s Army“ – „NPA / Uus Rahvaarmee“, Filipiinid.

| 6. | Directorate for Internal Security of the Iranian Ministry for Intelligence and Security / Iraani luure- ja julgeolekuministeeriumi sisejulgeoleku direktoraat. |
| --- | --- |

6.

Directorate for Internal Security of the Iranian Ministry for Intelligence and Security / Iraani luure- ja julgeolekuministeeriumi sisejulgeoleku direktoraat.

| 7. | „Gama’a al-Islamiyya“ (teise nimega „Al-Gama’a al-Islamiyya“) („Islamic Group/Islamirühmitus“ – „IG“). |
| --- | --- |

7.

„Gama’a al-Islamiyya“ (teise nimega „Al-Gama’a al-Islamiyya“) („Islamic Group/Islamirühmitus“ – „IG“).

| 8. | „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Great Islamic Eastern Warriors Front / Suur Islami Idavõitlejate Rinne“). |
| --- | --- |

8.

„İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Great Islamic Eastern Warriors Front / Suur Islami Idavõitlejate Rinne“).

| 9. | „Hamas“, sealhulgas „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“. |
| --- | --- |

9.

„Hamas“, sealhulgas „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“.

| 10. | „Hizballah Military Wing / Hizballahi sõjaline tiib“ (teise nimega „Hezbollah Military Wing / Hezbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbullah Military Wing / Hizbullahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbollah Military Wing / Hizbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hezballah Military Wing / Hezballahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hisbollah Military Wing / Hisbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbu’llah Military Wing / Hizbu’llahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizb Allah Military Wing / Hizb Allahi sõjaline tiib“, teise nimega „Jihad Council / Džihaadi Nõukogu“ (ja kõik sellele alluvad üksused, sealhulgas välisjulgeolekuorganisatsioon)). |
| --- | --- |

10.

„Hizballah Military Wing / Hizballahi sõjaline tiib“ (teise nimega „Hezbollah Military Wing / Hezbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbullah Military Wing / Hizbullahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbollah Military Wing / Hizbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hezballah Military Wing / Hezballahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hisbollah Military Wing / Hisbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbu’llah Military Wing / Hizbu’llahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizb Allah Military Wing / Hizb Allahi sõjaline tiib“, teise nimega „Jihad Council / Džihaadi Nõukogu“ (ja kõik sellele alluvad üksused, sealhulgas välisjulgeolekuorganisatsioon)).

| 11. | „Hizbul Mujahideen“ – „HM“. |
| --- | --- |

11.

„Hizbul Mujahideen“ – „HM“.

| 12. | „Khalistan Zindabad Force / Khalistan Zindabadi Relvajõud“ – „KZF“. |
| --- | --- |

12.

„Khalistan Zindabad Force / Khalistan Zindabadi Relvajõud“ – „KZF“.

| 13. | „Kurdistan Workers’ Party / Kurdistani Töölispartei“ – „PKK“ (teise nimega „KADEK“, teise nimega „KONGRA-GEL“). |
| --- | --- |

13.

„Kurdistan Workers’ Party / Kurdistani Töölispartei“ – „PKK“ (teise nimega „KADEK“, teise nimega „KONGRA-GEL“).

| 14. | „Liberation Tigers of Tamil Eelam / Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrid“ – „LTTE“. |
| --- | --- |

14.

„Liberation Tigers of Tamil Eelam / Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrid“ – „LTTE“.

| 15. | „Ejército de Liberación Nacional“ („National Liberation Army / Rahvuslik Vabastusarmee“). |
| --- | --- |

15.

„Ejército de Liberación Nacional“ („National Liberation Army / Rahvuslik Vabastusarmee“).

| 16. | „Palestinian Islamic Jihad / Palestiina Islami Džihaad“ – „PIJ“. |
| --- | --- |

16.

„Palestinian Islamic Jihad / Palestiina Islami Džihaad“ – „PIJ“.

| 17. | „Popular Front for the Liberation of Palestine / Palestiina Vabastamise Rahvarinne“ – „PFLP“. |
| --- | --- |

17.

„Popular Front for the Liberation of Palestine / Palestiina Vabastamise Rahvarinne“ – „PFLP“.

| 18. | „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command / Palestiina Vabastamise Rahvarinde peastaap“ (teise nimega „PFLP – General Command / PFLP peastaap“). |
| --- | --- |

18.

„Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command / Palestiina Vabastamise Rahvarinde peastaap“ (teise nimega „PFLP – General Command / PFLP peastaap“).

| 19. | „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ (teise nimega „Devrimci Sol“ („Revolutionary Left/Revolutsioonilised Vasakpoolsed“), teise nimega „Dev Sol“) („Revolutionary People’s Liberation Army/Front/Party / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/-rinne/-partei“). |
| --- | --- |

19.

„Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ (teise nimega „Devrimci Sol“ („Revolutionary Left/Revolutsioonilised Vasakpoolsed“), teise nimega „Dev Sol“) („Revolutionary People’s Liberation Army/Front/Party / Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/-rinne/-partei“).

| 20. | „Sendero Luminoso“ („Shining Path/Särav Tee“) – „SL“. |
| --- | --- |

20.

„Sendero Luminoso“ („Shining Path/Särav Tee“) – „SL“.

| 21. | „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ – „TAK“ (teise nimega „Kurdistan Freedom Falcons / Kurdistani Vabastuspistrikud“, teise nimega „Kurdistan Freedom Hawks / Kurdistani Vabastuskullid“). |
| --- | --- |

21.

„Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ – „TAK“ (teise nimega „Kurdistan Freedom Falcons / Kurdistani Vabastuspistrikud“, teise nimega „Kurdistan Freedom Hawks / Kurdistani Vabastuskullid“).

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/5

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1506,

20. juuli 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2023/194, millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning kehtestatakse 2023. ja 2024. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2023/194 (1) on määratud 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Määrusega (EL) 2023/194 kehtestatud lubatud kogupüüke tuleks muuta, et võtta arvesse teaduslike nõuannete avaldamist ning kolmandate riikidega peetud konsultatsioonide tulemusi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2023/194 (1) on määratud 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu. Määrusega (EL) 2023/194 kehtestatud lubatud kogupüüke tuleks muuta, et võtta arvesse teaduslike nõuannete avaldamist ning kolmandate riikidega peetud konsultatsioonide tulemusi.

| (2) | Määrusega (EL) 2023/194 on kehtestatud hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) ajutine lubatud kogupüük ICESi 3.a rajooni liidu ja Norra vetes. Liit ja Norra pidasid konsultatsioone hariliku süvameregarneeli lubatud kogupüügi taseme üle ICESi 3.a ja 4.a rajooni idaosas ajavahemikus 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024. Need konsultatsioonid toimusid nõukogu poolt 12. juunil 2023 kinnitatud liidu seisukoha alusel. 29. juunil 2023 leppisid liit ja Norra kokku, et lubatud kogupüük ICESi 3.a ja 4.a rajooni idaosas on 6 076 tonni, millest 4 253 tonni eraldatakse ICESi 3.a rajoonile. See lubatud kogupüügi tase vastab ICESi nõuande tasemele kõnealuse kalavaru kohta ajavahemikul 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024, kui nõuanne oleks põhinenud prognoosil, et 2023. aasta esimesel poolel ei kasutatud kalapüügivõimalusi täielikult ära ja et 1. juuliks 2023 jäi 900 tonni püüdmata. Liidu ja Norra esitatud püüginäitajate kohaselt vastabki hilisem prognoos kalapüügivõimaluste kasutamise tasemele 1. juulil 2023. Selleks et minna ICESi 3.a rajoonis hariliku süvameregarneeli lubatud kogupüügi kaks korda aastas kehtestamiselt üle ühele korrale aastas: i) tuleks kõnealuse kalavaru 2023. aasta ajutine lubatud kogupüük asendada lõpliku lubatud kogupüügiga ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2023 tasemel, mis Norraga 17. märtsil 2023 kokku lepiti; ning ii) kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük ajavahemikus 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024 tuleks kehtestada tasemel, mis Norraga 29. juunil 2023 kokku lepiti. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2023/194 on kehtestatud hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) ajutine lubatud kogupüük ICESi 3.a rajooni liidu ja Norra vetes. Liit ja Norra pidasid konsultatsioone hariliku süvameregarneeli lubatud kogupüügi taseme üle ICESi 3.a ja 4.a rajooni idaosas ajavahemikus 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024. Need konsultatsioonid toimusid nõukogu poolt 12. juunil 2023 kinnitatud liidu seisukoha alusel. 29. juunil 2023 leppisid liit ja Norra kokku, et lubatud kogupüük ICESi 3.a ja 4.a rajooni idaosas on 6 076 tonni, millest 4 253 tonni eraldatakse ICESi 3.a rajoonile. See lubatud kogupüügi tase vastab ICESi nõuande tasemele kõnealuse kalavaru kohta ajavahemikul 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024, kui nõuanne oleks põhinenud prognoosil, et 2023. aasta esimesel poolel ei kasutatud kalapüügivõimalusi täielikult ära ja et 1. juuliks 2023 jäi 900 tonni püüdmata. Liidu ja Norra esitatud püüginäitajate kohaselt vastabki hilisem prognoos kalapüügivõimaluste kasutamise tasemele 1. juulil 2023. Selleks et minna ICESi 3.a rajoonis hariliku süvameregarneeli lubatud kogupüügi kaks korda aastas kehtestamiselt üle ühele korrale aastas: i) tuleks kõnealuse kalavaru 2023. aasta ajutine lubatud kogupüük asendada lõpliku lubatud kogupüügiga ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2023 tasemel, mis Norraga 17. märtsil 2023 kokku lepiti; ning ii) kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük ajavahemikus 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024 tuleks kehtestada tasemel, mis Norraga 29. juunil 2023 kokku lepiti.

| (3) | Määrust (EL) 2023/194 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EL) 2023/194 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et püügitegevus saaks jätkuda, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et püügitegevus saaks jätkuda, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata.

| (5) | Käesoleva määruse sätteid hariliku süvameregarneeli püügivõimaluste kohta tuleks kohaldada vastavalt alates 1. jaanuarist 2023 ja 1. juulist 2023. Tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomaseid kalapüügivõimalusi kas suurendati või need ei ole veel ammendatud, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse sätteid hariliku süvameregarneeli püügivõimaluste kohta tuleks kohaldada vastavalt alates 1. jaanuarist 2023 ja 1. juulist 2023. Tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomaseid kalapüügivõimalusi kas suurendati või need ei ole veel ammendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2023/194 muutmine

Määruse (EL) 2023/194 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2023. Lisa punkti 2 kohaldatakse alates 1. juulist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 30. jaanuari 2023. aasta määrus (EL) 2023/194, millega määratakse 2023. aastaks kindlaks teatavate kalavarude püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, ning kehtestatakse 2023. ja 2024. aastaks teatavate süvamere kalavarude püügi võimalused (ELT L 28, 31.1.2023, lk 1).

1

---

LISA

IA lisa B osa muudetakse järgmiselt:

| 1) | tabel, mis käsitleb harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) ICESi 3.a rajoonis, asendatakse järgmisega:










  „Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | 3.a
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 1 429 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Rootsi | | 769 | (1) |
| Liit | | 2 198 | (1) |
| | | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | | 4 117 | (1) |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2023.“ |

1)

tabel, mis käsitleb harilikku süvameregarneeli (Pandalus borealis) ICESi 3.a rajoonis, asendatakse järgmisega:

„Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

3.a

(PRA/03A.)

Taani

1 429

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Rootsi

769

(1)

Liit

2 198

(1)

Lubatud kogupüük (TAC)

4 117

(1)

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2023.“

| 2) | ICESi 3.a rajooni hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) tabeli järele lisatakse järgmine tabel:










  „Liik: | harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis | Püügipiirkond: | 3.a
  (PRA/03A.2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 1 476 | (1) | Analüütiline TAC
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.
  Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4. |
| Rootsi | | 795 | (1) |
| Liit | | 2 271 | (1) |
| | | | |
| Lubatud kogupüük (TAC) | | 4 253 | (1) |
| (1) | Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024.“ |

2)

ICESi 3.a rajooni hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) tabeli järele lisatakse järgmine tabel:

„Liik:

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

Püügipiirkond:

3.a

(PRA/03A.2)

Taani

1 476

(1)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Rootsi

795

(1)

Liit

2 271

(1)

Lubatud kogupüük (TAC)

4 253

(1)

(1)

Selle kvoodi alusel võib püüda ainult 1. juulist 2023 kuni 30. juunini 2024.“

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/8

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1507,

20. juuli 2023,

millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2019/2152 nähakse ette teema „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ andmenõuete tehnilised üksikasjad ning metaandmete aruande ja kvaliteediaruande esitamise tähtpäev vaatlusaastaks 2024

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2152, mis käsitleb Euroopa ettevõtlusstatistikat ja millega tunnistatakse kehtetuks kümme ettevõtlusstatistika valdkonna õigusakti, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1 ja artikli 17 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | IKT kasutamise ning e-kaubanduse teema pakub digikompassile Euroopa digikümnendi programmi jaoks ELi 2030. aasta digieesmärkide täitmise jälgimist võimaldavaid andmeid, näiteks ettevõtete digipöörde edenemist kajastava digimahukuse näitaja kohta. Samuti pakub see statistikateema vajalikku teavet muude liidu poliitikavaldkondade jaoks, mis on seotud Euroopa digitaalse arenguga ja Euroopa Komisjoni prioriteediga „Digiajastule vastav Euroopa“. |
| --- | --- |

(1)

IKT kasutamise ning e-kaubanduse teema pakub digikompassile Euroopa digikümnendi programmi jaoks ELi 2030. aasta digieesmärkide täitmise jälgimist võimaldavaid andmeid, näiteks ettevõtete digipöörde edenemist kajastava digimahukuse näitaja kohta. Samuti pakub see statistikateema vajalikku teavet muude liidu poliitikavaldkondade jaoks, mis on seotud Euroopa digitaalse arenguga ja Euroopa Komisjoni prioriteediga „Digiajastule vastav Euroopa“.

| (2) | Selleks et saada ülevaade andmete kvaliteedist ning tagada IKT kasutamist ja e-kaubandust käsitlevate andmete võrreldavus ja ühtlustamine, tuleb enne andmete avaldamist saada metaandmed ja kvaliteediaruanded. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et saada ülevaade andmete kvaliteedist ning tagada IKT kasutamist ja e-kaubandust käsitlevate andmete võrreldavus ja ühtlustamine, tuleb enne andmete avaldamist saada metaandmed ja kvaliteediaruanded.

| (3) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/2152 I lisas osutatud teema „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ kohta edastavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) vaatlusaasta 2024 andmed kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

1.   Iga-aastane metaandmete aruanne teema „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ kohta vaatlusaastal 2024 edastatakse komisjonile (Eurostatile) 31. maiks 2024.

2.   Iga-aastane kvaliteediaruanne teema „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ kohta vaatlusaastal 2024 edastatakse komisjonile (Eurostatile) 5. novembriks 2024.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 327, 17.12.2019, lk 1.

1

---

LISA

Teema „IKT kasutamine ja e-kaubandus“ andmenõuete tehnilised üksikasjad

| Kohustuslik/vabatahtlik | Kohaldamisala (filter) | Muutuja |
| --- | --- | --- |
| Kohustuslikud muutujad | i) | kõigi ettevõtete kohta: |

Kohustuslik/vabatahtlik

Kohaldamisala (filter)

Muutuja

Kohustuslikud muutujad

i)

kõigi ettevõtete kohta:

| (1) | ettevõtte peamine majandustegevus eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(1)

ettevõtte peamine majandustegevus eelmisel kalendriaastal

| (2) | töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate keskmine arv eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(2)

töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate keskmine arv eelmisel kalendriaastal

| (3) | kogukäive (rahalise väärtusena, v.a käibemaks) eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(3)

kogukäive (rahalise väärtusena, v.a käibemaks) eelmisel kalendriaastal

| (4) | töö tegemiseks internetiühendust omavate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv või selliste töötajate osatähtsus kõigi töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate seas |
| --- | --- |

(4)

töö tegemiseks internetiühendust omavate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arv või selliste töötajate osatähtsus kõigi töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate seas

| (5) | IKT-spetsialistide tööhõive |
| --- | --- |

(5)

IKT-spetsialistide tööhõive

| (6) | mis tahes liiki koolituse pakkumine ettevõtte IKT-spetsialistidele IKT-oskuste arendamiseks eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(6)

mis tahes liiki koolituse pakkumine ettevõtte IKT-spetsialistidele IKT-oskuste arendamiseks eelmisel kalendriaastal

| (7) | mis tahes liiki koolituse pakkumine teistele töötajatele IKT-oskuste arendamiseks eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(7)

mis tahes liiki koolituse pakkumine teistele töötajatele IKT-oskuste arendamiseks eelmisel kalendriaastal

| (8) | IKT-spetsialistide värbamine või värbamise katse eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(8)

IKT-spetsialistide värbamine või värbamise katse eelmisel kalendriaastal

| (9) | IKT-funktsioonide täitmine (nt IKT-taristu hooldus, kontoritarkvara tugi, ärijuhtimise tarkvara/süsteemide ja/või veebilahenduste arendus, turvalisus ja isikuandmete kaitse) oma töötajate poolt (kaasa arvatud ema- ja sidusettevõtete töötajad) eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(9)

IKT-funktsioonide täitmine (nt IKT-taristu hooldus, kontoritarkvara tugi, ärijuhtimise tarkvara/süsteemide ja/või veebilahenduste arendus, turvalisus ja isikuandmete kaitse) oma töötajate poolt (kaasa arvatud ema- ja sidusettevõtete töötajad) eelmisel kalendriaastal

| (10) | IKT-funktsioonide täitmine (nt IKT-taristu hooldus, kontoritarkvara tugi, ärijuhtimise tarkvara/süsteemide ja/või veebilahenduste arendus, turvalisus ja isikuandmete kaitse) välise teenuseosutaja poolt eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(10)

IKT-funktsioonide täitmine (nt IKT-taristu hooldus, kontoritarkvara tugi, ärijuhtimise tarkvara/süsteemide ja/või veebilahenduste arendus, turvalisus ja isikuandmete kaitse) välise teenuseosutaja poolt eelmisel kalendriaastal

| ii) | ettevõtete kohta, kus töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on töö tegemiseks juurdepääs internetile: |
| --- | --- |

ii)

ettevõtete kohta, kus töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on töö tegemiseks juurdepääs internetile:

| (11) | mis tahes tüüpi interneti püsivõrguühenduse kasutamine |
| --- | --- |

(11)

mis tahes tüüpi interneti püsivõrguühenduse kasutamine

| (12) | töötajatele kaugjuurdepääsu võimaldamine (arvutite või kaasaskantavate seadmete, nt nutitelefonide kaudu) ettevõtte e-posti süsteemile |
| --- | --- |

(12)

töötajatele kaugjuurdepääsu võimaldamine (arvutite või kaasaskantavate seadmete, nt nutitelefonide kaudu) ettevõtte e-posti süsteemile

| (13) | töötajatele kaugjuurdepääsu võimaldamine (arvutite või kaasaskantavate seadmete, nt nutitelefonide kaudu) ettevõtte dokumentidele (nt toimikud, tabelid, esitlused, graafikud, fotod) |
| --- | --- |

(13)

töötajatele kaugjuurdepääsu võimaldamine (arvutite või kaasaskantavate seadmete, nt nutitelefonide kaudu) ettevõtte dokumentidele (nt toimikud, tabelid, esitlused, graafikud, fotod)

| (14) | töötajatele kaugjuurdepääsu võimaldamine (arvutite või kaasaskantavate seadmete, nt nutitelefonide kaudu) ettevõtte ärirakendustele või -tarkvarale (nt juurdepääs raamatupidamisele, müügile, tellimustele, CRM-tarkvarale (välja arvatud sisekommunikatsioonis kasutatavad rakendused)) |
| --- | --- |

(14)

töötajatele kaugjuurdepääsu võimaldamine (arvutite või kaasaskantavate seadmete, nt nutitelefonide kaudu) ettevõtte ärirakendustele või -tarkvarale (nt juurdepääs raamatupidamisele, müügile, tellimustele, CRM-tarkvarale (välja arvatud sisekommunikatsioonis kasutatavad rakendused))

| (15) | kaugkoosolekute korraldamine |
| --- | --- |

(15)

kaugkoosolekute korraldamine

| (16) | toodete või teenuste veebimüük ettevõtte veebisaitide ja mobiilirakenduste (sh ekstraneti) kaudu eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(16)

toodete või teenuste veebimüük ettevõtte veebisaitide ja mobiilirakenduste (sh ekstraneti) kaudu eelmisel kalendriaastal

| (17) | toodete või teenuste veebimüük selliste e-kaubandusturu veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenustega kauplemiseks mitu ettevõtet, eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(17)

toodete või teenuste veebimüük selliste e-kaubandusturu veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenustega kauplemiseks mitu ettevõtet, eelmisel kalendriaastal

| (18) | toodete või teenuste EDI-tüüpi müük (st müük elektroonilise andmevahetuse (EDI) kaudu saadud tellimuste alusel) eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(18)

toodete või teenuste EDI-tüüpi müük (st müük elektroonilise andmevahetuse (EDI) kaudu saadud tellimuste alusel) eelmisel kalendriaastal

| (19) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: autentimine tugeva parooliga (nt minimaalne pikkus, numbrite ja erimärkide kasutamine, regulaarne vahetamine) |
| --- | --- |

(19)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: autentimine tugeva parooliga (nt minimaalne pikkus, numbrite ja erimärkide kasutamine, regulaarne vahetamine)

| (20) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: autentimine biomeetriliste meetodite abil, mida kasutatakse juurdepääsuks ettevõtte IKT-süsteemile (nt autentimine sõrmejälgede, hääle, näotuvastuse alusel) |
| --- | --- |

(20)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: autentimine biomeetriliste meetodite abil, mida kasutatakse juurdepääsuks ettevõtte IKT-süsteemile (nt autentimine sõrmejälgede, hääle, näotuvastuse alusel)

| (21) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: autentimine vähemalt kahest autentimismehhanismist koosneva kombinatsiooni alusel (st kasutaja määratud parooli, ühekordse parooli, koodigeneraatori genereeritud või nutitelefoni kaudu saadud koodi, biomeetrilise meetodi (näiteks sõrmejäljed, hääl, näotuvastus) kombinatsioon) |
| --- | --- |

(21)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: autentimine vähemalt kahest autentimismehhanismist koosneva kombinatsiooni alusel (st kasutaja määratud parooli, ühekordse parooli, koodigeneraatori genereeritud või nutitelefoni kaudu saadud koodi, biomeetrilise meetodi (näiteks sõrmejäljed, hääl, näotuvastus) kombinatsioon)

| (22) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: andmete, dokumentide või e-kirjade krüpteerimine |
| --- | --- |

(22)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: andmete, dokumentide või e-kirjade krüpteerimine

| (23) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: andmete varundamise eraldi asukohas (sh varukoopia pilves) |
| --- | --- |

(23)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: andmete varundamise eraldi asukohas (sh varukoopia pilves)

| (24) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: võrgule juurdepääsu kontroll (kasutajatele ettevõtte võrgus antud õiguste haldamine) |
| --- | --- |

(24)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: võrgule juurdepääsu kontroll (kasutajatele ettevõtte võrgus antud õiguste haldamine)

| (25) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: virtuaalne privaatvõrk (VPN), millega saab privaatvõrku laiendada üldkasutatava võrgu kaudu, kuna üldkasutatava võrgu kaudu toimuv andmevahetus muudetakse turvaliseks |
| --- | --- |

(25)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: virtuaalne privaatvõrk (VPN), millega saab privaatvõrku laiendada üldkasutatava võrgu kaudu, kuna üldkasutatava võrgu kaudu toimuv andmevahetus muudetakse turvaliseks

| (26) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: kahtlase tegevuse avastamiseks kasutatav IKT turvaseiresüsteem (näiteks sissetungi avastamise või ennetamise süsteem, millega jälgitakse kasutajate ja seadmete ning võrguliiklust), välja arvatud personaalarvutite ja ruuterite operatsioonisüsteemi sisene viirusetõrjetarkvara ja tulemüüri vaikelahendus |
| --- | --- |

(26)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: kahtlase tegevuse avastamiseks kasutatav IKT turvaseiresüsteem (näiteks sissetungi avastamise või ennetamise süsteem, millega jälgitakse kasutajate ja seadmete ning võrguliiklust), välja arvatud personaalarvutite ja ruuterite operatsioonisüsteemi sisene viirusetõrjetarkvara ja tulemüüri vaikelahendus

| (27) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: logifailide säilitamine, mis võimaldavad analüüsida toimunud IKT turvaintsidente |
| --- | --- |

(27)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: logifailide säilitamine, mis võimaldavad analüüsida toimunud IKT turvaintsidente

| (28) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: IKT riskihindamine, st IKT turvaintsidentide tõenäosuse ja tagajärgede regulaarne analüüs |
| --- | --- |

(28)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: IKT riskihindamine, st IKT turvaintsidentide tõenäosuse ja tagajärgede regulaarne analüüs

| (29) | IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: IKT turvalisuse testimine (nt läbistustestimine, turvahoiatussüsteemi katsetamine, turvameetmete läbivaatamine, varundamissüsteemide katsetamine) |
| --- | --- |

(29)

IKT-turvameetmete rakendamine ettevõtte IKT-süsteemides: IKT turvalisuse testimine (nt läbistustestimine, turvahoiatussüsteemi katsetamine, turvameetmete läbivaatamine, varundamissüsteemide katsetamine)

| (30) | IKT turvalisusega seotud kohustuste tutvustamine töötajatele vabatahtliku koolituse või ettevõttesiseselt kättesaadava teabe (nt teave intranetis) vormis |
| --- | --- |

(30)

IKT turvalisusega seotud kohustuste tutvustamine töötajatele vabatahtliku koolituse või ettevõttesiseselt kättesaadava teabe (nt teave intranetis) vormis

| (31) | IKT turvalisusega seotud kohustuste tutvustamine töötajatele kohustusliku koolituse või kohustusliku teabematerjali vormis |
| --- | --- |

(31)

IKT turvalisusega seotud kohustuste tutvustamine töötajatele kohustusliku koolituse või kohustusliku teabematerjali vormis

| (32) | IKT turvalisusega seotud kohustuste tutvustamine töötajatele lepingu (nt töölepingu) abil |
| --- | --- |

(32)

IKT turvalisusega seotud kohustuste tutvustamine töötajatele lepingu (nt töölepingu) abil

| (33) | IKT-turvameetmeid, tavasid ja menetlusi käsitlevate dokumentide olemasolu, nt IKT turvalisust ja andmete konfidentsiaalsust käsitlevad dokumendid, mis hõlmavad töötajate IKT-alast koolitust, IKT-turvameetmeid, IKT-turvameetmete hindamist ja kavasid IKT turvalisust käsitlevate dokumentide ajakohastamiseks |
| --- | --- |

(33)

IKT-turvameetmeid, tavasid ja menetlusi käsitlevate dokumentide olemasolu, nt IKT turvalisust ja andmete konfidentsiaalsust käsitlevad dokumendid, mis hõlmavad töötajate IKT-alast koolitust, IKT-turvameetmeid, IKT-turvameetmete hindamist ja kavasid IKT turvalisust käsitlevate dokumentide ajakohastamiseks

| (34) | eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: IKT-teenused ei olnud kättesaadavad riist- või tarkvara rikete tõttu |
| --- | --- |

(34)

eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: IKT-teenused ei olnud kättesaadavad riist- või tarkvara rikete tõttu

| (35) | eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: IKT-teenused ei olnud kättesaadavad väljastpoolt tuleva rünnaku tõttu (nt lunavararünne, teenusetõkestusrünne) |
| --- | --- |

(35)

eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: IKT-teenused ei olnud kättesaadavad väljastpoolt tuleva rünnaku tõttu (nt lunavararünne, teenusetõkestusrünne)

| (36) | eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: andmete hävimine või andmete rikkumine riist- või tarkvara rikete tõttu |
| --- | --- |

(36)

eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: andmete hävimine või andmete rikkumine riist- või tarkvara rikete tõttu

| (37) | eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: andmete hävimine või andmete rikkumine pahavaraga nakatumise või loata juurdepääsu tõttu |
| --- | --- |

(37)

eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: andmete hävimine või andmete rikkumine pahavaraga nakatumise või loata juurdepääsu tõttu

| (38) | eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: konfidentsiaalsete andmete avalikustamine sissetungi, andmelõikuse, andmepüügi, ettevõtte oma töötajate tahtliku tegevuse tõttu |
| --- | --- |

(38)

eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: konfidentsiaalsete andmete avalikustamine sissetungi, andmelõikuse, andmepüügi, ettevõtte oma töötajate tahtliku tegevuse tõttu

| (39) | eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: konfidentsiaalsete andmete avalikustamine ettevõtte oma töötajate tahtmatu tegevuse tõttu |
| --- | --- |

(39)

eelmisel kalendriaastal toimunud IKT turvaintsidendid, millel olid järgmised tagajärjed: konfidentsiaalsete andmete avalikustamine ettevõtte oma töötajate tahtmatu tegevuse tõttu

| (40) | tehisintellekti kasutamine kirjaliku teksti analüüsimiseks (nt tekstikaeve) |
| --- | --- |

(40)

tehisintellekti kasutamine kirjaliku teksti analüüsimiseks (nt tekstikaeve)

| (41) | tehisintellekti kasutamine suulise teksti masinloetavaks muutmiseks (kõnetuvastus) |
| --- | --- |

(41)

tehisintellekti kasutamine suulise teksti masinloetavaks muutmiseks (kõnetuvastus)

| (42) | tehisintellekti kasutamine kirjaliku või suulise teksti genereerimiseks (loomuliku keele genereerimine, kõnesüntees) |
| --- | --- |

(42)

tehisintellekti kasutamine kirjaliku või suulise teksti genereerimiseks (loomuliku keele genereerimine, kõnesüntees)

| (43) | tehisintellekti kasutamine objektide ja inimeste äratundmiseks piltide või videote alusel (pildituvastus, pilditöötlus) |
| --- | --- |

(43)

tehisintellekti kasutamine objektide ja inimeste äratundmiseks piltide või videote alusel (pildituvastus, pilditöötlus)

| (44) | masinõppe (nt süvaõppe) kasutamine andmeanalüüsiks |
| --- | --- |

(44)

masinõppe (nt süvaõppe) kasutamine andmeanalüüsiks

| (45) | tehisintellekti kasutamine töövoogude automatiseerimiseks või otsustusprotsessi hõlbustamiseks (nt tehisintellektipõhine robotjuhitav protsessiautomaatika) |
| --- | --- |

(45)

tehisintellekti kasutamine töövoogude automatiseerimiseks või otsustusprotsessi hõlbustamiseks (nt tehisintellektipõhine robotjuhitav protsessiautomaatika)

| (46) | tehisintellekti kasutamine, et võimaldada masinate füüsilist liikumist ümbruse vaatlusel põhinevate autonoomsete otsuste kaudu (autonoomsed robotid, isejuhtivad sõidukid, autonoomsed droonid) |
| --- | --- |

(46)

tehisintellekti kasutamine, et võimaldada masinate füüsilist liikumist ümbruse vaatlusel põhinevate autonoomsete otsuste kaudu (autonoomsed robotid, isejuhtivad sõidukid, autonoomsed droonid)

| iii) | ettevõtete kohta, kellel on mis tahes tüüpi interneti püsiühendus: |
| --- | --- |

iii)

ettevõtete kohta, kellel on mis tahes tüüpi interneti püsiühendus:

| (47) | kiireima interneti püsiühenduse maksimaalne lepingujärgne allalaadimiskiirus vahemikes [0 Mbit/s, < 30 Mbit/s], [30 Mbit/s, < 100 Mbit/s], [100 Mbit/s, < 500 Mbit/s], [500 Mbit/s, < 1 Gbit/s], [≥ 1 Gbit/s] |
| --- | --- |

(47)

kiireima interneti püsiühenduse maksimaalne lepingujärgne allalaadimiskiirus vahemikes [0 Mbit/s, < 30 Mbit/s], [30 Mbit/s, < 100 Mbit/s], [100 Mbit/s, < 500 Mbit/s], [500 Mbit/s, < 1 Gbit/s], [≥ 1 Gbit/s]

| (48) | interneti püsiühendus(t)e kiiruse piisavus ettevõtte vajaduste rahuldamiseks |
| --- | --- |

(48)

interneti püsiühendus(t)e kiiruse piisavus ettevõtte vajaduste rahuldamiseks

| iv) | ettevõtete kohta, kes tegelesid toodete ja teenuste veebimüügiga ettevõtte veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu või selliste e-kaubanduse veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenustega kauplemiseks mitu ettevõtet, eelmisel kalendriaastal: |
| --- | --- |

iv)

ettevõtete kohta, kes tegelesid toodete ja teenuste veebimüügiga ettevõtte veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu või selliste e-kaubanduse veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenustega kauplemiseks mitu ettevõtet, eelmisel kalendriaastal:

| (49) | kaupade või teenuste veebimüügi väärtus või kaupade ja teenuste veebimüügi osatähtsus kogukäibest eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(49)

kaupade või teenuste veebimüügi väärtus või kaupade ja teenuste veebimüügi osatähtsus kogukäibest eelmisel kalendriaastal

| (50) | eratarbijatele suunatud (ettevõtjalt tarbijale ehk B2C) veebimüügi väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(50)

eratarbijatele suunatud (ettevõtjalt tarbijale ehk B2C) veebimüügi väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal

| (51) | teistele ettevõtetele (ettevõttelt ettevõttele ehk B2B) ning avalikule sektorile (ettevõttelt riigile ehk B2G) suunatud veebimüügi väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(51)

teistele ettevõtetele (ettevõttelt ettevõttele ehk B2B) ning avalikule sektorile (ettevõttelt riigile ehk B2G) suunatud veebimüügi väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal

| (52) | veebimüük oma riigi tarbijatele eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(52)

veebimüük oma riigi tarbijatele eelmisel kalendriaastal

| (53) | veebimüük teiste liikmesriikide tarbijatele eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(53)

veebimüük teiste liikmesriikide tarbijatele eelmisel kalendriaastal

| (54) | veebimüük mujal maailmas asuvatele tarbijatele eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(54)

veebimüük mujal maailmas asuvatele tarbijatele eelmisel kalendriaastal

| v) | ettevõtete kohta, kes tegelesid toodete ja teenuste veebimüügiga ettevõtte veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu ning selliste e-kaubanduse veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenustega kauplemiseks mitu ettevõtet, eelmisel kalendriaastal: |
| --- | --- |

v)

ettevõtete kohta, kes tegelesid toodete ja teenuste veebimüügiga ettevõtte veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu ning selliste e-kaubanduse veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenustega kauplemiseks mitu ettevõtet, eelmisel kalendriaastal:

| (55) | toodete või teenuste veebimüük ettevõtete veebisaitide ja mobiilirakenduste (sh ekstraneti) kaudu: sellise müügi väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(55)

toodete või teenuste veebimüük ettevõtete veebisaitide ja mobiilirakenduste (sh ekstraneti) kaudu: sellise müügi väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal

| (56) | toodete või teenuste veebimüük selliste e-kaubanduse veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenustega kauplemiseks mitu ettevõtet: sellise müügi väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(56)

toodete või teenuste veebimüük selliste e-kaubanduse veebisaitide ja mobiilirakenduste kaudu, mida kasutab kaupade või teenustega kauplemiseks mitu ettevõtet: sellise müügi väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal

| vi) | ettevõtete kohta, kes tegelesid eelmisel kalendriaastal kaupade ja teenuste EDI-tüüpi müügiga: |
| --- | --- |

vi)

ettevõtete kohta, kes tegelesid eelmisel kalendriaastal kaupade ja teenuste EDI-tüüpi müügiga:

| (57) | kaupade ja teenuste EDI-tüüpi müügi väärtus või kaupade ja teenuste EDI-tüüpi müügi osatähtsus kogukäibest eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(57)

kaupade ja teenuste EDI-tüüpi müügi väärtus või kaupade ja teenuste EDI-tüüpi müügi osatähtsus kogukäibest eelmisel kalendriaastal

| vii) | ettevõtete kohta, kes eelmise kalendriaasta jooksul värbasid või proovisid värvata IKT spetsialiste: |
| --- | --- |

vii)

ettevõtete kohta, kes eelmise kalendriaasta jooksul värbasid või proovisid värvata IKT spetsialiste:

| (58) | IKT spetsialistide täitmata töökohtade olemasolu, millele oli raske töötajaid leida |
| --- | --- |

(58)

IKT spetsialistide täitmata töökohtade olemasolu, millele oli raske töötajaid leida

| viii) | ettevõtete kohta, kes kasutavad tehisintellekti: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46: |
| --- | --- |

viii)

ettevõtete kohta, kes kasutavad tehisintellekti: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46:

| (59) | tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine turunduse või müügi eesmärgil (nt kliendiprofiilide koostamine, hindade optimeerimine, personaalsed turunduspakkumised, masinõppel põhinev turuanalüüs, loomuliku keele töötlust kasutavad juturobotid klienditoe jaoks, autonoomsed robotid tellimuste töötlemiseks) |
| --- | --- |

(59)

tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine turunduse või müügi eesmärgil (nt kliendiprofiilide koostamine, hindade optimeerimine, personaalsed turunduspakkumised, masinõppel põhinev turuanalüüs, loomuliku keele töötlust kasutavad juturobotid klienditoe jaoks, autonoomsed robotid tellimuste töötlemiseks)

| (60) | tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine tootmis- ja teenuste osutamise protsessides (nt masinõppel põhinev ennetav hooldus või protsesside optimeerimine, vahendid toodete klassifitseerimiseks või toodetes vigade leidmiseks raalnägemise abil, autonoomsed droonid tootmise järelevalveks, turvalisuse tagamiseks või kontrollimiseks, autonoomsete robotite tehtavad koostetööd) |
| --- | --- |

(60)

tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine tootmis- ja teenuste osutamise protsessides (nt masinõppel põhinev ennetav hooldus või protsesside optimeerimine, vahendid toodete klassifitseerimiseks või toodetes vigade leidmiseks raalnägemise abil, autonoomsed droonid tootmise järelevalveks, turvalisuse tagamiseks või kontrollimiseks, autonoomsete robotite tehtavad koostetööd)

| (61) | tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine ärijuhtimisprotsesside või halduse korraldamiseks (nt masinõppel ja/või loomuliku keele töötlusel põhinevad virtuaalassistendid (näiteks dokumentide koostamiseks), masinõppel põhinev andmete analüüs või strateegiliste otsuste tegemine (näiteks riskihindamine), masinõppel põhinev planeerimine või äriprognoosid, masinõppel või loomuliku keele töötlusel põhinev personalijuhtimine (näiteks kandidaatide eelvalik, töötajate profiilianalüüs, tulemuslikkuse analüüs) |
| --- | --- |

(61)

tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine ärijuhtimisprotsesside või halduse korraldamiseks (nt masinõppel ja/või loomuliku keele töötlusel põhinevad virtuaalassistendid (näiteks dokumentide koostamiseks), masinõppel põhinev andmete analüüs või strateegiliste otsuste tegemine (näiteks riskihindamine), masinõppel põhinev planeerimine või äriprognoosid, masinõppel või loomuliku keele töötlusel põhinev personalijuhtimine (näiteks kandidaatide eelvalik, töötajate profiilianalüüs, tulemuslikkuse analüüs)

| (62) | tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine logistikas (nt autonoomsed robotid valimis- ja pakkimistoiminguteks ladudes, pakkide veoks, jälgimiseks, jagamiseks ja sorteerimiseks, masinõppel põhinev marsruudi optimeerimine) |
| --- | --- |

(62)

tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine logistikas (nt autonoomsed robotid valimis- ja pakkimistoiminguteks ladudes, pakkide veoks, jälgimiseks, jagamiseks ja sorteerimiseks, masinõppel põhinev marsruudi optimeerimine)

| (63) | tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine IKT turvalisuse eesmärgil (nt arvutinägemisel põhinev näotuvastus IKT kasutajate autentimiseks, küberrünnete avastamine ja ennetamine masinõppe abil) |
| --- | --- |

(63)

tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine IKT turvalisuse eesmärgil (nt arvutinägemisel põhinev näotuvastus IKT kasutajate autentimiseks, küberrünnete avastamine ja ennetamine masinõppe abil)

| (64) | tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine raamatupidamises, järelevalves või finantshalduses (nt masinõpe finantsotsuste tegemisele kaasa aitavate andmete analüüsimiseks, masinõppel põhinev arvetöötlus, masinõppe või loomuliku keele töötluse kasutamine raamatupidamises) |
| --- | --- |

(64)

tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine raamatupidamises, järelevalves või finantshalduses (nt masinõpe finantsotsuste tegemisele kaasa aitavate andmete analüüsimiseks, masinõppel põhinev arvetöötlus, masinõppe või loomuliku keele töötluse kasutamine raamatupidamises)

| (65) | tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine teadus- ja arendustegevuses või innovatsioonitegevuses, välja arvatud tehisintellektialased teadusuuringud (nt andmeanalüüs teadusuuringute tegemiseks, teadusprobleemide lahendamine, masinõppel põhinev uue või oluliselt täiustatud toote/teenuse väljatöötamine) |
| --- | --- |

(65)

tehisintellekti tarkvara ja süsteemide kasutamine teadus- ja arendustegevuses või innovatsioonitegevuses, välja arvatud tehisintellektialased teadusuuringud (nt andmeanalüüs teadusuuringute tegemiseks, teadusprobleemide lahendamine, masinõppel põhinev uue või oluliselt täiustatud toote/teenuse väljatöötamine)

Vabatahtlikud muutujad

| i) | ettevõtete kohta, kus töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on töö tegemiseks juurdepääs internetile: |
| --- | --- |

i)

ettevõtete kohta, kus töötajatel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on töö tegemiseks juurdepääs internetile:

| (1) | selliste töötajate arv või osakaal, kes kasutavad töö tegemiseks ettevõtte pakutud kaasaskantavat seadet, mis võimaldab internetiühendust mobiilsidevõrkude kaudu |
| --- | --- |

(1)

selliste töötajate arv või osakaal, kes kasutavad töö tegemiseks ettevõtte pakutud kaasaskantavat seadet, mis võimaldab internetiühendust mobiilsidevõrkude kaudu

| (2) | tasu internetis reklaamimise eest (näiteks reklaamid otsingumootorites, sotsiaalmeedias, muudel veebisaitidel ja mobiilirakendustes) |
| --- | --- |

(2)

tasu internetis reklaamimise eest (näiteks reklaamid otsingumootorites, sotsiaalmeedias, muudel veebisaitidel ja mobiilirakendustes)

| ii) | ettevõtete kohta, kes maksavad internetis reklaami eest: |
| --- | --- |

ii)

ettevõtete kohta, kes maksavad internetis reklaami eest:

| (3) | internetikasutajate poolt sisu või märksõnade kohta tehtud otsingutel põhineva suunatud reklaami kasutamine |
| --- | --- |

(3)

internetikasutajate poolt sisu või märksõnade kohta tehtud otsingutel põhineva suunatud reklaami kasutamine

| (4) | internetikasutajate varasema tegevuse või profiili jälgimisel põhineva suunatud reklaami kasutamine |
| --- | --- |

(4)

internetikasutajate varasema tegevuse või profiili jälgimisel põhineva suunatud reklaami kasutamine

| (5) | internetikasutajate asukohatuvastusel põhineva suunatud reklaami kasutamine |
| --- | --- |

(5)

internetikasutajate asukohatuvastusel põhineva suunatud reklaami kasutamine

| (6) | muude kui valikulistes muutujates 3, 4 või 5 nimetatud suunatud internetireklaami meetodite kasutamine |
| --- | --- |

(6)

muude kui valikulistes muutujates 3, 4 või 5 nimetatud suunatud internetireklaami meetodite kasutamine

| iii) | ettevõtete kohta, kes tegid veebis müügitehinguid vähemalt kahes järgmises geograafilises piirkonnas asuvate tarbijatega: oma riik, teised liikmesriigid või muu maailm, eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

iii)

ettevõtete kohta, kes tegid veebis müügitehinguid vähemalt kahes järgmises geograafilises piirkonnas asuvate tarbijatega: oma riik, teised liikmesriigid või muu maailm, eelmisel kalendriaastal

| (7) | oma riigi tarbijatega tehtud veebimüügitehingute väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(7)

oma riigi tarbijatega tehtud veebimüügitehingute väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal

| (8) | teiste liikmesriikide tarbijatega tehtud veebimüügitehingute väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(8)

teiste liikmesriikide tarbijatega tehtud veebimüügitehingute väärtuse osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal

| (9) | mujal maailmas asuvate tarbijatega tehtud veebimüügitehingute osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(9)

mujal maailmas asuvate tarbijatega tehtud veebimüügitehingute osatähtsus kogu veebimüügist eelmisel kalendriaastal

| iv) | ettevõtete kohta, kus on vabad IKT spetsialistide töökohad, mida oli eelmisel kalendriaastal IKT spetsialistide värbamise käigus raske täita: |
| --- | --- |

iv)

ettevõtete kohta, kus on vabad IKT spetsialistide töökohad, mida oli eelmisel kalendriaastal IKT spetsialistide värbamise käigus raske täita:

| (10) | kandidaatide vähesusest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(10)

kandidaatide vähesusest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal

| (11) | raskused IKT spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal, mis on tingitud sellest, et kandidaatidel puudus hariduse või koolituse teel omandatud asjakohane IKT-alane kvalifikatsioon |
| --- | --- |

(11)

raskused IKT spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal, mis on tingitud sellest, et kandidaatidel puudus hariduse või koolituse teel omandatud asjakohane IKT-alane kvalifikatsioon

| (12) | kandidaatide puudulikust asjakohasest töökogemusest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(12)

kandidaatide puudulikust asjakohasest töökogemusest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal

| (13) | kandidaatide liiga kõrgetest palgaootustest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal |
| --- | --- |

(13)

kandidaatide liiga kõrgetest palgaootustest tingitud raskused IKT-spetsialistide värbamisel eelmisel kalendriaastal

| v) | ettevõtete kohta, kellel on olemas IKT turvalisusega seotud meetmeid, tavasid ja menetlusi käsitlevad dokumendid: |
| --- | --- |

v)

ettevõtete kohta, kellel on olemas IKT turvalisusega seotud meetmeid, tavasid ja menetlusi käsitlevad dokumendid:

| (14) | ettevõtte IKT turvalisusega seotud meetmeid, tavasid ja menetlusi käsitlevate dokumentide viimane kehtestamine või läbivaatamine toimus: viimase 12 kuu jooksul; rohkem kui 12 kuud ja kuni 24 kuud tagasi; rohkem kui 24 kuud tagasi |
| --- | --- |

(14)

ettevõtte IKT turvalisusega seotud meetmeid, tavasid ja menetlusi käsitlevate dokumentide viimane kehtestamine või läbivaatamine toimus: viimase 12 kuu jooksul; rohkem kui 12 kuud ja kuni 24 kuud tagasi; rohkem kui 24 kuud tagasi

| vi) | ettevõtete kohta, kes kasutavad tehisintellekti: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46: |
| --- | --- |

vi)

ettevõtete kohta, kes kasutavad tehisintellekti: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46:

| (15) | tehisintellekti tarkvara või süsteemide väljatöötamisega tegelesid oma töötajad (sealhulgas ema- ja sidusettevõtete töötajad) |
| --- | --- |

(15)

tehisintellekti tarkvara või süsteemide väljatöötamisega tegelesid oma töötajad (sealhulgas ema- ja sidusettevõtete töötajad)

| (16) | tehisintellekti äritarkvara või -süsteemide muutmisega tegelesid oma töötajad (sealhulgas ema- ja sidusettevõtete töötajad) |
| --- | --- |

(16)

tehisintellekti äritarkvara või -süsteemide muutmisega tegelesid oma töötajad (sealhulgas ema- ja sidusettevõtete töötajad)

| (17) | avatud lähtekoodiga tehisintellekti tarkvara või süsteemide muutmisega tegelesid oma töötajad (sealhulgas ema- ja sidusettevõtete töötajad) |
| --- | --- |

(17)

avatud lähtekoodiga tehisintellekti tarkvara või süsteemide muutmisega tegelesid oma töötajad (sealhulgas ema- ja sidusettevõtete töötajad)

| (18) | tehisintellekti äritarkvara või -süsteemid osteti kasutusvalmina (sealhulgas juhud, kui need sisalduvad ostetud tootes või süsteemis) |
| --- | --- |

(18)

tehisintellekti äritarkvara või -süsteemid osteti kasutusvalmina (sealhulgas juhud, kui need sisalduvad ostetud tootes või süsteemis)

| (19) | tehisintellekti tarkvara ja süsteemide arendamiseks või muutmiseks sõlmiti lepingud väliste teenuseosutajatega |
| --- | --- |

(19)

tehisintellekti tarkvara ja süsteemide arendamiseks või muutmiseks sõlmiti lepingud väliste teenuseosutajatega

| (20) | üksikisikute (nt töötajad, tööle kandideerijad, kliendid) isikuandmete (nt sugu, vanus, rassiline ja etniline päritolu, puue, usk ja veendumused, seksuaalne sättumus, näopildid, ostudokumendid, amet, aadress) töötlemine tehisintellekti tehnoloogia abil |
| --- | --- |

(20)

üksikisikute (nt töötajad, tööle kandideerijad, kliendid) isikuandmete (nt sugu, vanus, rassiline ja etniline päritolu, puue, usk ja veendumused, seksuaalne sättumus, näopildid, ostudokumendid, amet, aadress) töötlemine tehisintellekti tehnoloogia abil

| vii) | ettevõtete kohta, kes kasutasid tehisintellekti tehnoloogiaid üksikisikute andmete töötlemiseks: |
| --- | --- |

vii)

ettevõtete kohta, kes kasutasid tehisintellekti tehnoloogiaid üksikisikute andmete töötlemiseks:

| (21) | meetmed (nt erinevate masinõppe mudelite suutlikkuse analüüsimine, masinõppe mudeli treenimiseks kasutatud andmekogumi läbivaatamine, andmete täiendamine, sh olemasolevate andmete alusel kunstlikult täiendavate andmepunktide (sünteetiliste andmete) loomine) tehisintellekti tehnoloogiate abil saadud tulemuste kontrollimiseks eesmärgiga teha kindlaks, kas need on üksikisikute suhtes kallutatud soo, vanuse, rassilise ja etnilise päritolu, puude, usu ja veendumuste, seksuaalse sättumuse alusel |
| --- | --- |

(21)

meetmed (nt erinevate masinõppe mudelite suutlikkuse analüüsimine, masinõppe mudeli treenimiseks kasutatud andmekogumi läbivaatamine, andmete täiendamine, sh olemasolevate andmete alusel kunstlikult täiendavate andmepunktide (sünteetiliste andmete) loomine) tehisintellekti tehnoloogiate abil saadud tulemuste kontrollimiseks eesmärgiga teha kindlaks, kas need on üksikisikute suhtes kallutatud soo, vanuse, rassilise ja etnilise päritolu, puude, usu ja veendumuste, seksuaalse sättumuse alusel

| viii) | ettevõtete kohta, kes ei kasutanud tehisintellekti tehnoloogiaid: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46: |
| --- | --- |

viii)

ettevõtete kohta, kes ei kasutanud tehisintellekti tehnoloogiaid: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46:

| (22) | tehisintellekti tehnoloogiate kasutamise kaalumine: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46 |
| --- | --- |

(22)

tehisintellekti tehnoloogiate kasutamise kaalumine: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46

| ix) | ettevõtete kohta, kes ei kasutanud tehisintellekti tehnoloogiaid, kuid kaalusid nende kasutamist: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46: |
| --- | --- |

ix)

ettevõtete kohta, kes ei kasutanud tehisintellekti tehnoloogiaid, kuid kaalusid nende kasutamist: eelkõige kohustuslikud muutujad 40–46:

| (23) | tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest kulu tundus liiga suur |
| --- | --- |

(23)

tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest kulu tundus liiga suur

| (24) | tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest ettevõttes puudub asjakohane oskusteave |
| --- | --- |

(24)

tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest ettevõttes puudub asjakohane oskusteave

| (25) | tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest need ei sobi kokku olemasolevate seadmete, tarkvara või süsteemidega |
| --- | --- |

(25)

tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest need ei sobi kokku olemasolevate seadmete, tarkvara või süsteemidega

| (26) | tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud vajalike andmete kättesaadavuse või kvaliteediga seotud raskuste tõttu |
| --- | --- |

(26)

tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud vajalike andmete kättesaadavuse või kvaliteediga seotud raskuste tõttu

| (27) | tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud isikuandmete kaitse ja privaatsusnõuete rikkumise ohu tõttu |
| --- | --- |

(27)

tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud isikuandmete kaitse ja privaatsusnõuete rikkumise ohu tõttu

| (28) | tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest puudus selgus õiguslike tagajärgede kohta (nt vastutus tehisintellekti kasutamisest põhjustatud kahju korral) |
| --- | --- |

(28)

tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest puudus selgus õiguslike tagajärgede kohta (nt vastutus tehisintellekti kasutamisest põhjustatud kahju korral)

| (29) | tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud eetilistel kaalutlustel |
| --- | --- |

(29)

tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud eetilistel kaalutlustel

| (30) | tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest neist ei ole ettevõttele kasu |
| --- | --- |

(30)

tehisintellekti tehnoloogiaid ei kasutatud, sest neist ei ole ettevõttele kasu

| Mõõtühik | Absoluutarvud, välja arvatud nende näitajate puhul, mis on seotud omavääringus väljendatud käibega (tuhandetes) või osatähtsusega (kogu)käibest |
| --- | --- |
| Statistiline üldkogum | Hõlmatavad tegevusalad

  NACE Rev.2 jaod C–J, L–N ja grupp 95.1

  Hõlmatavad suurusklassid

  Vähemalt kümne töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga ettevõtted. Alla kümne töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga ettevõtete kaasamine on vabatahtlik. |
| Jaotused | Jaotus tegevusvaldkonna järgi


  Riiklike koondandmete arvutamiseks:







  — | NACE Rev. 2 jagude ja grupi tasandi koondandmed C+D+E+F+G+H+I+J+L+M+N+95.1, D+E |

Mõõtühik

Absoluutarvud, välja arvatud nende näitajate puhul, mis on seotud omavääringus väljendatud käibega (tuhandetes) või osatähtsusega (kogu)käibest

Statistiline üldkogum

Hõlmatavad tegevusalad

NACE Rev.2 jaod C–J, L–N ja grupp 95.1

Hõlmatavad suurusklassid

Vähemalt kümne töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga ettevõtted. Alla kümne töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjaga ettevõtete kaasamine on vabatahtlik.

Jaotused

Jaotus tegevusvaldkonna järgi

Riiklike koondandmete arvutamiseks:

—

NACE Rev. 2 jagude ja grupi tasandi koondandmed C+D+E+F+G+H+I+J+L+M+N+95.1, D+E

| — | NACE Rev. 2 jaod: C, F, G, H, I, J, L, M, N |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 jaod: C, F, G, H, I, J, L, M, N

| — | NACE Rev. 2 osad: 47, 55 |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 osad: 47, 55

| — | NACE Rev. 2 osade koondandmed: 10+11+12+13+14+15+16+17+18, 19+20+21+22+23, 24+25, 26+27+28+29+30+31+32+33 |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 osade koondandmed: 10+11+12+13+14+15+16+17+18, 19+20+21+22+23, 24+25, 26+27+28+29+30+31+32+33

| — | NACE Rev. 2 osade ja gruppide koondandmed: 26.1+26.2+26.3+26.4+26.8+46.5+58.2+61+62+63.1+95.1 |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 osade ja gruppide koondandmed: 26.1+26.2+26.3+26.4+26.8+46.5+58.2+61+62+63.1+95.1

Ainult Euroopa koondandmetes kasutamiseks

| — | NACE Rev. 2 jaod: D, E |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 jaod: D, E

| — | NACE Rev. 2 osad: 19, 20, 21, 26, 27, 28, 45, 46, 61, 72, 79 |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 osad: 19, 20, 21, 26, 27, 28, 45, 46, 61, 72, 79

| — | NACE Rev. 2 grupp: 95.1 |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 grupp: 95.1

| — | NACE Rev. 2 osade koondandmed: 10+11+12, 13+14+15, 16+17+18, 22+23, 29+30, 31+32+33, 58+59+60, 62+63, 69+70+71, 73+74+75, 77+78+80+81+82 |
| --- | --- |

—

NACE Rev. 2 osade koondandmed: 10+11+12, 13+14+15, 16+17+18, 22+23, 29+30, 31+32+33, 58+59+60, 62+63, 69+70+71, 73+74+75, 77+78+80+81+82

Suurusklass töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate arvu alusel: 10+, 10–49, 50–249, 250+; vabatahtlik: 0–9, 0–1, 2–9

Andmete edastamise tähtpäev

5. oktoober 2024

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1508,

20. juuli 2023,

millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel otsetoetuste vormis sekkumistega ning pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu meetmetega seotud ettemaksete suuruse osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013, (1) eelkõige selle artikli 44 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõike 2 teisele lõigule võivad liikmesriigid alates 16. oktoobrist kuni 30. novembrini teha ettemakseid kuni 50 % ulatuses otsetoetuste vormis sekkumise puhul ning enne 1. detsembrit võivad nad teha ettemakseid kuni 75 % ulatuses pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu sekkumiste puhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/2115 (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõike 2 teisele lõigule võivad liikmesriigid alates 16. oktoobrist kuni 30. novembrini teha ettemakseid kuni 50 % ulatuses otsetoetuste vormis sekkumise puhul ning enne 1. detsembrit võivad nad teha ettemakseid kuni 75 % ulatuses pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu sekkumiste puhul vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/2115 (2).

| (2) | COVID-19 pandeemia, selle mõju toiduainete tarneahelatele ning energia ja põllumajanduslike sisendite hinnatõus alates 2021. aasta sügisest on pannud põllumajandussektori surve alla. Lisaks on Venemaa sissetung Ukrainasse olukorda halvendanud ja avaldanud põllumajandussektorile täiendavat negatiivset mõju. Sisendihinnad, nagu energia-, väetise- ja söödakulud, on märkimisväärselt tõusnud kõigis põllumajandussektorites. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 pandeemia, selle mõju toiduainete tarneahelatele ning energia ja põllumajanduslike sisendite hinnatõus alates 2021. aasta sügisest on pannud põllumajandussektori surve alla. Lisaks on Venemaa sissetung Ukrainasse olukorda halvendanud ja avaldanud põllumajandussektorile täiendavat negatiivset mõju. Sisendihinnad, nagu energia-, väetise- ja söödakulud, on märkimisväärselt tõusnud kõigis põllumajandussektorites.

| (3) | Selle tulemusena suurenes energia- ja väetisekulude osakaal kogu vahetarbimises 2022. aastal märkimisväärselt, kusjuures suurimat kasvu täheldati põllukultuure ja püsikultuure kasvatavate põllumajandusettevõtete puhul, sest neid mõjutasid väetisekulud. Väetiste hinnad on endiselt ajalooliselt väga kõrged. Andmed näitavad, et põllumajandustootjad on hakanud väetiste kasutamist vähendama, kuid sellel on seni olnud ebaselged negatiivsed tagajärjed toidu ja sööda kvaliteedile. |
| --- | --- |

(3)

Selle tulemusena suurenes energia- ja väetisekulude osakaal kogu vahetarbimises 2022. aastal märkimisväärselt, kusjuures suurimat kasvu täheldati põllukultuure ja püsikultuure kasvatavate põllumajandusettevõtete puhul, sest neid mõjutasid väetisekulud. Väetiste hinnad on endiselt ajalooliselt väga kõrged. Andmed näitavad, et põllumajandustootjad on hakanud väetiste kasutamist vähendama, kuid sellel on seni olnud ebaselged negatiivsed tagajärjed toidu ja sööda kvaliteedile.

| (4) | Liidu põllumajandustootjate ja toiduahela ettevõtjate muude sisendite (näiteks taimekaitsevahendid ja loomade ravimid, masinad ja pakendid) hinnad on tõusnud kooskõlas üldise inflatsiooniga. |
| --- | --- |

(4)

Liidu põllumajandustootjate ja toiduahela ettevõtjate muude sisendite (näiteks taimekaitsevahendid ja loomade ravimid, masinad ja pakendid) hinnad on tõusnud kooskõlas üldise inflatsiooniga.

| (5) | Enamiku põllumajandussaaduste, näiteks teravilja, õliseemnete ja piimatoodete hinnad on hiljuti märkimisväärselt langenud. Mõnes liikmesriigis on olukord muutunud eriti keeruliseks, sest sisendihindade ja toormehindade suhe on halvenenud. |
| --- | --- |

(5)

Enamiku põllumajandussaaduste, näiteks teravilja, õliseemnete ja piimatoodete hinnad on hiljuti märkimisväärselt langenud. Mõnes liikmesriigis on olukord muutunud eriti keeruliseks, sest sisendihindade ja toormehindade suhe on halvenenud.

| (6) | Lisaks hiljutistele ebasoodsatele ilmastikunähtustele teatavates piirkondades, nagu äärmuslik põud ja üleujutused, võivad need asjaolud põhjustada põllumajandustootjatele likviidsusprobleeme. Nende likviidsusprobleemide lahendamiseks peaks andma liikmesriikidele loa teha 2023. taotlusaasta eest suuremaid ettemakseid. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks hiljutistele ebasoodsatele ilmastikunähtustele teatavates piirkondades, nagu äärmuslik põud ja üleujutused, võivad need asjaolud põhjustada põllumajandustootjatele likviidsusprobleeme. Nende likviidsusprobleemide lahendamiseks peaks andma liikmesriikidele loa teha 2023. taotlusaasta eest suuremaid ettemakseid.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee ja ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee ja ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Erandina määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõike 2 teise lõigu punktist a võivad liikmesriigid 2023. taotlusaasta eest teha ettemakseid kuni 70 % ulatuses määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatüki kohaste otsetoetuste vormis sekkumiste ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 228/2013 (3) IV peatükis ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 229/2013 (4) IV peatükis osutatud meetmete puhul.

2.   Erandina määruse (EL) 2021/2116 artikli 44 lõike 2 teise lõigu punktist b võivad liikmesriigid 2023. taotlusaasta eest teha ettemakseid kuni 85 % ulatuses määruse (EL) 2021/2115 III jaotise IV peatüki kohaste maaelu arengu pindalapõhiste ja loomapõhiste sekkumiste raames antava toetuse puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 435, 6.12.2021, lk 187.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 23).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 229/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 (ELT L 78, 20.3.2013, lk 41).

4

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1509,

20. juuli 2023,

millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 75 lõike 1 kolmanda lõigu kohaldamisel pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu meetmetega seotud ettemaksete suuruse osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 75 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 (2) artikli 104 lõike 1 teise lõigu punkti a alapunktile iv kohaldatakse EAFRD suhtes jätkuvalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklit 75 toetusesaajate kantud kulude ja makseasutuse poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (3) kohaste maaelu arengu programmide rakendamise raames tehtud maksete suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 (2) artikli 104 lõike 1 teise lõigu punkti a alapunktile iv kohaldatakse EAFRD suhtes jätkuvalt määruse (EL) nr 1306/2013 artiklit 75 toetusesaajate kantud kulude ja makseasutuse poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (3) kohaste maaelu arengu programmide rakendamise raames tehtud maksete suhtes.

| (2) | Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 75 lõike 1 kolmandale lõigule võivad liikmesriigid teha määruse (EL) nr 1305/2013 kohaste pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu toetusmeetmete puhul ettemakseid kuni 75 % ulatuses. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 75 lõike 1 kolmandale lõigule võivad liikmesriigid teha määruse (EL) nr 1305/2013 kohaste pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu toetusmeetmete puhul ettemakseid kuni 75 % ulatuses.

| (3) | COVID-19 pandeemia, selle mõju toiduainete tarneahelatele ning energia ja põllumajanduslike sisendite hinnatõus alates 2021. aasta sügisest on pannud põllumajandussektori surve alla. Lisaks on Venemaa sissetung Ukrainasse olukorda halvendanud ja avaldanud põllumajandussektorile täiendavat negatiivset mõju. Sisendihinnad, nagu energia-, väetise- ja söödakulud, on märkimisväärselt tõusnud kõigis põllumajandussektorites. |
| --- | --- |

(3)

COVID-19 pandeemia, selle mõju toiduainete tarneahelatele ning energia ja põllumajanduslike sisendite hinnatõus alates 2021. aasta sügisest on pannud põllumajandussektori surve alla. Lisaks on Venemaa sissetung Ukrainasse olukorda halvendanud ja avaldanud põllumajandussektorile täiendavat negatiivset mõju. Sisendihinnad, nagu energia-, väetise- ja söödakulud, on märkimisväärselt tõusnud kõigis põllumajandussektorites.

| (4) | Selle tulemusena suurenes energia- ja väetisekulude osakaal kogu vahetarbimises 2022. aastal märkimisväärselt, kusjuures suurimat kasvu täheldati põllukultuure ja püsikultuure kasvatavate põllumajandusettevõtete puhul, sest neid mõjutasid väetisekulud. Väetiste hinnad on endiselt ajalooliselt väga kõrged. Andmed näitavad, et põllumajandustootjad on hakanud väetiste kasutamist vähendama, kuid sellel on seni olnud ebaselged negatiivsed tagajärjed toidu ja sööda kvaliteedile. |
| --- | --- |

(4)

Selle tulemusena suurenes energia- ja väetisekulude osakaal kogu vahetarbimises 2022. aastal märkimisväärselt, kusjuures suurimat kasvu täheldati põllukultuure ja püsikultuure kasvatavate põllumajandusettevõtete puhul, sest neid mõjutasid väetisekulud. Väetiste hinnad on endiselt ajalooliselt väga kõrged. Andmed näitavad, et põllumajandustootjad on hakanud väetiste kasutamist vähendama, kuid sellel on seni olnud ebaselged negatiivsed tagajärjed toidu ja sööda kvaliteedile.

| (5) | Liidu põllumajandustootjate ja toiduahela ettevõtjate muude sisendite (näiteks taimekaitsevahendid ja loomade ravimid, masinad ja pakendid) hinnad on tõusnud kooskõlas üldise inflatsiooniga. |
| --- | --- |

(5)

Liidu põllumajandustootjate ja toiduahela ettevõtjate muude sisendite (näiteks taimekaitsevahendid ja loomade ravimid, masinad ja pakendid) hinnad on tõusnud kooskõlas üldise inflatsiooniga.

| (6) | Enamiku põllumajandussaaduste, näiteks teravilja, õliseemnete ja piimatoodete hinnad on hiljuti märkimisväärselt langenud. Mõnes liikmesriigis on olukord muutunud eriti keeruliseks, sest sisendihindade ja toormehindade suhe on halvenenud. |
| --- | --- |

(6)

Enamiku põllumajandussaaduste, näiteks teravilja, õliseemnete ja piimatoodete hinnad on hiljuti märkimisväärselt langenud. Mõnes liikmesriigis on olukord muutunud eriti keeruliseks, sest sisendihindade ja toormehindade suhe on halvenenud.

| (7) | Lisaks hiljutistele ebasoodsatele ilmastikunähtustele teatavates piirkondades, nagu äärmuslik põud ja üleujutused, võivad need asjaolud põhjustada põllumajandustootjatele likviidsusprobleeme. Nende likviidsusprobleemide lahendamiseks peaks andma liikmesriikidele loa teha 2023. taotlusaasta eest pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu meetmete puhul suuremaid ettemakseid. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks hiljutistele ebasoodsatele ilmastikunähtustele teatavates piirkondades, nagu äärmuslik põud ja üleujutused, võivad need asjaolud põhjustada põllumajandustootjatele likviidsusprobleeme. Nende likviidsusprobleemide lahendamiseks peaks andma liikmesriikidele loa teha 2023. taotlusaasta eest pindala- ja loomapõhiste maaelu arengu meetmete puhul suuremaid ettemakseid.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee ja ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandusfondide komitee ja ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 75 lõike 1 kolmandast lõigust võivad liikmesriigid 2023. taotlusaasta eest teha ettemakseid kuni 85 % ulatuses maaelu arengu raames antava toetuse puhul, nagu on osutatud kõnealuse määruse artikli 67 lõikes 2.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013(ELT L 435, 6.12.2021, lk 187).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

3

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/1510,

20. juuli 2023,

millega muudetakse määrust (EL) 2023/915 seoses kaadmiumi piirnormidega maamandlites ja teatavates kultuurseentes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) 2023/915 (2) on sätestatud kaadmiumi piirnormid mitmesugustes toiduainetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) 2023/915 (2) on sätestatud kaadmiumi piirnormid mitmesugustes toiduainetes.

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) võttis 30. jaanuaril 2009 vastu teadusliku arvamuse toidus sisalduva kaadmiumi kohta (3). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kaadmium on peamiselt mürgine neerudele, eriti proksimaalsetele neerutorukestele, kus see aja jooksul koguneb ja võib põhjustada neerufunktsiooni häireid. Arvestades kaadmiumi toksilist mõju neerudele, kehtestas toiduohutusamet kaadmiumi lubatavaks nädaladoosiks 2,5 μg kehamassi kg kohta. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et liidus on keskmine kokkupuude kaadmiumiga täiskasvanute puhul ligilähedane lubatavale nädaladoosile või ületab seda veidi. Samuti jõudis ta järeldusele, et sellised grupid nagu taimetoitlased, lapsed, suitsetajad ja väga saastunud piirkondades elavad inimesed võivad saada doosi, mis ületab lubatud nädaladoosi umbes kahekordselt. Seetõttu järeldas toiduohutusamet, et elanikkonna kokkupuudet kaadmiumiga tuleb vähendada. Pärast teaduslikku arvamust avaldas toiduohutusamet 17. jaanuaril 2012 teadusliku aruande, milles kinnitati, et laste ja täiskasvanute puhul võib kokkupuute tase 95. protsentiili juures ületada tervisepõhised suunisväärtused (4). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) võttis 30. jaanuaril 2009 vastu teadusliku arvamuse toidus sisalduva kaadmiumi kohta (3). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kaadmium on peamiselt mürgine neerudele, eriti proksimaalsetele neerutorukestele, kus see aja jooksul koguneb ja võib põhjustada neerufunktsiooni häireid. Arvestades kaadmiumi toksilist mõju neerudele, kehtestas toiduohutusamet kaadmiumi lubatavaks nädaladoosiks 2,5 μg kehamassi kg kohta. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et liidus on keskmine kokkupuude kaadmiumiga täiskasvanute puhul ligilähedane lubatavale nädaladoosile või ületab seda veidi. Samuti jõudis ta järeldusele, et sellised grupid nagu taimetoitlased, lapsed, suitsetajad ja väga saastunud piirkondades elavad inimesed võivad saada doosi, mis ületab lubatud nädaladoosi umbes kahekordselt. Seetõttu järeldas toiduohutusamet, et elanikkonna kokkupuudet kaadmiumiga tuleb vähendada. Pärast teaduslikku arvamust avaldas toiduohutusamet 17. jaanuaril 2012 teadusliku aruande, milles kinnitati, et laste ja täiskasvanute puhul võib kokkupuute tase 95. protsentiili juures ületada tervisepõhised suunisväärtused (4).

| (3) | Võttes arvesse toiduohutusameti teaduslikku arvamust ja teaduslikku aruannet, kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 488/2014 (5) imikutoidus ning šokolaadis ja kakaotoodetes sisalduva kaadmiumi suhtes uued piirnormid. Võeti vastu komisjoni soovitus 2014/193/EL, (6) milles kutsuti liikmesriike üles tagama, et olemasolevaid leevendamismeetodeid tutvustatakse põllumajandustootjatele ning nende rakendamisega alustatakse või seda jätkatakse, et leevendusmeetmete edenemist jälgitakse korrapäraselt, kogudes andmeid kaadmiumi sisalduse kohta toiduainetes, ning et 2018. aasta veebruariks esitatakse andmed kaadmiumi sisalduse kohta, mis on piirnormide lähedal või ületab neid. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse toiduohutusameti teaduslikku arvamust ja teaduslikku aruannet, kehtestati komisjoni määrusega (EL) nr 488/2014 (5) imikutoidus ning šokolaadis ja kakaotoodetes sisalduva kaadmiumi suhtes uued piirnormid. Võeti vastu komisjoni soovitus 2014/193/EL, (6) milles kutsuti liikmesriike üles tagama, et olemasolevaid leevendamismeetodeid tutvustatakse põllumajandustootjatele ning nende rakendamisega alustatakse või seda jätkatakse, et leevendusmeetmete edenemist jälgitakse korrapäraselt, kogudes andmeid kaadmiumi sisalduse kohta toiduainetes, ning et 2018. aasta veebruariks esitatakse andmed kaadmiumi sisalduse kohta, mis on piirnormide lähedal või ületab neid.

| (4) | Pärast leevendusmeetmete rakendamist kaadmiumi sisalduse kohta kogutud andmete põhjal vähendati komisjoni määrusega (EL) 2021/1323 (7) paljude toiduainete kaadmiumi piirnorme. |
| --- | --- |

(4)

Pärast leevendusmeetmete rakendamist kaadmiumi sisalduse kohta kogutud andmete põhjal vähendati komisjoni määrusega (EL) 2021/1323 (7) paljude toiduainete kaadmiumi piirnorme.

| (5) | Pärast määruse (EL) 2021/1323 avaldamist on kättesaadavad uued andmed selle sisaldumise kohta maamandlites ja mõnes vähem tarbitud kultuurseeneliigis. |
| --- | --- |

(5)

Pärast määruse (EL) 2021/1323 avaldamist on kättesaadavad uued andmed selle sisaldumise kohta maamandlites ja mõnes vähem tarbitud kultuurseeneliigis.

| (6) | Maamandlite suhtes kohaldatakse rediste jaoks kehtestatud kaadmiumi piirnormi, mida on määrusega (EL) 2021/1323 vähendatud 0,10 milligrammilt 0,020 milligrammile kilogrammi kohta. Seda piirnormi vähendati tol ajal kättesaadavate andmete põhjal, mis käsitlevad kaadmiumi sisaldust rediste kaubagrupi kõige rohkem tarbitud liigis (Raphanus sativus var. sativus). Vahepeal on aga saadud uuemaid andmeid kaadmiumi sisalduse kohta konkreetselt maamandlites, mis näitavad, et maamandlid sisaldavad rohkem kaadmiumi kui muud redised. Seetõttu on selge, et maamandlite suhtes kehtestatud kaadmiumi piirnorm ei ole kooskõlas põhimõttega, et tuleks kehtestada nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Kuna maamandleid tarbitakse väikeses mahus, on nende osa tarbijate kaadmiumiga kokkupuutes piiratud. |
| --- | --- |

(6)

Maamandlite suhtes kohaldatakse rediste jaoks kehtestatud kaadmiumi piirnormi, mida on määrusega (EL) 2021/1323 vähendatud 0,10 milligrammilt 0,020 milligrammile kilogrammi kohta. Seda piirnormi vähendati tol ajal kättesaadavate andmete põhjal, mis käsitlevad kaadmiumi sisaldust rediste kaubagrupi kõige rohkem tarbitud liigis (Raphanus sativus var. sativus). Vahepeal on aga saadud uuemaid andmeid kaadmiumi sisalduse kohta konkreetselt maamandlites, mis näitavad, et maamandlid sisaldavad rohkem kaadmiumi kui muud redised. Seetõttu on selge, et maamandlite suhtes kehtestatud kaadmiumi piirnorm ei ole kooskõlas põhimõttega, et tuleks kehtestada nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Kuna maamandleid tarbitakse väikeses mahus, on nende osa tarbijate kaadmiumiga kokkupuutes piiratud.

| (7) | Määrusega (EL) 2021/1323 langetati kultuurseentes sisalduva kaadmiumi piirnormi 0,20 mg/kg-lt seente Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus suhtes ja 1,0 mg/kg-lt teiste kultuurseente suhtes piirnormile 0,15 mg/kg seente Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus suhtes ja piirnormile 0,050 mg/kg kõikide teiste kultuurseente, sh seene Agaricus bisporus suhtes. Muude kultuurseente kui Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus suhtes kohaldatavat piirnormi vähendati selle kaubagrupi kõige rohkem tarbitud liigi Agaricus bisporus kohta sel ajal kättesaadavate andmete põhjal. Vahepeal on aga teatavate kultuurseente liikide kohta, mida tarbitakse vähem kui liike Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus, saadud uuemaid andmeid, mis näitavad, et need seened sisaldavad rohkem kaadmiumi kui Agaricus bisporus. Seetõttu on selge, et muude kultuurseente kui Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus suhtes kehtestatud kaadmiumi piirnorm ei ole kooskõlas põhimõttega, et tuleks kehtestada nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Kuna liigid Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus moodustavad suurema osa liidus tarbitud seente kogumahust, on muude kultuurseente osakaal tarbijate kaadmiumiga kokkupuutes piiratud. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EL) 2021/1323 langetati kultuurseentes sisalduva kaadmiumi piirnormi 0,20 mg/kg-lt seente Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus suhtes ja 1,0 mg/kg-lt teiste kultuurseente suhtes piirnormile 0,15 mg/kg seente Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus suhtes ja piirnormile 0,050 mg/kg kõikide teiste kultuurseente, sh seene Agaricus bisporus suhtes. Muude kultuurseente kui Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus suhtes kohaldatavat piirnormi vähendati selle kaubagrupi kõige rohkem tarbitud liigi Agaricus bisporus kohta sel ajal kättesaadavate andmete põhjal. Vahepeal on aga teatavate kultuurseente liikide kohta, mida tarbitakse vähem kui liike Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus, saadud uuemaid andmeid, mis näitavad, et need seened sisaldavad rohkem kaadmiumi kui Agaricus bisporus. Seetõttu on selge, et muude kultuurseente kui Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus suhtes kehtestatud kaadmiumi piirnorm ei ole kooskõlas põhimõttega, et tuleks kehtestada nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada. Kuna liigid Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus moodustavad suurema osa liidus tarbitud seente kogumahust, on muude kultuurseente osakaal tarbijate kaadmiumiga kokkupuutes piiratud.

| (8) | Selleks et võtta arvesse põhimõtet, et tuleks kehtestada nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada, ja et vältida ebaproportsionaalset mittevastavuse määra maamandlite ja muude kultuurseente kui Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus puhul, säilitades samal ajal toiduohutuse kõrge taseme, tuleks nende liikide kaadmiumi piirnorme suurendada. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et võtta arvesse põhimõtet, et tuleks kehtestada nii madalad saasteainete piirnormid, kui on mõistlikult võimalik saavutada, ja et vältida ebaproportsionaalset mittevastavuse määra maamandlite ja muude kultuurseente kui Agaricus bisporus, Lentinula edodes ja Pleurotus ostreatus puhul, säilitades samal ajal toiduohutuse kõrge taseme, tuleks nende liikide kaadmiumi piirnorme suurendada.

| (9) | Seetõttu tuleks määrust (EL) 2023/915 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrust (EL) 2023/915 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2023/915 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. aprilli 2023. aasta määrus (EL) 2023/915, milles käsitletakse teatavate saasteainete piirnorme toidus ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1881/2006 (ELT L 119, 5.5.2023, lk 103),

2

(3)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitlev Euroopa Toiduohutusameti teaduskomisjon (CONTAM). Teaduslik arvamus toidus esineva kaadmiumi kohta („Scientific opinion on cadmium in food“). EFSA Journal 2009(980) 1–139, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.980.

3

(4)  EFSA teaduslik aruanne Euroopa elanikkonna kokkupuute kohta kaadmiumiga toidu kaudu („Scientific Report of EFSA on Cadmium dietary exposure in the European population“). EFSA Journal 2012;10(1), 2551 [37 lk], https://doi.org/10.2903/j.efsa.2012.2551.

4

(5)  Komisjoni 12. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 488/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses toiduainetes sisalduva kaadmiumi piirnormidega (ELT L 138, 13.5.2014, lk 75).

5

(6)  Komisjoni 4. aprilli 2014. aasta soovitus 2014/193/EL toiduainetes esineva kaadmiumi vähendamise kohta (ELT L 104, 8.4.2014, lk 80).

6

(7)  Komisjoni 10. augusti 2021. aasta määrus (EL) 2021/1323, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses teatavates toiduainetes sisalduva kaadmiumi piirnormidega (ELT L 288, 11.8.2021, lk 13).

7

---

LISA

Määruse (EL) 2023/915 lisa jaotise 3 („Metall ja muud elemendid“) alljaotist 3.2 („Kaadmium“) muudetakse järgmiselt:

| 1) | kanne 3.2.2 asendatakse järgmisega:








  „3.2.2. | Juur- ja mugulköögivili | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2.2.1. | Juur- ja mugulköögivili, välja arvatud punktides 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.2.6 ja 3.2.2.7 loetletud tooted | 0,10 | Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes.“ |
| 3.2.2.2. | Söögipeet | 0,060 | |
| 3.2.2.3. | Juurseller | 0,15 | |
| 3.2.2.4. | Mädarõigas, aed-moorputk, aed-piimjuur | 0,20 | |
| 3.2.2.5. | Redised, välja arvatud maamandlid | 0,020 | |
| 3.2.2.6. | Maamandlid | 0,10 | |
| 3.2.2.7. | Troopiline juur- ja mugulköögivili, juurpetersell, naeris | 0,050 | |

1)

kanne 3.2.2 asendatakse järgmisega:

„3.2.2.

Juur- ja mugulköögivili

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.

3.2.2.1.

Juur- ja mugulköögivili, välja arvatud punktides 3.2.2.2, 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.2.6 ja 3.2.2.7 loetletud tooted

0,10

Kartuli puhul kohaldatakse piirnormi kooritud kartuli suhtes.“

3.2.2.2.

Söögipeet

0,060

3.2.2.3.

Juurseller

0,15

3.2.2.4.

Mädarõigas, aed-moorputk, aed-piimjuur

0,20

3.2.2.5.

Redised, välja arvatud maamandlid

0,020

3.2.2.6.

Maamandlid

0,10

3.2.2.7.

Troopiline juur- ja mugulköögivili, juurpetersell, naeris

0,050

| 2) | kanne 3.2.9 asendatakse järgmisega:








  „3.2.9. | Seened | | Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.
  Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 3.2.9.1. | Agaricus bisporus | 0,050 | |
| 3.2.9.2. | Kultuurseened, välja arvatud Agaricus bisporus | 0,15 | |
| 3.2.9.3. | Metsaseened | 0,50 | |

2)

kanne 3.2.9 asendatakse järgmisega:

„3.2.9.

Seened

Piirnormi kohaldatakse märgkaalu suhtes.

Piirnormi kohaldatakse pärast pesemist ja söödava osa eraldamist.“

3.2.9.1.

Agaricus bisporus

0,050

3.2.9.2.

Kultuurseened, välja arvatud Agaricus bisporus

0,15

3.2.9.3.

Metsaseened

0,50

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/25

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1511,

20. juuli 2023,

millega muudetakse rakendusmäärusi (EL) 2018/2019 ja (EL) 2020/1213 seoses teatavate Ühendkuningriigist pärit, liiki Malus sylvestris kuuluvate istutamiseks ettenähtud taimedega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 42 lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/2019 (2) on esialgse riskihindamise põhjal kehtestatud kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/2019 (2) on esialgse riskihindamise põhjal kehtestatud kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide loetelu.

| (2) | Pärast esialgset hindamist esitati rakendusmääruses (EL) 2018/2019 kolmandatest riikidest pärit ja istutamiseks ettenähtud, kõrge riskiga taimede ajutine loetelu, mis sisaldas taimi 34 perekonnast ja ühest liigist. Loetelus on ka perekond Malus Mill. |
| --- | --- |

(2)

Pärast esialgset hindamist esitati rakendusmääruses (EL) 2018/2019 kolmandatest riikidest pärit ja istutamiseks ettenähtud, kõrge riskiga taimede ajutine loetelu, mis sisaldas taimi 34 perekonnast ja ühest liigist. Loetelus on ka perekond Malus Mill.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 (3) on sätestatud fütosanitaarmeetmed teatavate selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile, mis on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud, kuid millega seotud fütosanitaarriske ei ole veel põhjalikult hinnatud. Põhjus on selles, et neil taimedel leiduvatest taimekahjustajatest üks või mitu ei ole veel kantud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/2072 (4) esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, kuid pärast täielikku riskihindamist võivad need vastata sinna kandmise tingimustele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 (3) on sätestatud fütosanitaarmeetmed teatavate selliste taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile, mis on komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud, kuid millega seotud fütosanitaarriske ei ole veel põhjalikult hinnatud. Põhjus on selles, et neil taimedel leiduvatest taimekahjustajatest üks või mitu ei ole veel kantud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/2072 (4) esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, kuid pärast täielikku riskihindamist võivad need vastata sinna kandmise tingimustele.

| (4) | Ühendkuningriik (5) esitas 4. märtsil 2022 komisjonile taotluse eksportida liitu järgmisi taimi: liigi Malus sylvestris kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud paljasjuursed taimed, varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm, ning liigi Malus sylvestris sellised kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed kasvusubstraadis, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm (edaspidi „asjaomased taimed“). Taotlusele oli lisatud ka vastav tehniline toimik. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriik (5) esitas 4. märtsil 2022 komisjonile taotluse eksportida liitu järgmisi taimi: liigi Malus sylvestris kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud paljasjuursed taimed, varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm, ning liigi Malus sylvestris sellised kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed kasvusubstraadis, mille varre alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm (edaspidi „asjaomased taimed“). Taotlusele oli lisatud ka vastav tehniline toimik.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) võttis 24. mail 2023 vastu teadusliku arvamuse Ühendkuningriigist pärit asjaomaste taimede riski hindamise kohta (6). Toiduohutusamet tegi kindlaks, et Colletotrichum aenigma, Meloidogyne mali, Eulecanium excrescens, Takahashia japonica, Tobacco ringspot virus, Tomato ringspot virus ja Erwinia amylovora on nende taimede puhul asjakohased taimekahjustajad. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) võttis 24. mail 2023 vastu teadusliku arvamuse Ühendkuningriigist pärit asjaomaste taimede riski hindamise kohta (6). Toiduohutusamet tegi kindlaks, et Colletotrichum aenigma, Meloidogyne mali, Eulecanium excrescens, Takahashia japonica, Tobacco ringspot virus, Tomato ringspot virus ja Erwinia amylovora on nende taimede puhul asjakohased taimekahjustajad.

| (6) | Toiduohutusamet hindas toimikus kirjeldatud riskivähendamismeetmeid, mis on seotud taimekahjustajatega Colletotrichum aenigma, Meloidogyne mali, Eulecanium excrescens, Takahashia japonica, Tobacco ringspot virus ja Tomato ringspot virus, ning selle tõenäosust, et asjaomastel taimedel neid taimekahjustajaid ei esine. Toiduohutusamet leidis, et suure tõenäosusega asjaomastel taimedel neid taimekahjustajaid ei esine. Seoses taimekahjustajaga Erwinia amylovora hindas toiduohutusamet, kas on täidetud perekonna Malus Mill. taimede (v.a viljad ja seemned) kindlaksmääratud kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise ja seal vedamise erinõuded, mis on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 X lisa punktis 9. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Ühendkuningriik on need erinõuded täitnud. |
| --- | --- |

(6)

Toiduohutusamet hindas toimikus kirjeldatud riskivähendamismeetmeid, mis on seotud taimekahjustajatega Colletotrichum aenigma, Meloidogyne mali, Eulecanium excrescens, Takahashia japonica, Tobacco ringspot virus ja Tomato ringspot virus, ning selle tõenäosust, et asjaomastel taimedel neid taimekahjustajaid ei esine. Toiduohutusamet leidis, et suure tõenäosusega asjaomastel taimedel neid taimekahjustajaid ei esine. Seoses taimekahjustajaga Erwinia amylovora hindas toiduohutusamet, kas on täidetud perekonna Malus Mill. taimede (v.a viljad ja seemned) kindlaksmääratud kaitstavatesse piirkondadesse sissetoomise ja seal vedamise erinõuded, mis on loetletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/2072 X lisa punktis 9. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et Ühendkuningriik on need erinõuded täitnud.

| (7) | Selle arvamuse põhjal leitakse, et fütosanitaarrisk, mis tuleneb asjaomaste taimede Ühendkuningriigist liidu territooriumile sissetoomisest, on vähendatud vastuvõetavale tasemele, kui nende taimede taimekahjustajatega seotud riski vähendamiseks võetakse asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Selle arvamuse põhjal leitakse, et fütosanitaarrisk, mis tuleneb asjaomaste taimede Ühendkuningriigist liidu territooriumile sissetoomisest, on vähendatud vastuvõetavale tasemele, kui nende taimede taimekahjustajatega seotud riski vähendamiseks võetakse asjakohaseid meetmeid.

| (8) | Ühendkuningriigi tehnilises toimikus kirjeldatud meetmeid peetakse piisavaks, et vähendada asjaomaste taimede liidu territooriumile sissetoomisest tulenevat riski vastuvõetava tasemeni. Seepärast tuleks need meetmed vastu võtta impordi suhtes kohaldatavate fütosanitaarnõuetena, et tagada fütosanitaarkaitse liidu territooriumil asjaomaste taimede sissetoomisel liitu. |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriigi tehnilises toimikus kirjeldatud meetmeid peetakse piisavaks, et vähendada asjaomaste taimede liidu territooriumile sissetoomisest tulenevat riski vastuvõetava tasemeni. Seepärast tuleks need meetmed vastu võtta impordi suhtes kohaldatavate fütosanitaarnõuetena, et tagada fütosanitaarkaitse liidu territooriumil asjaomaste taimede sissetoomisel liitu.

| (9) | Seega ei tuleks asjaomaseid taimi enam käsitada kõrge riskiga taimedena. |
| --- | --- |

(9)

Seega ei tuleks asjaomaseid taimi enam käsitada kõrge riskiga taimedena.

| (10) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/2019 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2018/2019 vastavalt muuta.

| (11) | Erwinia amylovora on teatavate kaitstavate piirkondade puhul loetletud kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustajana rakendusmääruse (EL) 2019/2072 III lisas ja liidu ülejäänud territooriumi puhul liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana sama määruse IV lisas. Nimetatud määruse X lisa punktis 9 on esitatud erinõuded, et vältida selle taimekahjustaja sissetoomist kindlaksmääratud kaitstavatesse piirkondadesse ja seal selle levimist. Tobacco ringspot virus ja Tomato ringspot virus on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas liidu karantiinsete taimekahjustajatena. |
| --- | --- |

(11)

Erwinia amylovora on teatavate kaitstavate piirkondade puhul loetletud kaitstava piirkonna karantiinse taimekahjustajana rakendusmääruse (EL) 2019/2072 III lisas ja liidu ülejäänud territooriumi puhul liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana sama määruse IV lisas. Nimetatud määruse X lisa punktis 9 on esitatud erinõuded, et vältida selle taimekahjustaja sissetoomist kindlaksmääratud kaitstavatesse piirkondadesse ja seal selle levimist. Tobacco ringspot virus ja Tomato ringspot virus on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas liidu karantiinsete taimekahjustajatena.

| (12) | Taimekahjustajaid Colletotrichum aenigma, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica ei ole veel kantud rakendusmääruses (EL) 2019/2072 esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Tuleb teha neid taimekahjustajaid käsitlev täielik riskihindamine, et teha kindlaks, kas need taimekahjustajad vastavad tingimustele, mille kohaselt need kantaks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa loetellu, ning kas Ühendkuningriigist pärit asjaomased taimed tuleb kanda sama määruse VII lisa loetellu koos vastavate meetmetega. |
| --- | --- |

(12)

Taimekahjustajaid Colletotrichum aenigma, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica ei ole veel kantud rakendusmääruses (EL) 2019/2072 esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Tuleb teha neid taimekahjustajaid käsitlev täielik riskihindamine, et teha kindlaks, kas need taimekahjustajad vastavad tingimustele, mille kohaselt need kantaks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa loetellu, ning kas Ühendkuningriigist pärit asjaomased taimed tuleb kanda sama määruse VII lisa loetellu koos vastavate meetmetega.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1213 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2020/1213 vastavalt muuta.

| (14) | Meloidogyne mali ei ole kantud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon (EPPO) avaldas 2017. aasta septembris selle taimekahjustajaga seotud riski analüüsi (7). Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal jõuti järeldusele, et seda taimekahjustajat ei tuleks reguleerida liidu karantiinse taimekahjustajana ega liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana, sest kuigi seda taimekahjustajat on teatavates liikmesriikides ilma ametlike kontrollimeetmeteta pikka aega esinenud, peetakse selle fütosanitaarriski neis liikmesriikides väikeseks. Seepärast ei ole selle taimekahjustajaga seotud impordinõuded vajalikud. |
| --- | --- |

(14)

Meloidogyne mali ei ole kantud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsioon (EPPO) avaldas 2017. aasta septembris selle taimekahjustajaga seotud riski analüüsi (7). Liikmesriikidega peetud arutelude põhjal jõuti järeldusele, et seda taimekahjustajat ei tuleks reguleerida liidu karantiinse taimekahjustajana ega liidu reguleeritud mittekarantiinse taimekahjustajana, sest kuigi seda taimekahjustajat on teatavates liikmesriikides ilma ametlike kontrollimeetmeteta pikka aega esinenud, peetakse selle fütosanitaarriski neis liikmesriikides väikeseks. Seepärast ei ole selle taimekahjustajaga seotud impordinõuded vajalikud.

| (15) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2020/1213 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 18. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2019, millega kehtestatakse määruse (EL) 2016/2031 artikli 42 tähenduses kõrge riskiga taimede, taimsete saaduste ja muude objektide ajutine loetelu ning kõnealuse määruse artikli 73 tähenduses selliste taimede loetelu, mille sissetoomisel liitu ei nõuta fütosanitaarsertifikaati (ELT L 323, 19.12.2018, lk 10).

2

(3)  Komisjoni 21. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1213, milles käsitletakse fütosanitaarmeetmeid teatavate rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisast välja jäetud taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liitu (ELT L 275, 24.8.2020, lk 5).

3

(4)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

4

(5)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas õigusaktis olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.

5

(6)  EFSA PLH Panel (EFSA taimetervise komisjon), 2022. „Scientific Opinion on the commodity risk assessment of Malus domestica plants from United Kingdom“. (Teaduslik arvamus liigi Malus sylvestris Ühendkuningriigist pärit taimedega seotud kaubariski hindamise kohta). EFSA Journal 2023;21(6):8076, 122 lk https://doi.org/10.2903/j.efsa.2023.8076

6

Malus domestica

Malus sylvestris

(7)  EPPO (2017) „Pest risk analysis for Meloidogyne mali
  “ (Taimekahjustajaga Meloidogyne mali seotud riski analüüs). EPPO, Pariis. Kättesaadav aadressil http://www.eppo.int/QUARANTINE/Pest_Risk_Analysis/PRA_intro.htm and https://gd.eppo.int/taxon/MELGMA.

7

Meloidogyne mali

Meloidogyne mali

---

I LISA

Rakendusmääruse (EL) 2018/2019 lisa punkti 1 tabeli teises veerus „Kirjeldus“ asendatakse kanne „
  Malus Mill.“ järgmisega:

„
  Malus Mill., v.a:

| — | liigi Malus domestica Serbiast pärit ühe- kuni kaheaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta ja poogitud taimed, mis on ette nähtud istutamiseks; |
| --- | --- |

—

liigi Malus domestica Serbiast pärit ühe- kuni kaheaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta ja poogitud taimed, mis on ette nähtud istutamiseks;

| — | liigi Malus domestica Moldovast pärit kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta ja poogitud taimed, mis on ette nähtud istutamiseks; |
| --- | --- |

—

liigi Malus domestica Moldovast pärit kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta ja poogitud taimed, mis on ette nähtud istutamiseks;

| — | liigi Malus domestica Ukrainast pärit kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta pookealused; |
| --- | --- |

—

liigi Malus domestica Ukrainast pärit kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta pookealused;

| — | liigi Malus domestica Ukrainast pärit kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta ja poogitud taimed, mis on ette nähtud istutamiseks; |
| --- | --- |

—

liigi Malus domestica Ukrainast pärit kuni kolmeaastased paljasjuursed, puhkeseisundis, lehtedeta ja poogitud taimed, mis on ette nähtud istutamiseks;

| — | liigi Malus domestica Ühendkuningriigist pärit kuni üheaastased lehtedeta pistikud; |
| --- | --- |

—

liigi Malus domestica Ühendkuningriigist pärit kuni üheaastased lehtedeta pistikud;

| — | liigi Malus domestica Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased taimed, mis on ette nähtud istutamiseks.“ ning |
| --- | --- |

—

liigi Malus domestica Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased taimed, mis on ette nähtud istutamiseks.“ ning

| — | liigi Malus sylvestris Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed, varre alaosa läbimõõduga kuni 40 mm.“ |
| --- | --- |

—

liigi Malus sylvestris Ühendkuningriigist pärit kuni seitsmeaastased istutamiseks ettenähtud taimed, varre alaosa läbimõõduga kuni 40 mm.“

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) 2020/1213 lisa tabelisse lisatakse kande „
  Ligustrum delavayanum ja Ligustrum japonicum istutamiseks ettenähtud sellised kuni 20-aastased taimed kasvusubstraadis, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 18 cm.“ järele järgmine kanne:

| Taimed, taimsed saadused või muud objektid | CN-kood | Kolmandad päritoluriigid | Meetmed |
| --- | --- | --- | --- |
| „Malus sylvestris,
  istutamiseks ettenähtud sellised kuni seitsmeaastased taimed kasvusubstraadis, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm. | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80 | Ühendkuningriik | a) | Ametlik kinnitus, et






  i) | taimed on vabad taimekahjustajatest Colletotrichum aenigma, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica; |

Taimed, taimsed saadused või muud objektid

CN-kood

Kolmandad päritoluriigid

Meetmed

„Malus sylvestris,

istutamiseks ettenähtud sellised kuni seitsmeaastased taimed kasvusubstraadis, mille tüve alaosa maksimaalne läbimõõt on 40 mm.

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

Ühendkuningriik

a)

Ametlik kinnitus, et

i)

taimed on vabad taimekahjustajatest Colletotrichum aenigma, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica;

| ii) | tootmiskoht on alates taime viimase kasvutsükli algusest ja selleks kohasel ajal tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Colletotrichum aenigma, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica; |
| --- | --- |

ii)

tootmiskoht on alates taime viimase kasvutsükli algusest ja selleks kohasel ajal tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Colletotrichum aenigma, Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica;

| iii) | on kehtestatud süsteem, millega tagatakse, et tööriistad ja masinad on enne igasse tootmiskohta toomist puhastatud nii, et neil ei leidu mulla- ega taimejääke, ning desinfitseeritud nii, et nad on taimekahjustajast Colletotrichum aenigma vabad; ning |
| --- | --- |

iii)

on kehtestatud süsteem, millega tagatakse, et tööriistad ja masinad on enne igasse tootmiskohta toomist puhastatud nii, et neil ei leidu mulla- ega taimejääke, ning desinfitseeritud nii, et nad on taimekahjustajast Colletotrichum aenigma vabad; ning

| iv) | taimesaadetisi on vahetult enne eksporti ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustajate Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica esinemine, ning proovi suurus on selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik avastada vähemalt 1 % saastumist; samuti on neid ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustaja Colletotrichum aenigma esinemine, sealhulgas on taimedelt võetud juhuproove ja neid analüüsitud; |
| --- | --- |

iv)

taimesaadetisi on vahetult enne eksporti ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustajate Eulecanium excrescens ja Takahashia japonica esinemine, ning proovi suurus on selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik avastada vähemalt 1 % saastumist; samuti on neid ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks taimekahjustaja Colletotrichum aenigma esinemine, sealhulgas on taimedelt võetud juhuproove ja neid analüüsitud;

| b) | nende taimede fütosanitaarsertifikaadid sisaldavad pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmist:






  i) | märkus: „Saadetis vastab komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 sätestatud nõuetele.“ ning |
| --- | --- | --- |

b)

nende taimede fütosanitaarsertifikaadid sisaldavad pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmist:

i)

märkus: „Saadetis vastab komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1213 sätestatud nõuetele.“ ning

| ii) | täpsustus: registreeritud tootmiskoht.“ |
| --- | --- |

ii)

täpsustus: registreeritud tootmiskoht.“

---

OTSUSED

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/30 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/30

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2023/1512,

19. juuli 2023,

millega pikendatakse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni (EUAM RCA) juhi volitusi (EUAM RCA/1/2023)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2019. aasta otsust (ÜVJP) 2019/2110 Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUAM RCA), (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse (ÜVJP) 2019/2110 artikli 8 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomiteel volitus teha kooskõlas aluslepingu artikliga 38 Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni (EUAM RCA) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas otsus nimetada ametisse missiooni juht. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse (ÜVJP) 2019/2110 artikli 8 lõike 1 kohaselt on poliitika- ja julgeolekukomiteel volitus teha kooskõlas aluslepingu artikliga 38 Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni (EUAM RCA) poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas otsus nimetada ametisse missiooni juht.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 25. augustil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1436, (2) millega nimetatakse missiooni EUAM RCA juhiks 1. septembrist 2022 kuni 31. augustini 2023 José Manuel MARQUES DIAS. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 25. augustil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1436, (2) millega nimetatakse missiooni EUAM RCA juhiks 1. septembrist 2022 kuni 31. augustini 2023 José Manuel MARQUES DIAS.

| (3) | Nõukogu võttis 28. juulil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1333, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/2110 ning pikendatakse EUAM RCA volitusi kuni 9. augustini 2024. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 28. juulil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/1333, (3) millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/2110 ning pikendatakse EUAM RCA volitusi kuni 9. augustini 2024.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada José Manuel MARQUES DIASE volitusi missiooni EUAM RCA juhina 1. septembrist 2023 kuni 9. augustini 2024, |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada José Manuel MARQUES DIASE volitusi missiooni EUAM RCA juhina 1. septembrist 2023 kuni 9. augustini 2024,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

José Manuel MARQUES DIASE volitusi Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni (EUAM RCA) juhina pikendatakse ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 9. augustini 2024.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2023.

Brüssel, 19. juuli 2023

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 318, 10.12.2019, lk 141.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 25. augusti 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1436, millega nimetatakse ametisse Kesk-Aafrika Vabariigis läbiviidava Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni (EUAM RCA) juht (EUAM RCA/1/2022) (ELT L 225, 31.8.2022, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 28. juuli 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/1333, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/2110 Euroopa Liidu ÜJKP nõuandemissiooni kohta Kesk-Aafrika Vabariigis (EUAM RCA) (ELT L 201, 1.8.2022, lk 25).

3

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/32 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/32

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2023/1513,

19. juuli 2023,

millega võetakse vastu kolmanda riigi toetus Euroopa Liidu missioonile Armeenias (EUMA) (EUMA/2/2023)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 23. jaanuari 2023. aasta otsust (ÜVJP) 2023/162, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni Armeenias (EUMA), (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu volitas otsuse (ÜVJP) 2023/162 artikli 9 lõike 3 kohaselt poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide poolt EUMA-le pakutava toetuse vastuvõtmise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu volitas otsuse (ÜVJP) 2023/162 artikli 9 lõike 3 kohaselt poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid kolmandate riikide poolt EUMA-le pakutava toetuse vastuvõtmise kohta.

| (2) | Tsiviiloperatsiooni ülema soovituse kohaselt, mis käsitleb Kanada poolt EUMA-le pakutavat toetust, tuleks Kanada toetus vastu võtta ja seda toetust märkimisväärsena käsitada, |
| --- | --- |

(2)

Tsiviiloperatsiooni ülema soovituse kohaselt, mis käsitleb Kanada poolt EUMA-le pakutavat toetust, tuleks Kanada toetus vastu võtta ja seda toetust märkimisväärsena käsitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kanada toetus Euroopa Liidu missioonile Armeenias (EUMA) võetakse vastu ning seda käsitatakse märkimisväärsena.

2.   Kanada on vabastatud rahalise toetuse andmisest EUMA eelarvesse.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. juuli 2023

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

D. PRONK

---

(1)  
  ELT L 22, 24.1.2023, lk 29.

1

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/33

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1514,

20. juuli 2023,

millega ajakohastatakse selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4, ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2023/422

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. detsembril 2001 vastu ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu võttis 24. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/422, (2) millega ajakohastatakse selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4 (edaspidi „loetelu“). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 24. veebruaril 2023 vastu otsuse (ÜVJP) 2023/422, (2) millega ajakohastatakse selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4 (edaspidi „loetelu“).

| (3) | Ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõike 6 kohaselt on vaja loetelus sisalduvate isikute, rühmituste ja üksuste nimed korrapäraselt läbi vaadata tagamaks, et nende loetelus hoidmine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(3)

Ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõike 6 kohaselt on vaja loetelus sisalduvate isikute, rühmituste ja üksuste nimed korrapäraselt läbi vaadata tagamaks, et nende loetelus hoidmine on põhjendatud.

| (4) | Käesolevas otsuses esitatakse läbivaatamise tulemused, mis nõukogu tegi nende isikute, rühmituste ja üksuste osas, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses esitatakse läbivaatamise tulemused, mis nõukogu tegi nende isikute, rühmituste ja üksuste osas, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4.

| (5) | Nõukogu on kindlaks teinud, et ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 osutatud pädevad asutused on teinud kõigi loetellu kantud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes otsused selle kohta, et nad on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses. Nõukogu on samuti jõudnud järeldusele, et nende isikute, rühmituste ja üksuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks jätkuvalt kohaldada ühises seisukohas 2001/931/ÜVJP sätestatud konkreetseid piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu on kindlaks teinud, et ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikes 4 osutatud pädevad asutused on teinud kõigi loetellu kantud isikute, rühmituste ja üksuste suhtes otsused selle kohta, et nad on osalenud terroriaktides ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõigete 2 ja 3 tähenduses. Nõukogu on samuti jõudnud järeldusele, et nende isikute, rühmituste ja üksuste puhul, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4, tuleks jätkuvalt kohaldada ühises seisukohas 2001/931/ÜVJP sätestatud konkreetseid piiravaid meetmeid.

| (6) | Loetelu tuleks vastavalt ajakohastada ja otsus (ÜVJP) 2023/422 tuleks kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(6)

Loetelu tuleks vastavalt ajakohastada ja otsus (ÜVJP) 2023/422 tuleks kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas on esitatud selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikleid 2, 3 ja 4.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2023/422 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühine seisukoht 2001/931/ÜVJP terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 93).

1

(2)  Nõukogu 24. veebruari 2023. aasta otsus (ÜVJP) 2023/422, millega ajakohastatakse selliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4, ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2022/1241 (ELT L 61, 27.2.2023, lk 58).

2

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD ISIKUTE, RÜHMITUSTE JA ÜKSUSTE LOETELU

I.   ISIKUD

| 1. | ABDOLLAHI Hamed (teise nimega Mustafa Abdullahi), sündinud 11.8.1960 Iraanis. Passi nr: D9004878. |
| --- | --- |

1.

| 2. | AL-NASSER Abdelkarim Hussein Mohamed, sündinud Al Ihsas (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik. |
| --- | --- |

2.

| 3. | AL-YACOUB Ibrahim Salih Mohammed, sündinud 16.10.1966 Tarutis (Saudi Araabia), Saudi Araabia kodanik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | ARBABSIAR Manssor (teise nimega Mansour Arbabsiar), sündinud 6.3.1955 või 15.3.1955 Iraanis. Iraani ja USA kodanik, passi nr: C2002515 (Iraan); passi nr: 477845448 (USA) Isikutunnistuse nr: 07442833, kehtivuse lõpp: 15.3.2016 (USA juhiluba). |
| --- | --- |

4.

| 5. | ASSADI Assadollah (teise nimega Assadollah Asadi), sündinud 22.12.1971 Teheranis (Iraan), Iraani kodanik. Iraani diplomaatilise passi nr: D9016657. |
| --- | --- |

5.

| 6. | BOUYERI Mohammed (teise nimega Abu Zubair, teise nimega Sobiar, teise nimega Abu Zoubair), sündinud 8.3.1978 Amsterdamis (Madalmaad). |
| --- | --- |

6.

| 7. | HASSAN EL HAJJ Hassan, sündinud 22.3.1988 Zaghdraiyas Sidonis (Liibanon), Kanada kodanik. Passi nr: JX446643 (Kanada). |
| --- | --- |

7.

| 8. | HASHEMI MOGHADAM Saeid, sündinud 6.8.1962 Teheranis (Iraan), Iraani kodanik. Passi nr: D9016290, kehtiv kuni 4.2.2019. |
| --- | --- |

8.

| 9. | AL-DIN Hasan Izz (teise nimega Garbaya Ahmed, teise nimega Sa’id, teise nimega Salwwan Samir), sündinud 1963. aastal Liibanonis, Liibanoni kodanik. |
| --- | --- |

9.

| 10. | MELIAD Farah, sündinud 5.11.1980 Sydneys (Austraalia), Austraalia kodanik. Passi nr: M2719127 (Austraalia). |
| --- | --- |

10.

| 11. | MOHAMMED Khalid Sheikh (teise nimega Ali Salem, teise nimega Bin Khalid Fahd Bin Abdallah, teise nimega Henin Ashraf Refaat Nabith, teise nimega Wadood Khalid Abdul), sündinud 14.4.1965 või 1.3.1964 Pakistanis. Passi nr: 488555. |
| --- | --- |

11.

| 12. | SHAHLAI Abdul Reza (teise nimega Abdol Reza Shala’i, teise nimega Abd-al Reza Shalai, teise nimega Abdorreza Shahlai, teise nimega Abdolreza Shahla’i, teise nimega Abdul-Reza Shahlaee, teise nimega Hajj Yusef, teise nimega Haji Yusif, teise nimega Hajji Yasir, teise nimega Hajji Yusif, teise nimega Yusuf Abu-al-Karkh), sündinud u 1957. aastal Iraanis. Aadressid: 1) Kermanshah, Iraan, 2) Mehrani sõjaväebaas, Ilami provints, Iraan. |
| --- | --- |

12.

| 13. | SHAKURI Ali Gholam, sündinud u 1965. aastal Teheranis Iraanis. |
| --- | --- |

13.

II.   RÜHMITUSED JA ÜKSUSED

| 1. | „Abu Nidal Organisation/Abu Nidali Organisatsioon“ – „ANO“ (teise nimega „Fatah Revolutionary Council/Fatah’ Revolutsiooniline Nõukogu“, teise nimega „Arab Revolutionary Brigades/Araabia Revolutsioonilised Brigaadid“, teise nimega „Black September/Must September“, teise nimega „Revolutionary Organisation of Socialist Muslims/Sotsialistlike Moslemite Revolutsiooniline Organisatsioon“). |
| --- | --- |

1.

| 2. | „Al-Aqsa Martyrs’ Brigade/Al-Aqsa Märtrite Brigaad“. |
| --- | --- |

2.

| 3. | „Al-Aqsa e.V“. |
| --- | --- |

3.

| 4. | „Babbar Khalsa“. |
| --- | --- |

4.

| 5. | „Communist Party of the Philippines/Filipiinide Kommunistlik Partei“, sealhulgas „New People’s Army“ – „NPA/Uus Rahvaarmee“, Filipiinid. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Directorate for Internal Security of the Iranian Ministry for Intelligence and Security/Iraani luure- ja julgeolekuministeeriumi sisejulgeoleku direktoraat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | „Gama’a al-Islamiyya“ (teise nimega „Al-Gama’a al-Islamiyya“) („Islamic Group/Islamirühmitus“ – „IG“). |
| --- | --- |

7.

| 8. | „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ – „IBDA-C“ („Great Islamic Eastern Warriors Front/Suur Islami Idavõitlejate Rinne“). |
| --- | --- |

8.

| 9. | „Hamas“, sealhulgas „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“. |
| --- | --- |

9.

| 10. | „Hizballah Military Wing/Hizballahi sõjaline tiib“ (teise nimega „Hezbollah Military Wing/Hezbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbullah Military Wing/Hizbullahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbollah Military Wing/Hizbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hezballah Military Wing/Hezballahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hisbollah Military Wing/Hisbollahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizbu’llah Military Wing/Hizbu’llahi sõjaline tiib“, teise nimega „Hizb Allah Military Wing/Hizb Allahi sõjaline tiib“, teise nimega „Jihad Council/Džihaadi Nõukogu“ (ja kõik sellele alluvad üksused, sealhulgas välisjulgeolekuorganisatsioon)). |
| --- | --- |

10.

| 11. | „Hizbul Mujahideen“ – „HM“. |
| --- | --- |

11.

| 12. | „Khalistan Zindabad Force/Khalistan Zindabadi Relvajõud“ – „KZF“. |
| --- | --- |

12.

| 13. | „Kurdistan Workers’ Party/Kurdistani Töölispartei“ – „PKK“ (teise nimega „KADEK“, teise nimega „KONGRA-GEL“). |
| --- | --- |

13.

| 14. | „Liberation Tigers of Tamil Eelam/Tamil Eelami Vabadusvõitluse Tiigrid“ – „LTTE“. |
| --- | --- |

14.

| 15. | „Ejército de Liberación Nacional“ („National Liberation Army/Rahvuslik Vabastusarmee“). |
| --- | --- |

15.

| 16. | „Palestinian Islamic Jihad/Palestiina Islami Džihaad“ – „PIJ“. |
| --- | --- |

16.

| 17. | „Popular Front for the Liberation of Palestine/Palestiina Vabastamise Rahvarinne“ – „PFLP“. |
| --- | --- |

17.

| 18. | „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command/Palestiina Vabastamise Rahvarinde peastaap“ (teise nimega „PFLP – General Command/PFLP peastaap“). |
| --- | --- |

18.

| 19. | „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ – „DHKP/C“ (teise nimega „Devrimci Sol“ („Revolutionary Left/Revolutsioonilised Vasakpoolsed“), teise nimega „Dev Sol“) („Revolutionary People’s Liberation Army/Front/Party/Revolutsiooniline Rahva Vabastusarmee/-rinne/-partei“). |
| --- | --- |

19.

| 20. | „Sendero Luminoso“ („Shining Path/Särav Tee“) – „SL“. |
| --- | --- |

20.

| 21. | „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ – „TAK“ (teise nimega „Kurdistan Freedom Falcons/Kurdistani Vabastuspistrikud“, teise nimega „Kurdistan Freedom Hawks/Kurdistani Vabastuskullid“). |
| --- | --- |

21.

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/37

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1515,

20. juuli 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/1026 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) küberturvalisuse ja kübervastupidavusvõime ning infokindluse programmi toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 31 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. juunil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/1026 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. juunil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/1026 (1).

| (2) | 18. mail 2023 taotles Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon, mis vastutab otsuse (ÜVJP) 2021/1026 artiklis 1 osutatud tegevuste tehnilise rakendamise eest, nimetatud otsuse rakendamiseks pikendamist 12 kuu võrra kuni 30. augustini 2024. |
| --- | --- |

(2)

18. mail 2023 taotles Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon, mis vastutab otsuse (ÜVJP) 2021/1026 artiklis 1 osutatud tegevuste tehnilise rakendamise eest, nimetatud otsuse rakendamiseks pikendamist 12 kuu võrra kuni 30. augustini 2024.

| (3) | Otsuse (ÜVJP) 2021/1026 jätkuval rakendamisel ei ole täiendavat finantsmõju ajavahemikuks kuni 30. augustini 2024. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (ÜVJP) 2021/1026 jätkuval rakendamisel ei ole täiendavat finantsmõju ajavahemikuks kuni 30. augustini 2024.

| (4) | Otsust (ÜVJP) 2021/1026 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust (ÜVJP) 2021/1026 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2021/1026 artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolev otsus kaotab kehtivuse 30. augustil 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 21. juuni 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/1026 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) küberturvalisuse ja kübervastupidavusvõime ning infokindluse programmi toetamise kohta massihävitusrelvade leviku tõkestamise ELi strateegia rakendamise raames (ELT L 224, 24.6.2021, lk 24).

1

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/38

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1516,

20. juuli 2023,

millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi ning muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/1340

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu leppis 11. märtsil 2002 kokku nimetada ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas (edaspidi „ELi eriesindaja“). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu leppis 11. märtsil 2002 kokku nimetada ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas (edaspidi „ELi eriesindaja“).

| (2) | Nõukogu võttis 8. augustil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/1340, (1) millega nimetati Johann SATTLER ELi eriesindajaks Bosnias ja Hertsegoviinas. Nimetatud ELi eriesindaja volitusi on seejärel pikendatud, viimati nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/1193, (2) ning need lõppevad 31. augustil 2023. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 8. augustil 2019 vastu otsuse (ÜVJP) 2019/1340, (1) millega nimetati Johann SATTLER ELi eriesindajaks Bosnias ja Hertsegoviinas. Nimetatud ELi eriesindaja volitusi on seejärel pikendatud, viimati nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/1193, (2) ning need lõppevad 31. augustil 2023.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra ning kehtestada tuleks uus lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 12 kuu võrra ning kehtestada tuleks uus lähtesumma ajavahemikuks 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2019/1340 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Johann SATTLERI volitusi Euroopa Liidu eriesindajana (edaspidi „ELi eriesindaja“) Bosnias ja Hertsegoviinas pikendatakse 31. augustini 2024. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Johann SATTLERI volitusi Euroopa Liidu eriesindajana (edaspidi „ELi eriesindaja“) Bosnias ja Hertsegoviinas pikendatakse 31. augustini 2024. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee (PJK) hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.“

| 2) | Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024 on 5 530 000 eurot.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. septembrist 2023 kuni 31. augustini 2024 on 5 530 000 eurot.“

| 3) | Artikli 14 teine lause asendatakse järgmisega:

  „ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile korrapäraselt eduaruanded ning 31. maiks 2024 lõpliku täieliku aruande volituste täitmise kohta.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 14 teine lause asendatakse järgmisega:

„ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile korrapäraselt eduaruanded ning 31. maiks 2024 lõpliku täieliku aruande volituste täitmise kohta.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 8. augusti 2019. aasta otsus (ÜVJP) 2019/1340, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas (ELT L 209, 9.8.2019, lk 10).

1

(2)  Nõukogu 19. juuli 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/1193, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja volitusi Bosnias ja Hertsegoviinas ning muudetakse otsust (ÜVJP) 2019/1340 (ELT L 258, 20.7.2021, lk 46).

2

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/40

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1517,

20. juuli 2023,

millega muudetakse otsust 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. juulil 2014 vastu otsuse 2014/512/ÜVJP (1).

| (2) | Euroopa Ülemkogu kordas oma 29.–30. juuni 2023. aasta järeldustes, et mõistab hukka Venemaa agressioonisõja Ukraina vastu, mis on ilmne ÜRO põhikirja rikkumine, ning tuletas meelde liidu vankumatut toetust Ukraina sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning riigi võõrandamatule õigusele kaitsta end Venemaa agressiooni vastu. Lisaks mõistis Euroopa Ülemkogu karmilt hukka Kahhovka hüdroelektrijaama tammi tahtliku hävitamise ning Ukraina laste ja muude tsiviilisikute ebaseadusliku väljasaatmise ja ümberasustamise Venemaale ja Valgevenesse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu kordas oma 29.–30. juuni 2023. aasta järeldustes, et mõistab hukka Venemaa agressioonisõja Ukraina vastu, mis on ilmne ÜRO põhikirja rikkumine, ning tuletas meelde liidu vankumatut toetust Ukraina sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning riigi võõrandamatule õigusele kaitsta end Venemaa agressiooni vastu. Lisaks mõistis Euroopa Ülemkogu karmilt hukka Kahhovka hüdroelektrijaama tammi tahtliku hävitamise ning Ukraina laste ja muude tsiviilisikute ebaseadusliku väljasaatmise ja ümberasustamise Venemaale ja Valgevenesse.

| (3) | Kuni Venemaa Föderatsiooni ebaseaduslik tegevus rikub jätkuvalt jõu kasutamise keeldu, mis on rahvusvahelise õiguse imperatiivne norm, on asjakohane säilitada kõik liidu kehtestatud meetmed ja võtta vajaduse korral lisameetmeid. Sellest tulenevalt tuleks otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust pikendada veel kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

(3)

Kuni Venemaa Föderatsiooni ebaseaduslik tegevus rikub jätkuvalt jõu kasutamise keeldu, mis on rahvusvahelise õiguse imperatiivne norm, on asjakohane säilitada kõik liidu kehtestatud meetmed ja võtta vajaduse korral lisameetmeid. Sellest tulenevalt tuleks otsuse 2014/512/ÜVJP kehtivust pikendada veel kuue kuu võrra.

| (4) | Otsust 2014/512/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2014/512/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2014/512/ÜVJP artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat otsust kohaldatakse 31. jaanuarini 2024.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 31. juuli 2014. aasta otsus 2014/512/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas (ELT L 229, 31.7.2014, lk 13).

1

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/41

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1518,

20. juuli 2023,

mis käsitleb Euroopa rahutagamisrahastu abimeedet Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude toetamiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõikele 2 selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (1) loodi Euroopa rahutagamisrahastu, et liikmesriigid saaksid rahastada ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) raames võetavaid liidu meetmeid rahu säilitamiseks, konfliktide ennetamiseks ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamiseks aluslepingu artikli 21 lõike 2 punkti c kohaselt. Eelkõige kasutatakse Euroopa rahutagamisrahastut vastavalt otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 1 lõikele 2 selliste abimeetmete rahastamiseks nagu kolmandate riikide ning piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide sõjaliste ja kaitseküsimustega seotud suutlikkuse suurendamise meetmed.

| (2) | Praegune kriis Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas on kaasa toonud traagilisi inimkaotusi, mis ei lõpe, kui ei saavutata püsivat ja kõikehõlmavat rahu. Jätkuv ebastabiilsus on toonud kaasa ühe maailma raskeima ja pikaajalisema püsiva humanitaarkriisi ning tinginud ohu, et sellest piirkonnast saab terrorismi ning rahvusvaheliste kuritegelike võrgustike kants. |
| --- | --- |

(2)

Praegune kriis Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas on kaasa toonud traagilisi inimkaotusi, mis ei lõpe, kui ei saavutata püsivat ja kõikehõlmavat rahu. Jätkuv ebastabiilsus on toonud kaasa ühe maailma raskeima ja pikaajalisema püsiva humanitaarkriisi ning tinginud ohu, et sellest piirkonnast saab terrorismi ning rahvusvaheliste kuritegelike võrgustike kants.

| (3) | Liidu peamine prioriteet on pikaajalise rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja inimõiguste austamise tagamine Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas ja kõnealuses piirkonnas üldisemalt kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga. Liit on teadlik 2023. aasta detsembriks kavandatud üldvalimiste tähtsusest. |
| --- | --- |

(3)

Liidu peamine prioriteet on pikaajalise rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja inimõiguste austamise tagamine Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas ja kõnealuses piirkonnas üldisemalt kooskõlas integreeritud lähenemisviisiga. Liit on teadlik 2023. aasta detsembriks kavandatud üldvalimiste tähtsusest.

| (4) | Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) sai 13. veebruaril 2023 Kongo Demokraatlikult Vabariigilt taotluse, et liit abistaks Euroopa rahutagamisrahastu raames Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõude olulise varustuse hankimisel ja põhitaristu ehitamisel. |
| --- | --- |

(4)

Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „kõrge esindaja“) sai 13. veebruaril 2023 Kongo Demokraatlikult Vabariigilt taotluse, et liit abistaks Euroopa rahutagamisrahastu raames Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõude olulise varustuse hankimisel ja põhitaristu ehitamisel.

| (5) | Abimeetmete rakendamisel võetakse arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid, eelkõige vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP, (2) ning järgitakse Euroopa rahutagamisrahastu raames rahastatavate tulude ja kulude haldamise korda. |
| --- | --- |

(5)

Abimeetmete rakendamisel võetakse arvesse otsuses (ÜVJP) 2021/509 sätestatud põhimõtteid ja nõudeid, eelkõige vastavust nõukogu ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP, (2) ning järgitakse Euroopa rahutagamisrahastu raames rahastatavate tulude ja kulude haldamise korda.

| (6) | Rakendamisel võetakse arvesse ka korrapäraseid hinnanguid Kongo Demokraatlikus Vabariigis toimuvate poliitiliste arengute kohta kooskõlas integreeritud metoodilise raamistikuga, mille alusel toimub Euroopa rahutagamisrahastu raames võetavate abimeetmete jaoks nõutavate leevendusmeetmete ja kontrollide hindamine ja kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

(6)

Rakendamisel võetakse arvesse ka korrapäraseid hinnanguid Kongo Demokraatlikus Vabariigis toimuvate poliitiliste arengute kohta kooskõlas integreeritud metoodilise raamistikuga, mille alusel toimub Euroopa rahutagamisrahastu raames võetavate abimeetmete jaoks nõutavate leevendusmeetmete ja kontrollide hindamine ja kindlaksmääramine.

| (7) | Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja toetada inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriigi põhimõtet ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust, |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu kinnitab taas oma kindlat kavatsust kaitsta, edendada ja toetada inimõigusi, põhivabadusi ja demokraatlikke põhimõtteid ning tugevdada õigusriigi põhimõtet ja head valitsemistava, järgides Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Loomine, eesmärgid, kohaldamisala ja kestus

1.   Käesolevaga luuakse Euroopa rahutagamisrahastust rahastatav abimeede (edaspidi „abimeede“), millega toetatakse Kongo Demokraatlikku Vabariiki (edaspidi „toetusesaaja“).

2.   Abimeetme eesmärk on tugevdada Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude võimeid ja vastupidavust, et võimaldada neil kaitsta paremini Kongo Demokraatliku Vabariigi territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust ning kaitsta paremini tsiviilelanikkonda, eelkõige relvastatud rühmituste eest riigi idaosas.

3.   Lõikes 2 sätestatud eesmärgi saavutamiseks rahastatakse abimeetme abil järgmisi komponente:

| a) | sõduritele ette nähtud individuaalne varustus, mis pole mõeldud surmava jõu kasutamiseks; |
| --- | --- |

a)

sõduritele ette nähtud individuaalne varustus, mis pole mõeldud surmava jõu kasutamiseks;

| b) | brigaadi, pataljoni ja ettevõtte tasandi jaoks ette nähtud kollektiivne varustus, mis pole mõeldud surmava jõu kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

brigaadi, pataljoni ja ettevõtte tasandi jaoks ette nähtud kollektiivne varustus, mis pole mõeldud surmava jõu kasutamiseks;

| c) | brigaadi peakorteri tasandi taristu. |
| --- | --- |

c)

brigaadi peakorteri tasandi taristu.

4.   Abimeetme kestus on 48 kuud alates kuupäevast, mil sõlmiti leping, millele kirjutas alla eelarvevahendite käsutajana tegutsev abimeetme haldur kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 32 lõike 2 punktiga a. Lepingu rakendamist ei alustata enne 1. maid 2024.

Artikkel 2

Rahastamiskord

1.   Abimeetmega seotud kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma on 20 000 000 eurot.

2.   Kõiki kulutusi hallatakse vastavalt otsusele (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korrale.

Artikkel 3

Kokkulepped toetusesaajaga

1.   Kõrge esindaja sõlmib toetusesaajaga vajalikud kokkulepped tagamaks, et toetusesaaja järgib käesoleva otsusega kehtestatud nõudeid ja tingimusi, mis on abimeetmest toetuse andmise tingimus.

2.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid, millega kohustatakse toetusesaajat tagama:

| a) | abimeetmest toetatavad Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude üksused järgivad asjakohast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust; |
| --- | --- |

a)

abimeetmest toetatavad Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude üksused järgivad asjakohast rahvusvahelist õigust, eelkõige rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja rahvusvahelist humanitaarõigust;

| b) | kõigi abimeetme raames antud varade nõuetekohane ja tõhus kasutamine eesmärkidel, milleks need anti; |
| --- | --- |

b)

kõigi abimeetme raames antud varade nõuetekohane ja tõhus kasutamine eesmärkidel, milleks need anti;

| c) | kõigi abimeetme raames antud varade piisav hooldamine, et tagada nende kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul; |
| --- | --- |

c)

kõigi abimeetme raames antud varade piisav hooldamine, et tagada nende kasutatavus ja operatiivne kättesaadavus kogu olelusringi jooksul;

| d) | et abimeetme raames antud vara ei lähe kaduma ning seda ei anta selle olelusringi lõpus ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on nimetatud kokkulepetes kindlaks määratud. |
| --- | --- |

d)

et abimeetme raames antud vara ei lähe kaduma ning seda ei anta selle olelusringi lõpus ilma otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komitee nõusolekuta üle muudele isikutele või üksustele kui need, kes on nimetatud kokkulepetes kindlaks määratud.

3.   Lõikes 1 osutatud kokkulepped hõlmavad sätteid abimeetme alusel toetuse andmise peatamise ja lõpetamise kohta, kui leitakse, et toetusesaaja on lõikes 2 sätestatud kohustusi rikkunud.

Artikkel 4

Rakendamine

1.   Kõrge esindaja vastutab käesoleva otsuse rakendamise tagamise eest kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 ning Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate tulude ja kulude haldamise korraga, järgides terviklikku metoodikaraamistikku Euroopa rahutagamisrahastust rahastatavate abimeetmete jaoks nõutavate meetmete ja kontrollide hindamiseks ja kindlaksmääramiseks.

2.   Artikli 1 lõikes 3 nimetatud tegevust viib ellu Belgia Kuningriigi Kaitseministeerium.

Artikkel 5

Järelevalve, kontroll ja hindamine

1.   Kõrge esindaja teostab järelevalvet toetusesaaja artikli 3 kohaselt kehtestatud kohustuste täitmise üle. Nimetatud järelevalve abil suurendatakse teadlikkust artikli 3 kohaselt sätestatud kohustuste rikkumise kontekstist ja riskidest ning aidatakse vältida selliseid rikkumisi, sealhulgas rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisi, abimeetmest toetust saavate Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõudude üksuste poolt.

2.   Varustuse ja varude tarnimisele järgnev kontroll korraldatakse alljärgnevalt:

| a) | tarne nõuetekohasuse tõendamine, mille puhul lõppkasutaja relvajõud allkirjastavad Euroopa rahutagamisrahastu tarnesertifikaadid omandiõiguse üleminekul; |
| --- | --- |

a)

tarne nõuetekohasuse tõendamine, mille puhul lõppkasutaja relvajõud allkirjastavad Euroopa rahutagamisrahastu tarnesertifikaadid omandiõiguse üleminekul;

| b) | aruandlus, mille puhul toetusesaaja annab igal aastal aru abimeetme raames antud varustust hõlmavate tegevuste kohta ja kindlaksmääratud varustusühikute inventari kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee ei pea seda aruandlust enam vajalikuks; |
| --- | --- |

b)

aruandlus, mille puhul toetusesaaja annab igal aastal aru abimeetme raames antud varustust hõlmavate tegevuste kohta ja kindlaksmääratud varustusühikute inventari kohta seni, kuni poliitika- ja julgeolekukomitee ei pea seda aruandlust enam vajalikuks;

| c) | kohapealne kontroll, mille puhul toetusesaaja annab kõrgele esindajale juurdepääsu, et teha taotluse korral kohapealset kontrolli. |
| --- | --- |

c)

kohapealne kontroll, mille puhul toetusesaaja annab kõrgele esindajale juurdepääsu, et teha taotluse korral kohapealset kontrolli.

3.   Pärast abimeetme lõpetamist korraldab kõrge esindaja lõpphindamise, et anda hinnang selle kohta, kas abimeede aitas kaasa artikli 1 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 6

Aruandlus

Rakendamisperioodil esitab kõrge esindaja poliitika- ja julgeolekukomiteele iga kuue kuu järel aruande abimeetme rakendamise kohta kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 63. Abimeetmete haldur annab otsuse (ÜVJP) 2021/509 kohaselt loodud rahastu komiteele teavet tulude ja kulude haldamise kohta kooskõlas nimetatud otsuse artikliga 38, edastades sealhulgas teavet seotud tarnijate ja alltöövõtjate kohta.

Artikkel 7

Peatamine ja lõpetamine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikliga 64 otsustada abimeetme rakendamise täielikult või osaliselt peatada.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee võib samuti soovitada nõukogul abimeede lõpetada.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).

1

(2)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

2

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/45

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1519,

20. juuli 2023,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2021/1277, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibanonis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 30. juulil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/1277, (1) mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibanonis. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 30. juulil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/1277, (1) mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibanonis.

| (2) | Otsust (ÜVJP) 2021/1277 kohaldatakse kuni 31. juulini 2023. Kõnealuse otsuse läbivaatamine näitas, et selles sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. juulini 2024. |
| --- | --- |

(2)

Otsust (ÜVJP) 2021/1277 kohaldatakse kuni 31. juulini 2023. Kõnealuse otsuse läbivaatamine näitas, et selles sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. juulini 2024.

| (3) | Otsust (ÜVJP) 2021/1277 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust (ÜVJP) 2021/1277 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2021/1277 artikli 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. juulini 2024 ning see vaadatakse korrapäraselt läbi. Asjakohasel juhul pikendatakse selle kehtivust või muudetakse seda, kui nõukogu leiab, et selle eesmärke ei ole saavutatud.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 30. juuli 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/1277, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibanonis (ELT L 277I, 2.8.2021, lk 16).

1

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/46

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1520,

17. juuli 2023,

millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4910 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt mõjutada kodulinnukasvatuse tulusust ning põhjustada sellega häireid liidusiseses kaubanduses ja ekspordis kolmandatesse riikidesse. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seepärast kaasneb lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste metslindudel esinemisega pidev oht, et need viirused võivad otseselt või kaudselt sattuda ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. |
| --- | --- |

(1)

Lindude kõrge patogeensusega gripp on lindude nakkuslik viirushaigus, mis võib tõsiselt mõjutada kodulinnukasvatuse tulusust ning põhjustada sellega häireid liidusiseses kaubanduses ja ekspordis kolmandatesse riikidesse. Lindude kõrge patogeensusega gripi viirustega võivad nakatuda rändlinnud, kes kevad- ja sügisrände ajal võivad viirusi levitada pika vahemaa taha. Seepärast kaasneb lindude kõrge patogeensusega gripi viiruste metslindudel esinemisega pidev oht, et need viirused võivad otseselt või kaudselt sattuda ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde. Lindude kõrge patogeensusega gripi puhangu korral on oht, et tauditekitaja võib levida muudesse ettevõtetesse, kus kasvatatakse kodulinde või tehistingimustes peetavaid linde.

| (2) | Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud uus loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Lindude kõrge patogeensusega gripp kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ning selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudiennetamise ja -tõrje eeskirju. Lisaks täiendatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega, sealhulgas tauditõrjemeetmetega lindude kõrge patogeensusega gripi korral. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2016/429 on kehtestatud uus loomadele või inimestele edasikanduvate taudide ennetamise ja tõrje õigusraamistik. Lindude kõrge patogeensusega gripp kuulub selles määruses esitatud mõiste „loetellu kantud taudid“ alla ning selle suhtes kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud taudiennetamise ja -tõrje eeskirju. Lisaks täiendatakse komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega, sealhulgas tauditõrjemeetmetega lindude kõrge patogeensusega gripi korral.

| (3) | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/641 (3) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning sellega on kehtestatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seotud erakorralised meetmed liidu tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/641 (3) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ning sellega on kehtestatud lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega seotud erakorralised meetmed liidu tasandil.

| (4) | Täpsemalt on rakendusotsuses (EL) 2021/641 sätestatud, et kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid, mille asjaomased liikmesriigid pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid on kehtestanud kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud rakendusotsuse lisas kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning täiendavate piirangutsoonidena loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusotsuses (EL) 2021/641 sätestatud, et kaitse- ja järelevalvetsoonid ning täiendavad piirangutsoonid, mille asjaomased liikmesriigid pärast lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid on kehtestanud kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687, peavad hõlmama vähemalt eespool nimetatud rakendusotsuse lisas kaitse- ja järelevalvetsoonidena ning täiendavate piirangutsoonidena loetletud piirkondi.

| (5) | Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/1337, (4) sest Prantsusmaal esines kodulindudel või tehistingimustes peetavatel lindudel lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid, mida oli vaja kajastada kõnealuses lisas. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa muudeti hiljuti komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/1337, (4) sest Prantsusmaal esines kodulindudel või tehistingimustes peetavatel lindudel lindude kõrge patogeensusega gripi puhanguid, mida oli vaja kajastada kõnealuses lisas.

| (6) | Pärast rakendusotsuse (EL) 2023/1337 vastuvõtmise kuupäeva on Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsi teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevates ettevõtetes, mis asuvad Taanis Nyborgi haldusüksuses, Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal, Prantsusmaal Pas-de-Calais’ ja Landes’ departemangus ning Réunioni ülemeredepartemangus, Itaalias Lombardia maakonnas, Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas ja Rootsis Ojamaa läänis. |
| --- | --- |

(6)

Pärast rakendusotsuse (EL) 2023/1337 vastuvõtmise kuupäeva on Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsi teatanud komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude või tehistingimustes peetavate lindude kasvatamisega tegelevates ettevõtetes, mis asuvad Taanis Nyborgi haldusüksuses, Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal, Prantsusmaal Pas-de-Calais’ ja Landes’ departemangus ning Réunioni ülemeredepartemangus, Itaalias Lombardia maakonnas, Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas ja Rootsis Ojamaa läänis.

| (7) | Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsi pädevad asutused on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste puhangukollete ümber. |
| --- | --- |

(7)

Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsi pädevad asutused on võtnud delegeeritud määruse (EL) 2020/687 kohaselt nõutavad tauditõrjemeetmed, sealhulgas kehtestanud kaitse- ja järelevalvetsoonid kõnealuste puhangukollete ümber.

| (8) | Peale selle on Saksamaa puhangukolde asukoht Taani piiri vahetus läheduses. Kuna järelevalvetsoon ulatub Taani territooriumile, on Saksamaa ja Taani liikmesriikide pädevad asutused teinud nõuetekohaselt koostööd vajaliku järelevalvetsooni kehtestamisel kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687. |
| --- | --- |

(8)

Peale selle on Saksamaa puhangukolde asukoht Taani piiri vahetus läheduses. Kuna järelevalvetsoon ulatub Taani territooriumile, on Saksamaa ja Taani liikmesriikide pädevad asutused teinud nõuetekohaselt koostööd vajaliku järelevalvetsooni kehtestamisel kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2020/687.

| (9) | Komisjon on Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsi võetud tauditõrjemeetmed koos kõnealuste liikmesriikidega läbi vaadanud ja leidnud, et kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsi võetud tauditõrjemeetmed koos kõnealuste liikmesriikidega läbi vaadanud ja leidnud, et kõnealuste liikmesriikide pädevate asutuste kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonide piirid on piisaval kaugusel ettevõtetest, kus lindude kõrge patogeensusega gripi puhangute esinemine on kinnitust leidnud.

| (10) | Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas ei ole praegu Saksamaa ja Poola puhul kaitsetsoonina loetletud piirkondi ega Taani, Itaalia ja Rootsi puhul kaitse- ja järelevalvetsoonina loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(10)

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas ei ole praegu Saksamaa ja Poola puhul kaitsetsoonina loetletud piirkondi ega Taani, Itaalia ja Rootsi puhul kaitse- ja järelevalvetsoonina loetletud piirkondi.

| (11) | Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsiga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealuste liikmesriikide poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et vältida liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimist ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist, on vaja koostöös Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsiga kiiresti kirjeldada liidu tasandil kõnealuste liikmesriikide poolt vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (12) | Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas Prantsusmaa puhul kaitse- ja järelevalvetsoonina ning Saksamaa ja Poola puhul järelevalvetsoonina loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas Prantsusmaa puhul kaitse- ja järelevalvetsoonina ning Saksamaa ja Poola puhul järelevalvetsoonina loetletud piirkondi.

| (13) | Lisaks tuleks rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas loetleda Saksamaa ja Poola puhul kaitsetsoonid ning Taani, Itaalia ja Rootsi puhul kaitse- ja järelevalvetsoonid. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks tuleks rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisas loetleda Saksamaa ja Poola puhul kaitsetsoonid ning Taani, Itaalia ja Rootsi puhul kaitse- ja järelevalvetsoonid.

| (14) | Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa, ajakohastamaks liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, et võtta arvesse vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsi poolt nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning Taani poolt nõuetekohaselt kehtestatud järelevalvetsooni, ning seal kohaldatavate meetmete kestust. |
| --- | --- |

(14)

Sellest tulenevalt tuleks muuta rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa, ajakohastamaks liidu tasandil piirkondadeks jaotamist, et võtta arvesse vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Poola ja Rootsi poolt nõuetekohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoone ning Taani poolt nõuetekohaselt kehtestatud järelevalvetsooni, ning seal kohaldatavate meetmete kestust.

| (15) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/641 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/641 vastavalt muuta.

| (16) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsusesse (EL) 2021/641 tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on lindude kõrge patogeensusega gripi levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesoleva otsusega rakendusotsusesse (EL) 2021/641 tehtavad muudatused jõustuvad võimalikult kiiresti.

| (17) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2021/641 lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. juuli 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/641, milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides (ELT L 134, 20.4.2021, lk 166).

3

(4)  Komisjoni 22. juuni 2023. aasta rakendusotsus (EL) 2023/1337, millega muudetakse rakendusotsuse (EL) 2021/641 (milles käsitletakse teatavaid erakorralisi meetmeid seoses lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutega teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 166, 30.6.2023, lk 139).

4

---

LISA

„LISA

A osa

Artiklites 1 ja 2 osutatud kaitsetsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Taani

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| DK-HPAI(P)-2023-00004 | The parts of Nyborg and Kerteminde municipality that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates
  N 55.38149; E 10.6786 | 3.8.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

DK-HPAI(P)-2023-00004

The parts of Nyborg and Kerteminde municipality that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates

N 55.38149; E 10.6786

3.8.2023

Liikmesriik: Saksamaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| DE-HPAI(P)-2023-00027 | Kreis Schleswig-Flensburg

  3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten: 9.567511/54.785588. Betroffen sind die Gemeinden oder Teile der Gemeinden Hürup, Husby, Maasbüll, Grundhof, Munkbrarup, Ringsberg, Wees. | 31.7.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

SCHLESWIG-HOLSTEIN

DE-HPAI(P)-2023-00027

Kreis Schleswig-Flensburg

3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten: 9.567511/54.785588. Betroffen sind die Gemeinden oder Teile der Gemeinden Hürup, Husby, Maasbüll, Grundhof, Munkbrarup, Ringsberg, Wees.

31.7.2023

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| Department: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Aire-sur-l’Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l’Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l’Adour
  Hontanx
  Labastide-d’Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d’Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 10.7.2023 |
| FR-HPAI(P)-2023-00151 | CARCARE SAINTE CROIX
  CARCEN PONSON
  SAINT YAGUEN | 3.8.2023 |
| FR-HPAI(P)-2023-00152 | DOAZIT
  HAURIET
  LARBEY
  MAYLIS
  MONTAUT
  SAINT AUBIN | 3.8.2023 |
| Department: Pas-de-Calais (62) |
| FR-HPAI(P)-2023-00150 | AIRON-NOTRE-DAME
  AIRON-SAINT-VAAST
  CAMPIGNEULLES-LES-GRANDES
  SAINT-AUBIN
  SORRUS | 25.7.2023 |
| Department: La Réunion (974) |
| FR-HPAI(P)-2023-00153 | SAINT LOUIS
  L’ETANG SALE
  SAINT PIERRE VILLE | 1.8.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

Department: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Aire-sur-l’Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l’Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l’Adour

Hontanx

Labastide-d’Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d’Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

10.7.2023

FR-HPAI(P)-2023-00151

CARCARE SAINTE CROIX

CARCEN PONSON

SAINT YAGUEN

3.8.2023

FR-HPAI(P)-2023-00152

DOAZIT

HAURIET

LARBEY

MAYLIS

MONTAUT

SAINT AUBIN

3.8.2023

Department: Pas-de-Calais (62)

FR-HPAI(P)-2023-00150

AIRON-NOTRE-DAME

AIRON-SAINT-VAAST

CAMPIGNEULLES-LES-GRANDES

SAINT-AUBIN

SORRUS

25.7.2023

Department: La Réunion (974)

FR-HPAI(P)-2023-00153

SAINT LOUIS

L’ETANG SALE

SAINT PIERRE VILLE

1.8.2023

Liikmesriik: Itaalia

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| IT-HPAI(P)-2023-00011 | The area of the parts of Lombardia Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec coordinates Lat. 45.154119, Long. 9.371134 | 9.8.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

IT-HPAI(P)-2023-00011

The area of the parts of Lombardia Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec coordinates Lat. 45.154119, Long. 9.371134

9.8.2023

Liikmesriik: Poola

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00069 | W województwie małopolskim:






  — | część gmin: Kocmyrzów – Luborzyca, m.Kraków w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 50.12038/20.11711 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

PL-HPAI(P)-2023-00069

W województwie małopolskim:

—

część gmin: Kocmyrzów – Luborzyca, m.Kraków w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 50.12038/20.11711

25.7.2023

Liikmesriik: Rootsi

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39 |
| --- | --- | --- |
| SE-HPAI(P)-2023-00002 | Those parts of the municipality of Gotland contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 57.4830 and E 18.2211 | 21.7.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 39

SE-HPAI(P)-2023-00002

Those parts of the municipality of Gotland contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 57.4830 and E 18.2211

21.7.2023

Part B

Artiklites 1 ja 3 osutatud järelevalvetsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Taani

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| DE-HPAI (P)-2023-00027 | The parts of Sønderborg and Aabenraa municipalities that are part of the German zone within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates:
  N 54.78559; E 9.567011 | 9.8.2023 |
| DK-HPAI(P)-2023-00004 | The parts of Nyborg, Kerteminde, Odense and Faaborg-Midtfyn municipalities beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates
  N 55.38149; E 10.6786 | 12.8.2023 |
| The parts of Nyborg and Kerteminde municipality that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates
  N 55.38149; E 10.6786 | 4.8.2023–12.8.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

DE-HPAI (P)-2023-00027

The parts of Sønderborg and Aabenraa municipalities that are part of the German zone within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates:

N 54.78559; E 9.567011

9.8.2023

DK-HPAI(P)-2023-00004

The parts of Nyborg, Kerteminde, Odense and Faaborg-Midtfyn municipalities beyond the area described in the protection zone and within the circle of radius 10 kilometres, centred on GPS coordinates

N 55.38149; E 10.6786

12.8.2023

The parts of Nyborg and Kerteminde municipality that are contained within a circle of radius 3 km, centered on GPS coordinates

N 55.38149; E 10.6786

4.8.2023–12.8.2023

Liikmesriik: Saksamaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| SCHLESWIG-HOLSTEIN |
| DE-HPAI (P)-2023-00027 | Kreis Schleswig-Flensburg und Stadt Flensburg

  10 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten: 9.567511/54.785588. Betroffen sind die Städte/Gemeinden oder Teile der Städte/Gemeinden: Stadt Flensburg, Stadt Glücksburg, Handewitt, Ausacker, Freienwill, Großsolt, Hürup, Husby, Massbüll, Tastrup, Dollerup, Grundhof, Langballig, Munkbrarup, Ringsberg, Westerholz, Wees, Sörup, Mittelangeln, Oeversee, Steinbergkirche. | 9.8.2023 |
| Kreis Schleswig-Flensburg

  3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten: 9.567511/54.785588. Betroffen sind die Gemeinden oder Teile der Gemeinden Hürup, Husby, Maasbüll, Grundhof, Munkbrarup, Ringsberg, Wees. | 1.8.2023–9.8.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

SCHLESWIG-HOLSTEIN

DE-HPAI (P)-2023-00027

Kreis Schleswig-Flensburg und Stadt Flensburg

10 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten: 9.567511/54.785588. Betroffen sind die Städte/Gemeinden oder Teile der Städte/Gemeinden: Stadt Flensburg, Stadt Glücksburg, Handewitt, Ausacker, Freienwill, Großsolt, Hürup, Husby, Massbüll, Tastrup, Dollerup, Grundhof, Langballig, Munkbrarup, Ringsberg, Westerholz, Wees, Sörup, Mittelangeln, Oeversee, Steinbergkirche.

9.8.2023

Kreis Schleswig-Flensburg

3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb mit den GPS-Koordinaten: 9.567511/54.785588. Betroffen sind die Gemeinden oder Teile der Gemeinden Hürup, Husby, Maasbüll, Grundhof, Munkbrarup, Ringsberg, Wees.

1.8.2023–9.8.2023

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| Département: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | „AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre „Le Rentier“ et „Le Sage“
  ZS à l’est de cette même route“
  „SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est“
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  ARROUEDE
  AUSSOS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BAZUGUES
  BELLEGARDE
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BETCAVE-AGUIN
  BEZOLLES
  BEZUES-BAJON
  BIRAN
  BRETAGNE-D’ARMAGNAC
  CABAS-LOUMASSES
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASTELNAU D’AUZAN LABARRÈRE
  CASTEX-D’ARMAGNAC
  CAZAUX-D’ANGLES
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CLERMONT-POUYGUILLES
  COURRENSAN
  CUELAS
  DUFFORT
  DURBAN
  ESTIPOUY
  GALIAX
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  GOUX
  IDRAC-RESPAILLES
  JU-BELLOC
  JUSTIAN
  L’ISLE-DE-NOE
  LABEJAN
  LADEVEZE-VILLE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAGUERE
  LANNEMAIGNAN
  LANNEPAX
  LAVERAET
  LE BROUILH-MONBERT
  LOUBERSAN
  LOUSLITGES
  MANAS-BASTANOUS
  MANENT-MONTANE
  MARAMBAT
  MARCIAC
  MASCARAS
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONFERRAN-PLAVES
  MONGUILHEM
  MONLAUR-BERNET
  MONLEZUN
  MONT-D’ASTARAC
  MONT-DE-MARRAST
  MONTIES
  MOUCHES
  MOUREDE
  NOULENS
  ORNEZAN
  PANASSAC
  PLAISANCE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PRECHAC-SUR-ADOUR
  PROJAN
  RAMOUZENS
  RICOURT
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  ROZES
  SADEILLAN
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MEDARD
  SAINT-PAUL-DE-BAISE
  SAINTE-DODE
  SAMARAN
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SERE
  TACHOIRES
  TIESTE-URAGNOUX
  TUDELLE | 21.7.2023 |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D’ARMAGNAC
  CASTELNAU-D’ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D’ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D’ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D’ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D’ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D’ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D’AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D’ARMAGNAC
  SALLES-D’ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D’ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  „AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre „Le Rentier“ et „Le Sage“
  ZS à l’est de cette même route“ | 6.7.2023 – 21.7.2023 |
| Département: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Amou
  Arsague
  Arthez-d’Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Banos
  Bas-Mauco
  Betbezer-d’Armagnac
  Beyries
  Bonnegarde
  Bougue
  Brassempouy
  Castaignos-Souslens
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Coudures
  Créon-d’Armagnac
  Dumes
  Escalans
  Estigarde
  Eyres-Moncube
  Le Frêche
  Gabarret
  Gaujacq
  Hagetmau
  Haut-Mauco
  Herré
  Horsarrieu
  Laglorieuse
  Lamothe
  Lauret
  Mant
  Marpaps
  Mazerolles
  Monget
  Monségur
  Mont-de-Marsan
  Montégut
  Mouscardès
  Nassiet
  Ossages
  Parleboscq
  Perquie
  Pomarez
  Pujo-le-Plan
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Julien-d’Armagnac
  Saint-Justin
  Saint-Perdon
  Saint-Pierre-du-Mont
  Saint-Sever (Ouest D933.S)
  Sarraziet
  Serres-Gaston
  Tilh
  Villeneuve-de-Marsan | 19.7.2023 |
| Aire-sur-l’Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l’Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l’Adour
  Hontanx
  Labastide-d’Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d’Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 11.7.2023–19.7.2023 |
| FR-HPAI(P)-2023-00151
  FR-HPAI(P)-2023-00152 | Audignon
  Audon
  Aurice
  Baigts
  Banos
  Bastennes
  Bégaar
  Bergouey
  Beylongue
  Brassempouy
  Campagne
  Cauna
  Caupenne
  Cazalis
  Donzacq
  Gaujacq
  Gouts
  Lahosse
  Laurède
  Lesgor
  Le Leuy
  Lourquen
  Meilhan
  Momuy
  Mugron
  Nerbis
  Ousse-Suzan
  Rion-des-Landes
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Chalosse
  Villenave
  Ygos-Saint-Saturnin | 12.8.2023 |
| FR-HPAI(P)-2023-00151 | CARCARE SAINTE CROIX
  CARCEN PONSON
  SAINT YAGUEN | 4.8.2023–12.8.2023 |
| FR-HPAI(P)-2023-00152 | DOAZIT
  HAURIET
  LARBEY
  MAYLIS
  MONTAUT
  SAINT AUBIN | 4.8.2023–12.8.2023 |
| Department: Lot-et-Garonne (47) |
| FR-HPAI(P)-2023-00104 | SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.7.2023 |
| Department: Pas-de-Calais (62) |
| FR-HPAI(P)-2023-00150 | ATTIN
  BEAUMERIE-SAINT-MARTIN
  BERCK
  BEUTIN | 3.8.2023 |
| BOISJEAN
  BREXENT-ENOCQ
  LA CALOTTERIE
  CAMPIGNEULLES-LES-PETITES
  CONCHIL-LE-TEMPLE
  CUCQ
  ECUIRES
  ETAPLES
  GROFFLIERS
  LEPINE
  LA MADELAINE-SOUS-MONTREUIL
  MERLIMONT
  MONTREUIL
  NEMPONT-SAINT-FIRMIN
  NEUVILLE-SOUS-MONTREUIL
  RANG-DU-FLIERS
  SAINT-JOSSE
  TIGNY-NOYELLE
  LE TOUQUET-PARIS-PLAGE
  TUBERSENT
  VERTON
  WABEN
  WAILLY-BEAUCAMP | 26.7.2023–3.8.2023 |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARNE
  AURIEBAT
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GAUSSAN
  GUIZERIX
  HACHAN
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LARAN
  LARROQUE
  LASSALES
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONLONG
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SAUVETERRE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIEUZOS | 14.7.2023 |
| ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 6.7.2023– 14.7.2023 |
| Department: La Réunion (974) |
| FR-HPAI(P)-2023-00153 | LES AVIRONS
  ENTRE DEUX
  TAMPON VILLE
  SAINT PIERRE RDC
  SAINT LEU PITON | 10.8.2023 |
| SAINT LOUIS
  L’ETANG SALE
  SAINT PIERRE VILLE | 2.8.2023–10.8.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

Département: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

„AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre „Le Rentier“ et „Le Sage“

ZS à l’est de cette même route“

„SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est“

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

ARROUEDE

AUSSOS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BASSOUES

BAZIAN

BAZUGUES

BELLEGARDE

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BETCAVE-AGUIN

BEZOLLES

BEZUES-BAJON

BIRAN

BRETAGNE-D’ARMAGNAC

CABAS-LOUMASSES

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASTELNAU D’AUZAN LABARRÈRE

CASTEX-D’ARMAGNAC

CAZAUX-D’ANGLES

CAZENEUVE

CHELAN

CLERMONT-POUYGUILLES

COURRENSAN

CUELAS

DUFFORT

DURBAN

ESTIPOUY

GALIAX

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

GOUX

IDRAC-RESPAILLES

JU-BELLOC

JUSTIAN

L’ISLE-DE-NOE

LABEJAN

LADEVEZE-VILLE

LAGRAULET-DU-GERS

LALANNE-ARQUE

LAMAGUERE

LANNEMAIGNAN

LANNEPAX

LAVERAET

LE BROUILH-MONBERT

LOUBERSAN

LOUSLITGES

MANAS-BASTANOUS

MANENT-MONTANE

MARAMBAT

MARCIAC

MASCARAS

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONCORNEIL-GRAZAN

MONFERRAN-PLAVES

MONGUILHEM

MONLAUR-BERNET

MONLEZUN

MONT-D’ASTARAC

MONT-DE-MARRAST

MONTIES

MOUCHES

MOUREDE

NOULENS

ORNEZAN

PANASSAC

PLAISANCE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PRECHAC-SUR-ADOUR

PROJAN

RAMOUZENS

RICOURT

ROQUEBRUNE

ROQUES

ROZES

SADEILLAN

SAINT-CHRISTAUD

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MEDARD

SAINT-PAUL-DE-BAISE

SAINTE-DODE

SAMARAN

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SERE

TACHOIRES

TIESTE-URAGNOUX

TUDELLE

21.7.2023

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D’ARMAGNAC

CASTELNAU-D’ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D’ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D’ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D’ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D’ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D’ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D’AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D’ARMAGNAC

SALLES-D’ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D’ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

„AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre „Le Rentier“ et „Le Sage“

ZS à l’est de cette même route“

6.7.2023 – 21.7.2023

Département: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Amou

Arsague

Arthez-d’Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Banos

Bas-Mauco

Betbezer-d’Armagnac

Beyries

Bonnegarde

Bougue

Brassempouy

Castaignos-Souslens

Castel-Sarrazin

Cauna

Coudures

Créon-d’Armagnac

Dumes

Escalans

Estigarde

Eyres-Moncube

Le Frêche

Gabarret

Gaujacq

Hagetmau

Haut-Mauco

Herré

Horsarrieu

Laglorieuse

Lamothe

Lauret

Mant

Marpaps

Mazerolles

Monget

Monségur

Mont-de-Marsan

Montégut

Mouscardès

Nassiet

Ossages

Parleboscq

Perquie

Pomarez

Pujo-le-Plan

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Julien-d’Armagnac

Saint-Justin

Saint-Perdon

Saint-Pierre-du-Mont

Saint-Sever (Ouest D933.S)

Sarraziet

Serres-Gaston

Tilh

Villeneuve-de-Marsan

19.7.2023

Aire-sur-l’Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l’Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l’Adour

Hontanx

Labastide-d’Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d’Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

11.7.2023–19.7.2023

FR-HPAI(P)-2023-00151

FR-HPAI(P)-2023-00152

Audignon

Audon

Aurice

Baigts

Banos

Bastennes

Bégaar

Bergouey

Beylongue

Brassempouy

Campagne

Cauna

Caupenne

Cazalis

Donzacq

Gaujacq

Gouts

Lahosse

Laurède

Lesgor

Le Leuy

Lourquen

Meilhan

Momuy

Mugron

Nerbis

Ousse-Suzan

Rion-des-Landes

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Chalosse

Villenave

Ygos-Saint-Saturnin

12.8.2023

FR-HPAI(P)-2023-00151

CARCARE SAINTE CROIX

CARCEN PONSON

SAINT YAGUEN

4.8.2023–12.8.2023

FR-HPAI(P)-2023-00152

DOAZIT

HAURIET

LARBEY

MAYLIS

MONTAUT

SAINT AUBIN

4.8.2023–12.8.2023

Department: Lot-et-Garonne (47)

FR-HPAI(P)-2023-00104

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.7.2023

Department: Pas-de-Calais (62)

FR-HPAI(P)-2023-00150

ATTIN

BEAUMERIE-SAINT-MARTIN

BERCK

BEUTIN

3.8.2023

BOISJEAN

BREXENT-ENOCQ

LA CALOTTERIE

CAMPIGNEULLES-LES-PETITES

CONCHIL-LE-TEMPLE

CUCQ

ECUIRES

ETAPLES

GROFFLIERS

LEPINE

LA MADELAINE-SOUS-MONTREUIL

MERLIMONT

MONTREUIL

NEMPONT-SAINT-FIRMIN

NEUVILLE-SOUS-MONTREUIL

RANG-DU-FLIERS

SAINT-JOSSE

TIGNY-NOYELLE

LE TOUQUET-PARIS-PLAGE

TUBERSENT

VERTON

WABEN

WAILLY-BEAUCAMP

26.7.2023–3.8.2023

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARNE

AURIEBAT

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GAUSSAN

GUIZERIX

HACHAN

HERES

LABATUT-RIVIERE

LARAN

LARROQUE

LASSALES

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONLONG

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SAUVETERRE

TRIE-SUR-BAISE

VIEUZOS

14.7.2023

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

6.7.2023– 14.7.2023

Department: La Réunion (974)

FR-HPAI(P)-2023-00153

LES AVIRONS

ENTRE DEUX

TAMPON VILLE

SAINT PIERRE RDC

SAINT LEU PITON

10.8.2023

SAINT LOUIS

L’ETANG SALE

SAINT PIERRE VILLE

2.8.2023–10.8.2023

Liikmesriik: Itaalia

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| IT-HPAI(P)-2023-00011 | The area of the parts of Lombardia Region extending beyond the area described in the protection zone and contained within a circle of radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec coordinates Lat. 45.154119, Long. 9.371134 | 19.8.2023 |
| The area of the parts of Lombardia Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec coordinates Lat. 45.154119, Long. 9.371134 | 10.8.2023–19.8.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

IT-HPAI(P)-2023-00011

The area of the parts of Lombardia Region extending beyond the area described in the protection zone and contained within a circle of radius of ten kilometres, centred on WGS84 dec coordinates Lat. 45.154119, Long. 9.371134

19.8.2023

The area of the parts of Lombardia Region contained within a circle of radius of three kilometres, centred on WGS84 dec coordinates Lat. 45.154119, Long. 9.371134

10.8.2023–19.8.2023

Liikmesriik: Poola

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00069 | W województwie małopolskim:






  — | część gmin: Igłomia – Wawrzeńczyce, Kocmyrzów – Luborzyca, Słomniki, Michałowice, Zielonki, Koniusza, Wieliczka, Niepołomice, m. Kraków |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

PL-HPAI(P)-2023-00069

W województwie małopolskim:

—

część gmin: Igłomia – Wawrzeńczyce, Kocmyrzów – Luborzyca, Słomniki, Michałowice, Zielonki, Koniusza, Wieliczka, Niepołomice, m. Kraków

w promieniu 10 km od współrzędnych GPS: 50.12038/20.11711

3.8.2023

W województwie małopolskim:

| — | część gmin: Kocmyrzów – Luborzyca, m. Kraków w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 50.12038/20.11711 |
| --- | --- |

—

część gmin: Kocmyrzów – Luborzyca, m. Kraków w promieniu 3 km od współrzędnych GPS: 50.12038/20.11711

26.7.2023–3.8.2023

Liikmesriik: Rootsi

| Puhangu ADISe viitenumber | Piirkond | Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55 |
| --- | --- | --- |
| SE-HPAI(P)-2023-00002 | The area of the parts of the municipality of Gotland extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 57.4830 and E 18.2211 | 30.7.2023 |
| Those parts of the municipality of Gotland contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 57.4830 and E 18.2211 | 22.7.2023–30.7.2023 |

Puhangu ADISe viitenumber

Piirkond

Kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikliga 55

SE-HPAI(P)-2023-00002

The area of the parts of the municipality of Gotland extending beyond the area described in the protection zone and within the circle of a radius of 10 kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 57.4830 and E 18.2211

30.7.2023

Those parts of the municipality of Gotland contained within a circle of a radius of three kilometres, centred on WGS84 dec. coordinates N 57.4830 and E 18.2211

22.7.2023–30.7.2023

C osa

Artiklites 1 ja 3a osutatud täiendavad piirangutsoonid asjaomastes liikmesriikides*:

Liikmesriik: Prantsusmaa

| Piirkond | Meetmete kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas artikliga 3a |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Cher (18) |
| GENOUILLY
  GRACAY
  SAINT-OUTRILLE | 11.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| ANTRAS
  AUCH
  AUTERIVE
  AUX-AUSSAT
  AYGUETINTE
  BEAUCAIRE
  BEAUMONT
  BECCAS
  BETPLAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BONAS
  BOUCAGNERES
  BOULAUR
  CASSAIGNE
  CASTELNAU-BARBARENS
  CASTERA-VERDUZAN
  CASTEX
  CASTIN
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  DURAN
  ESTAMPES
  FAGET-ABBATIAL
  FOURCES
  GAUJAC
  GAUJAN
  HAGET
  HAULIES
  JEGUN
  LAAS
  LAGARDERE
  LAGUIAN-MAZOUS
  LAMAZERE
  LARROQUE-SAINT-SERNIN
  LARTIGUE
  LASSERAN
  LASSEUBE-PROPRE
  LAURAET
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANSENCOME
  MARSEILLAN
  MIELAN
  MIRAMONT-D’ASTARAC
  MONBARDON
  MONGAUSY
  MONPARDIAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTREAL
  MOUCHAN
  ORBESSAN
  ORDAN-LARROQUE
  PALLANNE
  PAVIE
  PELLEFIGUE
  PESSAN
  SABAILLAN
  SAINT-ELIX
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-LARY
  SAINT-MAUR
  SAINT-PUY
  SANSAN
  SARAMON
  SARCOS
  SEMBOUES
  SEMEZIES-CACHAN
  SIMORRE
  TILLAC
  TOURNAN
  TRAVERSERES
  TRONCENS
  VALENCE-SUR-BAISE
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  „SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est“
  SADEILLAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-BLANCARD | 21.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Argelos
  Baigts
  Bassercles
  Bastennes
  Baudignan
  Bergouey
  Bostens
  Campagne
  Campet-et-Lamolère
  Castelnau-Chalosse
  Castelner
  Caupenne
  Cazalis
  Clermont
  Doazit
  Donzacq
  Estibeaux
  Gaillères
  Garrey
  Gibret
  Gouts
  Habas
  Hauriet
  Labastide-Chalosse
  Labatut
  Lacquy
  Lacrabe
  Lahosse
  Larbey
  Le Leuy
  Losse
  Lubbon
  Lucbardez et Bargues
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Misson
  Momuy
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Morganx
  Mugron
  Nerbis
  Nousse
  Ozourt
  Peyre
  Poudenx
  Pouillon
  Pouydesseaux
  Poyartin
  Rimbez-et-Baudiets
  Roquefort
  Saint-Aubin
  Saint-Avit
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-du-Gave
  Sainte-Foy
  Saint-Gor
  Saint-Martin-d’Oney
  Sarbazan
  Serreslous-et-Arribans
  Sorde-l’Abbaye
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Toulouzette
  Uchacq-et-Parentis
  Vielle-Soubiran | 19.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 21.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64) |
| AAST
  ABIDOS
  ABOS
  ANGAIS
  ANOYE
  ARBUS
  ARNOS
  ARRICAU-BORDES
  ARROS-DE-NAY
  ARTHEZ-DE-BEARN
  ARTIGUELOUVE
  ARTIX
  ARZACQ-ARRAZIGUET
  AUBERTIN
  AUGA
  BALEIX
  BALIROS
  BARZUN
  BASSILLON-VAUZE
  BAUDREIX
  BEDEILLE
  BENEJACQ
  BENTAYOU-SEREE
  BESINGRAND
  BETRACQ
  BEUSTE
  BOEIL-BEZING
  BORDERES
  BORDES
  BOSDARROS
  BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE
  BOUILLON
  BOUMOURT
  BOURDETTES
  BUROSSE-MENDOUSSE
  CABIDOS
  CARRERE
  CASTILLON (CANTON D’ARTHEZ-DE-BEARN)
  CASTILLON (CANTON DE LEMBEYE)
  CLARACQ
  CORBERE-ABERES
  COSLEDAA-LUBE-BOAST
  COUBLUCQ
  CUQUERON
  DOAZON
  ESCURES
  ESLOURENTIES-DABAN
  ESPOEY
  FICHOUS-RIUMAYOU
  GAN
  GARLEDE-MONDEBAT
  GAROS
  GAYON
  GELOS
  GER
  GERDEREST
  GEUS-D’ARZACQ
  GOMER
  HOURS
  JURANCON
  LABASTIDE-CEZERACQ
  LACOMMANDE
  LACQ
  LAGOS
  LAHOURCADE
  LALONGUE
  LALONQUETTE
  LANNECAUBE
  LARREULE
  LASSERRE
  LASSEUBE
  LEMBEYE
  LEME
  LESPIELLE
  LIMENDOUS
  LIVRON
  LOMBIA
  LOURENTIES
  LOUVIGNY
  LUC-ARMAU
  TROIS-VILLES
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PEYRUN
  MASPIE-LALONQUERE-JUILLACQ
  MAURE
  MAZERES-LEZONS
  MERACQ
  MIALOS
  MIOSSENS-LANUSSE
  MIREPEIX
  MOMY
  MONCAUP
  MONEIN
  MONPEZAT
  MORLANNE
  MOUHOUS
  MOURENX
  NARCASTET
  NAY
  NOGUERES
  NOUSTY
  OS-MARSILLON
  PARBAYSE
  PARDIES
  PARDIES-PIETAT
  PEYRELONGUE-ABOS
  PIETS-PLASENCE-MOUSTROU
  POMPS
  PONSON-DEBAT-POUTS
  PONSON-DESSUS
  PONTIACQ-VIELLEPINTE
  POULIACQ
  POURSIUGUES-BOUCOUE
  RIBARROUY
  RONTIGNON
  SAINT-ABIT
  SAINT-FAUST
  SAMSONS-LION
  SAUBOLE
  SEDZE-MAUBECQ
  SEMEACQ-BLACHON
  SERRES-SAINTE-MARIE
  SIMACOURBE
  SOUMOULOU
  TARON-SADIRAC-VIELLENAVE
  TARSACQ
  THEZE
  URDES
  UROST
  UZAN
  UZOS
  VIALER
  VIGNES | 14.7.2023 |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ANSOST
  ARNE
  ARTAGNAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  BUZON
  CAIXON
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESCAUNETS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GARDERES
  GAUSSAN
  GENSAC
  GUIZERIX
  HACHAN
  HAGEDET
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LAFITOLE
  LAHITTE-TOUPIERE
  LARAN
  LARREULE
  LARROQUE
  LASCAZERES
  LASSALES
  LIAC
  LUQUET
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONFAUCON
  MONLONG
  NOUILHAN
  ORGAN
  OROIX
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SARRIAC-BIGORRE
  SAUVETERRE
  SEGALAS
  SERON
  SOMBRUN
  SOUBLECAUSE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIC-EN-BIGORRE
  VIDOUZE
  VIEUZOS
  VILLEFRANQUE
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 14.7.2023 |

Piirkond

Meetmete kohaldamise lõppkuupäev kooskõlas artikliga 3a

Les communes suivantes dans le département: Cher (18)

GENOUILLY

GRACAY

SAINT-OUTRILLE

11.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

ANTRAS

AUCH

AUTERIVE

AUX-AUSSAT

AYGUETINTE

BEAUCAIRE

BEAUMONT

BECCAS

BETPLAN

BLOUSSON-SERIAN

BONAS

BOUCAGNERES

BOULAUR

CASSAIGNE

CASTELNAU-BARBARENS

CASTERA-VERDUZAN

CASTEX

CASTIN

CAZAUX-VILLECOMTAL

DURAN

ESTAMPES

FAGET-ABBATIAL

FOURCES

GAUJAC

GAUJAN

HAGET

HAULIES

JEGUN

LAAS

LAGARDERE

LAGUIAN-MAZOUS

LAMAZERE

LARROQUE-SAINT-SERNIN

LARTIGUE

LASSERAN

LASSEUBE-PROPRE

LAURAET

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANSENCOME

MARSEILLAN

MIELAN

MIRAMONT-D’ASTARAC

MONBARDON

MONGAUSY

MONPARDIAC

MONTEGUT-ARROS

MONTREAL

MOUCHAN

ORBESSAN

ORDAN-LARROQUE

PALLANNE

PAVIE

PELLEFIGUE

PESSAN

SABAILLAN

SAINT-ELIX

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-LARY

SAINT-MAUR

SAINT-PUY

SANSAN

SARAMON

SARCOS

SEMBOUES

SEMEZIES-CACHAN

SIMORRE

TILLAC

TOURNAN

TRAVERSERES

TRONCENS

VALENCE-SUR-BAISE

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

„SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est“

SADEILLAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-BLANCARD

21.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Argelos

Baigts

Bassercles

Bastennes

Baudignan

Bergouey

Bostens

Campagne

Campet-et-Lamolère

Castelnau-Chalosse

Castelner

Caupenne

Cazalis

Clermont

Doazit

Donzacq

Estibeaux

Gaillères

Garrey

Gibret

Gouts

Habas

Hauriet

Labastide-Chalosse

Labatut

Lacquy

Lacrabe

Lahosse

Larbey

Le Leuy

Losse

Lubbon

Lucbardez et Bargues

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Misson

Momuy

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Morganx

Mugron

Nerbis

Nousse

Ozourt

Peyre

Poudenx

Pouillon

Pouydesseaux

Poyartin

Rimbez-et-Baudiets

Roquefort

Saint-Aubin

Saint-Avit

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-du-Gave

Sainte-Foy

Saint-Gor

Saint-Martin-d’Oney

Sarbazan

Serreslous-et-Arribans

Sorde-l’Abbaye

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Toulouzette

Uchacq-et-Parentis

Vielle-Soubiran

19.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

21.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64)

AAST

ABIDOS

ABOS

ANGAIS

ANOYE

ARBUS

ARNOS

ARRICAU-BORDES

ARROS-DE-NAY

ARTHEZ-DE-BEARN

ARTIGUELOUVE

ARTIX

ARZACQ-ARRAZIGUET

AUBERTIN

AUGA

BALEIX

BALIROS

BARZUN

BASSILLON-VAUZE

BAUDREIX

BEDEILLE

BENEJACQ

BENTAYOU-SEREE

BESINGRAND

BETRACQ

BEUSTE

BOEIL-BEZING

BORDERES

BORDES

BOSDARROS

BOUEILH-BOUEILHO-LASQUE

BOUILLON

BOUMOURT

BOURDETTES

BUROSSE-MENDOUSSE

CABIDOS

CARRERE

CASTILLON (CANTON D’ARTHEZ-DE-BEARN)

CASTILLON (CANTON DE LEMBEYE)

CLARACQ

CORBERE-ABERES

COSLEDAA-LUBE-BOAST

COUBLUCQ

CUQUERON

DOAZON

ESCURES

ESLOURENTIES-DABAN

ESPOEY

FICHOUS-RIUMAYOU

GAN

GARLEDE-MONDEBAT

GAROS

GAYON

GELOS

GER

GERDEREST

GEUS-D’ARZACQ

GOMER

HOURS

JURANCON

LABASTIDE-CEZERACQ

LACOMMANDE

LACQ

LAGOS

LAHOURCADE

LALONGUE

LALONQUETTE

LANNECAUBE

LARREULE

LASSERRE

LASSEUBE

LEMBEYE

LEME

LESPIELLE

LIMENDOUS

LIVRON

LOMBIA

LOURENTIES

LOUVIGNY

LUC-ARMAU

TROIS-VILLES

PEYRET-SAINT-ANDRE

PEYRUN

MASPIE-LALONQUERE-JUILLACQ

MAURE

MAZERES-LEZONS

MERACQ

MIALOS

MIOSSENS-LANUSSE

MIREPEIX

MOMY

MONCAUP

MONEIN

MONPEZAT

MORLANNE

MOUHOUS

MOURENX

NARCASTET

NAY

NOGUERES

NOUSTY

OS-MARSILLON

PARBAYSE

PARDIES

PARDIES-PIETAT

PEYRELONGUE-ABOS

PIETS-PLASENCE-MOUSTROU

POMPS

PONSON-DEBAT-POUTS

PONSON-DESSUS

PONTIACQ-VIELLEPINTE

POULIACQ

POURSIUGUES-BOUCOUE

RIBARROUY

RONTIGNON

SAINT-ABIT

SAINT-FAUST

SAMSONS-LION

SAUBOLE

SEDZE-MAUBECQ

SEMEACQ-BLACHON

SERRES-SAINTE-MARIE

SIMACOURBE

SOUMOULOU

TARON-SADIRAC-VIELLENAVE

TARSACQ

THEZE

URDES

UROST

UZAN

UZOS

VIALER

VIGNES

14.7.2023

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ANSOST

ARNE

ARTAGNAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

BUZON

CAIXON

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESCAUNETS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GARDERES

GAUSSAN

GENSAC

GUIZERIX

HACHAN

HAGEDET

HERES

LABATUT-RIVIERE

LAFITOLE

LAHITTE-TOUPIERE

LARAN

LARREULE

LARROQUE

LASCAZERES

LASSALES

LIAC

LUQUET

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONFAUCON

MONLONG

NOUILHAN

ORGAN

OROIX

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SARRIAC-BIGORRE

SAUVETERRE

SEGALAS

SERON

SOMBRUN

SOUBLECAUSE

TRIE-SUR-BAISE

VIC-EN-BIGORRE

VIDOUZE

VIEUZOS

VILLEFRANQUE

VILLENAVE-PRES-BEARN

14.7.2023

| * | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, hõlmavad käesolevas lisas olevad viited liikmesriigile Ühendkuningriiki seoses Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

*

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/77

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1521,

19. juuli 2023,

milles käsitletakse teatavaid tauditõrje erimeetmeid piiratud ajavahemikuks seoses nodulaarse dermatiidi viiruse nakkusega teatavates liikmesriikides

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4811 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 71 lõike 3 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus on veistel esinev siirutajatega leviv taud, mis tekitab olulist majanduslikku kahju, vähendab piimaandi, põhjustab tugevat alatoitumust, püsivaid nahakahjustusi, raskeid tüsistusi, kuudepikkust kroonilist kuhtumust ning toob kaasa kaubanduskeelud. Haigus on Aafrikas endeemiline ja on kantud Maailma Loomatervise Organisatsiooni teatamiskohustuslike loomataudide loetellu. |
| --- | --- |

(1)

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus on veistel esinev siirutajatega leviv taud, mis tekitab olulist majanduslikku kahju, vähendab piimaandi, põhjustab tugevat alatoitumust, püsivaid nahakahjustusi, raskeid tüsistusi, kuudepikkust kroonilist kuhtumust ning toob kaasa kaubanduskeelud. Haigus on Aafrikas endeemiline ja on kantud Maailma Loomatervise Organisatsiooni teatamiskohustuslike loomataudide loetellu.

| (2) | Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus esines liidus esmakordselt 2015. aastal Kreekas. 2016. aastal levis taud kiiresti paljudes Kagu-Euroopa riikides, sealhulgas Albaanias, Bulgaarias, Kreekas, Kosovos, (*1) Põhja-Makedoonias, Montenegros ja Serbias. Kõigis tabandunud riikides saadi taud tõhusalt kontrolli alla veiste massvaktsineerimise teel homoloogsete elusvaktsiinidega, millega vaktsineeriti korduvalt igal aastal vastavalt vaktsiinide spetsifikatsioonidele. Lisaks rakendasid Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina, kus nodulaarse dermatiidi viiruse nakkust ei esinenud, ennetava meetmena vaktsineerimist, võttes arvesse seda, et taud levis naaberriikides. |
| --- | --- |

(2)

Nodulaarse dermatiidi viiruse nakkus esines liidus esmakordselt 2015. aastal Kreekas. 2016. aastal levis taud kiiresti paljudes Kagu-Euroopa riikides, sealhulgas Albaanias, Bulgaarias, Kreekas, Kosovos, (*1) Põhja-Makedoonias, Montenegros ja Serbias. Kõigis tabandunud riikides saadi taud tõhusalt kontrolli alla veiste massvaktsineerimise teel homoloogsete elusvaktsiinidega, millega vaktsineeriti korduvalt igal aastal vastavalt vaktsiinide spetsifikatsioonidele. Lisaks rakendasid Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina, kus nodulaarse dermatiidi viiruse nakkust ei esinenud, ennetava meetmena vaktsineerimist, võttes arvesse seda, et taud levis naaberriikides.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1070 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ja selles on sätestatud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse tõrje erimeetmed piiratud ajavahemikuks. Kõnealust rakendusmäärust kohaldati kuni 21. aprillini 2023. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/1070 (2) võeti vastu määruse (EL) 2016/429 raames ja selles on sätestatud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse tõrje erimeetmed piiratud ajavahemikuks. Kõnealust rakendusmäärust kohaldati kuni 21. aprillini 2023.

| (4) | Täpsemalt on rakendusmääruses (EL) 2021/1070 määratletud liikmesriigi tsoonid, kus toimub nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastane vaktsineerimine, ning tauditõrje erieeskirjad igas tsoonis. Need tsoonid on liigitatud I taseme piirangutsooniks, mis asuvad väljaspool piirkonda, kus on kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhang, ja II taseme piirangutsooniks, mis hõlmab piirkonda, kus on kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhang. |
| --- | --- |

(4)

Täpsemalt on rakendusmääruses (EL) 2021/1070 määratletud liikmesriigi tsoonid, kus toimub nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastane vaktsineerimine, ning tauditõrje erieeskirjad igas tsoonis. Need tsoonid on liigitatud I taseme piirangutsooniks, mis asuvad väljaspool piirkonda, kus on kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhang, ja II taseme piirangutsooniks, mis hõlmab piirkonda, kus on kinnitust leidnud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhang.

| (5) | Lisaks on rakendusmäärusega (EL) 2021/1070 ette nähtud piirangud veiste ja nende saaduste, nendelt saadud paljundusmaterjali ja loomsete kõrvalsaaduste veoks I ja II taseme piirangutsoonist ning nende piirangutega seotud erandid. Samuti sätestati selle määrusega eeskirjad ettevõtjate kohustuste kohta seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud I ja II taseme piirangutsoonidest pärit veiste, nendelt saadud paljundusmaterjali ja töötlemata loomsete kõrvalsaaduste veoks väljaspool neid tsoone. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks on rakendusmäärusega (EL) 2021/1070 ette nähtud piirangud veiste ja nende saaduste, nendelt saadud paljundusmaterjali ja loomsete kõrvalsaaduste veoks I ja II taseme piirangutsoonist ning nende piirangutega seotud erandid. Samuti sätestati selle määrusega eeskirjad ettevõtjate kohustuste kohta seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud I ja II taseme piirangutsoonidest pärit veiste, nendelt saadud paljundusmaterjali ja töötlemata loomsete kõrvalsaaduste veoks väljaspool neid tsoone.

| (6) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2023/361, (3) mis jõustus 12. märtsil 2023, on sätestatud eeskirjad teatavate veterinaarravimite kasutamise kohta teatavate loetellu kantud taudide ennetamiseks ja tõrjeks, sealhulgas nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu vaktsineerimise eeskirjad. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artiklis 9 ja IX lisas sätestatud I ja II vaktsineerimistsooni kehtestamine, mis vastavad rakendusmääruse (EL) 2021/1070 I ja II taseme piirangutsoonidele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2023/361, (3) mis jõustus 12. märtsil 2023, on sätestatud eeskirjad teatavate veterinaarravimite kasutamise kohta teatavate loetellu kantud taudide ennetamiseks ja tõrjeks, sealhulgas nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu vaktsineerimise eeskirjad. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artiklis 9 ja IX lisas sätestatud I ja II vaktsineerimistsooni kehtestamine, mis vastavad rakendusmääruse (EL) 2021/1070 I ja II taseme piirangutsoonidele.

| (7) | Lisaks on delegeeritud määruses (EL) 2023/361 sätestatud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud veiste, neilt saadud paljundusmaterjali ja töötlemata loomsete kõrvalsaadustega seotud eeskirjad ja piirangud, mis vastavad rakendusmääruses (EL) 2021/1070 sätestatud eeskirjadele ja piirangutele, välja arvatud need, mis on seotud ettevõtjate kohustustega seoses loomatervise sertifikaatidega. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on delegeeritud määruses (EL) 2023/361 sätestatud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu vaktsineeritud veiste, neilt saadud paljundusmaterjali ja töötlemata loomsete kõrvalsaadustega seotud eeskirjad ja piirangud, mis vastavad rakendusmääruses (EL) 2021/1070 sätestatud eeskirjadele ja piirangutele, välja arvatud need, mis on seotud ettevõtjate kohustustega seoses loomatervise sertifikaatidega.

| (8) | Delegeeritud määruses (EL) 2023/361 on sätestatud ka taastumisperioodid nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhul, mis pärast erakorralist kaitsevaktsineerimist jäävad vahemikku 8–26 kuud, sõltuvalt seire liigist, vaktsineerimistsoonist ning viimase nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse juhtumiga seotud tapmise või surmamise ajast ja/või viimase vaktsineerimise ajast. |
| --- | --- |

(8)

Delegeeritud määruses (EL) 2023/361 on sätestatud ka taastumisperioodid nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhul, mis pärast erakorralist kaitsevaktsineerimist jäävad vahemikku 8–26 kuud, sõltuvalt seire liigist, vaktsineerimistsoonist ning viimase nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse juhtumiga seotud tapmise või surmamise ajast ja/või viimase vaktsineerimise ajast.

| (9) | Alates 2017. aastast ei ole Euroopas teatatud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhangutest, kuid kuni 2021. aastani registreeriti nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhanguid osades Anatoolia piirkondades Türgis, seda esineb endiselt Venemaal ning see levib jätkuvalt Aasias, mõjutades India subkontinendi ning Ida- ja Kagu-Aasia riike. Võttes arvesse soodsat epidemioloogilist olukorda Euroopas, on kõik nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastast vaktsineerimist rakendanud Kagu-Euroopa riigid nüüdseks selle lõpetanud, välja arvatud Bulgaaria, Kreeka ja Türgi. |
| --- | --- |

(9)

Alates 2017. aastast ei ole Euroopas teatatud nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhangutest, kuid kuni 2021. aastani registreeriti nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhanguid osades Anatoolia piirkondades Türgis, seda esineb endiselt Venemaal ning see levib jätkuvalt Aasias, mõjutades India subkontinendi ning Ida- ja Kagu-Aasia riike. Võttes arvesse soodsat epidemioloogilist olukorda Euroopas, on kõik nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastast vaktsineerimist rakendanud Kagu-Euroopa riigid nüüdseks selle lõpetanud, välja arvatud Bulgaaria, Kreeka ja Türgi.

| (10) | Bulgaaria ja Kreeka on juba esitanud komisjonile oma 2023. aasta nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastase vaktsineerimise programmid ning neid on juba hinnatud ja heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/690 (4) raamistikus. Kõnealuste vaktsineerimisprogrammide tehnilise hindamise ja heakskiitmise laad ja sisu vastavad ka ametliku vaktsineerimiskava nõuetele maismaaloomadel esinevate A-kategooria taudide ennetamiseks ja tõrjeks, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artiklis 6. |
| --- | --- |

(10)

Bulgaaria ja Kreeka on juba esitanud komisjonile oma 2023. aasta nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastase vaktsineerimise programmid ning neid on juba hinnatud ja heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/690 (4) raamistikus. Kõnealuste vaktsineerimisprogrammide tehnilise hindamise ja heakskiitmise laad ja sisu vastavad ka ametliku vaktsineerimiskava nõuetele maismaaloomadel esinevate A-kategooria taudide ennetamiseks ja tõrjeks, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artiklis 6.

| (11) | Võttes arvesse rakendusmääruse (EL) 2021/1070 aegumist, on oluline loetleda Bulgaaria ja Kreeka piirkonnad, mis on määratletud kui nodulaarse dermatiidi viiruse nakkusega seotud I ja II vaktsineerimistsoon ning mis vastavad rakendusmääruse (EL) 2021/1070 I ja II taseme piirangutsoonidele, ning kehtestada täiendavad eeskirjad ettevõtjate kohustuste kohta seoses loomatervise sertifikaatidega veiste ning nendelt saadud paljundusmaterjali ja töötlemata loomsete kõrvalsaaduste veoks I ja II vaktsineerimistsoonist väljapoole neid tsoone, tagamaks et kõnealustes loomatervise sertifikaatides esitatakse piisav ja täpne terviseteave ning et varem kehtestatud meetmed on järjepidevad. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse rakendusmääruse (EL) 2021/1070 aegumist, on oluline loetleda Bulgaaria ja Kreeka piirkonnad, mis on määratletud kui nodulaarse dermatiidi viiruse nakkusega seotud I ja II vaktsineerimistsoon ning mis vastavad rakendusmääruse (EL) 2021/1070 I ja II taseme piirangutsoonidele, ning kehtestada täiendavad eeskirjad ettevõtjate kohustuste kohta seoses loomatervise sertifikaatidega veiste ning nendelt saadud paljundusmaterjali ja töötlemata loomsete kõrvalsaaduste veoks I ja II vaktsineerimistsoonist väljapoole neid tsoone, tagamaks et kõnealustes loomatervise sertifikaatides esitatakse piisav ja täpne terviseteave ning et varem kehtestatud meetmed on järjepidevad.

| (12) | Võttes arvesse Bulgaaria ja Kreeka nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastase vaktsineerimise kavasid 2023. aastaks, kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilist olukorda liidus ja taastumisperioodi nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhul, nagu on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2023/361, tuleks käesolevat otsust kohaldada kuni 31. augustini 2024, |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse Bulgaaria ja Kreeka nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastase vaktsineerimise kavasid 2023. aastaks, kõnealuse taudiga seotud epidemioloogilist olukorda liidus ja taastumisperioodi nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse puhul, nagu on sätestatud delegeeritud määruses (EL) 2023/361, tuleks käesolevat otsust kohaldada kuni 31. augustini 2024,

| (13) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva otsusega kehtestatakse liidu tasandil:

| a) | I ja II vaktsineerimistsoon seoses peetavate maismaaloomade nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastase erakorralise kaitsevaktsineerimisega; kõnealused tsoonid tuleb kehtestada vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 9 lõike 1 punkti b alapunktile i ja IX lisa 1. osale; |
| --- | --- |

a)

I ja II vaktsineerimistsoon seoses peetavate maismaaloomade nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastase erakorralise kaitsevaktsineerimisega; kõnealused tsoonid tuleb kehtestada vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 9 lõike 1 punkti b alapunktile i ja IX lisa 1. osale;

| b) | ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud järgmiste I ja II vaktsineerimistsoonist pärit saadetiste veoks väljaspool neid tsoone kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõigetes 2, 3 ja 4 sellise veo suhtes kehtestatud eranditega ning IX lisa 3. osas sätestatud eritingimustega:






  i) | veised; |
| --- | --- | --- |

b)

ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud järgmiste I ja II vaktsineerimistsoonist pärit saadetiste veoks väljaspool neid tsoone kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõigetes 2, 3 ja 4 sellise veo suhtes kehtestatud eranditega ning IX lisa 3. osas sätestatud eritingimustega:

i)

veised;

| ii) | veiste paljundusmaterjal; |
| --- | --- |

ii)

veiste paljundusmaterjal;

| iii) | töötlemata loomsed kõrvalsaadused. |
| --- | --- |

iii)

töötlemata loomsed kõrvalsaadused.

Artikkel 2

I ja II vaktsineerimistsooni kehtestamine

Liikmesriigid, kes rakendavad erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, tagavad, et:

| a) | nende pädevad asutused kehtestavad viivitamata I ja II vaktsineerimistsooni kooskõlas:






  i) | erakorralise kaitsevaktsineerimise rakendamise eeskirjadega, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artiklis 9; |
| --- | --- | --- |

a)

nende pädevad asutused kehtestavad viivitamata I ja II vaktsineerimistsooni kooskõlas:

i)

erakorralise kaitsevaktsineerimise rakendamise eeskirjadega, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artiklis 9;

| ii) | nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse ennetamiseks ja tõrjeks erakorralise kaitsevaktsineerimise rakendamise eritingimustega, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2023/361 IX lisas; |
| --- | --- |

ii)

nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse ennetamiseks ja tõrjeks erakorralise kaitsevaktsineerimise rakendamise eritingimustega, mis on sätestatud delegeeritud määruse (EL) 2023/361 IX lisas;

| b) | I ja II vaktsineerimistsoon hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

b)

I ja II vaktsineerimistsoon hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondi.

Artikkel 3

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud I ja II vaktsineerimistsoonist pärit veiste saadetiste veoks väljaspool neid tsoone

Ettevõtjad võivad vedada I ja II vaktsineerimistsoonist pärit veiste saadetisi väljaspool neid tsoone sama liikmesriigi piires või teise liikmesriiki kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikes 2 sellise veo suhtes kehtestatud erandiga ja selle määruse IX lisa 3. osas sätestatud eritingimustega üksnes juhul, kui veetavate loomadega on kaasas loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 149 lõikega 1 ja mis sisaldab vähemalt ühte järgmistest kinnitustest:

| a) | „Veised, mis on pärit I vaktsineerimistsoonist, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 2 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.1.“; |
| --- | --- |

a)

„Veised, mis on pärit I vaktsineerimistsoonist, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 2 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.1.“;

| b) | „Veised, mis on pärit II vaktsineerimistsoonist, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 2 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.2.“; |
| --- | --- |

b)

„Veised, mis on pärit II vaktsineerimistsoonist, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 2 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.2.“;

| c) | „Veised, mis on pärit ... (I või II, nagu on asjakohane) vaktsineerimistsoonist, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 2 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.3.“ |
| --- | --- |

c)

„Veised, mis on pärit ... (I või II, nagu on asjakohane) vaktsineerimistsoonist, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 2 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.3.“

Kui vedu toimub sama liikmesriigi piires, võib pädev asutus otsustada, et määruse (EL) 2016/429 artikli 143 lõike 2 teise lõigu kohaselt ei ole loomatervise sertifikaadi väljaandmine vajalik.

Artikkel 4

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud I ja II vaktsineerimistsoonis asuvatest ettevõtetest pärit veistelt saadud paljundusmaterjali saadetiste veoks väljaspool neid tsoone

Ettevõtjad võivad vedada I ja II vaktsineerimistsoonist pärit veistelt saadud paljundusmaterjali saadetisi väljaspool neid tsoone sama liikmesriigi piires või teise liikmesriiki kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikes 3 sellise veo suhtes kehtestatud erandiga ja selle määruse IX lisa 3. osas sätestatud eritingimustega üksnes juhul, kui selliste saadetistega on kaasas loomatervise sertifikaat, mille päritoluliikmesriigi pädev asutus on välja andnud kooskõlas määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõikega 4 ja mis sisaldab vähemalt ühte järgmistest kinnitustest:

| a) | „Loomne paljundusmaterjal ... (sperma, munarakud ja/või embrüod – märkida, nagu on asjakohane) mis on pärit veistelt, keda peetakse I vaktsineerimistsoonis, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 3 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.4.1.“; |
| --- | --- |

a)

„Loomne paljundusmaterjal ... (sperma, munarakud ja/või embrüod – märkida, nagu on asjakohane) mis on pärit veistelt, keda peetakse I vaktsineerimistsoonis, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 3 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.4.1.“;

| b) | „Loomne paljundusmaterjal ... (sperma, munarakud ja/või embrüod - märkida, nagu on asjakohane) mis on pärit veistelt, keda peetakse II vaktsineerimistsoonis, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 3 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.4.2.“ |
| --- | --- |

b)

„Loomne paljundusmaterjal ... (sperma, munarakud ja/või embrüod - märkida, nagu on asjakohane) mis on pärit veistelt, keda peetakse II vaktsineerimistsoonis, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 3 ja IX lisa 3. osa punktiga 3.4.2.“

Kui vedu toimub sama liikmesriigi piires, võib pädev asutus otsustada, et määruse (EL) 2016/429 artikli 161 lõike 2 teise lõigu kohaselt ei ole loomatervise sertifikaadi väljaandmine vajalik.

Artikkel 5

Ettevõtjate kohustused seoses loomatervise sertifikaatidega, mis on vajalikud I ja II vaktsineerimistsoonist pärit veiste töötlemata kõrvalsaaduste saadetiste veoks väljaspool neid tsoone

Ettevõtjad võivad vedada I ja II vaktsineerimistsoonist pärit veiste töötlemata kõrvalsaaduste saadetisi väljaspool neid tsoone sama liikmesriigi piires või teise liikmesriiki kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikes 3 sellise veo suhtes kehtestatud erandiga ja selle määruse IX lisa 3. osas sätestatud eritingimustega üksnes juhul, kui selliste saadetistega on kaasas loomatervise sertifikaat, millele on osutatud komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2020/687 (5) artikli 22 lõigetes 5 ja 6, kasutades tervisesertifikaadi näidist, mis on koostatud loomsete kõrvalsaaduste veoks piirangutsoonidest, nagu on esitatud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 (6) VIII lisa III peatüki punktis 7 ja mis sisaldab vähemalt ühte järgmistest kinnitustest:

5

6

| a) | „Loomsed töötlemata kõrvalsaadused ... (muud loomsed töötlemata kõrvalsaadused kui nahad, nahad, ternespiim ja piimasaadused – märkida, nagu on asjakohane) mis on pärit veistelt, keda peetakse I vaktsineerimistsoonis, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 3 ja IX lisa 3. osa punktidega 3.5. ja 3.7.“; |
| --- | --- |

a)

„Loomsed töötlemata kõrvalsaadused ... (muud loomsed töötlemata kõrvalsaadused kui nahad, nahad, ternespiim ja piimasaadused – märkida, nagu on asjakohane) mis on pärit veistelt, keda peetakse I vaktsineerimistsoonis, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 3 ja IX lisa 3. osa punktidega 3.5. ja 3.7.“;

| b) | „Loomsed töötlemata kõrvalsaadused ... (muud loomsed töötlemata kõrvalsaadused kui nahad, nahad, ternespiim ja piimasaadused – märkida, nagu on asjakohane) mis on pärit veistelt, keda peetakse II vaktsineerimistsoonis, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 3 ja IX lisa 3. osa punktidega 3.6. ja 3.7.“ |
| --- | --- |

b)

„Loomsed töötlemata kõrvalsaadused ... (muud loomsed töötlemata kõrvalsaadused kui nahad, nahad, ternespiim ja piimasaadused – märkida, nagu on asjakohane) mis on pärit veistelt, keda peetakse II vaktsineerimistsoonis, kus teostatakse erakorralist kaitsevaktsineerimist nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse vastu, kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2023/361 artikli 13 lõikega 3 ja IX lisa 3. osa punktidega 3.6. ja 3.7.“

Kui vedu toimub sama liikmesriigi piires, võib pädev asutus otsustada, et vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 22 lõikele 6 loomatervise sertifikaati välja ei anta.

Artikkel 6

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. augustini 2024.

Artikkel 7

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. juuli 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244 (1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(2)  Komisjoni 28. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1070, milles sätestatakse piiratud ajavahemikuks nodulaarse dermatiidi viiruse nakkuse tõrje erimeetmed (ELT L 230, 30.6.2021, lk 10).

2

(3)  Komisjoni 28. novembri 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2023/361, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses eeskirjadega, milles käsitletakse teatavate veterinaarravimite kasutamist teatavate loetellu kantud taudide ennetamiseks ja tõrjeks (ELT L 52, 20.2.2023, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/690, millega luuakse siseturu, ettevõtjate, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime, taimede, loomade, toidu ja sööda valdkonna ja Euroopa statistika programm („ühtse turu programm“) ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 99/2013, (EL) nr 1287/2013, (EL) nr 254/2014 ja (EL) nr 652/2014 (ELT L 153, 3.5.2021, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

5

(6)  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

6

---

LISA

I ja II VAKTSINEERIMISTSOON

I vaktsineerimistsoon

| 1. | Bulgaaria
  Kogu Bulgaaria territoorium |
| --- | --- |

1.

Bulgaaria

Kogu Bulgaaria territoorium

| 2. | Kreeka
  Kogu Kreeka territoorium |
| --- | --- |

2.

Kreeka

Kogu Kreeka territoorium

II vaktsineerimistsoon

Puudub

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/83

---

REGIOONIDE KOMITEE KODUKORD

SISSEJUHATUS

Regioonide Komitee võttis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 306 teise lõigu alusel 5. juulil 2023 vastu järgmise kodukorra.

I JAOTIS

KOMITEE LIIKMED JA TÖÖORGANID

KOMITEE LIIKMED JA TÖÖORGANID

1. PEATÜKK

1. PEATÜKK

KOMITEE TÖÖORGANID

KOMITEE TÖÖORGANID

Artikkel 1. Komitee tööorganid

Artikkel 1. Komitee tööorganid

Komitee tööorganid on täiskogu, president, juhatus, esimeeste konverents ja komisjonid.

Artikkel 2. Sooline mitmekesisus

Artikkel 2. Sooline mitmekesisus

| 1. | Euroopa Regioonide Komitee sooline mitmekesisus peaks võimalikult hästi peegelduma selle tööorganite koosseisus. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Regioonide Komitee sooline mitmekesisus peaks võimalikult hästi peegelduma selle tööorganite koosseisus.

| 2. | Juhatus võtab vastu soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, mille eesmärk on arvestada soolist perspektiivi kogu komitee tegevuses. Soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava seiratakse igal aastal ja see vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel. |
| --- | --- |

2.

Juhatus võtab vastu soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, mille eesmärk on arvestada soolist perspektiivi kogu komitee tegevuses. Soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava seiratakse igal aastal ja see vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel.

2. PEATÜKK

2. PEATÜKK

KOMITEE LIIKMED

KOMITEE LIIKMED

Artikkel 3. Komitee täisliikmete ja asendusliikmete staatus

Artikkel 3. Komitee täisliikmete ja asendusliikmete staatus

Vastavalt Euroopa Liidu toimumise lepingu artiklile 300 esindavad komitee täisliikmed ja asendusliikmed kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse üksusi. Neil on kohalike või piirkondlike omavalitsusorganite valimistel saadud volitused või nad kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. Ametiülesannete täitmisel ei või komitee liikmeid siduda mingite kohustuslike juhistega. Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud.

Artikkel 4. Volituste tähtaeg

Artikkel 4. Volituste tähtaeg

| 1. | Komitee täis- või asendusliikme volitused algavad kuupäevast, mil jõustub nõukogu otsus tema ametisse nimetamise kohta. |
| --- | --- |

1.

Komitee täis- või asendusliikme volitused algavad kuupäevast, mil jõustub nõukogu otsus tema ametisse nimetamise kohta.

| 2. | Komitee täis- või asendusliikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisel või tema surma korral. |
| --- | --- |

2.

Komitee täis- või asendusliikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud volituste lõppemisel või tema surma korral.

| 3. | Tagasiastumissoovi korral peab komitee täis- või asendusliige esitama kirjaliku avalduse komitee presidendile, märkides ära tagasiastumise jõustumise kuupäeva. President teavitab sellest nõukogu, kes kinnitab komitee liikme koha vabanemist ja viib läbi koha täitmise menetluse. |
| --- | --- |

3.

Tagasiastumissoovi korral peab komitee täis- või asendusliige esitama kirjaliku avalduse komitee presidendile, märkides ära tagasiastumise jõustumise kuupäeva. President teavitab sellest nõukogu, kes kinnitab komitee liikme koha vabanemist ja viib läbi koha täitmise menetluse.

| 4. | Komitee täis- või asendusliige, kelle volitused komitees lõpevad seoses tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud valimistel saadud volituste lõppemisega, peab sellest viivitamatult kirjalikult teavitama komitee presidenti. |
| --- | --- |

4.

Komitee täis- või asendusliige, kelle volitused komitees lõpevad seoses tema ametisse nimetamise otsuse aluseks olnud valimistel saadud volituste lõppemisega, peab sellest viivitamatult kirjalikult teavitama komitee presidenti.

| 5. | Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud juhtudel nimetab nõukogu komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks asendaja. |
| --- | --- |

5.

Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud juhtudel nimetab nõukogu komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks asendaja.

Artikkel 5. Privileegid ja immuniteedid

Artikkel 5. Privileegid ja immuniteedid

Komitee täisliikmetel ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmetel on privileegid ja immuniteedid vastavalt protokollile Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta.

Artikkel 6. Täis- ja asendusliikmete osalemine

Artikkel 6. Täis- ja asendusliikmete osalemine

| 1. | Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda täiskogu istungjärgul, võib esindada sama riigi delegatsiooni kuuluv asendusliige. Asendusliige võidakse määrata ka ainult kindlateks istungipäevadeks. Kõik komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma. |
| --- | --- |

1.

Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda täiskogu istungjärgul, võib esindada sama riigi delegatsiooni kuuluv asendusliige. Asendusliige võidakse määrata ka ainult kindlateks istungipäevadeks. Kõik komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma.

| 2. | Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda komisjoni või mis tahes muul juhatuse poolt heakskiidetud koosolekul, võib esindada sama riigi delegatsiooni või samasse fraktsiooni kuuluv teine täis- või asendusliige. Kõik komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma. |
| --- | --- |

2.

Komitee täisliiget, kes ei saa osaleda komisjoni või mis tahes muul juhatuse poolt heakskiidetud koosolekul, võib esindada sama riigi delegatsiooni või samasse fraktsiooni kuuluv teine täis- või asendusliige. Kõik komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed peavad ennast kohalolijate nimekirja kandma.

| 3. | Kodukorra artikli 37 või 61 alusel moodustatud töörühma asendusliikmete nimekirja määratud komitee täisliige või asendusliige võib asendada ükskõik millist samasse fraktsiooni kuuluvat asjaomase töörühma liiget. |
| --- | --- |

3.

Kodukorra artikli 37 või 61 alusel moodustatud töörühma asendusliikmete nimekirja määratud komitee täisliige või asendusliige võib asendada ükskõik millist samasse fraktsiooni kuuluvat asjaomase töörühma liiget.

| 4. | Asendusliige või teist liiget asendav täisliige võib asendada vaid ühte liiget. Asendusliikmel või teist liiget asendaval täisliikmel on asjaomasel koosolekul kõik liikme volitused. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb teatada peasekretariaati, järgides teatamiskorrast tulenevaid nõudeid. Vastav teade peab laekuma koosolekule eelnevaks päevaks. |
| --- | --- |

4.

Asendusliige või teist liiget asendav täisliige võib asendada vaid ühte liiget. Asendusliikmel või teist liiget asendaval täisliikmel on asjaomasel koosolekul kõik liikme volitused. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb teatada peasekretariaati, järgides teatamiskorrast tulenevaid nõudeid. Vastav teade peab laekuma koosolekule eelnevaks päevaks.

| 5. | Iga täiskogu istungjärgu puhul hüvitatakse kulud vaid ühekordselt kas täis- või asendusliikmele. Sellega seonduva sätestavad täpsemalt juhatuse poolt kehtestatavad sõidukulusid ja päevaraha käsitlevad juhised. |
| --- | --- |

5.

Iga täiskogu istungjärgu puhul hüvitatakse kulud vaid ühekordselt kas täis- või asendusliikmele. Sellega seonduva sätestavad täpsemalt juhatuse poolt kehtestatavad sõidukulusid ja päevaraha käsitlevad juhised.

| 6. | Raportööriks määratud asendusliige võib tutvustada enda vastutusel koostatud arvamuse eelnõu täiskogu istungjärgul, mille päevakorras arvamuse eelnõu on. Komitee täisliige võib oma hääleõiguse kõnealuse arvamuse eelnõu arutamise ajaks edasi delegeerida asjaomasele asendusliikmele. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne asjaomase istungjärgu toimumist kirjalikult teatada. |
| --- | --- |

6.

Raportööriks määratud asendusliige võib tutvustada enda vastutusel koostatud arvamuse eelnõu täiskogu istungjärgul, mille päevakorras arvamuse eelnõu on. Komitee täisliige võib oma hääleõiguse kõnealuse arvamuse eelnõu arutamise ajaks edasi delegeerida asjaomasele asendusliikmele. Hääleõiguse delegeerimisest tuleb peasekretärile enne asjaomase istungjärgu toimumist kirjalikult teatada.

| 7. | Ilma et see piiraks artikli 24 lõike 1 kohaldamist, kaotavad kõik hääleõiguse delegeerimised kehtivuse hetkest, mil lõpevad selle täisliikme volitused Regioonide Komitee liikmena, kes ei saa koosolekul või istungil osaleda. |
| --- | --- |

7.

Ilma et see piiraks artikli 24 lõike 1 kohaldamist, kaotavad kõik hääleõiguse delegeerimised kehtivuse hetkest, mil lõpevad selle täisliikme volitused Regioonide Komitee liikmena, kes ei saa koosolekul või istungil osaleda.

Artikkel 7. Hääleõiguse delegeerimine

Artikkel 7. Hääleõiguse delegeerimine

Hääleõigust ei saa delegeerida, välja arvatud artiklites 6 ja 32 ettenähtud juhtudel.

Artikkel 8. Riikide delegatsioonid ja fraktsioonid

Artikkel 8. Riikide delegatsioonid ja fraktsioonid

Riikide delegatsioonid ja fraktsioonid osalevad võrdselt komitee töö korraldamises.

Artikkel 9. Riikide delegatsioonid

Artikkel 9. Riikide delegatsioonid

| 1. | Üht liikmesriiki esindavad komitee täis- ja asendusliikmed moodustavad asjaomase riigi delegatsiooni. Iga delegatsioon võtab vastu oma töökorra ja valib esimehe, kelle nimi teatatakse ametlikult komitee presidendile. |
| --- | --- |

1.

Üht liikmesriiki esindavad komitee täis- ja asendusliikmed moodustavad asjaomase riigi delegatsiooni. Iga delegatsioon võtab vastu oma töökorra ja valib esimehe, kelle nimi teatatakse ametlikult komitee presidendile.

| 2. | Peasekretär korraldab komitee haldusstruktuuri raames riikide delegatsioonidele abi osutamise, mis võimaldab ühtlasi komitee liikmetel saada teavet ja abi nende ametlikes keeltes. Seda ülesannet täidab Regioonide Komitee ametnikest ja muudest teenistujatest koosnev talitus, mis tagab delegatsioonidele võimaluse vastavalt vajadusele kasutada komitee taristut. Iseäranis tagab peasekretär delegatsioonidele võimaluse pidada koosolekuid vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle toimumise ajal. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär korraldab komitee haldusstruktuuri raames riikide delegatsioonidele abi osutamise, mis võimaldab ühtlasi komitee liikmetel saada teavet ja abi nende ametlikes keeltes. Seda ülesannet täidab Regioonide Komitee ametnikest ja muudest teenistujatest koosnev talitus, mis tagab delegatsioonidele võimaluse vastavalt vajadusele kasutada komitee taristut. Iseäranis tagab peasekretär delegatsioonidele võimaluse pidada koosolekuid vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle toimumise ajal.

| 3. | Riikide delegatsioone abistavad lisaks ka riiklikud koordineerijad, kes ei kuulu peasekretariaadi personali koosseisu. Nad aitavad komitee liikmetel täita tõhusalt oma ametiülesandeid. |
| --- | --- |

3.

Riikide delegatsioone abistavad lisaks ka riiklikud koordineerijad, kes ei kuulu peasekretariaadi personali koosseisu. Nad aitavad komitee liikmetel täita tõhusalt oma ametiülesandeid.

Artikkel 10. Fraktsioonid ja fraktsioonidesse mittekuuluvad liikmed

Artikkel 10. Fraktsioonid ja fraktsioonidesse mittekuuluvad liikmed

| 1. | Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada fraktsioone, lähtudes oma poliitilistest eelistustest. Fraktsiooni liikmeks astumise kriteeriumid sätestatakse fraktsiooni töökorras. |
| --- | --- |

1.

Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada fraktsioone, lähtudes oma poliitilistest eelistustest. Fraktsiooni liikmeks astumise kriteeriumid sätestatakse fraktsiooni töökorras.

| 2. | Fraktsiooni saavad moodustada vähemalt 18 komitee täis- või asendusliiget, kellest vähemalt pooled peavad olema komitee täisliikmed ning kes kokku esindavad vähemalt viiendikku liikmesriikidest. Komitee täis- ja asendusliikmed võivad kuuluda vaid ühte fraktsiooni. Fraktsioon loetakse laialisaadetuks, kui selle liikmete arv langeb alla fraktsiooni moodustamiseks nõutava miinimumi. |
| --- | --- |

2.

Fraktsiooni saavad moodustada vähemalt 18 komitee täis- või asendusliiget, kellest vähemalt pooled peavad olema komitee täisliikmed ning kes kokku esindavad vähemalt viiendikku liikmesriikidest. Komitee täis- ja asendusliikmed võivad kuuluda vaid ühte fraktsiooni. Fraktsioon loetakse laialisaadetuks, kui selle liikmete arv langeb alla fraktsiooni moodustamiseks nõutava miinimumi.

| 3. | Fraktsiooni moodustamisest, laialisaatmisest või muust muutmisest teavitatakse komitee presidenti. Fraktsiooni moodustamise teates märgitakse ära fraktsiooni nimi ning fraktsiooni moodustanud liikmete ja fraktsiooni eestseisuse liikmete nimed. |
| --- | --- |

3.

Fraktsiooni moodustamisest, laialisaatmisest või muust muutmisest teavitatakse komitee presidenti. Fraktsiooni moodustamise teates märgitakse ära fraktsiooni nimi ning fraktsiooni moodustanud liikmete ja fraktsiooni eestseisuse liikmete nimed.

| 4. | Fraktsioone abistavad sekretariaadid, mille töötajad kuuluvad peasekretariaadi personali koosseisu. Fraktsioonid võivad ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule esitada ettepanekuid sekretariaadi töötajate valiku, töölevõtmise, edutamise või töölepingu pikendamise kohta. Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb otsuse pärast asjaomase fraktsiooni esimehega konsulteerimist. |
| --- | --- |

4.

Fraktsioone abistavad sekretariaadid, mille töötajad kuuluvad peasekretariaadi personali koosseisu. Fraktsioonid võivad ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule esitada ettepanekuid sekretariaadi töötajate valiku, töölevõtmise, edutamise või töölepingu pikendamise kohta. Ametisse nimetav asutus või ametiisik teeb otsuse pärast asjaomase fraktsiooni esimehega konsulteerimist.

| 5. | Peasekretär eraldab fraktsioonide ja nende tööorganite koosolekute, tegevuse, väljaannete ja sekretariaatide tööks piisavad vahendid. Eraldatavad vahendid tuuakse eelarves iga fraktsiooni kohta eraldi välja. Fraktsioonid ja nende sekretariaadid võivad komitee taristut asjakohaselt kasutada. |
| --- | --- |

5.

Peasekretär eraldab fraktsioonide ja nende tööorganite koosolekute, tegevuse, väljaannete ja sekretariaatide tööks piisavad vahendid. Eraldatavad vahendid tuuakse eelarves iga fraktsiooni kohta eraldi välja. Fraktsioonid ja nende sekretariaadid võivad komitee taristut asjakohaselt kasutada.

| 6. | Fraktsioonid ja nende eestseisused võivad koguneda vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle toimumise ajal. Fraktsioonid võivad kaks korda aastas pidada erakorralisi koosolekuid. Kõnealustel koosolekutel osalevale asendusliikmele hüvitatakse sõidukulud ja makstakse päevaraha ainult siis, kui ta esindab koosolekutel oma fraktsiooni kuuluvat komitee täisliiget. |
| --- | --- |

6.

Fraktsioonid ja nende eestseisused võivad koguneda vahetult enne täiskogu istungjärgu algust või selle toimumise ajal. Fraktsioonid võivad kaks korda aastas pidada erakorralisi koosolekuid. Kõnealustel koosolekutel osalevale asendusliikmele hüvitatakse sõidukulud ja makstakse päevaraha ainult siis, kui ta esindab koosolekutel oma fraktsiooni kuuluvat komitee täisliiget.

| 7. | Fraktsioonidesse mittekuuluvatele komitee liikmetele pakutakse haldusabi. Kõnealuse abi osutamise üksikasjalikud tingimused sätestab peasekretäri esildisel juhatus. |
| --- | --- |

7.

Fraktsioonidesse mittekuuluvatele komitee liikmetele pakutakse haldusabi. Kõnealuse abi osutamise üksikasjalikud tingimused sätestab peasekretäri esildisel juhatus.

Artikkel 11. Piirkondadevahelised rühmad

Artikkel 11. Piirkondadevahelised rühmad

Komitee täis- ja asendusliikmed võivad moodustada piirkondadevahelisi rühmi. Rühma moodustamisest teavitatakse komitee presidenti. Piirkondadevaheline rühm moodustatakse korrakohaselt juhatuse otsusega.

II JAOTIS

KOMITEE ÜLESEHITUS JA TÖÖKORRALDUS

KOMITEE ÜLESEHITUS JA TÖÖKORRALDUS

1. PEATÜKK

1. PEATÜKK

KOMITEE UUE KOOSSEISU KOKKUKUTSUMINE JA AMETISSE ASTUMINE

KOMITEE UUE KOOSSEISU KOKKUKUTSUMINE JA AMETISSE ASTUMINE

Artikkel 12. Komitee uue koosseisu kokkukutsumine

Artikkel 12. Komitee uue koosseisu kokkukutsumine

Komitee uue koosseisu kutsub pärast iga viie aasta tagant toimuvat koosseisu uuendamist kokku selle ametist lahkuv president või ametist lahkuv esimene asepresident või kõige vanem ametist lahkuv asepresident või komitee vanim liige. Komitee koguneb hiljemalt kuu aja möödudes pärast seda, kui nõukogu on liikmed ametisse nimetanud.

Komitee liige, kes täidab käesoleva artikli esimese lõigu alusel ajutiselt presidendi ülesandeid, esindab sel perioodil komiteed, jätkab komitee jooksvate tööasjade korraldamist ning juhatab ajutise presidendina esimest istungit.

Komitee ajutine president, teda abistavad neli noorimat kohalviibivat komitee liiget ja komitee peasekretär moodustavad ajutise juhatuse.

Artikkel 13. Komitee uue koosseisu ametisse astumine ja liikmete volituste kontrollimine

Artikkel 13. Komitee uue koosseisu ametisse astumine ja liikmete volituste kontrollimine

| 1. | Esimesel istungil teavitab ajutine president komiteed nõukogu teatest liikmete ametisse nimetamise kohta ning annab ülevaate oma tegevusest komitee esindamisel ja jooksvate tööasjade korraldamisel. Ajutine president võib vastava taotluse korral otsustada kontrollida liikmete ametisse nimetamist ja volitusi. Seejärel kuulutab ta uue koosseisu ametiaja ametlikult alanuks. |
| --- | --- |

1.

Esimesel istungil teavitab ajutine president komiteed nõukogu teatest liikmete ametisse nimetamise kohta ning annab ülevaate oma tegevusest komitee esindamisel ja jooksvate tööasjade korraldamisel. Ajutine president võib vastava taotluse korral otsustada kontrollida liikmete ametisse nimetamist ja volitusi. Seejärel kuulutab ta uue koosseisu ametiaja ametlikult alanuks.

| 2. | Ajutine juhatus jätkab ametis kuni komitee juhatuse liikmete valimise tulemuste teatavakstegemiseni. |
| --- | --- |

2.

Ajutine juhatus jätkab ametis kuni komitee juhatuse liikmete valimise tulemuste teatavakstegemiseni.

2. PEATÜKK

2. PEATÜKK

KOMITEE TÄISKOGU

KOMITEE TÄISKOGU

Artikkel 14. Täiskogu ülesanded

Artikkel 14. Täiskogu ülesanded

Komitee töötab täiskoguna. Täiskogu täidab järgmisi põhiülesandeid:

| a) | võtab vastu arvamusi, aruandeid ja resolutsioone; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu arvamusi, aruandeid ja resolutsioone;

| b) | võtab vastu komitee tulude ja kulude eelarvestuse; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu komitee tulude ja kulude eelarvestuse;

| c) | võtab vastu komitee poliitilised prioriteedid; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu komitee poliitilised prioriteedid;

| d) | valib komitee presidendi, esimese asepresidendi ja teised juhatuse liikmed; |
| --- | --- |

d)

valib komitee presidendi, esimese asepresidendi ja teised juhatuse liikmed;

| e) | moodustab komisjonid; |
| --- | --- |

e)

moodustab komisjonid;

| f) | võtab vastu komitee kodukorra ja muudab seda; |
| --- | --- |

f)

võtab vastu komitee kodukorra ja muudab seda;

| g) | võtab vastu liikmete käitumisjuhendid ja muudab neid; |
| --- | --- |

g)

võtab vastu liikmete käitumisjuhendid ja muudab neid;

| h) | võtab kooskõlas artiklitega 57 ja 58 tegutseva komitee presidendi või pädeva komisjoni esildisel pärast artikli 22 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. Kui selline otsus vastu võetakse, esitab president komitee nimel kohtusse hagi. |
| --- | --- |

h)

võtab kooskõlas artiklitega 57 ja 58 tegutseva komitee presidendi või pädeva komisjoni esildisel pärast artikli 22 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. Kui selline otsus vastu võetakse, esitab president komitee nimel kohtusse hagi.

Artikkel 15. Täiskogu kokkukutsumine

Artikkel 15. Täiskogu kokkukutsumine

| 1. | Komitee president kutsub täiskogu istungjärguks kokku vähemalt korra kvartalis. Juhatus määrab täiskogu istungjärkude kuupäevad kindlaks eelneva aasta esimesel poolel. Täiskogu istungjärk võib olla ühe- või mitmepäevane. |
| --- | --- |

1.

Komitee president kutsub täiskogu istungjärguks kokku vähemalt korra kvartalis. Juhatus määrab täiskogu istungjärkude kuupäevad kindlaks eelneva aasta esimesel poolel. Täiskogu istungjärk võib olla ühe- või mitmepäevane.

| 2. | Vähemalt ühe neljandiku komitee liikmete kirjalikul taotlusel peab president kokku kutsuma täiskogu erakorralise istungjärgu, mis toimub mitte varem kui üks nädal ja mitte hiljem kui üks kuu pärast taotluse esitamist. Kirjalikus taotluses täpsustatakse täiskogu erakorralisel istungjärgul arutusele tulev teema. Erakorralise istungjärgu päevakorras ei tohi olla ühtki teist küsimust. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt ühe neljandiku komitee liikmete kirjalikul taotlusel peab president kokku kutsuma täiskogu erakorralise istungjärgu, mis toimub mitte varem kui üks nädal ja mitte hiljem kui üks kuu pärast taotluse esitamist. Kirjalikus taotluses täpsustatakse täiskogu erakorralisel istungjärgul arutusele tulev teema. Erakorralise istungjärgu päevakorras ei tohi olla ühtki teist küsimust.

Artikkel 16. Täiskogu istungjärgu päevakord

Artikkel 16. Täiskogu istungjärgu päevakord

| 1. | Juhatus valmistab ette päevakorra esialgse kavandi, mis sisaldab ülejärgmisel täiskogu istungjärgul arutusele tulevate arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõude esialgset loetelu ning kõiki muid otsusega vastuvõetavaid dokumente. |
| --- | --- |

1.

Juhatus valmistab ette päevakorra esialgse kavandi, mis sisaldab ülejärgmisel täiskogu istungjärgul arutusele tulevate arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõude esialgset loetelu ning kõiki muid otsusega vastuvõetavaid dokumente.

| 2. | Vähemalt kakskümmend üks tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust tehakse täis- ja asendusliikmetele igas vastavas ametlikus keeles elektroonilisel kujul kättesaadavaks istungjärgu päevakorra kavand koos selles märgitud otsusega vastuvõetavate dokumentidega. |
| --- | --- |

2.

Vähemalt kakskümmend üks tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust tehakse täis- ja asendusliikmetele igas vastavas ametlikus keeles elektroonilisel kujul kättesaadavaks istungjärgu päevakorra kavand koos selles märgitud otsusega vastuvõetavate dokumentidega.

| 3. | Komitee presidendi ülesanne on koostada pärast esimeeste konverentsiga konsulteerimist päevakorra kavand. |
| --- | --- |

3.

Komitee presidendi ülesanne on koostada pärast esimeeste konverentsiga konsulteerimist päevakorra kavand.

| 4. | Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui ei ole võimalik kinni pidada käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tähtajast, võib president lisada päevakorra kavandisse otsusega vastuvõetava dokumendi tingimusel, et komitee täis- ja asendusliikmed saavad vastava dokumendi oma ametlikus keeles hiljemalt üks nädal enne täiskogu istungjärgu algust. Dokumendi tiitellehele peab olema märgitud kõnealuse menetluse kasutamise põhjus. |
| --- | --- |

4.

Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel, kui ei ole võimalik kinni pidada käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud tähtajast, võib president lisada päevakorra kavandisse otsusega vastuvõetava dokumendi tingimusel, et komitee täis- ja asendusliikmed saavad vastava dokumendi oma ametlikus keeles hiljemalt üks nädal enne täiskogu istungjärgu algust. Dokumendi tiitellehele peab olema märgitud kõnealuse menetluse kasutamise põhjus.

| 5. | Kirjalikud muudatusettepanekud päevakorra kavandi kohta tuleb esitada peasekretärile hiljemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. |
| --- | --- |

5.

Kirjalikud muudatusettepanekud päevakorra kavandi kohta tuleb esitada peasekretärile hiljemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust.

| 6. | Juhatus kiidab päevakorra lõpliku kavandi heaks täiskogu istungjärgule vahetult eelneval koosolekul. Kõnealusel koosolekul võib juhatus antud häälte kahekolmandikulise enamusega vastu võtta otsuse lisada päevakorda kiireloomulisi või päevakajalisi küsimusi, mille arutamist ei saa edasi lükata täiskogu järgmisele istungjärgule. |
| --- | --- |

6.

Juhatus kiidab päevakorra lõpliku kavandi heaks täiskogu istungjärgule vahetult eelneval koosolekul. Kõnealusel koosolekul võib juhatus antud häälte kahekolmandikulise enamusega vastu võtta otsuse lisada päevakorda kiireloomulisi või päevakajalisi küsimusi, mille arutamist ei saa edasi lükata täiskogu järgmisele istungjärgule.

| 7. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 liikme esildisel võib juhatus või täiskogu enne muudatusettepanekute üle hääletama asumist otsustada lükata otsusega vastuvõetava dokumendi arutamise edasi mõnele järgmistest istungjärkudest.
  Nimetatud sätet ei kohaldata juhtudel, kui nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi määratud tähtaeg ei võimalda otsusega vastuvõetava dokumendi vastuvõtmist edasi lükata.
  Otsusega vastuvõetavale dokumendile, mille arutamine on edasi lükatud mõnele järgmistest täiskogu istungjärkudest, lisatakse kõik dokumendi kohta nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud. Hääletuse edasilükkamise tõttu muutub ka muudatusettepanekute esitamise tähtaeg. |
| --- | --- |

7.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 liikme esildisel võib juhatus või täiskogu enne muudatusettepanekute üle hääletama asumist otsustada lükata otsusega vastuvõetava dokumendi arutamise edasi mõnele järgmistest istungjärkudest.

Nimetatud sätet ei kohaldata juhtudel, kui nõukogu, Euroopa Komisjoni või Euroopa Parlamendi määratud tähtaeg ei võimalda otsusega vastuvõetava dokumendi vastuvõtmist edasi lükata.

Otsusega vastuvõetavale dokumendile, mille arutamine on edasi lükatud mõnele järgmistest täiskogu istungjärkudest, lisatakse kõik dokumendi kohta nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud. Hääletuse edasilükkamise tõttu muutub ka muudatusettepanekute esitamise tähtaeg.

Artikkel 17. Täiskogu istungjärgu avamine

Artikkel 17. Täiskogu istungjärgu avamine

Komitee president avab täiskogu istungjärgu ja esitab kinnitamiseks päevakorra lõpliku kavandi.

Artikkel 18. Istungite avalikkus, külaliste ja külalisesinejate osalemine

Artikkel 18. Istungite avalikkus, külaliste ja külalisesinejate osalemine

| 1. | Täiskogu istungid on avalikud, kui täiskogu ei otsusta teisiti kogu istungi või konkreetse päevakorrapunkti suhtes. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu istungid on avalikud, kui täiskogu ei otsusta teisiti kogu istungi või konkreetse päevakorrapunkti suhtes.

| 2. | Täiskogu istungitest võivad sõnaõigusega osa võtta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu istungitest võivad sõnaõigusega osa võtta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajad.

| 3. | Komitee president võib omal algatusel või juhatuse taotlusel kutsuda täiskogu istungile osalema ja sõna võtma teisi silmapaistvaid külalisi. |
| --- | --- |

3.

Komitee president võib omal algatusel või juhatuse taotlusel kutsuda täiskogu istungile osalema ja sõna võtma teisi silmapaistvaid külalisi.

Artikkel 19. Käitumisnormid ja kõneaeg

Artikkel 19. Käitumisnormid ja kõneaeg

| 1. | Ilma et see piiraks sõnavabadust, põhineb komitee liikmete käitumine vastastikusel austusel, Euroopa Liidu alusaktides sätestatud väärtustel ja põhimõtetel, tagab komitee väärikuse ega tohi ohustada komitee tööorganite töö sujuvat toimumist või häirida rahu ja vaikust komitee hoonetes. |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks sõnavabadust, põhineb komitee liikmete käitumine vastastikusel austusel, Euroopa Liidu alusaktides sätestatud väärtustel ja põhimõtetel, tagab komitee väärikuse ega tohi ohustada komitee tööorganite töö sujuvat toimumist või häirida rahu ja vaikust komitee hoonetes.

| 2. | Täiskogu eraldab istungjärgu alguses juhatuse esildisel kõneaja päevakorrapunktide kaupa. Täiskogu istungi ajal võib komitee president omal algatusel või mõne komitee liikme taotlusel piirata eraldatud kõneaega. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu eraldab istungjärgu alguses juhatuse esildisel kõneaja päevakorrapunktide kaupa. Täiskogu istungi ajal võib komitee president omal algatusel või mõne komitee liikme taotlusel piirata eraldatud kõneaega.

| 3. | Üld- või eriküsimuste arutamisel võib komitee president teha täiskogule ettepaneku jagada eraldatav kõneaeg fraktsioonide ja riikide delegatsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.

Üld- või eriküsimuste arutamisel võib komitee president teha täiskogule ettepaneku jagada eraldatav kõneaeg fraktsioonide ja riikide delegatsioonide vahel.

| 4. | Üldjuhul eraldatakse istungi protokolli, istungi läbiviimise korda ja päevakorra lõplikus kavandis või päevakorras tehtavaid muudatusi käsitlevate märkuste puhul kõneaega kuni üks minut. |
| --- | --- |

4.

Üldjuhul eraldatakse istungi protokolli, istungi läbiviimise korda ja päevakorra lõplikus kavandis või päevakorras tehtavaid muudatusi käsitlevate märkuste puhul kõneaega kuni üks minut.

| 5. | Ajalimiidi ületamise korral on komitee presidendil õigus tühistada sõnavõtuks antud luba. |
| --- | --- |

5.

Ajalimiidi ületamise korral on komitee presidendil õigus tühistada sõnavõtuks antud luba.

| 6. | Komitee liige võib taotleda arutelu lõpetamist, komitee president paneb taotluse hääletusele. |
| --- | --- |

6.

Komitee liige võib taotleda arutelu lõpetamist, komitee president paneb taotluse hääletusele.

Artikkel 20. Täiskogul sõnavõtjad

Artikkel 20. Täiskogul sõnavõtjad

| 1. | Sõna võtta soovivad liikmed registreeritakse ning komitee president annab neile sõna vastavalt registreerimise järjekorrale, tagades võimaluse korral sõnavõtjate mitmekesisuse. |
| --- | --- |

1.

Sõna võtta soovivad liikmed registreeritakse ning komitee president annab neile sõna vastavalt registreerimise järjekorrale, tagades võimaluse korral sõnavõtjate mitmekesisuse.

| 2. | Sõna andmisel võib siiski eelistada asjaomase komisjoni raportööri ning fraktsioonide ja riikide delegatsioonide esindajaid, kes soovivad sõna võtta oma fraktsiooni või delegatsiooni nimel. |
| --- | --- |

2.

Sõna andmisel võib siiski eelistada asjaomase komisjoni raportööri ning fraktsioonide ja riikide delegatsioonide esindajaid, kes soovivad sõna võtta oma fraktsiooni või delegatsiooni nimel.

| 3. | Keegi ei või üle kahe korra samal teemal sõna võtta, välja arvatud komitee presidendi loal. Sellest hoolimata antakse asjaomaste komisjonide esimeestele ja raportööridele nende taotlusel luba sõnavõtuks, mille kestuse määrab komitee president. |
| --- | --- |

3.

Keegi ei või üle kahe korra samal teemal sõna võtta, välja arvatud komitee presidendi loal. Sellest hoolimata antakse asjaomaste komisjonide esimeestele ja raportööridele nende taotlusel luba sõnavõtuks, mille kestuse määrab komitee president.

Artikkel 21. Sõnavõtud töökorralduslikes küsimustes

Artikkel 21. Sõnavõtud töökorralduslikes küsimustes

| 1. | Sõna antakse komitee liikmele, kes soovib tõstatada töökorralduslikku küsimust või juhtida komitee presidendi tähelepanu kodukorra nõuete rikkumisele. Töökorralduslike küsimustega seotud sõnavõtt peab käsitlema päevakorda või arutlusel olevat küsimust. |
| --- | --- |

1.

Sõna antakse komitee liikmele, kes soovib tõstatada töökorralduslikku küsimust või juhtida komitee presidendi tähelepanu kodukorra nõuete rikkumisele. Töökorralduslike küsimustega seotud sõnavõtt peab käsitlema päevakorda või arutlusel olevat küsimust.

| 2. | Töökorraldusliku küsimuse tõstatamiseks antakse soovijale sõna eelisjärjekorras. |
| --- | --- |

2.

Töökorraldusliku küsimuse tõstatamiseks antakse soovijale sõna eelisjärjekorras.

| 3. | Töökorralduslikud küsimused otsustab komitee president kohe vastavalt kodukorrale ja teatab oma otsusest pärast kodukorrale viitamist. Presidendi otsus ei kuulu hääletamisele. |
| --- | --- |

3.

Töökorralduslikud küsimused otsustab komitee president kohe vastavalt kodukorrale ja teatab oma otsusest pärast kodukorrale viitamist. Presidendi otsus ei kuulu hääletamisele.

Artikkel 22. Otsustusvõimelisus

Artikkel 22. Otsustusvõimelisus

| 1. | Täiskogu istung on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komitee liikmetest. Otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt kuusteist liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kontrolli võib komitee president katkestada täiskogu istungi kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud komitee liikmeid käsitatakse kontrollimisel kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam istungisaalis. Kui kohal on vähem kui kuusteist komitee liiget, võib komitee president tunnistada istungi otsustusvõimetuks. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu istung on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komitee liikmetest. Otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt kuusteist liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kontrolli võib komitee president katkestada täiskogu istungi kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud komitee liikmeid käsitatakse kontrollimisel kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam istungisaalis. Kui kohal on vähem kui kuusteist komitee liiget, võib komitee president tunnistada istungi otsustusvõimetuks.

| 2. | Kui on kindlaks tehtud, et istung ei ole otsustusvõimeline, lükatakse kõik hääletamisele kuuluvad päevakorrapunktid järgmisele istungipäevale, mil täiskogu istung loetakse otsustusvõimeliseks ja on seega pädev otsustama edasi lükatud küsimusi sõltumata kohalolevate komitee liikmete arvust. Kõik enne koosoleku otsustusvõimelisuse kontrolli tehtud otsused või toimunud hääletuste tulemused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

2.

Kui on kindlaks tehtud, et istung ei ole otsustusvõimeline, lükatakse kõik hääletamisele kuuluvad päevakorrapunktid järgmisele istungipäevale, mil täiskogu istung loetakse otsustusvõimeliseks ja on seega pädev otsustama edasi lükatud küsimusi sõltumata kohalolevate komitee liikmete arvust. Kõik enne koosoleku otsustusvõimelisuse kontrolli tehtud otsused või toimunud hääletuste tulemused jäävad kehtima.

Artikkel 23. Hääletamine

Artikkel 23. Hääletamine

| 1. | Täiskogu otsused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, kui kodukorras ei ole sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu otsused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, kui kodukorras ei ole sätestatud teisiti.

| 2. | Hääletatakse kas poolt või vastu või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse hääletamisele pandud tekst või ettepanek tagasilükatuks. |
| --- | --- |

2.

Hääletatakse kas poolt või vastu või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli. Häälte võrdse jagunemise korral loetakse hääletamisele pandud tekst või ettepanek tagasilükatuks.

| 3. | Hääletusõigus on isiklik õigus. Komitee liikmed hääletavad üksnes individuaalselt ja isiklikult. |
| --- | --- |

3.

Hääletusõigus on isiklik õigus. Komitee liikmed hääletavad üksnes individuaalselt ja isiklikult.

| 4. | Kui häältelugemise tulemus vaidlustatakse, võidakse korraldada kordushääletus komitee presidendi otsusel või ühe komitee liikme taotlusel, kui vähemalt kuusteist komitee liiget taotlust toetab. |
| --- | --- |

4.

Kui häältelugemise tulemus vaidlustatakse, võidakse korraldada kordushääletus komitee presidendi otsusel või ühe komitee liikme taotlusel, kui vähemalt kuusteist komitee liiget taotlust toetab.

| 5. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul, mis tuleb esitada enne lõpliku päevakorra kinnitamist, võib täiskogu otsustada viia ühe või mitme päevakorrapunkti puhul läbi nimelise hääletamise, mille tulemus kantakse täiskogu istungjärgu protokolli. Kui täiskogu ei otsusta teisiti, ei kasutata nimelist hääletamist muudatusettepanekute üle hääletamisel. |
| --- | --- |

5.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul, mis tuleb esitada enne lõpliku päevakorra kinnitamist, võib täiskogu otsustada viia ühe või mitme päevakorrapunkti puhul läbi nimelise hääletamise, mille tulemus kantakse täiskogu istungjärgu protokolli. Kui täiskogu ei otsusta teisiti, ei kasutata nimelist hääletamist muudatusettepanekute üle hääletamisel.

| 6. | Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul võib täiskogu otsustada viia läbi salajase hääletamise, kui hääletamisel otsustatakse isikutega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

6.

Komitee presidendi, fraktsiooni või 32 komitee liikme ettepanekul võib täiskogu otsustada viia läbi salajase hääletamise, kui hääletamisel otsustatakse isikutega seotud küsimusi.

| 7. | Komitee president võib igal ajal otsustada, et hääletamine toimub elektroonilise hääletussüsteemi abil.
  Elektroonilise hääletamise salvestatud numbriline tulemus on pärast täiskogu istungjärgu lõppu avalikkusele kättesaadav. |
| --- | --- |

7.

Komitee president võib igal ajal otsustada, et hääletamine toimub elektroonilise hääletussüsteemi abil.

Elektroonilise hääletamise salvestatud numbriline tulemus on pärast täiskogu istungjärgu lõppu avalikkusele kättesaadav.

Artikkel 24. Muudatusettepanekute esitamise kord

Artikkel 24. Muudatusettepanekute esitamise kord

| 1. | Ainult komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid otsusega vastuvõetavatele dokumentidele, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid teksti kohta, mille raportöörid nad on.
  Õigust esitada muudatusettepanekuid võib täiskogu istungjärgul kasutada täisliige või tema nõuetekohaselt volitatud asendusliige. Kui täisliige delegeerib volitused kogu täiskogu istungjärgu või selle teatava osa jaoks asendusliikmele, võib ainult üks neist esitada muudatusettepanekuid. Kui täisliige esitab muudatusettepaneku(id) täiskogu istungjärgu mis tahes osa kohta, ei saa asendusliige enam hiljem muudatusettepanekuid esitada. Samamoodi, kui asendusliikmele delegeeriti volitused täiskogu istungjärgu mis tahes osa jaoks ja ta esitab muudatusettepaneku(id) arvamuse kohta enne seda, kui täisliige on esitanud muudatusettepaneku(id), ei saa täisliige täiskogu istungjärgul enam muudatusettepanekuid esitada. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima. |
| --- | --- |

1.

Ainult komitee täisliikmed ja nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid otsusega vastuvõetavatele dokumentidele, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid. Ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed võivad esitada muudatusettepanekuid teksti kohta, mille raportöörid nad on.

Õigust esitada muudatusettepanekuid võib täiskogu istungjärgul kasutada täisliige või tema nõuetekohaselt volitatud asendusliige. Kui täisliige delegeerib volitused kogu täiskogu istungjärgu või selle teatava osa jaoks asendusliikmele, võib ainult üks neist esitada muudatusettepanekuid. Kui täisliige esitab muudatusettepaneku(id) täiskogu istungjärgu mis tahes osa kohta, ei saa asendusliige enam hiljem muudatusettepanekuid esitada. Samamoodi, kui asendusliikmele delegeeriti volitused täiskogu istungjärgu mis tahes osa jaoks ja ta esitab muudatusettepaneku(id) arvamuse kohta enne seda, kui täisliige on esitanud muudatusettepaneku(id), ei saa täisliige täiskogu istungjärgul enam muudatusettepanekuid esitada. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.

| 2. | Ilma et see piiraks artikli 28 kohaldamist, võib muudatusettepanekuid otsusega vastuvõetavatele dokumentidele esitada kas fraktsioon või vähemalt kuus komitee täisliiget või nõuetekohaselt volitatud asendusliiget, kelle nimed peavad olema ettepanekule märgitud. Vähem kui kuuest liikmest koosnevad riikide delegatsioonid võivad esitada muudatusettepanekuid ainult juhul, kui kõnealused muudatused on esitanud ja allkirjastanud kõik delegatsiooni täisliikmed või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed. |
| --- | --- |

2.

Ilma et see piiraks artikli 28 kohaldamist, võib muudatusettepanekuid otsusega vastuvõetavatele dokumentidele esitada kas fraktsioon või vähemalt kuus komitee täisliiget või nõuetekohaselt volitatud asendusliiget, kelle nimed peavad olema ettepanekule märgitud. Vähem kui kuuest liikmest koosnevad riikide delegatsioonid võivad esitada muudatusettepanekuid ainult juhul, kui kõnealused muudatused on esitanud ja allkirjastanud kõik delegatsiooni täisliikmed või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliikmed.

| 3. | Muudatusettepanekud tuleb esitada täiskogu istungjärgu avapäevale eelneval üheteistkümnendal tööpäeval kella 15.00-ks. Kohe pärast tõlke valmimist, kuid hiljemalt neli tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust peavad muudatusettepanekud olema elektrooniliselt kättesaadavad.
  Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik esitada raportööri muudatusettepanekud peasekretariaadile vähemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. Kõnealused raportööri muudatusettepanekud peavad seonduma ühe või mitme lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekuga, mille raportöör peab ära märkima. Raportööri muudatusettepanekud peavad olema kättesaadavad täiskogu istungjärgu avapäevale eelneval päeval.
  Artikli 16 lõike 4 kohaldamisel võib komitee president lühendada muudatusettepanekute esitamise tähtaega minimaalselt kuni kolme tööpäevani. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg ei kehti ka muudatusettepanekute suhtes, mis esitatakse kiireloomuliste küsimuste kohta artikli 16 lõike 6 mõistes. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanekud tuleb esitada täiskogu istungjärgu avapäevale eelneval üheteistkümnendal tööpäeval kella 15.00-ks. Kohe pärast tõlke valmimist, kuid hiljemalt neli tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust peavad muudatusettepanekud olema elektrooniliselt kättesaadavad.

Muudatusettepanekud tõlgitakse ja edastatakse eelisjärjekorras raportöörile, et tal oleks võimalik esitada raportööri muudatusettepanekud peasekretariaadile vähemalt kolm tööpäeva enne täiskogu istungjärgu algust. Kõnealused raportööri muudatusettepanekud peavad seonduma ühe või mitme lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekuga, mille raportöör peab ära märkima. Raportööri muudatusettepanekud peavad olema kättesaadavad täiskogu istungjärgu avapäevale eelneval päeval.

Artikli 16 lõike 4 kohaldamisel võib komitee president lühendada muudatusettepanekute esitamise tähtaega minimaalselt kuni kolme tööpäevani. Muudatusettepanekute esitamise tähtaeg ei kehti ka muudatusettepanekute suhtes, mis esitatakse kiireloomuliste küsimuste kohta artikli 16 lõike 6 mõistes.

| 4. | Kõik muudatusettepanekud jagatakse komitee liikmetele enne täiskogu istungjärgu algust. |
| --- | --- |

4.

Kõik muudatusettepanekud jagatakse komitee liikmetele enne täiskogu istungjärgu algust.

Artikkel 25. Muudatusettepanekute menetlemise kord

Artikkel 25. Muudatusettepanekute menetlemise kord

| 1. | Kohaldatakse järgmist hääletuskorda:






  a) | Kõigepealt hääletatakse dokumendi eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekute üle. Muudatusettepanekutel on eelisseisund võrreldes nende aluseks oleva tekstiga. |
| --- | --- | --- |

1.

Kohaldatakse järgmist hääletuskorda:

a)

Kõigepealt hääletatakse dokumendi eelnõu kohta esitatud muudatusettepanekute üle. Muudatusettepanekutel on eelisseisund võrreldes nende aluseks oleva tekstiga.

| b) | Seejärel hääletatakse nimetatud teksti tervikuna, muudetud või muutmata kujul. |
| --- | --- |

b)

Seejärel hääletatakse nimetatud teksti tervikuna, muudetud või muutmata kujul.

| 2. | Hääletuse põhimõtted






  a) | Koosolekul esitatud kompromissettepanekud
  Kui teksti ühe osa kohta esitatakse üks või mitu muudatusettepanekut, võivad komitee president, raportöör või muudatusettepanekute esitajad erandkorras pakkuda kompromissettepanekuid. Kompromissettepanekute üle hääletatakse esmajärjekorras.
  Kui raportöör või keegi esialgse muudatusettepaneku esitajatest esitab kavandatud kompromissettepanekule vastuväite, jäetakse kompromissettepanek hääletusele panemata. |
| --- | --- | --- |

2.

Hääletuse põhimõtted

a)

Koosolekul esitatud kompromissettepanekud

Kui teksti ühe osa kohta esitatakse üks või mitu muudatusettepanekut, võivad komitee president, raportöör või muudatusettepanekute esitajad erandkorras pakkuda kompromissettepanekuid. Kompromissettepanekute üle hääletatakse esmajärjekorras.

Kui raportöör või keegi esialgse muudatusettepaneku esitajatest esitab kavandatud kompromissettepanekule vastuväite, jäetakse kompromissettepanek hääletusele panemata.

| b) | Mitme muudatusettepaneku ühine hääletus
  Komitee president võib otsustada, et enne teatava muudatusettepaneku vastuvõtmist või tagasilükkamist pannakse teised sarnase sisu või eesmärgiga muudatusettepanekud hääletusele ühiselt (ühine hääletus). Sellised muudatusettepanekud võivad puudutada originaalteksti eri osi. |
| --- | --- |

b)

Mitme muudatusettepaneku ühine hääletus

Komitee president võib otsustada, et enne teatava muudatusettepaneku vastuvõtmist või tagasilükkamist pannakse teised sarnase sisu või eesmärgiga muudatusettepanekud hääletusele ühiselt (ühine hääletus). Sellised muudatusettepanekud võivad puudutada originaalteksti eri osi.

| c) | Tervikhääletus
  Raportöörid võivad koostada loetelu oma arvamuse eelnõu kohta laekunud muudatusettepanekutest, mille vastuvõtmist nad toetavad (hääletussoovitus). Kui raportöör on andnud hääletussoovituse, võib komitee president panna teatavad soovitusega hõlmatud muudatusettepanekud korraga hääletusele (tervikhääletus). Iga komitee liige võib hääletussoovituse vaidlustada, täpsustades muudatusettepanekud, mis tuleks panna eraldi hääletamisele. |
| --- | --- |

c)

Tervikhääletus

Raportöörid võivad koostada loetelu oma arvamuse eelnõu kohta laekunud muudatusettepanekutest, mille vastuvõtmist nad toetavad (hääletussoovitus). Kui raportöör on andnud hääletussoovituse, võib komitee president panna teatavad soovitusega hõlmatud muudatusettepanekud korraga hääletusele (tervikhääletus). Iga komitee liige võib hääletussoovituse vaidlustada, täpsustades muudatusettepanekud, mis tuleks panna eraldi hääletamisele.

| d) | Osade kaupa hääletamine
  Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kahte või enamat sätet või viidet kahele või enamale asjaolule või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks eri tähenduse ja/või normatiivse väärtusega osaks, võib raportöör, fraktsioon, riigi delegatsioon või kes tahes muudatusettepaneku esitanud komitee liikmetest taotleda selle osade kaupa hääletamist.
  Taotlus tuleb esitada vähemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust, välja arvatud juhul, kui komitee president määrab selleks erineva tähtaja. Taotluse kohta teeb otsuse komitee president.
  Osade kaupa hääletamise ettepanek ei ole vastuvõetav kompromissettepaneku või raportööri muudatusettepaneku üle hääletamise korral. |
| --- | --- |

d)

Osade kaupa hääletamine

Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kahte või enamat sätet või viidet kahele või enamale asjaolule või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks eri tähenduse ja/või normatiivse väärtusega osaks, võib raportöör, fraktsioon, riigi delegatsioon või kes tahes muudatusettepaneku esitanud komitee liikmetest taotleda selle osade kaupa hääletamist.

Taotlus tuleb esitada vähemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust, välja arvatud juhul, kui komitee president määrab selleks erineva tähtaja. Taotluse kohta teeb otsuse komitee president.

Osade kaupa hääletamise ettepanek ei ole vastuvõetav kompromissettepaneku või raportööri muudatusettepaneku üle hääletamise korral.

| 3. | Muudatusettepanekute hääletamine
  Muudatusettepanekuid hääletatakse teksti punktide järjekorras ja järgmises eelistuste järjekorras:






  — | kompromissettepanekud eeldusel, et ühelgi esialgsete muudatusettepanekute esitajatest ei ole neile vastuväiteid; |
| --- | --- | --- |

3.

Muudatusettepanekute hääletamine

Muudatusettepanekuid hääletatakse teksti punktide järjekorras ja järgmises eelistuste järjekorras:

—

kompromissettepanekud eeldusel, et ühelgi esialgsete muudatusettepanekute esitajatest ei ole neile vastuväiteid;

| — | raportööri muudatusettepanekud; |
| --- | --- |

—

raportööri muudatusettepanekud;

| — | ülejäänud muudatusettepanekud. |
| --- | --- |

—

ülejäänud muudatusettepanekud.

| — | Vastuvõtmise korral tühistab kompromissettepanek või raportööri muudatusettepanek selle aluseks olnud muudatusettepanekud. |
| --- | --- |

—

Vastuvõtmise korral tühistab kompromissettepanek või raportööri muudatusettepanek selle aluseks olnud muudatusettepanekud.

| — | Kui eri autorid on esitanud kaks või enam ühesugust muudatusettepanekut, pannakse need hääletusele ühe muudatusettepanekuna. |
| --- | --- |

—

Kui eri autorid on esitanud kaks või enam ühesugust muudatusettepanekut, pannakse need hääletusele ühe muudatusettepanekuna.

| — | Keelelisi muudatusettepanekuid hääletusele ei panda. |
| --- | --- |

—

Keelelisi muudatusettepanekuid hääletusele ei panda.

| 4. | Kui teksti sama osa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, on prioriteetne see muudatusettepanek, mis kõige rohkem originaalteksti muudab, ning see pannakse hääletusele esimesena. |
| --- | --- |

4.

Kui teksti sama osa kohta on esitatud kaks või enam üksteist välistavat muudatusettepanekut, on prioriteetne see muudatusettepanek, mis kõige rohkem originaalteksti muudab, ning see pannakse hääletusele esimesena.

| 5. | Komitee president teatab enne hääletamist, kas ühe muudatusettepaneku heakskiitmine toob endaga kaasa ühe või mitme teise muudatusettepaneku tühistamise, kuna need teineteist välistavad, kui need on esitatud ühe tekstiosa kohta, või kuna need tekitavad vastuolu. Muudatusettepanek loetakse kehtetuks, kui see on vastuolus sama arvamuse üle varem toimunud hääletusega. Juhul kui muudatusettepaneku esitajad vaidlustavad presidendi asjaomase otsuse, otsustab täiskogu, kas kõnealune muudatusettepanek pannakse hääletusele või mitte. |
| --- | --- |

5.

Komitee president teatab enne hääletamist, kas ühe muudatusettepaneku heakskiitmine toob endaga kaasa ühe või mitme teise muudatusettepaneku tühistamise, kuna need teineteist välistavad, kui need on esitatud ühe tekstiosa kohta, või kuna need tekitavad vastuolu. Muudatusettepanek loetakse kehtetuks, kui see on vastuolus sama arvamuse üle varem toimunud hääletusega. Juhul kui muudatusettepaneku esitajad vaidlustavad presidendi asjaomase otsuse, otsustab täiskogu, kas kõnealune muudatusettepanek pannakse hääletusele või mitte.

| 6. | Kui tekst tervikuna ei saa lõpphääletusel häälteenamust, otsustab täiskogu, kas arvamuse eelnõu saadetakse tagasi juhtivkomisjonile või loobutakse selle edasisest menetlemisest. Arvamus tühistatakse, kui institutsioonidevaheline ajakava ei võimalda selle arutamist jätkata. Komitee president teavitab sellest konsulteerimistaotluse esitanud institutsiooni.
  Kui arvamus saadetakse tagasi pädevale komisjonile, tuleb viimasel otsustada, kas






  — | esitada arvamuse eelnõu täiskogus vastuvõetud muudatusettepanekutega muudetud kujul uuesti arutamiseks ja vastuvõtmiseks; |
| --- | --- | --- |

6.

Kui tekst tervikuna ei saa lõpphääletusel häälteenamust, otsustab täiskogu, kas arvamuse eelnõu saadetakse tagasi juhtivkomisjonile või loobutakse selle edasisest menetlemisest. Arvamus tühistatakse, kui institutsioonidevaheline ajakava ei võimalda selle arutamist jätkata. Komitee president teavitab sellest konsulteerimistaotluse esitanud institutsiooni.

Kui arvamus saadetakse tagasi pädevale komisjonile, tuleb viimasel otsustada, kas

—

esitada arvamuse eelnõu täiskogus vastuvõetud muudatusettepanekutega muudetud kujul uuesti arutamiseks ja vastuvõtmiseks;

| — | määrata uus raportöör, alustades seega uue arvamuse koostamise menetlust |
| --- | --- |

—

määrata uus raportöör, alustades seega uue arvamuse koostamise menetlust

| — | või loobuda arvamuse edasisest menetlemisest. |
| --- | --- |

—

või loobuda arvamuse edasisest menetlemisest.

Artikkel 26. Lõpliku teksti sidusus

Artikkel 26. Lõpliku teksti sidusus

Kui lõpliku teksti sidusust rikutakse selliste muudatusettepanekute vastuvõtmise tagajärjel, mida ei ole vastavalt artikli 25 lõikele 5 kehtetuks tunnistatud, või vastuvõetud muudatusettepaneku tagajärjel, mis eeldab teksti asjakohaste osade vastavat muutmist, tuleb komitee administratsioonil pärast fraktsioonide, raportööri ja asjaomaste muudatusettepanekute autoriga konsulteerimist teha lõpliku teksti sidususe taastamiseks tekstis muudatusi. Teksti muutmisel piirdutakse üksnes nende muudatustega, mis on hädavajalikud teksti sidususe taastamiseks. Liikmeid teavitatakse kõigist tekstis tehtud muudatustest.

Artikkel 27. Kiireloomulised arvamused

Artikkel 27. Kiireloomulised arvamused

Kiireloomulisel juhul, kui tavaline menetlus ei võimalda nõukogu, komisjoni ja Euroopa Parlamendi määratud tähtajast kinni pidada ning kui juhtivkomisjon on arvamuse eelnõu ühehäälselt vastu võtnud, edastab komitee president selle teadmiseks nõukogule, komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Arvamuse eelnõu esitatakse muudatusteta vastuvõtmiseks järgmisele täiskogu istungjärgule. Kõigile kõnealuse arvamusega seotud dokumentidele peab olema märgitud, et tegemist on kiireloomulise arvamusega.

Artikkel 28. Lihtsustatud menetlus

Artikkel 28. Lihtsustatud menetlus

Komisjonis ühehäälselt vastuvõetud arvamuste ja aruannete eelnõud esitatakse samal kujul täiskogule vastuvõtmiseks, välja arvatud juhul, kui vähemalt 32 komitee täisliiget või nende nõuetekohaselt volitatud asendusliiget või mõni fraktsioon on eelnõule esitanud muudatusettepanekuid vastavalt artikli 24 lõike 3 esimesele lausele. Viimasel juhul vaatab täiskogu muudatusettepanekud läbi. Raportöör tutvustab arvamuse või aruande eelnõu täiskogu istungil ning seda võidakse arutada. Eelnõu edastatakse koos päevakorra kavandiga komitee liikmetele tutvumiseks.

Artikkel 29. Täiskogu istungjärgu lõpetamine

Artikkel 29. Täiskogu istungjärgu lõpetamine

Enne täiskogu istungjärgu lõpetamist teeb komitee president teatavaks järgmise täiskogu istungjärgu toimumise aja ja koha ning juba teadaolevad päevakorrapunktid.

Artikkel 30. Sümbolid

Artikkel 30. Sümbolid

| 1. | Komitee tunnustab järgmisi liidu sümboleid ja võtab need omaks:






  a) | lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring; |
| --- | --- | --- |

1.

Komitee tunnustab järgmisi liidu sümboleid ja võtab need omaks:

a)

lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring;

| b) | hümn „Ood rõõmule“ Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast; |
| --- | --- |

b)

hümn „Ood rõõmule“ Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast;

| c) | juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses“. |
| --- | --- |

c)

juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses“.

| 2. | Komitee tähistab 9. mail Euroopa päeva ja innustab liikmeid sama tegema. |
| --- | --- |

2.

Komitee tähistab 9. mail Euroopa päeva ja innustab liikmeid sama tegema.

| 3. | Lipp on väljas kõigis komitee hoonetes ja kõigil ametlikel üritustel. |
| --- | --- |

3.

Lipp on väljas kõigis komitee hoonetes ja kõigil ametlikel üritustel.

| 4. | Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi avamisel ja muudel pidulikel istungitel, eelkõige selleks, et tervitada riigi- ja valitsusjuhte või uusi komitee liikmeid pärast laienemist. |
| --- | --- |

4.

Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi avamisel ja muudel pidulikel istungitel, eelkõige selleks, et tervitada riigi- ja valitsusjuhte või uusi komitee liikmeid pärast laienemist.

3. PEATÜKK

3. PEATÜKK

KOMITEE JUHATUS JA PRESIDENT

KOMITEE JUHATUS JA PRESIDENT

Artikkel 31. Juhatuse koosseis

Artikkel 31. Juhatuse koosseis

Komitee juhatuse koosseisu kuuluvad

| a) | komitee president; |
| --- | --- |

a)

komitee president;

| b) | komitee esimene asepresident; |
| --- | --- |

b)

komitee esimene asepresident;

| c) | üks asepresident iga liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

c)

üks asepresident iga liikmesriigi kohta;

| d) | veel 26 liiget; |
| --- | --- |

d)

veel 26 liiget;

| e) | fraktsioonide esimehed. |
| --- | --- |

e)

fraktsioonide esimehed.

Lisaks komitee presidendile, esimesele asepresidendile ja fraktsioonide esimeestele on kohad juhatuses riikide delegatsioonide vahel jaotatud järgmiselt:

| — | 3 kohta: Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola; |
| --- | --- |

—

3 kohta: Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Poola;

| — | 2 kohta: Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi, Taani, Kreeka, Iirimaa, Leedu, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi; |
| --- | --- |

—

2 kohta: Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi, Taani, Kreeka, Iirimaa, Leedu, Ungari, Madalmaad, Austria, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi;

| — | 1 koht: Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Malta, Sloveenia. |
| --- | --- |

—

1 koht: Eesti, Küpros, Läti, Luksemburg, Malta, Sloveenia.

Artikkel 32. Juhatuse liikmete asendamine

Artikkel 32. Juhatuse liikmete asendamine

| 1. | Iga riigi delegatsioon määrab oma juhatuse liikmele, välja arvatud komitee presidendile ja esimesele asepresidendile, oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest asendaja. |
| --- | --- |

1.

Iga riigi delegatsioon määrab oma juhatuse liikmele, välja arvatud komitee presidendile ja esimesele asepresidendile, oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest asendaja.

| 2. | Iga fraktsioon määrab oma esimehele oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest asendaja. |
| --- | --- |

2.

Iga fraktsioon määrab oma esimehele oma koosseisu hulgast täisliikmest või asendusliikmest asendaja.

| 3. | Asendajal on koosolekutel osalemis-, sõna- ja hääleõigus vaid siis, kui ta asendab kõnealust juhatuse liiget. Hääleõiguse delegeerimisest liikme poolt, kes ei saa juhatuse koosolekul osaleda, tuleb peasekretärile enne kõnealuse koosoleku toimumist teatada kooskõlas ette nähtud teavitamismenetlusega. |
| --- | --- |

3.

Asendajal on koosolekutel osalemis-, sõna- ja hääleõigus vaid siis, kui ta asendab kõnealust juhatuse liiget. Hääleõiguse delegeerimisest liikme poolt, kes ei saa juhatuse koosolekul osaleda, tuleb peasekretärile enne kõnealuse koosoleku toimumist teatada kooskõlas ette nähtud teavitamismenetlusega.

Artikkel 33. Valimiste kord

Artikkel 33. Valimiste kord

| 1. | Täiskogu valib juhatuse kaheks ja pooleks aastaks. |
| --- | --- |

1.

Täiskogu valib juhatuse kaheks ja pooleks aastaks.

| 2. | Juhatus valitakse ajutise presidendi juhtimisel vastavalt artiklitele 12 ja 13. Kõik kandidatuurid tuleb peasekretärile esitada kirjalikus vormis hiljemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust. Valimine võib toimuda alles pärast artikli 22 lõike 1 esimeses lauses tähendatud otsustusvõimelisuse kontrolli. |
| --- | --- |

2.

Juhatus valitakse ajutise presidendi juhtimisel vastavalt artiklitele 12 ja 13. Kõik kandidatuurid tuleb peasekretärile esitada kirjalikus vormis hiljemalt üks tund enne täiskogu istungjärgu algust. Valimine võib toimuda alles pärast artikli 22 lõike 1 esimeses lauses tähendatud otsustusvõimelisuse kontrolli.

Artikkel 34. Komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimine

Artikkel 34. Komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimine

| 1. | Enne valimisi võivad komitee presidendi ja esimese asepresidendi kandidaadid esineda täiskogu ees lühikese sõnavõtuga. Kandidaatidele eraldatakse võrdselt kõneaega, ajalimiidi määrab ajutine president. |
| --- | --- |

1.

Enne valimisi võivad komitee presidendi ja esimese asepresidendi kandidaadid esineda täiskogu ees lühikese sõnavõtuga. Kandidaatidele eraldatakse võrdselt kõneaega, ajalimiidi määrab ajutine president.

| 2. | Komitee president ja esimene asepresident valitakse eraldi. Valituks osutuvad kandidaadid, kes saavad hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse. |
| --- | --- |

2.

Komitee president ja esimene asepresident valitakse eraldi. Valituks osutuvad kandidaadid, kes saavad hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.

| 3. | Hääletatakse poolt või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolthääli. |
| --- | --- |

3.

Hääletatakse poolt või jäädakse erapooletuks. Häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolthääli.

| 4. | Kui ükski kandidaat ei saavuta esimeses hääletusvoorus häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine, kus valituks osutub kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Häälte võrdse jagunemise korral heidetakse liisku. |
| --- | --- |

4.

Kui ükski kandidaat ei saavuta esimeses hääletusvoorus häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine, kus valituks osutub kõige rohkem hääli kogunud kandidaat. Häälte võrdse jagunemise korral heidetakse liisku.

Artikkel 35. Juhatuse liikmete ja nende asendajate valimine

Artikkel 35. Juhatuse liikmete ja nende asendajate valimine

| 1. | Võidakse koostada ühisnimekiri nende delegatsioonide kandidaatidest, kes seavad üles ühe kandidaadi igale neile eraldatud kohale juhatuses. Kandidaatide ühisnimekiri osutub valituks esimeses hääletusvoorus, kui see saab hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.
  Kui kandidaatide ühisnimekiri ei osutu valituks või kui kandidaatide arv ületab asjaomase riigi delegatsioonile juhatuses eraldatud kohtade arvu, korraldatakse iga koha puhul eraldi hääletus. Sel juhul kohaldatakse artiklis 33 ja artikli 34 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korda. |
| --- | --- |

1.

Võidakse koostada ühisnimekiri nende delegatsioonide kandidaatidest, kes seavad üles ühe kandidaadi igale neile eraldatud kohale juhatuses. Kandidaatide ühisnimekiri osutub valituks esimeses hääletusvoorus, kui see saab hääletusel osalenud komitee liikmete poolthäälteenamuse.

Kui kandidaatide ühisnimekiri ei osutu valituks või kui kandidaatide arv ületab asjaomase riigi delegatsioonile juhatuses eraldatud kohtade arvu, korraldatakse iga koha puhul eraldi hääletus. Sel juhul kohaldatakse artiklis 33 ja artikli 34 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korda.

| 2. | Sama korda kohaldatakse asendajate valimise suhtes. Asendajad võib valida juhatuse liikmetega samal ajal. |
| --- | --- |

2.

Sama korda kohaldatakse asendajate valimise suhtes. Asendajad võib valida juhatuse liikmetega samal ajal.

| 3. | Kõigis fraktsioonides valitud fraktsioonide esimehed kuuluvad automaatselt juhatuse koosseisu. |
| --- | --- |

3.

Kõigis fraktsioonides valitud fraktsioonide esimehed kuuluvad automaatselt juhatuse koosseisu.

Artikkel 36. Järelvalimised juhatuse vabanenud kohtade täitmiseks

Artikkel 36. Järelvalimised juhatuse vabanenud kohtade täitmiseks

Kui lõpevad juhatuse liikme või tema asendaja volitused komitee liikmena või ta astub juhatuse liikme kohalt tagasi, asendatakse ta komitee koosseisu volituste lõppemiseni jäänud ajaks artiklites 31–35 sätestatud korras. Järelvalimised juhatuse vabanenud liikme- või asendajakoha täitmiseks toimuvad täiskogu istungjärgul komitee presidendi või asepresidendi juhatamisel artikli 39 lõikes 3 sätestatud korras.

Artikkel 37. Juhatuse ülesanded

Artikkel 37. Juhatuse ülesanded

Juhatus täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | valmistab ette ja esitab oma volituste alguses täiskogule oma poliitilised prioriteedid ning jälgib nende elluviimist. Juhatus esitab oma ametivolituste lõppedes täiskogule poliitiliste prioriteetide rakendamise aruande; |
| --- | --- |

a)

valmistab ette ja esitab oma volituste alguses täiskogule oma poliitilised prioriteedid ning jälgib nende elluviimist. Juhatus esitab oma ametivolituste lõppedes täiskogule poliitiliste prioriteetide rakendamise aruande;

| b) | korraldab ja kooskõlastab täiskogu ja komisjonide tööd; |
| --- | --- |

b)

korraldab ja kooskõlastab täiskogu ja komisjonide tööd;

| c) | koostab ja esitab täiskogule käitumisjuhendi; |
| --- | --- |

c)

koostab ja esitab täiskogule käitumisjuhendi;

| d) | kannab üldist vastutust komitee täis- ja asendusliikmetega seotud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes; tagab komitee, peasekretariaadi ja komitee tööorganite sisemise töökorralduse, sealhulgas ametikohtade loeteluga seonduvates küsimustes; |
| --- | --- |

d)

kannab üldist vastutust komitee täis- ja asendusliikmetega seotud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes; tagab komitee, peasekretariaadi ja komitee tööorganite sisemise töökorralduse, sealhulgas ametikohtade loeteluga seonduvates küsimustes;

| e) | juhatus võib






  — | moodustada juhatuse või komitee liikmetest töörühmi juhatuse nõustamiseks eriküsimustes. Kõnealuste töörühmade koosseisu võib kuuluda kuni kolmteist liiget; |
| --- | --- | --- |

e)

juhatus võib

—

moodustada juhatuse või komitee liikmetest töörühmi juhatuse nõustamiseks eriküsimustes. Kõnealuste töörühmade koosseisu võib kuuluda kuni kolmteist liiget;

| — | kutsuda oma koosolekutele osalema teisi komitee liikmeid, tuginedes nende asjatundmusele või ametile, ning komiteesse mittekuuluvaid isikuid; |
| --- | --- |

—

kutsuda oma koosolekutele osalema teisi komitee liikmeid, tuginedes nende asjatundmusele või ametile, ning komiteesse mittekuuluvaid isikuid;

| f) | jälgib arvamuste, aruannete ja resolutsioonide vastuvõtmise järgset tegevust ning iga-aastast komitee mõju analüüsi ja nõustab komitee presidenti tulemuste rakendamisel; |
| --- | --- |

f)

jälgib arvamuste, aruannete ja resolutsioonide vastuvõtmise järgset tegevust ning iga-aastast komitee mõju analüüsi ja nõustab komitee presidenti tulemuste rakendamisel;

| g) | nimetab ametisse peasekretäri ning artiklis 71 loetletud ametnikud ja muud teenistujad; |
| --- | --- |

g)

nimetab ametisse peasekretäri ning artiklis 71 loetletud ametnikud ja muud teenistujad;

| h) | esitab vastavalt artiklile 73 täiskogule komitee tulude ja kulude eelarvestuse projekti; |
| --- | --- |

h)

esitab vastavalt artiklile 73 täiskogule komitee tulude ja kulude eelarvestuse projekti;

| i) | annab loa koosolekute läbiviimiseks väljaspool komitee asukohta; |
| --- | --- |

i)

annab loa koosolekute läbiviimiseks väljaspool komitee asukohta;

| j) | võtab vastu sätteid seoses töörühmade, Regioonide Komitee ja kandidaatriikide ühiskomiteede ning muude, komitee liikmete osalusega poliitiliste organite koosseisu ning töökorraldusega.
  Ühised nõuandekomiteed luuakse kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike esindajate kaasamisel, lähtudes stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätetest.
  Kandidaatriigi valitsus määrab ametlikult liikmed, kes esindavad ühises nõuandekomitees asjaomase riigi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Ühiste nõuandekomiteede otsused langetatakse Regioonide Komitee ja kandidaatriigi jagatud kaasjuhtimisel ühiselt kandidaatriigi esindajatega.
  Ühised nõuandekomiteed peaksid vastu võtma aruandeid ja soovitusi, milles keskendutakse otseselt laienemisprotsessi teemadele, mis on olulised kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks. Võidakse koostada ka asjaomasele assotsiatsiooninõukogule suunatud aruandeid; |
| --- | --- |

j)

võtab vastu sätteid seoses töörühmade, Regioonide Komitee ja kandidaatriikide ühiskomiteede ning muude, komitee liikmete osalusega poliitiliste organite koosseisu ning töökorraldusega.

Ühised nõuandekomiteed luuakse kandidaatriikide kohalike ja piirkondlike esindajate kaasamisel, lähtudes stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sätetest.

Kandidaatriigi valitsus määrab ametlikult liikmed, kes esindavad ühises nõuandekomitees asjaomase riigi kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Ühiste nõuandekomiteede otsused langetatakse Regioonide Komitee ja kandidaatriigi jagatud kaasjuhtimisel ühiselt kandidaatriigi esindajatega.

Ühised nõuandekomiteed peaksid vastu võtma aruandeid ja soovitusi, milles keskendutakse otseselt laienemisprotsessi teemadele, mis on olulised kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks. Võidakse koostada ka asjaomasele assotsiatsiooninõukogule suunatud aruandeid;

| k) | võtab juhul, kui täiskogu ei suuda tähtaja jooksul teha otsust, kooskõlas artiklitega 57 ja 58 tegutseva komitee presidendi või pädeva komisjoni esildisel pärast artikli 38 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. Kui selline otsus vastu võetakse, esitab komitee president kohtusse komitee nimel hagi ja palub täiskogul selle järgmisel istungjärgul teha otsuse hagiga jätkamise kohta. Kui täiskogu pärast artikli 22 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist väljendab artikli 14 punktis h sätestatud häälteenamusega hagile vastuseisu, võtab president hagi tagasi. |
| --- | --- |

k)

võtab juhul, kui täiskogu ei suuda tähtaja jooksul teha otsust, kooskõlas artiklitega 57 ja 58 tegutseva komitee presidendi või pädeva komisjoni esildisel pärast artikli 38 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist poolthäälteenamusega vastu otsuse esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. Kui selline otsus vastu võetakse, esitab komitee president kohtusse komitee nimel hagi ja palub täiskogul selle järgmisel istungjärgul teha otsuse hagiga jätkamise kohta. Kui täiskogu pärast artikli 22 lõike 1 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kindlakstegemist väljendab artikli 14 punktis h sätestatud häälteenamusega hagile vastuseisu, võtab president hagi tagasi.

Artikkel 38. Juhatuse koosolekute kokkukutsumise, otsustusvõimelisuse kindlakstegemise ja otsuste vastuvõtmise kord

Artikkel 38. Juhatuse koosolekute kokkukutsumise, otsustusvõimelisuse kindlakstegemise ja otsuste vastuvõtmise kord

| 1. | Juhatuse koosolekud kutsub kokku komitee president, kes kokkuleppel esimese asepresidendiga määrab koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra. Juhatus koguneb vähemalt üks kord kvartalis või 14 päeva jooksul pärast vähemalt ühe neljandiku juhatuse liikmete koostatud kirjaliku ühistaotluse saamist. |
| --- | --- |

1.

Juhatuse koosolekud kutsub kokku komitee president, kes kokkuleppel esimese asepresidendiga määrab koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra. Juhatus koguneb vähemalt üks kord kvartalis või 14 päeva jooksul pärast vähemalt ühe neljandiku juhatuse liikmete koostatud kirjaliku ühistaotluse saamist.

| 2. | Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui vähemalt pool selle liikmetest on kohal. Juhatuse otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt kuus liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Kui on kindlaks tehtud, et juhatuse koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse arutelu jätkata, kuid hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule. |
| --- | --- |

2.

Juhatuse koosolek on otsustusvõimeline, kui vähemalt pool selle liikmetest on kohal. Juhatuse otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe komitee liikme taotlusel ja kui vähemalt kuus liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Kui on kindlaks tehtud, et juhatuse koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse arutelu jätkata, kuid hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule.

| 3. | Juhatus võtab otsuseid vastu poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti. Kohaldatakse artikli 23 lõikeid 2 ja 6. |
| --- | --- |

3.

Juhatus võtab otsuseid vastu poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti. Kohaldatakse artikli 23 lõikeid 2 ja 6.

| 4. | Ilma et see piiraks artikli 40 lõike 4 punkti b kohaldamist, võib komitee president juhatuse otsuste ettevalmistamiseks teha peasekretärile ülesandeks koostada iga käsitletava teema puhul arutusele tulevad dokumendid ja soovitused otsusteks. Kõnealused dokumendid lisatakse päevakorra kavandile. |
| --- | --- |

4.

Ilma et see piiraks artikli 40 lõike 4 punkti b kohaldamist, võib komitee president juhatuse otsuste ettevalmistamiseks teha peasekretärile ülesandeks koostada iga käsitletava teema puhul arutusele tulevad dokumendid ja soovitused otsusteks. Kõnealused dokumendid lisatakse päevakorra kavandile.

| 5. | Dokumendid tuleb juhatuse liikmetele teha kättesaadavaks elektroonilisel kujul hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.
  Muudatusettepanekud juhatuse dokumentide kohta peavad jõudma peasekretärini vähemalt kaks tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid, ja need peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlgete valmimist. Võimaluse korral peavad juhatuse jaoks koostatud dokumendid sisaldama mitut võimalust, mille seast juhatus saaks valida, ja dokumentide kohta peab saama esitada muudatusettepanekuid kohe pärast nende avaldamist. |
| --- | --- |

5.

Dokumendid tuleb juhatuse liikmetele teha kättesaadavaks elektroonilisel kujul hiljemalt kümme päeva enne koosoleku algust.

Muudatusettepanekud juhatuse dokumentide kohta peavad jõudma peasekretärini vähemalt kaks tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust, järgides muudatusettepanekute esitamise korrast tulenevaid nõudeid, ja need peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlgete valmimist. Võimaluse korral peavad juhatuse jaoks koostatud dokumendid sisaldama mitut võimalust, mille seast juhatus saaks valida, ja dokumentide kohta peab saama esitada muudatusettepanekuid kohe pärast nende avaldamist.

| 6. | Erandlikel asjaoludel võib komitee president kasutada kirjalikku menetlust, et saada juhatuse heakskiit muule kui isikuküsimusi puudutavale otsusele. President edastab juhatuse liikmetele otsuse ettepaneku ja palub end kolme tööpäeva jooksul kirjalikult teavitada võimalikest vastuväidetest. Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kuus juhatuse liiget. |
| --- | --- |

6.

Erandlikel asjaoludel võib komitee president kasutada kirjalikku menetlust, et saada juhatuse heakskiit muule kui isikuküsimusi puudutavale otsusele. President edastab juhatuse liikmetele otsuse ettepaneku ja palub end kolme tööpäeva jooksul kirjalikult teavitada võimalikest vastuväidetest. Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kuus juhatuse liiget.

Artikkel 39. Komitee president

Artikkel 39. Komitee president

| 1. | Komitee president juhib komitee tööd. |
| --- | --- |

1.

Komitee president juhib komitee tööd.

| 2. | President esindab komiteed ja võib komitee esindamise õigust delegeerida. |
| --- | --- |

2.

President esindab komiteed ja võib komitee esindamise õigust delegeerida.

| 3. | Kui komitee president viibib eemal, esindab teda esimene asepresident; kui esimene asepresident viibib eemal, esindab komitee presidenti üks ülejäänud asepresidentidest. |
| --- | --- |

3.

Kui komitee president viibib eemal, esindab teda esimene asepresident; kui esimene asepresident viibib eemal, esindab komitee presidenti üks ülejäänud asepresidentidest.

| 4. | President vastutab julgeoleku tagamise eest komitee ruumides ning komitee valduste puutumatuse eest. |
| --- | --- |

4.

President vastutab julgeoleku tagamise eest komitee ruumides ning komitee valduste puutumatuse eest.

Artikkel 40. Rahandus- ja halduskomisjon

Artikkel 40. Rahandus- ja halduskomisjon

| 1. | Komitee juhatus moodustab kooskõlas artikliga 37 nõuandva rahandus- ja halduskomisjoni (CFAA), mille esimeheks on juhatuse liige. |
| --- | --- |

1.

Komitee juhatus moodustab kooskõlas artikliga 37 nõuandva rahandus- ja halduskomisjoni (CFAA), mille esimeheks on juhatuse liige.

| 2. | Rahandus- ja halduskomisjoni koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks esimees kokkuleppel esimese aseesimehega. |
| --- | --- |

2.

Rahandus- ja halduskomisjoni koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks esimees kokkuleppel esimese aseesimehega.

| 3. | Rahandus- ja halduskomisjon võib oma liikmete hulgast määrata raportööri, kes aitab komisjoni juhatusele rahandus- ja halduskomisjoni aruannete koostamisel talle antud ülesannete piires. Liige annab vajaduse korral ja kokkuleppel esimehega oma pädevuses olevatest teemadest aru komisjonile ja juhatusele. Asjaomane liige võib esitada oma aruande rahandus- ja halduskomisjonile kas kirjalikult või suuliselt. |
| --- | --- |

3.

Rahandus- ja halduskomisjon võib oma liikmete hulgast määrata raportööri, kes aitab komisjoni juhatusele rahandus- ja halduskomisjoni aruannete koostamisel talle antud ülesannete piires. Liige annab vajaduse korral ja kokkuleppel esimehega oma pädevuses olevatest teemadest aru komisjonile ja juhatusele. Asjaomane liige võib esitada oma aruande rahandus- ja halduskomisjonile kas kirjalikult või suuliselt.

| 4. | Rahandus- ja halduskomisjon (CFAA) täidab järgmisi ülesandeid:






  a) | vastavalt artiklile 73 arutab peasekretäri esitatud tulude ja kulude eelarvestuse esialgset projekti ning kinnitab selle; |
| --- | --- | --- |

4.

Rahandus- ja halduskomisjon (CFAA) täidab järgmisi ülesandeid:

a)

vastavalt artiklile 73 arutab peasekretäri esitatud tulude ja kulude eelarvestuse esialgset projekti ning kinnitab selle;

| b) | töötab välja juhatuse otsuste ja korralduste eelnõud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes, sealhulgas komitee täis- ja asendusliikmeid puudutavates küsimustes.
  Kõnealused dokumendid koos rahandus- ja halduskomisjoni otsuste kokkuvõttega saadetakse juhatuse liikmetele kooskõlas artikli 38 lõigetega 4 ja 5; |
| --- | --- |

b)

töötab välja juhatuse otsuste ja korralduste eelnõud rahalistes, organisatsioonilistes ja haldusküsimustes, sealhulgas komitee täis- ja asendusliikmeid puudutavates küsimustes.

Kõnealused dokumendid koos rahandus- ja halduskomisjoni otsuste kokkuvõttega saadetakse juhatuse liikmetele kooskõlas artikli 38 lõigetega 4 ja 5;

| c) | annab nõu olulistes küsimustes, mis võivad ohustada assigneeringute head haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist, eelkõige seoses assigneeringute kasutuse prognoosiga, iseäranis hinnates jooksva eelarve täitmise, assigneeringute ümberpaigutuste, ametikohtade loeteluga seotud menetluste, haldusassigneeringute ja hoonete projektidega seotud toiminguid. |
| --- | --- |

c)

annab nõu olulistes küsimustes, mis võivad ohustada assigneeringute head haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist, eelkõige seoses assigneeringute kasutuse prognoosiga, iseäranis hinnates jooksva eelarve täitmise, assigneeringute ümberpaigutuste, ametikohtade loeteluga seotud menetluste, haldusassigneeringute ja hoonete projektidega seotud toiminguid.

| 5. | Erandlikel asjaoludel võib komitee president kasutada otsuse vastuvõtmisel kirjalikku menetlust. President edastab juhatuse liikmetele otsuse ettepaneku ja palub end kolme tööpäeva jooksul kirjalikult teavitada võimalikest vastuväidetest. Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kolm juhatuse liiget. |
| --- | --- |

5.

Erandlikel asjaoludel võib komitee president kasutada otsuse vastuvõtmisel kirjalikku menetlust. President edastab juhatuse liikmetele otsuse ettepaneku ja palub end kolme tööpäeva jooksul kirjalikult teavitada võimalikest vastuväidetest. Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kolm juhatuse liiget.

| 6. | Rahandus- ja halduskomisjoni esimees esindab komiteed suhetes Euroopa Liidu eelarvepädeva asutusega.


  Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide juhatuses menetlemise kord |
| --- | --- |

6.

Rahandus- ja halduskomisjoni esimees esindab komiteed suhetes Euroopa Liidu eelarvepädeva asutusega.

Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide juhatuses menetlemise kord

Arvamuste, aruannete ja resolutsioonide juhatuses menetlemise kord

Artikkel 41. Arvamused – õiguslik alus

Artikkel 41. Arvamused – õiguslik alus

Komitee võtab oma arvamused vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 307 kohaselt:

| a) | Euroopa Parlamendi, nõukogu või Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotluse alusel aluslepingutes ettenähtud juhtudel ning kõigil muudel, eriti piiriülese koostööga seotud juhtudel, kui mõni nimetatud institutsioonidest seda vajalikuks peab; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi, nõukogu või Euroopa Komisjoni konsulteerimistaotluse alusel aluslepingutes ettenähtud juhtudel ning kõigil muudel, eriti piiriülese koostööga seotud juhtudel, kui mõni nimetatud institutsioonidest seda vajalikuks peab;

| b) | omal algatusel juhtudel, kui komitee seda vajalikuks peab, kas






  i) | Euroopa Liidu mõne teise institutsiooni poolt komiteele teadmiseks edastatud teatise, aruande või seadusandliku ettepaneku alusel või nõukogu praeguse või järgmise eesistujariigi taotluse alusel
  või |
| --- | --- | --- |

b)

omal algatusel juhtudel, kui komitee seda vajalikuks peab, kas

i)

Euroopa Liidu mõne teise institutsiooni poolt komiteele teadmiseks edastatud teatise, aruande või seadusandliku ettepaneku alusel või nõukogu praeguse või järgmise eesistujariigi taotluse alusel

või

| ii) | ülejäänud juhtudel täielikult omal algatusel ning kooskõlas artikliga 14 komitee poliitiliste prioriteetide alusel; |
| --- | --- |

ii)

ülejäänud juhtudel täielikult omal algatusel ning kooskõlas artikliga 14 komitee poliitiliste prioriteetide alusel;

| c) | kui tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 304 konsulteeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komitee on seisukohal, et asi puudutab piirkondlikke erihuve. |
| --- | --- |

c)

kui tulenevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 304 konsulteeritakse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komitee on seisukohal, et asi puudutab piirkondlikke erihuve.

Artikkel 42. Arvamustele komisjoni määramine

Artikkel 42. Arvamustele komisjoni määramine

| 1. | Komitee president määrab Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu või Euroopa Komisjoni esitatud arvamuse koostamise taotluse aluseks olevatele dokumentidele pärast nende saabumist juhtivkomisjoni. |
| --- | --- |

1.

Komitee president määrab Euroopa Parlamendi, Euroopa Ülemkogu, nõukogu või Euroopa Komisjoni esitatud arvamuse koostamise taotluse aluseks olevatele dokumentidele pärast nende saabumist juhtivkomisjoni.

| 2. | Kui arvamuse teema kuulub rohkem kui ühe komisjoni pädevusse, määrab president pärast asjaomaste komisjonide esimeestega konsulteerimist vastutava juhtivkomisjoni. Enne seda, kui president konsulteerib esimeeste konverentsiga, tagab peasekretär põhjaliku analüüsi, miks käsitletav dokument kuulub rohkem kui ühe komisjoni pädevusse. Kui teema kuulub lahutamatult mitme komisjoni pädevusse, võib president teha ettepaneku moodustada võrdsest hulgast asjaomaste komisjonide esindajatest koosnev ajutine töörühm. Töörühm võib määrata ühe raportööri, kes koostab üheainsa arvamuse või resolutsiooni, mis esitatakse täiskogu istungjärgule. |
| --- | --- |

2.

Kui arvamuse teema kuulub rohkem kui ühe komisjoni pädevusse, määrab president pärast asjaomaste komisjonide esimeestega konsulteerimist vastutava juhtivkomisjoni. Enne seda, kui president konsulteerib esimeeste konverentsiga, tagab peasekretär põhjaliku analüüsi, miks käsitletav dokument kuulub rohkem kui ühe komisjoni pädevusse. Kui teema kuulub lahutamatult mitme komisjoni pädevusse, võib president teha ettepaneku moodustada võrdsest hulgast asjaomaste komisjonide esindajatest koosnev ajutine töörühm. Töörühm võib määrata ühe raportööri, kes koostab üheainsa arvamuse või resolutsiooni, mis esitatakse täiskogu istungjärgule.

| 3. | Kui komisjon ei ole nõus presidendi poolt artikli 42 lõigete 1 ja 2 kohaselt vastuvõetud otsusega, võib ta esimehe vahendusel taotleda juhatuse otsust. |
| --- | --- |

3.

Kui komisjon ei ole nõus presidendi poolt artikli 42 lõigete 1 ja 2 kohaselt vastuvõetud otsusega, võib ta esimehe vahendusel taotleda juhatuse otsust.

Artikkel 43. Pearaportööri määramine

Artikkel 43. Pearaportööri määramine

| 1. | Kui asjaomane komisjon ei jõua arvamuse eelnõu välja töötada soovitud tähtajaks, võib komitee juhatus teha täiskogule ettepaneku määrata pearaportöör, kes esitab oma arvamuse eelnõu otse täiskogule. |
| --- | --- |

1.

Kui asjaomane komisjon ei jõua arvamuse eelnõu välja töötada soovitud tähtajaks, võib komitee juhatus teha täiskogule ettepaneku määrata pearaportöör, kes esitab oma arvamuse eelnõu otse täiskogule.

| 2. | Kui soovitud tähtaeg ei jäta täiskogule piisavalt aega pearaportööri määramiseks, võib pearaportööri määrata komitee president, teavitades täiskogu sellest järgmisel istungjärgul. |
| --- | --- |

2.

Kui soovitud tähtaeg ei jäta täiskogule piisavalt aega pearaportööri määramiseks, võib pearaportööri määrata komitee president, teavitades täiskogu sellest järgmisel istungjärgul.

| 3. | Pearaportöör peab olema asjaomase komisjoni liige. |
| --- | --- |

3.

Pearaportöör peab olema asjaomase komisjoni liige.

| 4. | Mõlemal juhul tuleb asjaomane komisjon võimaluse korral kokku üldiseks eelaruteluks arvamuse või aruande teemal. |
| --- | --- |

4.

Mõlemal juhul tuleb asjaomane komisjon võimaluse korral kokku üldiseks eelaruteluks arvamuse või aruande teemal.

Artikkel 44. Omaalgatuslikud arvamused

Artikkel 44. Omaalgatuslikud arvamused

| 1. | Artikli 41 punkti b alapunkti ii kohaseid omaalgatuslike arvamuste koostamise taotlusi võivad juhatusele esitada neli juhatuse liiget, komisjon oma esimehe vahendusel või vähemalt 32 komitee liiget. Taotlused koos põhjendusega ja teised arutusele tulevad dokumendid tuleb esitada vastavalt artikli 38 lõikele 4 võimaluse korral enne aasta tööprogrammi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

1.

Artikli 41 punkti b alapunkti ii kohaseid omaalgatuslike arvamuste koostamise taotlusi võivad juhatusele esitada neli juhatuse liiget, komisjon oma esimehe vahendusel või vähemalt 32 komitee liiget. Taotlused koos põhjendusega ja teised arutusele tulevad dokumendid tuleb esitada vastavalt artikli 38 lõikele 4 võimaluse korral enne aasta tööprogrammi vastuvõtmist.

| 2. | Komisjonid teevad artikli 41 punkti b alapunkti ii kohaselt esitatud omaalgatuslike arvamuste koostamise taotluste rahuldamise kohta otsuse kahekolmandikulise poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud liikmete koguarvust. Juhatus teeb artikli 41 punkti b alapunkti ii kohaselt esitatud omaalgatuslike arvamuste koostamise taotluste rahuldamise kohta otsuse poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust. Arvamustele määratakse juhtivkomisjon vastavalt artiklile 42. Komitee president teavitab täiskogu kõikidest juhatuse otsustest kõnealuste omaalgatuslike arvamuste koostamise ja neile juhtivkomisjonide määramise kohta. |
| --- | --- |

2.

Komisjonid teevad artikli 41 punkti b alapunkti ii kohaselt esitatud omaalgatuslike arvamuste koostamise taotluste rahuldamise kohta otsuse kahekolmandikulise poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud liikmete koguarvust. Juhatus teeb artikli 41 punkti b alapunkti ii kohaselt esitatud omaalgatuslike arvamuste koostamise taotluste rahuldamise kohta otsuse poolthäälteenamusega hääletamisel osalenud juhatuse liikmete koguarvust. Arvamustele määratakse juhtivkomisjon vastavalt artiklile 42. Komitee president teavitab täiskogu kõikidest juhatuse otsustest kõnealuste omaalgatuslike arvamuste koostamise ja neile juhtivkomisjonide määramise kohta.

Artikkel 45. Resolutsioonide esitamise kord

Artikkel 45. Resolutsioonide esitamise kord

| 1. | Resolutsioonid võetakse päevakorda ainult siis, kui nad on seotud Euroopa Liidu tegevusega ning puudutavad piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse üksuste erihuve ning päevakajalisi küsimusi. |
| --- | --- |

1.

Resolutsioonid võetakse päevakorda ainult siis, kui nad on seotud Euroopa Liidu tegevusega ning puudutavad piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse üksuste erihuve ning päevakajalisi küsimusi.

| 2. | Resolutsiooni ettepanekuid või resolutsiooni koostamise taotlusi võivad komiteele esitada vähemalt 32 komitee liiget või fraktsioon. Kõik ettepanekud või taotlused tuleb juhatusele esitada kirjalikult ning märkida ära neid toetavate liikmete nimed või fraktsiooni nimi. Ettepanekud ja taotlused peavad peasekretärini jõudma hiljemalt viis tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust. Need peavad olema liikmetele kõikides keeltes kättesaadavad hiljemalt kolm päeva enne juhatuse koosolekut. Muudatusettepanekute kavandeid saab esitada elektrooniliselt alates hetkest, mil resolutsiooni eelnõu on kättesaadav. Juhatuse positiivse otsuse korral esitatakse muudatusettepanekute kavandid automaatselt muudatusettepanekutena. Juhatuse negatiivse otsuse korral eemaldatakse muudatusettepanekute kavandid süsteemist automaatselt. |
| --- | --- |

2.

Resolutsiooni ettepanekuid või resolutsiooni koostamise taotlusi võivad komiteele esitada vähemalt 32 komitee liiget või fraktsioon. Kõik ettepanekud või taotlused tuleb juhatusele esitada kirjalikult ning märkida ära neid toetavate liikmete nimed või fraktsiooni nimi. Ettepanekud ja taotlused peavad peasekretärini jõudma hiljemalt viis tööpäeva enne juhatuse koosoleku algust. Need peavad olema liikmetele kõikides keeltes kättesaadavad hiljemalt kolm päeva enne juhatuse koosolekut. Muudatusettepanekute kavandeid saab esitada elektrooniliselt alates hetkest, mil resolutsiooni eelnõu on kättesaadav. Juhatuse positiivse otsuse korral esitatakse muudatusettepanekute kavandid automaatselt muudatusettepanekutena. Juhatuse negatiivse otsuse korral eemaldatakse muudatusettepanekute kavandid süsteemist automaatselt.

| 3. | Kui juhatus otsustab, et komiteel tuleb koostada resolutsiooni eelnõu või võtta menetlusse resolutsiooni koostamise taotlus, võib ta






  a) | võtta resolutsiooni eelnõu täiskogu istungjärgu päevakorra esialgsesse kavandisse vastavalt artikli 16 lõikele 1; |
| --- | --- | --- |

3.

Kui juhatus otsustab, et komiteel tuleb koostada resolutsiooni eelnõu või võtta menetlusse resolutsiooni koostamise taotlus, võib ta

a)

võtta resolutsiooni eelnõu täiskogu istungjärgu päevakorra esialgsesse kavandisse vastavalt artikli 16 lõikele 1;

| b) | võtta resolutsiooni eelnõu järgmise täiskogu istungjärgu päevakorda vastavalt artikli 16 lõike 6 teisele lausele. Sellised resolutsiooni eelnõud tulevad arutamisele istungjärgu teisel istungipäeval. |
| --- | --- |

b)

võtta resolutsiooni eelnõu järgmise täiskogu istungjärgu päevakorda vastavalt artikli 16 lõike 6 teisele lausele. Sellised resolutsiooni eelnõud tulevad arutamisele istungjärgu teisel istungipäeval.

| 4. | Resolutsiooni eelnõusid, mis tulenevad pärast käesoleva artikli lõikes 2 määratud tähtaja möödumist tekkinud ettenägematust olukorrast (kiireloomulised resolutsioonid) ja mis vastavad käesoleva artikli lõike 1 sätetele, võib esitada juhatuse koosoleku alguses. Kui juhatus leiab, et ettepanek on seotud komitee tegevuse prioriteetidega, menetleb ta seda käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt. Kõik komitee liikmed võivad täiskogu istungjärgu ajal esitada muudatusettepanekuid kiireloomuliste resolutsioonide kohta. |
| --- | --- |

4.

Resolutsiooni eelnõusid, mis tulenevad pärast käesoleva artikli lõikes 2 määratud tähtaja möödumist tekkinud ettenägematust olukorrast (kiireloomulised resolutsioonid) ja mis vastavad käesoleva artikli lõike 1 sätetele, võib esitada juhatuse koosoleku alguses. Kui juhatus leiab, et ettepanek on seotud komitee tegevuse prioriteetidega, menetleb ta seda käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt. Kõik komitee liikmed võivad täiskogu istungjärgu ajal esitada muudatusettepanekuid kiireloomuliste resolutsioonide kohta.

4. PEATÜKK

4. PEATÜKK

ESIMEESTE KONVERENTS

ESIMEESTE KONVERENTS

Artikkel 46. Koosseis

Artikkel 46. Koosseis

Esimeeste konverents koosneb komitee presidendist, esimesest asepresidendist ja fraktsioonide esimeestest. Fraktsioonide esimehed võivad oma esindajaks määrata oma fraktsiooni mõne teise liikme.

Artikkel 47. Pädevus

Artikkel 47. Pädevus

Esimeeste konverents arutab kõiki talle komitee presidendi poolt esitatud küsimusi, et valmistada ette ja lihtsustada poliitilise konsensuse saavutamist komitee teiste tööorganite tehtavate otsuste suhtes.

Juhatusele aru andes peaks komitee president teavitama esimeeste konverentsil toimunud aruteludest.

5. PEATÜKK

5. PEATÜKK

KOMISJONID

KOMISJONID

Artikkel 48. Komisjonide koosseis ja pädevus

Artikkel 48. Komisjonide koosseis ja pädevus

| 1. | Komitee iga uue koosseisu viieaastaste volituste alguses moodustab täiskogu komisjonid, mille ülesanne on valmistada ette täiskogul arutamisele tulevad teemad. Täiskogu otsustab juhatuse esildisel komisjonide koosseisu ja määratleb komisjonide pädevusalad. |
| --- | --- |

1.

Komitee iga uue koosseisu viieaastaste volituste alguses moodustab täiskogu komisjonid, mille ülesanne on valmistada ette täiskogul arutamisele tulevad teemad. Täiskogu otsustab juhatuse esildisel komisjonide koosseisu ja määratleb komisjonide pädevusalad.

| 2. | Komisjonide koosseis vastab liikmesriikide esindatusele komitees. |
| --- | --- |

2.

Komisjonide koosseis vastab liikmesriikide esindatusele komitees.

| 3. | Komitee liikmed kuuluvad vähemalt ühe, aga mitte rohkem kui kahe komisjoni koosseisu. Juhatus võib teha erandeid nende riikide delegatsioonide liikmetele, milles on vähem liikmeid kui komitees komisjone. |
| --- | --- |

3.

Komitee liikmed kuuluvad vähemalt ühe, aga mitte rohkem kui kahe komisjoni koosseisu. Juhatus võib teha erandeid nende riikide delegatsioonide liikmetele, milles on vähem liikmeid kui komitees komisjone.

Artikkel 49. Komisjoni esimees ja aseesimehed

Artikkel 49. Komisjoni esimees ja aseesimehed

| 1. | Iga komisjon valib oma liikmete hulgast esimehe, esimese aseesimehe ja lisaks veel kuni kaks aseesimeest. Nad valitakse kaheks ja pooleks aastaks. |
| --- | --- |

1.

Iga komisjon valib oma liikmete hulgast esimehe, esimese aseesimehe ja lisaks veel kuni kaks aseesimeest. Nad valitakse kaheks ja pooleks aastaks.

| 2. | Kui kandidaatide arv võrdub täidetavate ametikohtade arvuga, võib valimine toimuda suulisel kokkuleppel ilma hääletamiseta. Muul juhul või vähemalt ühe kuuendiku komisjoni liikmete nõudmisel toimub valimine vastavalt artikli 34 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korrale. |
| --- | --- |

2.

Kui kandidaatide arv võrdub täidetavate ametikohtade arvuga, võib valimine toimuda suulisel kokkuleppel ilma hääletamiseta. Muul juhul või vähemalt ühe kuuendiku komisjoni liikmete nõudmisel toimub valimine vastavalt artikli 34 lõigetes 2–4 sätestatud komitee presidendi ja esimese asepresidendi valimise korrale.

| 3. | Komisjoni esimehe või aseesimehe liikmevolituste lõppemise või tema tagasiastumise korral komisjoni esimehe või aseesimehe kohalt täidetakse vabanev koht vastavalt käesoleva artikli sätetele. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni esimehe või aseesimehe liikmevolituste lõppemise või tema tagasiastumise korral komisjoni esimehe või aseesimehe kohalt täidetakse vabanev koht vastavalt käesoleva artikli sätetele.

Artikkel 50. Komisjonide ülesanded

Artikkel 50. Komisjonide ülesanded

| 1. | Komisjonid käsitlevad liidu poliitikavaldkondi vastavalt neile täiskogu poolt artikli 48 alusel määratud pädevusaladele. Nad valmistavad eelkõige ette arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõusid komitee täiskogul vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

1.

Komisjonid käsitlevad liidu poliitikavaldkondi vastavalt neile täiskogu poolt artikli 48 alusel määratud pädevusaladele. Nad valmistavad eelkõige ette arvamuste, aruannete ja resolutsioonide eelnõusid komitee täiskogul vastuvõtmiseks.

| 2. | Komisjonid teevad otsuse arvamuste koostamise kohta, tuginedes






  — | artikli 41 punktile a; |
| --- | --- | --- |

2.

Komisjonid teevad otsuse arvamuste koostamise kohta, tuginedes

—

artikli 41 punktile a;

| — | artikli 41 punkti b alapunktile i; |
| --- | --- |

—

artikli 41 punkti b alapunktile i;

| — | artikli 41 punktile c. |
| --- | --- |

—

artikli 41 punktile c.

| 3. | Komisjonid koostavad kooskõlas komitee poliitiliste prioriteetidega iga-aastase tööprogrammi kavandi ja edastavad selle juhatusele teadmiseks. |
| --- | --- |

3.

Komisjonid koostavad kooskõlas komitee poliitiliste prioriteetidega iga-aastase tööprogrammi kavandi ja edastavad selle juhatusele teadmiseks.

Artikkel 51. Komisjonide kokkukutsumine ja päevakord

Artikkel 51. Komisjonide kokkukutsumine ja päevakord

| 1. | Komisjoni koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks esimees kokkuleppel esimese aseesimehega. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni koosoleku toimumise kuupäeva ja päevakorra määrab kindlaks esimees kokkuleppel esimese aseesimehega.

| 2. | Komisjoni koosolekud kutsub kokku komisjoni esimees. Korralise koosoleku kokkukutsumise teade koos päevakorraga edastatakse komisjoni liikmetele arvestusega, et liikmed saavad selle kätte hiljemalt neli nädalat enne koosoleku toimumise kuupäeva. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosolekud kutsub kokku komisjoni esimees. Korralise koosoleku kokkukutsumise teade koos päevakorraga edastatakse komisjoni liikmetele arvestusega, et liikmed saavad selle kätte hiljemalt neli nädalat enne koosoleku toimumise kuupäeva.

| 3. | Vähemalt ühe neljandiku komisjoni liikmete kirjaliku taotluse korral peab esimees kokku kutsuma komisjoni erakorralise koosoleku, mis peab toimuma hiljemalt neli nädalat pärast taotluse esitamist. Erakorralise koosoleku päevakorra määravad kindlaks taotluse esitanud komisjoni liikmed. Päevakord edastatakse komisjoni liikmetele koos koosoleku kokkukutsumise teatega. |
| --- | --- |

3.

Vähemalt ühe neljandiku komisjoni liikmete kirjaliku taotluse korral peab esimees kokku kutsuma komisjoni erakorralise koosoleku, mis peab toimuma hiljemalt neli nädalat pärast taotluse esitamist. Erakorralise koosoleku päevakorra määravad kindlaks taotluse esitanud komisjoni liikmed. Päevakord edastatakse komisjoni liikmetele koos koosoleku kokkukutsumise teatega.

| 4. | Arvamuste eelnõud ja teised arutamisele tulevad dokumendid, mis tuleb tõlkida, saadetakse asjaomase komisjoni sekretariaati hiljemalt viis nädalat enne koosoleku toimumise kuupäeva. Kõnealused dokumendid tehakse komisjoni liikmetele elektrooniliselt kättesaadavaks vähemalt neliteist tööpäeva enne asjaomase koosoleku toimumise kuupäeva. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees tähtaega muuta. |
| --- | --- |

4.

Arvamuste eelnõud ja teised arutamisele tulevad dokumendid, mis tuleb tõlkida, saadetakse asjaomase komisjoni sekretariaati hiljemalt viis nädalat enne koosoleku toimumise kuupäeva. Kõnealused dokumendid tehakse komisjoni liikmetele elektrooniliselt kättesaadavaks vähemalt neliteist tööpäeva enne asjaomase koosoleku toimumise kuupäeva. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees tähtaega muuta.

| 5. | Dokumendid edastatakse sekretariaadile e-posti teel juhatuse heakskiidetud standardvormingus. Dokumendi poliitiliste soovituste osa pikkus ei tohi ületada 10 lehekülge (15 000 kirjamärki), millest võib keelelistel põhjustel kõrvale kalduda maksimaalselt 10 % ulatuses. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees siiski teha erandeid, kui käsitletav teema nõuab ulatuslikumat arutamist. |
| --- | --- |

5.

Dokumendid edastatakse sekretariaadile e-posti teel juhatuse heakskiidetud standardvormingus. Dokumendi poliitiliste soovituste osa pikkus ei tohi ületada 10 lehekülge (15 000 kirjamärki), millest võib keelelistel põhjustel kõrvale kalduda maksimaalselt 10 % ulatuses. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees siiski teha erandeid, kui käsitletav teema nõuab ulatuslikumat arutamist.

Artikkel 52. Koosolekutel osalemine ja komisjonide tegevuse avalikkus

Artikkel 52. Koosolekutel osalemine ja komisjonide tegevuse avalikkus

| 1. | Kõik koosolekul osalevad täis- ja asendusliikmed peavad end kandma iga koosolekupäeva kohalolijate nimekirja. |
| --- | --- |

1.

Kõik koosolekul osalevad täis- ja asendusliikmed peavad end kandma iga koosolekupäeva kohalolijate nimekirja.

| 2. | Komisjoni koosolekud on avalikud, kui komisjon ei otsusta kogu koosoleku või teatava päevakorrapunkti suhtes teisiti. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosolekud on avalikud, kui komisjon ei otsusta kogu koosoleku või teatava päevakorrapunkti suhtes teisiti.

| 3. | Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajaid ning teisi isikuid võidakse kutsuda osalema komisjonide koosolekutel ja vastama liikmete küsimustele. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni esindajaid ning teisi isikuid võidakse kutsuda osalema komisjonide koosolekutel ja vastama liikmete küsimustele.

Artikkel 53. Arvamuste koostamise tähtajad

Artikkel 53. Arvamuste koostamise tähtajad

| 1. | Komisjonid esitavad arvamuste eelnõud institutsioonidevahelises ajakavas ette nähtud tähtajaks. Lisaks esimesele koosolekule, mil koostatakse töökava, on arvamuse eelnõu arutamiseks ette nähtud mitte rohkem kui kaks komisjoni koosolekut. |
| --- | --- |

1.

Komisjonid esitavad arvamuste eelnõud institutsioonidevahelises ajakavas ette nähtud tähtajaks. Lisaks esimesele koosolekule, mil koostatakse töökava, on arvamuse eelnõu arutamiseks ette nähtud mitte rohkem kui kaks komisjoni koosolekut.

| 2. | Juhatus võib erandjuhtudel lubada arvamuste eelnõude arutamiseks korraldada lisakoosolekuid või pikendada eelnõu esitamise tähtaega. |
| --- | --- |

2.

Juhatus võib erandjuhtudel lubada arvamuste eelnõude arutamiseks korraldada lisakoosolekuid või pikendada eelnõu esitamise tähtaega.

Artikkel 54. Arvamuste sisu

Artikkel 54. Arvamuste sisu

| 1. | Komitee arvamuses esitatakse komitee seisukohad ja soovitused asjaomase küsimuse kohta. |
| --- | --- |

1.

Komitee arvamuses esitatakse komitee seisukohad ja soovitused asjaomase küsimuse kohta.

| 2. | Komitee arvamustes õigusaktide ettepanekute kohta valdkondades, milles liidul ei ole ainupädevust, tuleb võtta seisukoht ettepaneku vastavuse kohta subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.
  Teistes komitee arvamustes võib viidata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamisele, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

2.

Komitee arvamustes õigusaktide ettepanekute kohta valdkondades, milles liidul ei ole ainupädevust, tuleb võtta seisukoht ettepaneku vastavuse kohta subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele.

Teistes komitee arvamustes võib viidata subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamisele, kui see on asjakohane.

| 3. | Arvamustes pööratakse alati kui võimalik tähelepanu ka eeldatavale mõjule haldusele ning piirkondlikule ja kohalikule eelarvele. |
| --- | --- |

3.

Arvamustes pööratakse alati kui võimalik tähelepanu ka eeldatavale mõjule haldusele ning piirkondlikule ja kohalikule eelarvele.

| 4. | Komitees seadusandlike aktide kohta koostatavad arvamused peaksid sisaldama soovitusi Euroopa Komisjoni esitatud teksti muutmiseks. |
| --- | --- |

4.

Komitees seadusandlike aktide kohta koostatavad arvamused peaksid sisaldama soovitusi Euroopa Komisjoni esitatud teksti muutmiseks.

| 5. | Vajaduse korral koostatakse raportööri vastutusel seletuskiri. Seletuskirja ei panda hääletusele, kuid see peab olema kooskõlas hääletamisele pandava arvamuse tekstiga. |
| --- | --- |

5.

Vajaduse korral koostatakse raportööri vastutusel seletuskiri. Seletuskirja ei panda hääletusele, kuid see peab olema kooskõlas hääletamisele pandava arvamuse tekstiga.

| 6. | Arvamuse eelnõule, milles tehakse ettepanek komitee uueks, finantsmõju avaldavaks tegevuseks, tuleb lisada kõnealuse tegevusega seonduvate kulude prognoos. |
| --- | --- |

6.

Arvamuse eelnõule, milles tehakse ettepanek komitee uueks, finantsmõju avaldavaks tegevuseks, tuleb lisada kõnealuse tegevusega seonduvate kulude prognoos.

Artikkel 55. Komitee arvamuste, aruannete ja resolutsioonide vastuvõtmise järgne tegevus

Artikkel 55. Komitee arvamuste, aruannete ja resolutsioonide vastuvõtmise järgne tegevus

Pärast seda, kui arvamus, aruanne või resolutsioon on vastu võetud, jälgivad asjaomase dokumendi eelnõu koostamiseks määratud komisjoni raportöör ja/või esimees peasekretariaadi abil komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulgu ning võtavad kõik vajalikud meetmed arvamuses esitatud komitee seisukohtade propageerimiseks, võttes nõuetekohaselt arvesse institutsioonidevahelist ajakava.

Artikkel 56. Muudetud arvamused

Artikkel 56. Muudetud arvamused

| 1. | Vajaduse korral võib komisjon koostada samateemalise arvamuse muudetud eelnõu, kui võimalik, sama raportööri vastutusel, eesmärgiga võtta arvesse asjaomase seadusandliku menetluse kulgu institutsioonides ja suuta sellele reageerida. |
| --- | --- |

1.

Vajaduse korral võib komisjon koostada samateemalise arvamuse muudetud eelnõu, kui võimalik, sama raportööri vastutusel, eesmärgiga võtta arvesse asjaomase seadusandliku menetluse kulgu institutsioonides ja suuta sellele reageerida.

| 2. | Võimaluse korral tuleb komisjon kokku, et arutada arvamuse eelnõu ja võtta see vastu, misjärel eelnõu edastatakse täiskogule selle järgmiseks istungjärguks. |
| --- | --- |

2.

Võimaluse korral tuleb komisjon kokku, et arutada arvamuse eelnõu ja võtta see vastu, misjärel eelnõu edastatakse täiskogule selle järgmiseks istungjärguks.

| 3. | Juhul kui komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulg ei jäta komisjonile piisavalt aega arvamuse muudetud eelnõu vastuvõtmiseks, teavitab kõnealuse komisjoni esimees sellest otse komitee presidenti, et saada luba artiklis 43 sätestatud pearaportööri määramise menetluse kasutamiseks. |
| --- | --- |

3.

Juhul kui komiteega konsulteerimise aluseks olnud menetluse kulg ei jäta komisjonile piisavalt aega arvamuse muudetud eelnõu vastuvõtmiseks, teavitab kõnealuse komisjoni esimees sellest otse komitee presidenti, et saada luba artiklis 43 sätestatud pearaportööri määramise menetluse kasutamiseks.

Artikkel 57. Hagi esitamine subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus

Artikkel 57. Hagi esitamine subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus

| 1. | Subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus, mis esineb seadusandlikus aktis, mille vastuvõtmiseks tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu järgi konsulteerida komiteega, võib Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avalduse esitamise ettepaneku teha komitee president või arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjon. |
| --- | --- |

1.

Subsidiaarsuse põhimõtte rikkumise asjus, mis esineb seadusandlikus aktis, mille vastuvõtmiseks tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu järgi konsulteerida komiteega, võib Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avalduse esitamise ettepaneku teha komitee president või arvamuse eelnõu koostamiseks määratud komisjon.

| 2. | Komisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 63 lõikele 1 otsustusvõimeline. Komisjoni ettepanek esitatakse otsustamiseks täiskogule kooskõlas kodukorra artikli 14 punktiga h või juhatusele artikli 37 punktis k tähendatud juhtudel. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta kiiresti artikli 37 punkti k alusel vastu otsus. |
| --- | --- |

2.

Komisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 63 lõikele 1 otsustusvõimeline. Komisjoni ettepanek esitatakse otsustamiseks täiskogule kooskõlas kodukorra artikli 14 punktiga h või juhatusele artikli 37 punktis k tähendatud juhtudel. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta kiiresti artikli 37 punkti k alusel vastu otsus.

Artikkel 58. Komiteega kohustuslikku konsulteerimist nõudval juhul konsulteerimata jätmine

Artikkel 58. Komiteega kohustuslikku konsulteerimist nõudval juhul konsulteerimata jätmine

| 1. | Kui komiteega ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingus ette nähtud juhtudel konsulteeritud, võib komitee president või mõni komitee komisjonidest teha täiskogule kooskõlas artikli 14 punktiga h või juhatusele artikli 37 punktis k tähendatud juhtudel ettepaneku esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus. |
| --- | --- |

1.

Kui komiteega ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingus ette nähtud juhtudel konsulteeritud, võib komitee president või mõni komitee komisjonidest teha täiskogule kooskõlas artikli 14 punktiga h või juhatusele artikli 37 punktis k tähendatud juhtudel ettepaneku esitada Euroopa Liidu Kohtusse hagi või menetlusse astumise avaldus.

| 2. | Komisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 63 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta kiiresti artikli 37 punkti k alusel vastu otsus. |
| --- | --- |

2.

Komisjon teeb otsuse poolthäälteenamusega pärast seda, kui on eelnevalt kindlaks tehtud, et komisjon on vastavalt artikli 63 lõikes 1 sätestatule otsustusvõimeline. Komisjon põhjendab oma ettepanekut üksikasjalikus aruandes ja väljendab asjaomasel juhul vajadust võtta kiiresti artikli 37 punkti k alusel vastu otsus.

Artikkel 59. Aruanne arvamuste mõjulepääsu kohta

Artikkel 59. Aruanne arvamuste mõjulepääsu kohta

Peasekretariaat esitab vähemalt kord aastas täiskogule aruande komitee arvamuste mõjulepääsu kohta. Aruanne põhineb eelkõige iga pädeva komisjoni poolt sel eesmärgil edastatud andmetel ja asjaomastelt institutsioonidelt kogutud teabel.

Artikkel 60. Raportöörid

Artikkel 60. Raportöörid

| 1. | Arvamuse eelnõu koostamiseks määrab komisjon oma esimehe esildisel oma täisliikmete või nõuetekohaselt volitatud asendusliikmete hulgast ühe või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kaks raportööri. |
| --- | --- |

1.

Arvamuse eelnõu koostamiseks määrab komisjon oma esimehe esildisel oma täisliikmete või nõuetekohaselt volitatud asendusliikmete hulgast ühe või nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kaks raportööri.

| 2. | Raportööride määramisel tagavad komisjonid arvamuste õiglase ja ühtlase jagunemise. |
| --- | --- |

2.

Raportööride määramisel tagavad komisjonid arvamuste õiglase ja ühtlase jagunemise.

| 3. | Kiireloomulistel juhtudel võib komisjoni esimees kohaldada raportööri määramiseks kirjalikku menetlust. Esimees palub komisjoni liikmetel kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest raportööri määramise ettepanekule. Kui esitatakse vastuväide, teevad komisjoni esimees ja esimene aseesimees otsuse vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

3.

Kiireloomulistel juhtudel võib komisjoni esimees kohaldada raportööri määramiseks kirjalikku menetlust. Esimees palub komisjoni liikmetel kirjalikult kolme tööpäeva jooksul teatada võimalikest vastuväidetest raportööri määramise ettepanekule. Kui esitatakse vastuväide, teevad komisjoni esimees ja esimene aseesimees otsuse vastastikusel kokkuleppel.

| 4. | Kui raportööriks määratakse komisjoni esimees või üks aseesimeestest, annavad nad koosoleku juhatamise nende koostatava arvamuse eelnõu arutamise ajaks üle ühele aseesimeestest või mõnele teisele kohalviibivale komisjoni liikmele. |
| --- | --- |

4.

Kui raportööriks määratakse komisjoni esimees või üks aseesimeestest, annavad nad koosoleku juhatamise nende koostatava arvamuse eelnõu arutamise ajaks üle ühele aseesimeestest või mõnele teisele kohalviibivale komisjoni liikmele.

| 5. | Kui raportööri volitused komitee täis- või asendusliikmena lõpevad, määratakse juhtivkomisjonis uus, samasse fraktsiooni kuuluv raportöör, kohaldades vajaduse korral käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

5.

Kui raportööri volitused komitee täis- või asendusliikmena lõpevad, määratakse juhtivkomisjonis uus, samasse fraktsiooni kuuluv raportöör, kohaldades vajaduse korral käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud menetlust.

Artikkel 61. Komisjonide töörühmad

Artikkel 61. Komisjonide töörühmad

| 1. | Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel moodustavad komisjonid komitee juhatuse heakskiidul töörühmi. Töörühmade koosseisu võivad kuuluda teiste komisjonide liikmed. |
| --- | --- |

1.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel moodustavad komisjonid komitee juhatuse heakskiidul töörühmi. Töörühmade koosseisu võivad kuuluda teiste komisjonide liikmed.

| 2. | Töörühma liige, kes ei saa koosolekul osaleda, võib lasta end asendada töörühma asendusliikmete nimekirja kantud teise, samasse fraktsiooni kuuluva täis- või asendusliikmega. Kui asendusliikmete nimekirjast ei ole mitte keegi kättesaadav, võib kõnealust liiget asendada kes tahes samasse fraktsiooni kuuluvatest täis- või asendusliikmetest. |
| --- | --- |

2.

Töörühma liige, kes ei saa koosolekul osaleda, võib lasta end asendada töörühma asendusliikmete nimekirja kantud teise, samasse fraktsiooni kuuluva täis- või asendusliikmega. Kui asendusliikmete nimekirjast ei ole mitte keegi kättesaadav, võib kõnealust liiget asendada kes tahes samasse fraktsiooni kuuluvatest täis- või asendusliikmetest.

| 3. | Töörühmad võivad enda liikmete hulgast nimetada esimehe ja aseesimehe. |
| --- | --- |

3.

Töörühmad võivad enda liikmete hulgast nimetada esimehe ja aseesimehe.

| 4. | Töörühmad võivad vastu võtta järeldused, et anda oma komisjonidele tagasisidet. |
| --- | --- |

4.

Töörühmad võivad vastu võtta järeldused, et anda oma komisjonidele tagasisidet.

Artikkel 62. Raportööre nõustavad eksperdid

Artikkel 62. Raportööre nõustavad eksperdid

| 1. | Iga raportöör võib kasutada eksperdi abi. |
| --- | --- |

1.

Iga raportöör võib kasutada eksperdi abi.

| 2. | Hüvitatakse raportööre nõustavate ekspertide ja komisjoni kutsutud ekspertide sõidu- ja elamiskulud. |
| --- | --- |

2.

Hüvitatakse raportööre nõustavate ekspertide ja komisjoni kutsutud ekspertide sõidu- ja elamiskulud.

| 3. | Eksperdid ei esinda komiteed ega võta komitee nimel sõna. |
| --- | --- |

3.

Eksperdid ei esinda komiteed ega võta komitee nimel sõna.

Artikkel 63. Otsustusvõimelisus

Artikkel 63. Otsustusvõimelisus

| 1. | Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on üle poole komisjoni liikmetest.

| 2. | Komisjoni koosoleku otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe liikme taotlusel ja kui vähemalt kümme liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kindlakstegemist võib koosoleku juhataja katkestada komisjoni koosoleku kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud liikmeid käsitatakse kontrollimisel kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam koosolekuruumis. Kui kohal on vähem kui kümme liiget, võib koosoleku juhataja tunnistada koosoleku otsustusvõimetuks. |
| --- | --- |

2.

Komisjoni koosoleku otsustusvõimelisus tehakse kindlaks ühe liikme taotlusel ja kui vähemalt kümme liiget hääletab otsustusvõimelisuse kontrolli nõude poolt. Kui otsustusvõimelisuse kontrolli ei ole taotletud, loetakse hääletustulemused kehtivaks kohalolijate arvust olenemata. Enne otsustusvõimelisuse kindlakstegemist võib koosoleku juhataja katkestada komisjoni koosoleku kuni kümneks minutiks. Otsustusvõimelisuse kontrolli taotlenud liikmeid käsitatakse kontrollimisel kohalolijatena isegi juhul, kui nad ei viibi enam koosolekuruumis. Kui kohal on vähem kui kümme liiget, võib koosoleku juhataja tunnistada koosoleku otsustusvõimetuks.

| 3. | Kui on kindlaks tehtud, et komisjoni koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse asuda arutama neid päevakorrapunkte, mille üle hääletamist ei toimu. Katkestatud päevakorrapunktide arutamine ja nende üle hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule. Kõik enne koosoleku otsustusvõimelisuse kontrolli tehtud otsused või toimunud hääletuste tulemused jäävad kehtima. |
| --- | --- |

3.

Kui on kindlaks tehtud, et komisjoni koosolek ei ole otsustusvõimeline, võidakse asuda arutama neid päevakorrapunkte, mille üle hääletamist ei toimu. Katkestatud päevakorrapunktide arutamine ja nende üle hääletamine lükatakse edasi järgmisele koosolekule. Kõik enne koosoleku otsustusvõimelisuse kontrolli tehtud otsused või toimunud hääletuste tulemused jäävad kehtima.

Artikkel 64. Muudatusettepanekud

Artikkel 64. Muudatusettepanekud

| 1. | Muudatusettepanekud tuleb esitada koosoleku toimumise kuupäevale eelneval üheksandal tööpäeval kella 15.00-ks. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees tähtaega muuta.
  Komisjonis menetlemiseks võivad muudatusettepanekuid esitada üksnes asjaomase komisjoni täisliikmed ja vastavalt artikli 6 lõikes 2 sätestatud tingimustele nõuetekohaselt volitatud täis- või asendusliikmed ning arvamuste kohta, mille raportöörid nad on, ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed. Samuti võivad muudatusettepanekuid esitada fraktsioonid.
  Õigust esitada komisjoni koosolekule muudatusettepanekuid võib kasutada üksnes kas asjaomase komisjoni täisliige või nõuetekohaselt volitatud teine täis- või asendusliige. Kui täisliige delegeerib volitused kogu komisjoni koosoleku või selle teatava osa jaoks asendusliikmele, võib ainult üks neist esitada muudatusettepanekuid. Kui täisliige esitab muudatusettepaneku(id) komisjoni koosoleku mis tahes osa kohta, ei saa asendusliige seda hiljem enam teha. Samamoodi, kui asendusliikmele delegeeriti volitused komisjoni koosoleku mis tahes osa jaoks ja ta esitab muudatusettepaneku(id) arvamuse kohta enne seda, kui täisliige on esitanud muudatusettepaneku(id), ei saa täisliige kõnealusel komisjoni koosolekul enam muudatusettepanekuid esitada. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.
  Muudatusettepanekud tõlgitakse eelisjärjekorras ja edastatakse raportöörile, et tal oleks võimalik esitada raportööri muudatusettepanekud peasekretariaadile elektroonilisel kujul vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva. Raportööri muudatusettepanekud peavad seonduma ühe või mitme käesoleva artikli lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekuga. Raportööri muudatusettepanekud peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlkimist ja neid tuleb jagada paberkandjal hiljemalt koosoleku algul.
  Artikli 25 lõikeid 1 kuni 6 kohaldatakse mutatis mutandis. |
| --- | --- |

1.

Muudatusettepanekud tuleb esitada koosoleku toimumise kuupäevale eelneval üheksandal tööpäeval kella 15.00-ks. Erandjuhtudel võib komisjoni esimees tähtaega muuta.

Komisjonis menetlemiseks võivad muudatusettepanekuid esitada üksnes asjaomase komisjoni täisliikmed ja vastavalt artikli 6 lõikes 2 sätestatud tingimustele nõuetekohaselt volitatud täis- või asendusliikmed ning arvamuste kohta, mille raportöörid nad on, ka raportööriks nimetatud ilma volitusteta asendusliikmed. Samuti võivad muudatusettepanekuid esitada fraktsioonid.

Õigust esitada komisjoni koosolekule muudatusettepanekuid võib kasutada üksnes kas asjaomase komisjoni täisliige või nõuetekohaselt volitatud teine täis- või asendusliige. Kui täisliige delegeerib volitused kogu komisjoni koosoleku või selle teatava osa jaoks asendusliikmele, võib ainult üks neist esitada muudatusettepanekuid. Kui täisliige esitab muudatusettepaneku(id) komisjoni koosoleku mis tahes osa kohta, ei saa asendusliige seda hiljem enam teha. Samamoodi, kui asendusliikmele delegeeriti volitused komisjoni koosoleku mis tahes osa jaoks ja ta esitab muudatusettepaneku(id) arvamuse kohta enne seda, kui täisliige on esitanud muudatusettepaneku(id), ei saa täisliige kõnealusel komisjoni koosolekul enam muudatusettepanekuid esitada. Enne komitee täis- või asendusliikme volituste kaotamist või volituste delegeerimist või nende delegeerimise tühistamist nõuetekohaselt esitatud muudatusettepanekud jäävad kehtima.

Muudatusettepanekud tõlgitakse eelisjärjekorras ja edastatakse raportöörile, et tal oleks võimalik esitada raportööri muudatusettepanekud peasekretariaadile elektroonilisel kujul vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumise kuupäeva. Raportööri muudatusettepanekud peavad seonduma ühe või mitme käesoleva artikli lõikes 1 tähendatud muudatusettepanekuga. Raportööri muudatusettepanekud peavad olema elektrooniliselt kättesaadavad kohe pärast tõlkimist ja neid tuleb jagada paberkandjal hiljemalt koosoleku algul.

Artikli 25 lõikeid 1 kuni 6 kohaldatakse mutatis mutandis.

mutatis mutandis

| 2. | Muudatusettepanekuid hääletatakse arutusel oleva arvamuse eelnõu punktide järjekorras. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanekuid hääletatakse arutusel oleva arvamuse eelnõu punktide järjekorras.

| 3. | Lõpphääletusele pannakse tekst tervikuna, vajadusel muudetud sõnastuses. Kui arvamus ei saa nõutavat poolthäälteenamust, otsustab komisjon kas






  — | esitada arvamuse eelnõu komisjonis vastuvõetud muudatusettepanekutega muudetud kujul uuesti arutamiseks ja vastuvõtmiseks, võttes arvesse kodukorra artiklit 53; |
| --- | --- | --- |

3.

Lõpphääletusele pannakse tekst tervikuna, vajadusel muudetud sõnastuses. Kui arvamus ei saa nõutavat poolthäälteenamust, otsustab komisjon kas

—

esitada arvamuse eelnõu komisjonis vastuvõetud muudatusettepanekutega muudetud kujul uuesti arutamiseks ja vastuvõtmiseks, võttes arvesse kodukorra artiklit 53;

| — | määrata uus raportöör, alustades seega uuesti arvamuse koostamise menetlust, või |
| --- | --- |

—

määrata uus raportöör, alustades seega uuesti arvamuse koostamise menetlust, või

| — | loobuda arvamuse edasisest menetlemisest. |
| --- | --- |

—

loobuda arvamuse edasisest menetlemisest.

| 4. | Kui komisjon on arvamuse eelnõu vastu võtnud, edastab komisjoni esimees selle komitee presidendile. |
| --- | --- |

4.

Kui komisjon on arvamuse eelnõu vastu võtnud, edastab komisjoni esimees selle komitee presidendile.

Artikkel 65. Arvamuse koostamisest loobumine

Artikkel 65. Arvamuse koostamisest loobumine

| 1. | Kui juhtivkomisjon jõudis seisukohale, et talle artikli 41 punkti a kohaselt käsitlemiseks suunatud konsulteerimistaotlus ei puuduta piirkondlikke ega kohalikke erihuve ega oma poliitilist tähtsust, võib ta otsustada loobuda arvamuse koostamisest. Peasekretär teavitab asjaomaseid Euroopa Liidu institutsioone kõnealusest otsusest. |
| --- | --- |

1.

Kui juhtivkomisjon jõudis seisukohale, et talle artikli 41 punkti a kohaselt käsitlemiseks suunatud konsulteerimistaotlus ei puuduta piirkondlikke ega kohalikke erihuve ega oma poliitilist tähtsust, võib ta otsustada loobuda arvamuse koostamisest. Peasekretär teavitab asjaomaseid Euroopa Liidu institutsioone kõnealusest otsusest.

| 2. | Kui juhtivkomisjon peab talle artikli 41 punkti a kohaselt käsitlemiseks määratud konsulteerimistaotlust oluliseks, kuid tähtsuse järjekorra ja/või selle tõttu, et alles hiljuti on vastu võetud sama teemaga seotud arvamused, ei pea uue arvamuse koostamist vajalikuks, võib juhtivkomisjon otsustada arvamuse koostamisest loobuda. Sel juhul võib komitee vastata Euroopa Liidu institutsioonidele põhjendatud loobumisotsuse teel. |
| --- | --- |

2.

Kui juhtivkomisjon peab talle artikli 41 punkti a kohaselt käsitlemiseks määratud konsulteerimistaotlust oluliseks, kuid tähtsuse järjekorra ja/või selle tõttu, et alles hiljuti on vastu võetud sama teemaga seotud arvamused, ei pea uue arvamuse koostamist vajalikuks, võib juhtivkomisjon otsustada arvamuse koostamisest loobuda. Sel juhul võib komitee vastata Euroopa Liidu institutsioonidele põhjendatud loobumisotsuse teel.

Artikkel 66. Kirjalik menetlus

Artikkel 66. Kirjalik menetlus

| 1. | Erandlikel asjaoludel võib komisjoni esimees kasutada kirjalikku menetlust, et saada komisjoni heakskiit selle töökorraldust puudutavale otsusele. |
| --- | --- |

1.

Erandlikel asjaoludel võib komisjoni esimees kasutada kirjalikku menetlust, et saada komisjoni heakskiit selle töökorraldust puudutavale otsusele.

| 2. | Esimees edastab komisjoni liikmetele otsuse ettepaneku ja palub end kolme tööpäeva jooksul kirjalikult teavitada võimalikest vastuväidetest. |
| --- | --- |

2.

Esimees edastab komisjoni liikmetele otsuse ettepaneku ja palub end kolme tööpäeva jooksul kirjalikult teavitada võimalikest vastuväidetest.

| 3. | Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kuus juhatuse liiget. |
| --- | --- |

3.

Otsus loetakse vastuvõetuks, v.a juhul, kui vastuväiteid on esitanud vähemalt kuus juhatuse liiget.

Artikkel 67. Komisjonidele kohaldatavad sätted

Artikkel 67. Komisjonidele kohaldatavad sätted

| | Artikkel 12 – komitee uue koosseisu kokkukutsumine, |
| --- | --- |

Artikkel 12 – komitee uue koosseisu kokkukutsumine,

| | artikli 13 lõige 2 – komitee uue koosseisu ametisse astumine ja liikmete volituste kontrollimine, |
| --- | --- |

artikli 13 lõige 2 – komitee uue koosseisu ametisse astumine ja liikmete volituste kontrollimine,

| | artikli 16 lõige 7 – täiskogu istungjärgu päevakord, |
| --- | --- |

artikli 16 lõige 7 – täiskogu istungjärgu päevakord,

| | artikkel 18 – istungite avalikkus, külaliste ja külalisesinejate osalemine, |
| --- | --- |

artikkel 18 – istungite avalikkus, külaliste ja külalisesinejate osalemine,

| | artikkel 21 – sõnavõtud töökorralduslikes küsimustes, |
| --- | --- |

artikkel 21 – sõnavõtud töökorralduslikes küsimustes,

| | artikkel 23 – hääletamine ning |
| --- | --- |

artikkel 23 – hääletamine ning

| | artikkel 26 – lõpliku teksti sidusus
  kohalduvad mutatis mutandis ka komisjonidele. |
| --- | --- |

artikkel 26 – lõpliku teksti sidusus

kohalduvad mutatis mutandis ka komisjonidele.

mutatis mutandis

6. PEATÜKK

6. PEATÜKK

KOMITEE HALDAMINE

KOMITEE HALDAMINE

Artikkel 68. Peasekretariaat

Artikkel 68. Peasekretariaat

| 1. | Komiteed abistab peasekretariaat. |
| --- | --- |

1.

Komiteed abistab peasekretariaat.

| 2. | Peasekretariaadi tööd juhatab peasekretär. |
| --- | --- |

2.

Peasekretariaadi tööd juhatab peasekretär.

| 3. | Juhatus määratleb peasekretäri esildisel peasekretariaadi struktuuri selliselt, et see tagaks komitee ja tema tööorganite tõhusa toimimise ja komitee liikmete abistamise nende ametiülesannete täitmisel. Samas määratakse kindlaks peasekretariaadi poolt komitee liikmetele, riikide delegatsioonidele, fraktsioonidele ja fraktsioonidesse mittekuuluvatele liikmetele pakutavad teenused. |
| --- | --- |

3.

Juhatus määratleb peasekretäri esildisel peasekretariaadi struktuuri selliselt, et see tagaks komitee ja tema tööorganite tõhusa toimimise ja komitee liikmete abistamise nende ametiülesannete täitmisel. Samas määratakse kindlaks peasekretariaadi poolt komitee liikmetele, riikide delegatsioonidele, fraktsioonidele ja fraktsioonidesse mittekuuluvatele liikmetele pakutavad teenused.

| 4. | Peasekretariaat koostab komitee tööorganite koosolekute protokollid. |
| --- | --- |

4.

Peasekretariaat koostab komitee tööorganite koosolekute protokollid.

Artikkel 69. Peasekretär

Artikkel 69. Peasekretär

| 1. | Peasekretäril on haldusvastutus komitee juhatuse või presidendi poolt vastavalt käesolevale kodukorrale ja kehtivatele õigusnormidele vastuvõetud otsuste rakendamise eest. Peasekretär osaleb nõuandva pädevusega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib. Peasekretär abistab presidenti julgeoleku tagamisel komitee ruumides ja komitee valduste puutumatuse tagamisel. |
| --- | --- |

1.

Peasekretäril on haldusvastutus komitee juhatuse või presidendi poolt vastavalt käesolevale kodukorrale ja kehtivatele õigusnormidele vastuvõetud otsuste rakendamise eest. Peasekretär osaleb nõuandva pädevusega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib. Peasekretär abistab presidenti julgeoleku tagamisel komitee ruumides ja komitee valduste puutumatuse tagamisel.

| 2. | Peasekretär töötab juhatust esindava presidendi alluvuses. Peasekretär annab juhatuse ees vande täita oma ametikohustusi kohusetundlikult ja erapooletult. Ta ei tohi presidendi eelneva loata komiteed poliitiliselt esindada. Igal aastal esitab peasekretär juhatusele aruande oma tegevuse kohta ametiülesannete täitmisel eelarvevahendite volitatud käsutajana ja kõnealuse aruande kokkuvõtte võimalikuks aruteluks. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär töötab juhatust esindava presidendi alluvuses. Peasekretär annab juhatuse ees vande täita oma ametikohustusi kohusetundlikult ja erapooletult. Ta ei tohi presidendi eelneva loata komiteed poliitiliselt esindada. Igal aastal esitab peasekretär juhatusele aruande oma tegevuse kohta ametiülesannete täitmisel eelarvevahendite volitatud käsutajana ja kõnealuse aruande kokkuvõtte võimalikuks aruteluks.

Artikkel 70. Peasekretäri ametisse nimetamine

Artikkel 70. Peasekretäri ametisse nimetamine

| 1. | Juhatus nimetab peasekretäri ametisse pärast artikli 38 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kontrolli kahekolmandikulise häälteenamusega. |
| --- | --- |

1.

Juhatus nimetab peasekretäri ametisse pärast artikli 38 lõike 2 esimeses lauses sätestatud otsustusvõimelisuse kontrolli kahekolmandikulise häälteenamusega.

| 2. | Peasekretär nimetatakse ametisse viieks aastaks. Komitee juhatus määrab kindlaks töölepingu üksikasjalikud tingimused, kohaldades Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 2 ja sellega seotud sätteid.
  Peasekretäri volitusi võib pikendada ühel ainsal korral maksimaalselt viis aastat.
  Kui peasekretär viibib eemal või ei saa oma ülesandeid täita, täidab peasekretäri ametiülesandeid juhatuse määratud direktor. |
| --- | --- |

2.

Peasekretär nimetatakse ametisse viieks aastaks. Komitee juhatus määrab kindlaks töölepingu üksikasjalikud tingimused, kohaldades Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 2 ja sellega seotud sätteid.

Peasekretäri volitusi võib pikendada ühel ainsal korral maksimaalselt viis aastat.

Kui peasekretär viibib eemal või ei saa oma ülesandeid täita, täidab peasekretäri ametiülesandeid juhatuse määratud direktor.

| 3. | Peasekretäri suhtes kasutab Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule antud volitusi komitee juhatus. |
| --- | --- |

3.

Peasekretäri suhtes kasutab Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule antud volitusi komitee juhatus.

Artikkel 71. Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused

Artikkel 71. Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjad ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimused

| 1. | Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi kasutab






  — | tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ametnike ning tegevusüksuste AST ja AST-SC ametnike suhtes peasekretär, |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi kasutab

—

tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ametnike ning tegevusüksuste AST ja AST-SC ametnike suhtes peasekretär,

| — | muude ametnike suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel. |
| --- | --- |

—

muude ametnike suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel.

| 2. | Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule antud volitusi kasutab






  — | tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ajutiste teenistujate ning tegevusüksuste AST ja AST-SC ajutiste teenistujate suhtes peasekretär, |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule antud volitusi kasutab

—

tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ajutiste teenistujate ning tegevusüksuste AST ja AST-SC ajutiste teenistujate suhtes peasekretär,

| — | muude ajutiste teenistujate suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel, |
| --- | --- |

—

muude ajutiste teenistujate suhtes komitee juhatus peasekretäri esildisel,

| — | komitee presidendi või esimese asepresidendi kantselei ajutiste teenistujate suhtes






  — | tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ning tegevusüksuste AST ja AST-SC kõigi palgaastmete suhtes peasekretär komitee presidendi esildisel, |
| --- | --- | --- |

—

komitee presidendi või esimese asepresidendi kantselei ajutiste teenistujate suhtes

—

tegevusüksuse AD viienda kuni kaheteistkümnenda palgaastme ning tegevusüksuste AST ja AST-SC kõigi palgaastmete suhtes peasekretär komitee presidendi esildisel,

| — | tegevusüksuse AD muude palgaastmete suhtes juhatus komitee presidendi esildisel. |
| --- | --- |

—

tegevusüksuse AD muude palgaastmete suhtes juhatus komitee presidendi esildisel.

Komitee presidendi või esimese asepresidendi büroo ajutised teenistujad võetakse teenistusse kuni presidendi või esimese asepresidendi ametivolituste lõppemiseni.

| — | lepinguliste teenistujate, erinõunike ja kohalike teenistujate suhtes peasekretär vastavalt Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustele. |
| --- | --- |

—

lepinguliste teenistujate, erinõunike ja kohalike teenistujate suhtes peasekretär vastavalt Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustele.

| 3. | Juhatus ja peasekretär võivad delegeerida neile käesoleva artikliga antud volitusi. Delegeerimisotsustes sätestatakse volituste ulatus nende sisulistes ja ajalistes piirides, samuti volitatud isiku õigus oma volitusi edasi delegeerida. |
| --- | --- |

3.

Juhatus ja peasekretär võivad delegeerida neile käesoleva artikliga antud volitusi. Delegeerimisotsustes sätestatakse volituste ulatus nende sisulistes ja ajalistes piirides, samuti volitatud isiku õigus oma volitusi edasi delegeerida.

Artikkel 72. Kinnine koosolek

Artikkel 72. Kinnine koosolek

Juhatuse koosolek on kinnine, kui tehakse otsuseid artiklites 70 ja 71 osutatud isikute kohta.

Artikkel 73. Eelarve

Artikkel 73. Eelarve

| 1. | Rahandus- ja halduskomisjon esitab juhatusele komitee järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse esialgse projekti. Juhatus esitab tulude ja kulude eelarvestuse projekti täiskogule kinnitamiseks.
  Pärast esimeeste konverentsiga konsulteerimist esitab komitee president juhatusele strateegilised üldsuunised, mis esitatakse rahandus- ja halduskomisjonile n+2 aasta eelarve koostamiseks. |
| --- | --- |

1.

Rahandus- ja halduskomisjon esitab juhatusele komitee järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse esialgse projekti. Juhatus esitab tulude ja kulude eelarvestuse projekti täiskogule kinnitamiseks.

Pärast esimeeste konverentsiga konsulteerimist esitab komitee president juhatusele strateegilised üldsuunised, mis esitatakse rahandus- ja halduskomisjonile n+2 aasta eelarve koostamiseks.

| 2. | Täiskogu võtab tulude ja kulude eelarvestuse vastu ja edastab selle Euroopa Komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile piisava ajavaruga, et tagada eelarve-eeskirjades ettenähtud tähtaegadest kinnipidamine. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu võtab tulude ja kulude eelarvestuse vastu ja edastab selle Euroopa Komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile piisava ajavaruga, et tagada eelarve-eeskirjades ettenähtud tähtaegadest kinnipidamine.

| 3. | Pärast rahandus- ja halduskomisjoniga konsulteerimist täidab komitee president eelarvet või annab korralduse selle täitmiseks vastavalt juhatuse vastuvõetud finantsalastele sise-eeskirjadele. President täidab seda ülesannet kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega. |
| --- | --- |

3.

Pärast rahandus- ja halduskomisjoniga konsulteerimist täidab komitee president eelarvet või annab korralduse selle täitmiseks vastavalt juhatuse vastuvõetud finantsalastele sise-eeskirjadele. President täidab seda ülesannet kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega.

| 4. | Finantsmääruse ja finantsalaste sise-eeskirjade kohaselt delegeeritakse presidendi volitused eelarve täitmisel peasekretärile, kellest saab ametisse nimetamisel volitatud eelarvevahendite käsutaja. |
| --- | --- |

4.

Finantsmääruse ja finantsalaste sise-eeskirjade kohaselt delegeeritakse presidendi volitused eelarve täitmisel peasekretärile, kellest saab ametisse nimetamisel volitatud eelarvevahendite käsutaja.

III JAOTIS

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

1. PEATÜKK

1. PEATÜKK

KOOSTÖÖ NING DOKUMENTIDE EDASTAMINE JA AVALDAMINE

KOOSTÖÖ NING DOKUMENTIDE EDASTAMINE JA AVALDAMINE

Artikkel 74. Koostöölepingud

Artikkel 74. Koostöölepingud

Juhatus võib peasekretäri esildisel sõlmida koostöölepinguid, mille eesmärk on lihtsustada komitee pädevuste kasutamist seoses aluslepingute kohaldamisega või selleks, et tõhustada komitee poliitilist koostööd.

Artikkel 75. Arvamuste ja resolutsioonide edastamine ja avaldamine

Artikkel 75. Arvamuste ja resolutsioonide edastamine ja avaldamine

| 1. | Komitee arvamused ja kõik teated artiklis 28 sätestatud lihtsustatud menetluse rakendamise kohta või artiklis 65 sätestatud arvamuse või aruande koostamisest loobumise kohta edastatakse nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Nagu resolutsioonidegi puhul, edastab need komitee president. |
| --- | --- |

1.

Komitee arvamused ja kõik teated artiklis 28 sätestatud lihtsustatud menetluse rakendamise kohta või artiklis 65 sätestatud arvamuse või aruande koostamisest loobumise kohta edastatakse nõukogule, Euroopa Komisjonile ja Euroopa Parlamendile. Nagu resolutsioonidegi puhul, edastab need komitee president.

| 2. | Komitee arvamused ja resolutsioonid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

2.

Komitee arvamused ja resolutsioonid avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas

2. PEATÜKK

2. PEATÜKK

TEGEVUSE AVALIKKUS JA LÄBIPAISTVUS NING LIIKMETE MAJANDUSLIKE HUVIDE DEKLARATSIOON

TEGEVUSE AVALIKKUS JA LÄBIPAISTVUS NING LIIKMETE MAJANDUSLIKE HUVIDE DEKLARATSIOON

Artikkel 76. Avalikkuse juurdepääs dokumentidele

Artikkel 76. Avalikkuse juurdepääs dokumentidele

| 1. | Iga Euroopa Liidu kodanik ning iga füüsiline või juriidiline isik, kelle registrijärgne elu- või asukoht on liikmesriigis, omab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikega 3, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 (1) sätestatud põhimõtete, tingimuste ja piirangutega ning komitee juhatuse kehtestatud korraga juurdepääsuõigust Regioonide Komitee dokumentidele. Teistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele tagatakse juurdepääs komitee dokumentidele võimalikult samadel tingimustel. |
| --- | --- |

1.

Iga Euroopa Liidu kodanik ning iga füüsiline või juriidiline isik, kelle registrijärgne elu- või asukoht on liikmesriigis, omab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikega 3, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1049/2001 (1

| 2. | Komitee seab sisse oma dokumentide registri. Selleks võtab juhatus vastu juurdepääsu korda reguleerivad sise-eeskirjad ning kinnitab otsese juurdepääsuga dokumentide nimekirja. |
| --- | --- |

2.

Komitee seab sisse oma dokumentide registri. Selleks võtab juhatus vastu juurdepääsu korda reguleerivad sise-eeskirjad ning kinnitab otsese juurdepääsuga dokumentide nimekirja.

Artikkel 77. Liikmete majanduslike huvide deklaratsioon ning majanduslikke huve ja huvide konflikte käsitlev käitumisjuhend

Artikkel 77. Liikmete majanduslike huvide deklaratsioon ning majanduslikke huve ja huvide konflikte käsitlev käitumisjuhend

Komitees ametisse astumisel täidavad liikmed vastavalt juhatuse heakskiidetud mudelile majanduslike huvide deklaratsiooni ja ajakohastavad seda pidevalt. Deklaratsioon tehakse avalikkusele kättesaadavaks. Oma ülesannete täitmisel järgivad liikmed ka majanduslikke huve ja huvide konflikte käsitlevat käitumisjuhendit.

3. PEATÜKK

3. PEATÜKK

KEELTEKASUTUS

KEELTEKASUTUS

Artikkel 78. Suulise tõlke keelerežiim

Artikkel 78. Suulise tõlke keelerežiim

Võimaluste piires järgitakse suulise tõlke keelerežiimi suhtes järgmisi põhimõtteid.

| a) | Komitee arutelud peavad olema kättesaadavad ametlikes keeltes, kui juhatus ei otsusta teisiti. |
| --- | --- |

a)

Komitee arutelud peavad olema kättesaadavad ametlikes keeltes, kui juhatus ei otsusta teisiti.

| b) | Kõigil liikmetel on õigus kõnelda täiskogu istungjärgul soovikohases ametlikus keeles. Ühes ametlikest keeltest esitatav sõnavõtt tõlgitakse sünkroonselt kõikidesse teistesse ametlikesse keeltesse, samuti kõikidesse nendesse keeltesse, mida juhatus vajalikuks peab. Käesolevat lõiget kohaldatakse ka keelte suhtes, mille puhul on selline võimalus ametlikult ette nähtud komitee poolt mitme liikmesriigiga sõlmitud halduskokkulepetes. |
| --- | --- |

b)

Kõigil liikmetel on õigus kõnelda täiskogu istungjärgul soovikohases ametlikus keeles. Ühes ametlikest keeltest esitatav sõnavõtt tõlgitakse sünkroonselt kõikidesse teistesse ametlikesse keeltesse, samuti kõikidesse nendesse keeltesse, mida juhatus vajalikuks peab. Käesolevat lõiget kohaldatakse ka keelte suhtes, mille puhul on selline võimalus ametlikult ette nähtud komitee poolt mitme liikmesriigiga sõlmitud halduskokkulepetes.

| c) | Juhatuse, komisjonide ja töörühmade koosolekutel tagatakse sünkroontõlge nendest ametlikest keeltest nendesse ametlikesse keeltesse, mida kasutavad koosolekust osavõttu kinnitanud liikmed. |
| --- | --- |

c)

Juhatuse, komisjonide ja töörühmade koosolekutel tagatakse sünkroontõlge nendest ametlikest keeltest nendesse ametlikesse keeltesse, mida kasutavad koosolekust osavõttu kinnitanud liikmed.

4. PEATÜKK

4. PEATÜKK

VAATLEJAD

VAATLEJAD

Artikkel 79. Vaatlejad

Artikkel 79. Vaatlejad

| 1. | Juhul kui on sõlmitud mõne riigi Euroopa Liiduga ühinemise leping, võib komitee president pärast juhatuselt nõusoleku saamist paluda ühineva riigi valitsusel nimetada vaatlejad, kelle arv võrdub kõnealusele riigile tulevikus komitees eraldatavate kohtade arvuga. |
| --- | --- |

1.

Juhul kui on sõlmitud mõne riigi Euroopa Liiduga ühinemise leping, võib komitee president pärast juhatuselt nõusoleku saamist paluda ühineva riigi valitsusel nimetada vaatlejad, kelle arv võrdub kõnealusele riigile tulevikus komitees eraldatavate kohtade arvuga.

| 2. | Vaatlejad osalevad täies mahus või osaliselt komitee töös kuni ühinemislepingu jõustumiseni ning neil on õigus võtta sõna komitee tööorganites.
  Neil ei ole õigust hääletada ega kandideerida komitees ametikohtadele. Nende osalemisel ei ole õiguslikku mõju komitee tööle. |
| --- | --- |

2.

Vaatlejad osalevad täies mahus või osaliselt komitee töös kuni ühinemislepingu jõustumiseni ning neil on õigus võtta sõna komitee tööorganites.

Neil ei ole õigust hääletada ega kandideerida komitees ametikohtadele. Nende osalemisel ei ole õiguslikku mõju komitee tööle.

| 3. | Vastavale eelarvepunktile sellel eesmärgil eraldatud finantsvahendite raames koheldakse neid komitee taristu kasutamise ja vaatleja ametiülesannete täitmisel tekkinud kulude hüvitamise küsimustes komitee liikmetega võrdselt. |
| --- | --- |

3.

Vastavale eelarvepunktile sellel eesmärgil eraldatud finantsvahendite raames koheldakse neid komitee taristu kasutamise ja vaatleja ametiülesannete täitmisel tekkinud kulude hüvitamise küsimustes komitee liikmetega võrdselt.

5. PEATÜKK

5. PEATÜKK

ORGANISATSIOONILISED SÄTTED

ORGANISATSIOONILISED SÄTTED

Artikkel 80. Koosolekute pidamine

Artikkel 80. Koosolekute pidamine

| 1. | Järgmiste tööorganite ja struktuuride korralised koosolekud korraldatakse kohapeal osalemise vormis:






  a) | täiskogu; |
| --- | --- | --- |

1.

Järgmiste tööorganite ja struktuuride korralised koosolekud korraldatakse kohapeal osalemise vormis:

a)

täiskogu;

| b) | juhatus; |
| --- | --- |

b)

juhatus;

| c) | esimeeste konverents; |
| --- | --- |

c)

esimeeste konverents;

| d) | komisjonid; |
| --- | --- |

d)

komisjonid;

| e) | rahandus- ja halduskomisjon; |
| --- | --- |

e)

rahandus- ja halduskomisjon;

| f) | kodukorra muutmise ajutine komisjon; |
| --- | --- |

f)

kodukorra muutmise ajutine komisjon;

| g) | juhatuse poolt artikli 37 punktide e ja j alusel moodustatud ning kolmandate riikidega tegelevad ühised nõuandekomiteed, töörühmad ja muud poliitilised organid; |
| --- | --- |

g)

juhatuse poolt artikli 37 punktide e ja j alusel moodustatud ning kolmandate riikidega tegelevad ühised nõuandekomiteed, töörühmad ja muud poliitilised organid;

| h) | fraktsioonid. |
| --- | --- |

h)

fraktsioonid.

| 2. | Tingimusel, et eelarvelised ja tehnilised vahendid on olemas, võivad eelnimetatud tööorganite ja struktuuride esimehed lubada erandkorras kaugosaleda raportööril, kes ei saa koosolekul kohapeal osaleda, kuid kes saab kaugosaleda ja kelle koostatava arvamuse ajakava ei ole võimalik seadusandliku menetluse ajakava piirangute tõttu kohandada. |
| --- | --- |

2.

Tingimusel, et eelarvelised ja tehnilised vahendid on olemas, võivad eelnimetatud tööorganite ja struktuuride esimehed lubada erandkorras kaugosaleda raportööril, kes ei saa koosolekul kohapeal osaleda, kuid kes saab kaugosaleda ja kelle koostatava arvamuse ajakava ei ole võimalik seadusandliku menetluse ajakava piirangute tõttu kohandada.

| 3. | Muid koosolekuid võib pidada hübriid- või kaugkoosolekuna vastavalt kodukorras asjaomase koosoleku kokkukutsumiseks ette nähtud korrale. Arvesse võetakse eelarvelisi, keskkonna- ja korralduslikke põhjuseid ning vajaduse korral konsulteeritakse rahandus- ja halduskomisjoniga. |
| --- | --- |

3.

Muid koosolekuid võib pidada hübriid- või kaugkoosolekuna vastavalt kodukorras asjaomase koosoleku kokkukutsumiseks ette nähtud korrale. Arvesse võetakse eelarvelisi, keskkonna- ja korralduslikke põhjuseid ning vajaduse korral konsulteeritakse rahandus- ja halduskomisjoniga.

6. PEATÜKK

6. PEATÜKK

ERAKORRALISED ASJAOLUD

ERAKORRALISED ASJAOLUD

Artikkel 81. Erakorralised meetmed

Artikkel 81. Erakorralised meetmed

| 1. | Kui Regioonide Komitee ei saa temast mitteolenevate erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu täita oma ülesandeid ja õigusi, mis tulenevad aluslepingutest, võib kohaldada ajutist erandit mõnest komitee eeskirjast selleks, et võimaldada komiteel jätkata nende ülesannete täitmist ja nende õiguste kasutamist.
  Olukorda käsitatakse sellisena, kui president jõuab peasekretäri esitatud usaldusväärsete tõendite alusel järeldusele, et turvalisuse või ohutusega seotud põhjustel või tehniliste vahendite puudumise tõttu on komiteel sel ajal või edaspidi võimatu või ohtlik kokku tulla või tegutseda tavapäraste eeskirjade või korralduse kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Kui Regioonide Komitee ei saa temast mitteolenevate erandlike ja ettenägematute asjaolude tõttu täita oma ülesandeid ja õigusi, mis tulenevad aluslepingutest, võib kohaldada ajutist erandit mõnest komitee eeskirjast selleks, et võimaldada komiteel jätkata nende ülesannete täitmist ja nende õiguste kasutamist.

Olukorda käsitatakse sellisena, kui president jõuab peasekretäri esitatud usaldusväärsete tõendite alusel järeldusele, et turvalisuse või ohutusega seotud põhjustel või tehniliste vahendite puudumise tõttu on komiteel sel ajal või edaspidi võimatu või ohtlik kokku tulla või tegutseda tavapäraste eeskirjade või korralduse kohaselt.

| 2. | Kui lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, võib komitee president esimeeste konverentsi nõusolekul ja pärast võimaluse korral asjaomaste organite esimeestega konsulteerimist võtta ühe või mitu järgmistest erakorralistest meetmetest:






  a) | tühistada või lükata edasi täiskogu kavandatud istungjärgu, mõne muu tööorgani koosoleku või muu tegevuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud, võib komitee president esimeeste konverentsi nõusolekul ja pärast võimaluse korral asjaomaste organite esimeestega konsulteerimist võtta ühe või mitu järgmistest erakorralistest meetmetest:

a)

tühistada või lükata edasi täiskogu kavandatud istungjärgu, mõne muu tööorgani koosoleku või muu tegevuse;

| b) | korraldada täiskogu istungjärgu, mõne muu tööorgani koosoleku või muu tegevuse artiklis 82 sätestatud kaugosalemise korra kohaselt; |
| --- | --- |

b)

korraldada täiskogu istungjärgu, mõne muu tööorgani koosoleku või muu tegevuse artiklis 82 sätestatud kaugosalemise korra kohaselt;

| c) | võtta muid meetmeid, kui see on asjakohane ja vajalik, võttes arvesse konkreetseid ja erandlikke asjaolusid. |
| --- | --- |

c)

võtta muid meetmeid, kui see on asjakohane ja vajalik, võttes arvesse konkreetseid ja erandlikke asjaolusid.

| 3. | Kõigi lõike 2 kohaselt vastu võetud erakorraliste meetmete kestus on ajaliselt piiratud maksimaalselt neljale kuule, mida võib pikendada, ning nende ulatus on piiratud, st vastab konkreetsetest ja erandlikest asjaoludest tulenevatele vajadustele.
  Erakorraliste meetmete vastuvõtmise otsus jõustub selle avaldamisel komitee veebilehel või parimal võimalikul viisil, kui asjaolud veebisaidil avaldamist ei võimalda, ning selles esitatakse otsuse aluseks olevad põhjused. Otsusest teavitatakse viivitamata kõiki liikmeid.
  President tühistab käesoleva artikli alusel vastu võetud meetmed kohe, kui on lõppenud lõikes 1 osutatud eriolukord, mis nende vastuvõtmise tingis. |
| --- | --- |

3.

Kõigi lõike 2 kohaselt vastu võetud erakorraliste meetmete kestus on ajaliselt piiratud maksimaalselt neljale kuule, mida võib pikendada, ning nende ulatus on piiratud, st vastab konkreetsetest ja erandlikest asjaoludest tulenevatele vajadustele.

Erakorraliste meetmete vastuvõtmise otsus jõustub selle avaldamisel komitee veebilehel või parimal võimalikul viisil, kui asjaolud veebisaidil avaldamist ei võimalda, ning selles esitatakse otsuse aluseks olevad põhjused. Otsusest teavitatakse viivitamata kõiki liikmeid.

President tühistab käesoleva artikli alusel vastu võetud meetmed kohe, kui on lõppenud lõikes 1 osutatud eriolukord, mis nende vastuvõtmise tingis.

Artikkel 82. Kaugosalemise kord

Artikkel 82. Kaugosalemise kord

| 1. | Kui komitee president otsustab artikli 81 lõike 2 punkti b kohaselt kohaldada kaugosalemise korda, võib komitee teostada oma menetlusi kaugtöö vormis, muu hulgas võimaldades oma liikmetel kasutada teatavaid õigusi elektrooniliste vahendite abil. |
| --- | --- |

1.

Kui komitee president otsustab artikli 81 lõike 2 punkti b kohaselt kohaldada kaugosalemise korda, võib komitee teostada oma menetlusi kaugtöö vormis, muu hulgas võimaldades oma liikmetel kasutada teatavaid õigusi elektrooniliste vahendite abil.

| 2. | Kaugosalemise korraga tagatakse, et liikmed saavad võimalikult suures ulatuses täita eelkõige järgmisi ülesandeid:






  — | õigus täiskogu istungitel ja teiste tööorganite koosolekutel sõna võtta ja kuulata, muu hulgas kooskõlas kodukorra artiklis 78 sätestatuga; |
| --- | --- | --- |

2.

Kaugosalemise korraga tagatakse, et liikmed saavad võimalikult suures ulatuses täita eelkõige järgmisi ülesandeid:

—

õigus täiskogu istungitel ja teiste tööorganite koosolekutel sõna võtta ja kuulata, muu hulgas kooskõlas kodukorra artiklis 78 sätestatuga;

| — | õigus anda oma hääl individuaalselt ja kontrollida, kas nende antud häält arvestati. |
| --- | --- |

—

õigus anda oma hääl individuaalselt ja kontrollida, kas nende antud häält arvestati.

| 3. | Lõikes 1 osutatud otsuse tegemisel otsustab president, kas seda korda kohaldatakse ainult täiskogu istungjärkude suhtes või ka teiste tööorganite koosolekute ja komitee muu tegevuse suhtes. |
| --- | --- |

3.

Lõikes 1 osutatud otsuse tegemisel otsustab president, kas seda korda kohaldatakse ainult täiskogu istungjärkude suhtes või ka teiste tööorganite koosolekute ja komitee muu tegevuse suhtes.

| 4. | Kvoorumi kindlaksmääramist ja tööorganite koosseisu hääletamist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel loetakse kaugtöö vormis osalevad liikmed füüsiliselt kohalviibinuks.
  President määrab vajaduse korral kindlaks, kuidas ja millises ulatuses võivad liikmed kaugosalemise korra kohaldamise ajal koosolekuruumi kasutada, eelkõige seoses füüsiliselt kohal viibida võivate liikmete maksimaalse arvuga. |
| --- | --- |

4.

Kvoorumi kindlaksmääramist ja tööorganite koosseisu hääletamist käsitlevate eeskirjade kohaldamisel loetakse kaugtöö vormis osalevad liikmed füüsiliselt kohalviibinuks.

President määrab vajaduse korral kindlaks, kuidas ja millises ulatuses võivad liikmed kaugosalemise korra kohaldamise ajal koosolekuruumi kasutada, eelkõige seoses füüsiliselt kohal viibida võivate liikmete maksimaalse arvuga.

7. PEATÜKK

7. PEATÜKK

KODUKORD

KODUKORD

Artikkel 83. Kodukorra muutmine

Artikkel 83. Kodukorra muutmine

| 1. | Käesoleva kodukorra osalise või täieliku muutmise otsustab täiskogu poolthäälteenamusega. Juhatus esitab komitee iga koosseisu ametiaja esimese ja teise poole lõpus täiskogule soovituse kodukorra läbivaatamise vajalikkuse kohta. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva kodukorra osalise või täieliku muutmise otsustab täiskogu poolthäälteenamusega. Juhatus esitab komitee iga koosseisu ametiaja esimese ja teise poole lõpus täiskogule soovituse kodukorra läbivaatamise vajalikkuse kohta.

| 2. | Täiskogu teeb ajutisele komisjonile ülesandeks koostada aruanne ja dokumendi kavand, et nende alusel komitee liikmete poolthäälteenamusega vastu võtta uus kodukord. Uus kodukord jõustub selle avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas järgneval päeval. |
| --- | --- |

2.

Täiskogu teeb ajutisele komisjonile ülesandeks koostada aruanne ja dokumendi kavand, et nende alusel komitee liikmete poolthäälteenamusega vastu võtta uus kodukord. Uus kodukord jõustub selle avaldamisele Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 84. Juhatuse korraldused

Artikkel 84. Juhatuse korraldused

Komitee juhatus võib oma korraldusega kindlaks määrata käesoleva kodukorra rakenduskorra, järgides kodukorda.

Artikkel 85. Kodukorra jõustumine

Artikkel 85. Kodukorra jõustumine

Kodukord jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

1

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/109 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/109

---

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2023,

3. juuli 2023,

millega lisatakse kaks hiljuti vastu võetud liidu õigusakti Windsori raamistiku 2. lisasse [2023/1522]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (1) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti Windsori raamistiku (2) artikli 13 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Windsori raamistiku artikli 13 lõikega 4 on antud väljaastumislepingu artikli 164 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“) õigus võtta vastu otsuseid, millega lisatakse Windsori raamistiku lisadesse hiljuti vastu võetud liidu õigusaktid, mis kuuluvad Windsori raamistiku kohaldamisalasse. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastu võetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad selliseid otsuseid rakendama ning neil otsustel on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul. |
| --- | --- |

(1)

Windsori raamistiku artikli 13 lõikega 4 on antud väljaastumislepingu artikli 164 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“) õigus võtta vastu otsuseid, millega lisatakse Windsori raamistiku lisadesse hiljuti vastu võetud liidu õigusaktid, mis kuuluvad Windsori raamistiku kohaldamisalasse. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastu võetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad selliseid otsuseid rakendama ning neil otsustel on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul.

| (2) | Kaks hiljuti vastu võetud liidu õigusakti tuleks lisada Windsori raamistiku 2. lisasse, |
| --- | --- |

(2)

Kaks hiljuti vastu võetud liidu õigusakti tuleks lisada Windsori raamistiku 2. lisasse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Windsori raamistiku 2. lisa punkti 20 „Ravimid“ lisatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määruse (EL) 2023/1182 (milles käsitletakse erinorme seoses Põhja-Iirimaal turule lastavate inimtervishoius kasutatavate ravimitega ning millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ), (3) need sätted, millega ei muudeta direktiivi 2001/83/EÜ.

2.   Windsori raamistiku 2. lisa punkti 44 „Sanitaar- ja fütosanitaarnormid – Muu“ lisatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määrus (EL) 2023/1231, milles käsitletakse erinorme seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale (4).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

Brüssel, 3. juuli 2023.

Ühiskomitee nimel

kaaseesistujad

Maroš ŠEFČOVIČ

James CLEVERLY

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

1

(2)  Liidu ja Ühendkuningriigi poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepinguga asutatud ühiskomitees tehtud ühisdeklaratsioon nr 1/2023, 24. märts 2023 (ELT L 102, 17.4.2023, lk 87).

2

(3)  
  ELT L 157, 20.6.2023, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 165, 29.6.2023, lk 103.

4

---

| 21.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 184/111

---

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI EUROOPA LIIDUST JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSEST VÄLJAASTUMISE LEPINGUGA LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 3/2023,

3. juuli 2023,

millega muudetakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu I lisa I osa [2023/1523]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingut (1) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artikli 36 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Väljaastumislepingu artikli 36 lõikega 4 on antud kõnealuse lepingu artikli 164 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“) õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse kõnealuse lepingu I lisa I osa, et kajastada kõiki uusi otsuseid või soovitusi, mille on heaks kiitnud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastu võetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad selliseid otsuseid rakendama, kusjuures neil on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul. |
| --- | --- |

(1)

Väljaastumislepingu artikli 36 lõikega 4 on antud kõnealuse lepingu artikli 164 lõike 1 kohaselt loodud ühiskomiteele (edaspidi „ühiskomitee“) õigus võtta vastu otsuseid, millega muudetakse kõnealuse lepingu I lisa I osa, et kajastada kõiki uusi otsuseid või soovitusi, mille on heaks kiitnud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjon. Vastavalt väljaastumislepingu artikli 166 lõikele 2 on ühiskomitee vastu võetud otsused liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Liit ja Ühendkuningriik peavad selliseid otsuseid rakendama, kusjuures neil on samad õiguslikud tagajärjed kui väljaastumislepingul.

| (2) | Õiguskindluse huvides tuleks muuta väljaastumislepingu I lisa I osa ning lisada sinna sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni kaks otsust ning jätta välja kolm otsust, mis on asendatud kahe uue otsustega, |
| --- | --- |

(2)

Õiguskindluse huvides tuleks muuta väljaastumislepingu I lisa I osa ning lisada sinna sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni kaks otsust ning jätta välja kolm otsust, mis on asendatud kahe uue otsustega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Väljaastumislepingut muudetakse järgmiselt.

| 1) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse 19. oktoobri 2021. aasta otsus nr H12, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (2) artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva. |
| --- | --- |

1)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse 19. oktoobri 2021. aasta otsus nr H12, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (2) artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva.

| 2) | Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse 30. märtsi 2022. aasta otsus nr H13, milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid (3). |
| --- | --- |

2)

Väljaastumislepingu I lisa I osa jaotisesse „Horisontaalsed küsimused (H-seeria)“ lisatakse 30. märtsi 2022. aasta otsus nr H13, milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid (3).

| 3) | Väljaastumislepingu I lisa I osast jäetakse välja järgmised õigusaktid:






  a) | 15. oktoobri 2009. aasta otsus nr H3, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (4) artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva, muudetud 25. juuni 2015. aasta otsusega nr H7 otsuse nr H3 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (5) artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva) läbivaatamise kohta, ja mis asendatakse 19. oktoobri 2021. aasta otsusega nr H12, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

3)

Väljaastumislepingu I lisa I osast jäetakse välja järgmised õigusaktid:

a)

15. oktoobri 2009. aasta otsus nr H3, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (4) artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva, muudetud 25. juuni 2015. aasta otsusega nr H7 otsuse nr H3 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 (5) artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva) läbivaatamise kohta, ja mis asendatakse 19. oktoobri 2021. aasta otsusega nr H12, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva;

| b) | 22. detsembri 2009. aasta otsus nr H4 milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid, (6) asendatud 30. märtsi 2022. aasta otsusega nr H13, milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid; |
| --- | --- |

b)

22. detsembri 2009. aasta otsus nr H4 milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid, (6) asendatud 30. märtsi 2022. aasta otsusega nr H13, milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid;

| c) | 25. juuni 2015. aasta otsus nr H7 otsuse nr H3 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva) läbivaatamise kohta, asendatud 19. oktoobri 2021. aasta otsusega nr H12, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva. |
| --- | --- |

c)

25. juuni 2015. aasta otsus nr H7 otsuse nr H3 (mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva) läbivaatamise kohta, asendatud 19. oktoobri 2021. aasta otsusega nr H12, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle vastuvõtmist.

Brüssel, 3. juuli 2023

Ühiskomitee nimel

kaaseesistujad

Maroš ŠEFČOVIČ

James CLEVERLY

---

(1)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

1

(2)  
  ELT C 93, 28.2.2022, lk 6.

2

(3)  
  ELT C 305, 10.8.2022, lk 4.

3

(4)  
  ELT C 106, 24.4.2010, lk 56.

4

(5)  
  ELT C 52, 11.2.2016, lk 13.

5

(6)  
  ELT C 107, 27.4.2010, lk 3.

6

---