# Uradni list L 167/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 167 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6630. junij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 167

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6630. junij 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2023/1315 z dne 23. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe ter Uredbe (EU) 2022/2473 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2023/1315 z dne 23. junija 2023 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe ter Uredbe (EU) 2022/2473 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 30.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 167/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1315

z dne 23. junija 2023

o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe ter Uredbe (EU) 2022/2473 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1588 z dne 13. julija 2015 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije za določene vrste horizontalne državne pomoči (1) ter zlasti člena 1(1), točki (a) in (b), Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za državno pomoč,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Preglednost državne pomoči je ključnega pomena za pravilno uporabo pravil Pogodbe in prispeva k večji skladnosti in odgovornosti, medsebojnim strokovnim pregledom in nenazadnje k učinkovitejši javni porabi. Glede na pomen preglednosti in zlasti za uskladitev pragov za objavo v Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (2) z novimi pragovi, določenimi v vseh nedavno revidiranih smernicah in okvirih Komisije o državni pomoči, bi bilo treba prag, nad katerim je treba objaviti informacije iz Priloge III k navedeni uredbi o dodelitvi individualne pomoči, določiti na 100 000 EUR. Ta prag bi moral biti 10 000 EUR za upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji, in upravičence, dejavne v sektorju ribištva in akvakulture, razen tistih, za katere se uporablja oddelek 2a Uredbe (EU) št. 651/2014, ter 500 000 EUR za pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU v skladu z oddelkom 16 Uredbe (EU) št. 651/2014. Za individualno pomoč, ki presega te pragove, je treba informacije iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 651/2014 objaviti v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči. Za pomoč, ki ne presega teh pragov, se lahko informacije iz člena 9(1), točki (a) in (b) navedene uredbe, objavijo pozneje. |
| --- | --- |

(1)

Preglednost državne pomoči je ključnega pomena za pravilno uporabo pravil Pogodbe in prispeva k večji skladnosti in odgovornosti, medsebojnim strokovnim pregledom in nenazadnje k učinkovitejši javni porabi. Glede na pomen preglednosti in zlasti za uskladitev pragov za objavo v Uredbi Komisije (EU) št. 651/2014 (2) z novimi pragovi, določenimi v vseh nedavno revidiranih smernicah in okvirih Komisije o državni pomoči, bi bilo treba prag, nad katerim je treba objaviti informacije iz Priloge III k navedeni uredbi o dodelitvi individualne pomoči, določiti na 100 000 EUR. Ta prag bi moral biti 10 000 EUR za upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji, in upravičence, dejavne v sektorju ribištva in akvakulture, razen tistih, za katere se uporablja oddelek 2a Uredbe (EU) št. 651/2014, ter 500 000 EUR za pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU v skladu z oddelkom 16 Uredbe (EU) št. 651/2014. Za individualno pomoč, ki presega te pragove, je treba informacije iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 651/2014 objaviti v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči. Za pomoč, ki ne presega teh pragov, se lahko informacije iz člena 9(1), točki (a) in (b) navedene uredbe, objavijo pozneje.

| (2) | Da se zagotovita predvidljivost in pravna varnost za izvajanje sprememb Uredbe (EU) št. 651/2014, uvedenih s to uredbo, zlasti za ukrepe državne pomoči v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu, je primerno podaljšati obdobje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 za tri leta, tj. do 31. decembra 2026. |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovita predvidljivost in pravna varnost za izvajanje sprememb Uredbe (EU) št. 651/2014, uvedenih s to uredbo, zlasti za ukrepe državne pomoči v podporo zelenemu in digitalnemu prehodu, je primerno podaljšati obdobje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 za tri leta, tj. do 31. decembra 2026.

| (3) | Po potrebi so bile v oddelke, ki so predmet posebnega pregleda v okviru sedanje spremembe, uvedene prilagoditve pragov za priglasitev in zneskov pomoči na podlagi ocene razvoja trga in prakse Komisije. Glede na dolgo obdobje uporabe navedene uredbe od njenega sprejetja leta 2014 in sedanje visoke stopnje inflacije je primerno zvišati pragove za priglasitev in najvišje zneske pomoči tudi v oddelkih Uredbe (EU) št. 651/2014, ki niso predmet posebnega pregleda. V zvezi s tem Komisija meni, da je splošno 10-odstotno povišanje pragov za priglasitev in zneskov pomoči za preostale oddelke Uredbe (EU) št. 651/2014 primerno glede na čas od njihove uvedbe in sedanje stopnje inflacije ter zato ne bo povzročilo izkrivljanja konkurence, ki bi bilo v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(3)

Po potrebi so bile v oddelke, ki so predmet posebnega pregleda v okviru sedanje spremembe, uvedene prilagoditve pragov za priglasitev in zneskov pomoči na podlagi ocene razvoja trga in prakse Komisije. Glede na dolgo obdobje uporabe navedene uredbe od njenega sprejetja leta 2014 in sedanje visoke stopnje inflacije je primerno zvišati pragove za priglasitev in najvišje zneske pomoči tudi v oddelkih Uredbe (EU) št. 651/2014, ki niso predmet posebnega pregleda. V zvezi s tem Komisija meni, da je splošno 10-odstotno povišanje pragov za priglasitev in zneskov pomoči za preostale oddelke Uredbe (EU) št. 651/2014 primerno glede na čas od njihove uvedbe in sedanje stopnje inflacije ter zato ne bo povzročilo izkrivljanja konkurence, ki bi bilo v nasprotju s skupnim interesom.

| (4) | Zaradi sprejetja revidiranih smernic o regionalni državni pomoči za obdobje od 1. januarja 2022 (3) bi bilo treba opredelitve pojmov in člene v zvezi z regionalno pomočjo iz Uredbe (EU) št. 651/2014 uskladiti, da se zagotovi skladnost med različnimi sklopi pravil, ki imajo iste cilje. Poleg tega bi bilo treba prilagoditi tudi poglavje III, oddelek1, Uredbe (EU) št. 651/2014, da se upoštevajo spremembe na trgu ter cilji evropskega zelenega dogovora (4) in cilji evropskih podnebnih pravil iz Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Pomoč za tekoče poslovanje za preprečevanje in zmanjšanje upadanja prebivalstva bi bilo treba razširiti na redko poseljena območja, da se omogoči boljša podpora na območjih, ki se soočajo z demografskimi izzivi. Da bi Uredbo (EU) št. 651/2014 lažje uporabljali za projekte, ki prejemajo pomoč, katerih vrednost je manj kot 50 milijonov EUR ter ki jih izvajajo mala in srednja podjetja (MSP), bi bilo treba pragove za priglasitev ustrezno prilagoditi in pojasniti. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi sprejetja revidiranih smernic o regionalni državni pomoči za obdobje od 1. januarja 2022 (3) bi bilo treba opredelitve pojmov in člene v zvezi z regionalno pomočjo iz Uredbe (EU) št. 651/2014 uskladiti, da se zagotovi skladnost med različnimi sklopi pravil, ki imajo iste cilje. Poleg tega bi bilo treba prilagoditi tudi poglavje III, oddelek1, Uredbe (EU) št. 651/2014, da se upoštevajo spremembe na trgu ter cilji evropskega zelenega dogovora (4) in cilji evropskih podnebnih pravil iz Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Pomoč za tekoče poslovanje za preprečevanje in zmanjšanje upadanja prebivalstva bi bilo treba razširiti na redko poseljena območja, da se omogoči boljša podpora na območjih, ki se soočajo z demografskimi izzivi. Da bi Uredbo (EU) št. 651/2014 lažje uporabljali za projekte, ki prejemajo pomoč, katerih vrednost je manj kot 50 milijonov EUR ter ki jih izvajajo mala in srednja podjetja (MSP), bi bilo treba pragove za priglasitev ustrezno prilagoditi in pojasniti.

| (5) | Komisija želi v skladu s cilji Strategije za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (6) pojasniti, da se lahko državna pomoč, dodeljena MSP za svetovanje, dodeli v obliki bonov, na primer za spodbujanje svetovalnih storitev na področju ekologije. Poleg tega se lahko države članice pri dodeljevanju državne pomoči odločijo uporabiti poenostavljena pravila za MSP, da bi zmanjšale upravno breme in olajšale sodelovanje MSP v konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb. |
| --- | --- |

(5)

Komisija želi v skladu s cilji Strategije za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (6) pojasniti, da se lahko državna pomoč, dodeljena MSP za svetovanje, dodeli v obliki bonov, na primer za spodbujanje svetovalnih storitev na področju ekologije. Poleg tega se lahko države članice pri dodeljevanju državne pomoči odločijo uporabiti poenostavljena pravila za MSP, da bi zmanjšale upravno breme in olajšale sodelovanje MSP v konkurenčnih postopkih zbiranja ponudb.

| (6) | V skladu s sporočilom o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (7) in sporočilom o evropski strategiji za podatke (8) je treba zagotoviti, da bodo digitalne rešitve ob spoštovanju naših vrednot Evropi pomagale, da na svoj način nadaljuje pot k digitalni preobrazbi, ki deluje v korist ljudem. Iz Nove industrijske strategije za Evropo (9) izhaja, da potrebuje Evropa raziskave in tehnologije ter močan enotni trg z manj ovirami in birokracije. V njej je tudi navedeno, da bo povečanje naložb v raziskave, inovacije, tehnološko uvajanje in sodobno infrastrukturo pripomoglo k razvoju novih proizvodnih procesov, ob tem pa bodo nastajala nova delovna mesta. Pri tem raziskovalni projekti in podporne storitve za inovacije vključujejo tudi razvoj ali izboljšanje digitalnih proizvodov, procesov ali storitev na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami, digitalnimi infrastrukturami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku). |
| --- | --- |

(6)

V skladu s sporočilom o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (7) in sporočilom o evropski strategiji za podatke (8) je treba zagotoviti, da bodo digitalne rešitve ob spoštovanju naših vrednot Evropi pomagale, da na svoj način nadaljuje pot k digitalni preobrazbi, ki deluje v korist ljudem. Iz Nove industrijske strategije za Evropo (9) izhaja, da potrebuje Evropa raziskave in tehnologije ter močan enotni trg z manj ovirami in birokracije. V njej je tudi navedeno, da bo povečanje naložb v raziskave, inovacije, tehnološko uvajanje in sodobno infrastrukturo pripomoglo k razvoju novih proizvodnih procesov, ob tem pa bodo nastajala nova delovna mesta. Pri tem raziskovalni projekti in podporne storitve za inovacije vključujejo tudi razvoj ali izboljšanje digitalnih proizvodov, procesov ali storitev na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami, digitalnimi infrastrukturami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku).

| (7) | Da bi se pospešilo izvajanje nekaterih inovativnih projektov, povezanih s projekti, ki vključujejo več držav članic, je primerno uvesti višje pragove za priglasitev in višje intenzivnosti pomoči za raziskovalne in razvojne projekte, ki prinašajo čezmejne koristi v smislu učinkovitega sodelovanja in razširjanja znanja. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se pospešilo izvajanje nekaterih inovativnih projektov, povezanih s projekti, ki vključujejo več držav članic, je primerno uvesti višje pragove za priglasitev in višje intenzivnosti pomoči za raziskovalne in razvojne projekte, ki prinašajo čezmejne koristi v smislu učinkovitega sodelovanja in razširjanja znanja.

| (8) | Ker so bila v Uredbi Komisije (EU) 2022/2472 (10) uvedena namenska skupinska izvzetja za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ki so določeni kot projekti lokalnega razvoja v okviru pristopa LEADER v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, in za projekte operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti, je primerno po eni strani razširiti področje uporabe sedanjega skupinskega izvzetja za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na podlagi Uredbe (EU) št. 651/2014, da ne bi zajemalo samo projektov v okviru pristopa LEADER, po drugi strani pa črtati skupinsko izvzetje za projekte evropskega partnerstva za inovacije na podlagi Uredbe (EU) št. 651/2014. |
| --- | --- |

(8)

Ker so bila v Uredbi Komisije (EU) 2022/2472 (10) uvedena namenska skupinska izvzetja za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ki so določeni kot projekti lokalnega razvoja v okviru pristopa LEADER v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, in za projekte operativnih skupin evropskega partnerstva za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti, je primerno po eni strani razširiti področje uporabe sedanjega skupinskega izvzetja za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na podlagi Uredbe (EU) št. 651/2014, da ne bi zajemalo samo projektov v okviru pristopa LEADER, po drugi strani pa črtati skupinsko izvzetje za projekte evropskega partnerstva za inovacije na podlagi Uredbe (EU) št. 651/2014.

| (9) | V področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je primerno vključiti pogoje glede združljivosti pomoči za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, zemeljskega plina ali toplote. Taki ukrepi bi morali biti v skladu z veljavnimi določbami prava Unije, kadar se štejejo za javne ukrepe za določanje cen. Taki ukrepi ne bi smeli diskriminirati med dobavitelji ali mikropodjetji ter bi morali privesti do maloprodajne cene, ki je višja od stroškov, in sicer na ravni, ki omogoča učinkovito konkurenco med trgovci na drobno. |
| --- | --- |

(9)

V področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je primerno vključiti pogoje glede združljivosti pomoči za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, zemeljskega plina ali toplote. Taki ukrepi bi morali biti v skladu z veljavnimi določbami prava Unije, kadar se štejejo za javne ukrepe za določanje cen. Taki ukrepi ne bi smeli diskriminirati med dobavitelji ali mikropodjetji ter bi morali privesti do maloprodajne cene, ki je višja od stroškov, in sicer na ravni, ki omogoča učinkovito konkurenco med trgovci na drobno.

| (10) | Da bi se ublažile posledice zvišanja cen energije po ruski vojni agresiji proti Ukrajini, Uredba Sveta (EU) 2022/1854 (11) državam članicam izjemoma omogoča, da začasno uporabijo javne ukrepe za določanje cen dobave električne energije za MSP, vključno z obveznostmi dobave po ceni, ki je nižja od stroškov. Zato je v področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 primerno vključiti tudi pogoje glede združljivosti pomoči za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina, da se ublaži učinek zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini. Taki ukrepi ne bi smeli diskriminirati med MSP ali dobavitelji ali jim nalagati neupravičenih stroškov. Dobaviteljem bi bilo zato treba povrniti stroške, nastale pri dobavi po reguliranih cenah, če javni ukrep od njih zahteva dobavo po ceni, ki je nižja od stroškov. Da se s takimi ukrepi ne bi povečalo povpraševanje po električni energiji, zemeljskem plinu ali toploti, proizvedeni iz zemeljskega plina ali električne energije, bi morale regulirane cene pokrivati le omejeno količino porabe in ne bi smele povzročiti, da bi bila povprečna cena oskrbe nižja od cen pred agresijo proti Ukrajini. |
| --- | --- |

(10)

Da bi se ublažile posledice zvišanja cen energije po ruski vojni agresiji proti Ukrajini, Uredba Sveta (EU) 2022/1854 (11) državam članicam izjemoma omogoča, da začasno uporabijo javne ukrepe za določanje cen dobave električne energije za MSP, vključno z obveznostmi dobave po ceni, ki je nižja od stroškov. Zato je v področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 primerno vključiti tudi pogoje glede združljivosti pomoči za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina, da se ublaži učinek zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini. Taki ukrepi ne bi smeli diskriminirati med MSP ali dobavitelji ali jim nalagati neupravičenih stroškov. Dobaviteljem bi bilo zato treba povrniti stroške, nastale pri dobavi po reguliranih cenah, če javni ukrep od njih zahteva dobavo po ceni, ki je nižja od stroškov. Da se s takimi ukrepi ne bi povečalo povpraševanje po električni energiji, zemeljskem plinu ali toploti, proizvedeni iz zemeljskega plina ali električne energije, bi morale regulirane cene pokrivati le omejeno količino porabe in ne bi smele povzročiti, da bi bila povprečna cena oskrbe nižja od cen pred agresijo proti Ukrajini.

| (11) | Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur v glavnem odpravlja nedelovanje trga, ki izhaja iz nepopolnih in asimetričnih informacij ali neusklajevanja. V nasprotju z raziskovalnimi infrastrukturami se preskusne in eksperimentalne infrastrukture uporabljajo predvsem za gospodarske dejavnosti in, natančneje, za zagotavljanje storitev podjetjem. Izgradnja ali nadgradnja najsodobnejše preskusne in eksperimentalne infrastrukture vključuje visoke vnaprejšnje naložbene stroške, ki lahko skupaj z negotovo bazo strank otežijo dostop do zasebnega financiranja. Dostop do javno financiranih preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur mora biti pregledno in nediskriminatorno ter po tržnih pogojih odobren več uporabnikom. Za lažji dostop uporabnikov do preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur se lahko njihove pristojbine znižajo v skladu z drugimi določbami Uredbe (EU) št. 651/2014 ali Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (12). Če navedeni pogoji niso izpolnjeni, lahko ukrep vključuje državno pomoč uporabnikom infrastrukture. V takih primerih bi morala biti pomoč uporabnikom ali za izgradnjo ali nadgradnjo izvzeta iz obveznosti priglasitve le, če je pomoč uporabnikom dodeljena v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. Prav tako si lahko več strani lasti in upravlja določeno preskusno in eksperimentalno infrastrukturo, javni subjekti in podjetja pa lahko infrastrukturo uporabljajo skupaj. Preskusne in eksperimentalne infrastrukture se imenujejo tudi tehnološke infrastrukture. |
| --- | --- |

(11)

Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur v glavnem odpravlja nedelovanje trga, ki izhaja iz nepopolnih in asimetričnih informacij ali neusklajevanja. V nasprotju z raziskovalnimi infrastrukturami se preskusne in eksperimentalne infrastrukture uporabljajo predvsem za gospodarske dejavnosti in, natančneje, za zagotavljanje storitev podjetjem. Izgradnja ali nadgradnja najsodobnejše preskusne in eksperimentalne infrastrukture vključuje visoke vnaprejšnje naložbene stroške, ki lahko skupaj z negotovo bazo strank otežijo dostop do zasebnega financiranja. Dostop do javno financiranih preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur mora biti pregledno in nediskriminatorno ter po tržnih pogojih odobren več uporabnikom. Za lažji dostop uporabnikov do preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur se lahko njihove pristojbine znižajo v skladu z drugimi določbami Uredbe (EU) št. 651/2014 ali Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (12). Če navedeni pogoji niso izpolnjeni, lahko ukrep vključuje državno pomoč uporabnikom infrastrukture. V takih primerih bi morala biti pomoč uporabnikom ali za izgradnjo ali nadgradnjo izvzeta iz obveznosti priglasitve le, če je pomoč uporabnikom dodeljena v skladu z veljavnimi pravili o državni pomoči. Prav tako si lahko več strani lasti in upravlja določeno preskusno in eksperimentalno infrastrukturo, javni subjekti in podjetja pa lahko infrastrukturo uporabljajo skupaj. Preskusne in eksperimentalne infrastrukture se imenujejo tudi tehnološke infrastrukture.

| (12) | Pomoč za inovacijske grozde je usmerjena v odpravljanje nedelovanja trga, povezanega s težavami pri usklajevanju, ki ovirajo razvoj grozdov ali omejujejo medsebojno delovanje in pretok znanja znotraj grozdov. Z državno pomočjo se lahko podpirajo naložbe v odprte in skupne infrastrukture za inovacijske grozde ali pa se podpira delovanje grozdov, da se okrepi sodelovanje, mrežno povezovanje in učenje. Vendar bi se morala pomoč za tekoče poslovanje za inovacijske grozde dovoliti le za omejeno obdobje, ki ne bi bilo daljše od 10 let. Da bi se olajšal dostop do zmogljivosti inovacijskih grozdov ali sodelovanje v njegovih dejavnostih, se lahko dostop omogoči po znižanih cenah v skladu z drugimi določbami Uredbe (EU) št. 651/2014 ali Uredbe (EU) št. 1407/2013. |
| --- | --- |

(12)

Pomoč za inovacijske grozde je usmerjena v odpravljanje nedelovanja trga, povezanega s težavami pri usklajevanju, ki ovirajo razvoj grozdov ali omejujejo medsebojno delovanje in pretok znanja znotraj grozdov. Z državno pomočjo se lahko podpirajo naložbe v odprte in skupne infrastrukture za inovacijske grozde ali pa se podpira delovanje grozdov, da se okrepi sodelovanje, mrežno povezovanje in učenje. Vendar bi se morala pomoč za tekoče poslovanje za inovacijske grozde dovoliti le za omejeno obdobje, ki ne bi bilo daljše od 10 let. Da bi se olajšal dostop do zmogljivosti inovacijskih grozdov ali sodelovanje v njegovih dejavnostih, se lahko dostop omogoči po znižanih cenah v skladu z drugimi določbami Uredbe (EU) št. 651/2014 ali Uredbe (EU) št. 1407/2013.

| (13) | Pomoč za inovacijske dejavnosti je večinoma usmerjena v odpravljanje nedelovanja trga, povezanega s pozitivnimi zunanjimi učinki (učinki prelivanja znanja), težavami pri usklajevanju in v manjši meri asimetričnimi informacijami. Kar zadeva MSP, se lahko taka pomoč za inovacije dodeli za pridobivanje, potrjevanje in varovanje patentov ter drugih neopredmetenih sredstev, za napotitev visokokvalificiranega osebja ter za pridobivanje svetovalnih in podpornih storitev za inovacije, kot so na primer tiste, ki jih zagotavljajo organizacije za raziskave in širjenje znanja, raziskovalne, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi. |
| --- | --- |

(13)

Pomoč za inovacijske dejavnosti je večinoma usmerjena v odpravljanje nedelovanja trga, povezanega s pozitivnimi zunanjimi učinki (učinki prelivanja znanja), težavami pri usklajevanju in v manjši meri asimetričnimi informacijami. Kar zadeva MSP, se lahko taka pomoč za inovacije dodeli za pridobivanje, potrjevanje in varovanje patentov ter drugih neopredmetenih sredstev, za napotitev visokokvalificiranega osebja ter za pridobivanje svetovalnih in podpornih storitev za inovacije, kot so na primer tiste, ki jih zagotavljajo organizacije za raziskave in širjenje znanja, raziskovalne, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi.

| (14) | Zaledna omrežja so pogoj za izgradnjo fiksnih in mobilnih dostopovnih omrežij na območjih, na katerih take infrastrukture ni ali na katerih v bližnji prihodnosti taka infrastruktura najverjetneje ne bo zgrajena. Državno pomoč, dodeljeno za podporo izgradnji nekaterih uspešnih zalednih omrežij, ki koristijo fiksnim in mobilnim omrežjem, bi bilo treba šteti za združljivo z notranjim trgom in jo pod določenimi pogoji izvzeti iz obveznosti priglasitve, da bi se lažje premostil digitalni razkorak na območjih nedelovanja trga, hkrati pa omejilo tveganje izkrivljanja konkurence in izrivanja zasebnih naložb. |
| --- | --- |

(14)

Zaledna omrežja so pogoj za izgradnjo fiksnih in mobilnih dostopovnih omrežij na območjih, na katerih take infrastrukture ni ali na katerih v bližnji prihodnosti taka infrastruktura najverjetneje ne bo zgrajena. Državno pomoč, dodeljeno za podporo izgradnji nekaterih uspešnih zalednih omrežij, ki koristijo fiksnim in mobilnim omrežjem, bi bilo treba šteti za združljivo z notranjim trgom in jo pod določenimi pogoji izvzeti iz obveznosti priglasitve, da bi se lažje premostil digitalni razkorak na območjih nedelovanja trga, hkrati pa omejilo tveganje izkrivljanja konkurence in izrivanja zasebnih naložb.

| (15) | Po sprejetju revidiranih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb v financiranje tveganja (13) za obdobje od leta 2022 bi bilo treba z njimi uskladiti določbe v zvezi z dostopom MSP do finančnih sredstev iz Uredbe (EU) št. 651/2014, da se zagotovi skladnost. MSP so hrbtenica gospodarstev držav članic, tako v smislu zaposlovanja kot v smislu gospodarske dinamike in rasti, zato so tudi osrednjega pomena za gospodarski razvoj in odpornost Unije kot celote. Prinašajo inovativne rešitve za reševanje izzivov, kot so podnebne spremembe, neučinkovita raba virov in izguba socialne kohezije, ter prispevajo k širjenju teh inovacij, ki podpirajo zeleni in digitalni prehod ter krepijo odpornost ali tehnološko suverenost Unije. Da pa bi lahko MSP rasla in v celoti razvila svoj potencial, potrebujejo dostop do finančnih sredstev. Zato Komisija meni, da je primerno spodbujati oblikovanje učinkovitega trga tveganega financiranja, da bodo lahko MSP dostopala do potrebnih finančnih sredstev v vsaki fazi razvoja. Dokler tak trg še ni v celoti vzpostavljen, pomoč za dostop MSP in novoustanovljenih podjetij do finančnih sredstev odpravlja nedelovanje trga ali druge pomembne ovire, ki jim preprečujejo, da bi pritegnila finančna sredstva, ki jih potrebujejo, da bi v celoti razvila svoj potencial. MSP, zlasti nova ali tista v novih ali visokotehnoloških sektorjih, vlagateljem pogosto ne morejo dokazati svoje kreditne sposobnosti. Ocena (14) zadevnih pravil, izvedena v letih 2019 in 2020, je potrdila, da se navedeno nedelovanje trga ali druge pomembne ovire nadaljujejo, kar se bo zaradi pandemije COVID-19 ter posledic trenutnih političnih in gospodarskih razmer v Evropi zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini verjetno še poslabšalo. Da bi dodatno olajšali uporabo take pomoči ter tako zagotovili obete za rast MSP in splošno odpornost gospodarstva Unije ter večjo jasnost, bi bilo treba spremeniti strukturo in področje uporabe določb o financiranju tveganja. Pri projektih, upravičenih do podpore iz sklada za inovacije, se lahko inovativnim podjetjem zagotovi dostop do finančnih sredstev pod manj strogimi pogoji. |
| --- | --- |

(15)

Po sprejetju revidiranih smernic o državni pomoči za spodbujanje naložb v financiranje tveganja (13) za obdobje od leta 2022 bi bilo treba z njimi uskladiti določbe v zvezi z dostopom MSP do finančnih sredstev iz Uredbe (EU) št. 651/2014, da se zagotovi skladnost. MSP so hrbtenica gospodarstev držav članic, tako v smislu zaposlovanja kot v smislu gospodarske dinamike in rasti, zato so tudi osrednjega pomena za gospodarski razvoj in odpornost Unije kot celote. Prinašajo inovativne rešitve za reševanje izzivov, kot so podnebne spremembe, neučinkovita raba virov in izguba socialne kohezije, ter prispevajo k širjenju teh inovacij, ki podpirajo zeleni in digitalni prehod ter krepijo odpornost ali tehnološko suverenost Unije. Da pa bi lahko MSP rasla in v celoti razvila svoj potencial, potrebujejo dostop do finančnih sredstev. Zato Komisija meni, da je primerno spodbujati oblikovanje učinkovitega trga tveganega financiranja, da bodo lahko MSP dostopala do potrebnih finančnih sredstev v vsaki fazi razvoja. Dokler tak trg še ni v celoti vzpostavljen, pomoč za dostop MSP in novoustanovljenih podjetij do finančnih sredstev odpravlja nedelovanje trga ali druge pomembne ovire, ki jim preprečujejo, da bi pritegnila finančna sredstva, ki jih potrebujejo, da bi v celoti razvila svoj potencial. MSP, zlasti nova ali tista v novih ali visokotehnoloških sektorjih, vlagateljem pogosto ne morejo dokazati svoje kreditne sposobnosti. Ocena (14) zadevnih pravil, izvedena v letih 2019 in 2020, je potrdila, da se navedeno nedelovanje trga ali druge pomembne ovire nadaljujejo, kar se bo zaradi pandemije COVID-19 ter posledic trenutnih političnih in gospodarskih razmer v Evropi zaradi ruske vojne agresije proti Ukrajini verjetno še poslabšalo. Da bi dodatno olajšali uporabo take pomoči ter tako zagotovili obete za rast MSP in splošno odpornost gospodarstva Unije ter večjo jasnost, bi bilo treba spremeniti strukturo in področje uporabe določb o financiranju tveganja. Pri projektih, upravičenih do podpore iz sklada za inovacije, se lahko inovativnim podjetjem zagotovi dostop do finančnih sredstev pod manj strogimi pogoji.

| (16) | Glede na sprejetje smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo (15), ki se uporabljajo od 27. januarja 2022, bi bilo treba prilagoditi določbe v zvezi s pomočjo na področju varstva okolja, vključno z varstvom podnebja, in energije iz Uredbe (EU) št. 651/2014, da se zagotovi skladnost med različnimi sklopi pravil z istimi cilji. Področje uporabe poglavja III, oddelek 7, Uredbe (EU) št. 651/2014 bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevale spremembe na trgu ter cilji evropskega zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil, pa tudi ukrepi iz načrta Komisije REPowerEU (16) za obvladovanje posledic ruske agresije proti Ukrajini in ublažitev morebitnih negativnih posledic za pospešeni zeleni prehod, vključno z določbami, ki so bile leta 2021 uvedene za spremembo Uredbe (EU) št. 651/2014 (17). Države članice lahko pri oblikovanju ukrepov državne pomoči kombinirajo pomoč na podlagi različnih določb Uredbe (EU) št. 651/2014, če so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji, vključno s tistimi o kumulaciji. |
| --- | --- |

(16)

Glede na sprejetje smernic o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo (15), ki se uporabljajo od 27. januarja 2022, bi bilo treba prilagoditi določbe v zvezi s pomočjo na področju varstva okolja, vključno z varstvom podnebja, in energije iz Uredbe (EU) št. 651/2014, da se zagotovi skladnost med različnimi sklopi pravil z istimi cilji. Področje uporabe poglavja III, oddelek 7, Uredbe (EU) št. 651/2014 bi bilo treba prilagoditi, da bi se upoštevale spremembe na trgu ter cilji evropskega zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil, pa tudi ukrepi iz načrta Komisije REPowerEU (16) za obvladovanje posledic ruske agresije proti Ukrajini in ublažitev morebitnih negativnih posledic za pospešeni zeleni prehod, vključno z določbami, ki so bile leta 2021 uvedene za spremembo Uredbe (EU) št. 651/2014 (17). Države članice lahko pri oblikovanju ukrepov državne pomoči kombinirajo pomoč na podlagi različnih določb Uredbe (EU) št. 651/2014, če so izpolnjeni vsi ustrezni pogoji, vključno s tistimi o kumulaciji.

| (17) | Pomoč za naložbe, namenjena podpori nakupu ali zakupu brezemisijskih ali čistih vozil ali naknadnemu opremljanju vozil, da bi se lahko štela za brezemisijska ali čista vozila, prispeva k prehodu na brezemisijsko mobilnost in doseganju ambicioznih ciljev evropskega zelenega dogovora, kot je predvsem zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju. Glede na izkušnje Komisije v zvezi z ukrepi državne pomoči, ki podpirajo čisto mobilnost, je primerno uvesti posebne pogoje glede združljivosti, s katerimi se zagotovi, da je pomoč sorazmerna in ne izkrivlja neupravičeno konkurence s preusmerjanjem povpraševanja stran od čistejših alternativ. Področje uporabe določb Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za naložbe v električno polnilno in vodikovo oskrbovalno infrastrukturo bi bilo treba razširiti, da bi bila zajeta tudi infrastruktura za oskrbo z vodikom, ki ni obnovljiv, če obstaja jasna pot do razogljičenja dobavljenega vodika. Poleg tega bi morala biti pomoč za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo na voljo tudi za infrastrukturo, ki ni javno dostopna. |
| --- | --- |

(17)

Pomoč za naložbe, namenjena podpori nakupu ali zakupu brezemisijskih ali čistih vozil ali naknadnemu opremljanju vozil, da bi se lahko štela za brezemisijska ali čista vozila, prispeva k prehodu na brezemisijsko mobilnost in doseganju ambicioznih ciljev evropskega zelenega dogovora, kot je predvsem zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v prometnem sektorju. Glede na izkušnje Komisije v zvezi z ukrepi državne pomoči, ki podpirajo čisto mobilnost, je primerno uvesti posebne pogoje glede združljivosti, s katerimi se zagotovi, da je pomoč sorazmerna in ne izkrivlja neupravičeno konkurence s preusmerjanjem povpraševanja stran od čistejših alternativ. Področje uporabe določb Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za naložbe v električno polnilno in vodikovo oskrbovalno infrastrukturo bi bilo treba razširiti, da bi bila zajeta tudi infrastruktura za oskrbo z vodikom, ki ni obnovljiv, če obstaja jasna pot do razogljičenja dobavljenega vodika. Poleg tega bi morala biti pomoč za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo na voljo tudi za infrastrukturo, ki ni javno dostopna.

| (18) | V področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je primerno vključiti posebne pogoje glede združljivosti pomoči za vodik v različnih sektorjih v skladu s cilji strategije za vodik za podnebno nevtralno Evropo (18) in za shranjevanje. |
| --- | --- |

(18)

V področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je primerno vključiti posebne pogoje glede združljivosti pomoči za vodik v različnih sektorjih v skladu s cilji strategije za vodik za podnebno nevtralno Evropo (18) in za shranjevanje.

| (19) | Določbe Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov bi bilo treba razširiti na skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Kar zadeva pomoč za naložbe, bi morale skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov skupaj z različnimi vrstami podjetij spadati v področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014. V tem okviru se lahko skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetske skupnosti državljanov, kot so opredeljene v Direktivi (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (20), štejejo za MSP, če izpolnjujejo zahteve iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 651/2014. |
| --- | --- |

(19)

Določbe Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov bi bilo treba razširiti na skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Kar zadeva pomoč za naložbe, bi morale skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov skupaj z različnimi vrstami podjetij spadati v področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014. V tem okviru se lahko skupnosti na področju energije iz obnovljivih virov in energetske skupnosti državljanov, kot so opredeljene v Direktivi (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (20), štejejo za MSP, če izpolnjujejo zahteve iz Priloge I k Uredbi (EU) št. 651/2014.

| (20) | V področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je primerno vključiti pogoje glede združljivosti pomoči za naložbe v sanacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti ter sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev v skladu s cilji strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (21), cilji evropskih podnebnih pravil, strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam (22) in sporočilom o trajnostnih ogljikovih krogih (23). Navedene pogoje bi bilo treba dodati obstoječim določbam o pomoči za sanacijo onesnaženih območij. Pomoč za naložbe na navedenih področjih bi se zato morala šteti za združljivo z notranjim trgom in biti pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Zlasti je pomembno zagotoviti skladnost z načelom „onesnaževalec plača“, v skladu s katerim mora stroške ukrepov za odpravljanje onesnaževanja nositi onesnaževalec, ki onesnaževanje povzroča. |
| --- | --- |

(20)

V področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je primerno vključiti pogoje glede združljivosti pomoči za naložbe v sanacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo in obnovo biotske raznovrstnosti ter sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev v skladu s cilji strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (21), cilji evropskih podnebnih pravil, strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam (22) in sporočilom o trajnostnih ogljikovih krogih (23). Navedene pogoje bi bilo treba dodati obstoječim določbam o pomoči za sanacijo onesnaženih območij. Pomoč za naložbe na navedenih področjih bi se zato morala šteti za združljivo z notranjim trgom in biti pod določenimi pogoji izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Zlasti je pomembno zagotoviti skladnost z načelom „onesnaževalec plača“, v skladu s katerim mora stroške ukrepov za odpravljanje onesnaževanja nositi onesnaževalec, ki onesnaževanje povzroča.

| (21) | Določbe Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za naložbe v recikliranje in ponovno uporabo odpadkov bi bilo treba prilagoditi in razširiti, da bi se upošteval razvoj na trgu in v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (24) odrazil premik k ukrepom, namenjenim spodbujanju učinkovite rabe virov in podpiranju prehoda na krožno gospodarstvo. Nadomestitev primarnih surovin ali vložkov s sekundarnimi (ponovno uporabljenimi ali recikliranimi) ali predelanimi surovinami ali vložki bo zmanjšala pritisk na naravne vire, ustvarila trajnostno rast in delovna mesta ter okrepila odpornost. |
| --- | --- |

(21)

Določbe Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s pomočjo za naložbe v recikliranje in ponovno uporabo odpadkov bi bilo treba prilagoditi in razširiti, da bi se upošteval razvoj na trgu in v skladu z akcijskim načrtom za krožno gospodarstvo (24) odrazil premik k ukrepom, namenjenim spodbujanju učinkovite rabe virov in podpiranju prehoda na krožno gospodarstvo. Nadomestitev primarnih surovin ali vložkov s sekundarnimi (ponovno uporabljenimi ali recikliranimi) ali predelanimi surovinami ali vložki bo zmanjšala pritisk na naravne vire, ustvarila trajnostno rast in delovna mesta ter okrepila odpornost.

| (22) | V področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je treba vključiti pogoje glede združljivosti pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali dajatev. Cilj okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev je povišati stroške okolju škodljivega ravnanja, s čimer se odvrača od takega ravnanja in zvišuje raven varstva okolja. Kadar okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev ni mogoče uveljaviti, ne da bi ogrozili gospodarske dejavnosti določenih podjetij, lahko ugodnejša obravnava nekaterih podjetij omogoči doseganje višje splošne ravni prispevka k okoljskim davkom ali davkom podobnim dajatvam. V skladu s tem lahko v nekaterih okoliščinah znižanja okoljskih davkov ali dajatev posredno prispevajo k višji ravni varstva okolja. |
| --- | --- |

(22)

V področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 je treba vključiti pogoje glede združljivosti pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali dajatev. Cilj okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev je povišati stroške okolju škodljivega ravnanja, s čimer se odvrača od takega ravnanja in zvišuje raven varstva okolja. Kadar okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev ni mogoče uveljaviti, ne da bi ogrozili gospodarske dejavnosti določenih podjetij, lahko ugodnejša obravnava nekaterih podjetij omogoči doseganje višje splošne ravni prispevka k okoljskim davkom ali davkom podobnim dajatvam. V skladu s tem lahko v nekaterih okoliščinah znižanja okoljskih davkov ali dajatev posredno prispevajo k višji ravni varstva okolja.

| (23) | Primerno je uporabljati enake pogoje za pomoč v obliki znižanj in oprostitev okoljskih davkov v vseh gospodarskih sektorjih, razen če se uporabljajo posebna pravila. Zato bi morala pomoč v obliki znižanj davkov za ribolov v celinskih vodah in ribogojniške dejavnosti, ki so jih države članice sprejele v skladu s členom 15(1), točka (f), in členom 15(3) Direktive Sveta 2003/96/ES (25), od 1. julija 2023 spadati v področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014, saj se Uredba Komisije (EU) 2022/2473 (26) zanje ne bo več uporabljala. |
| --- | --- |

(23)

Primerno je uporabljati enake pogoje za pomoč v obliki znižanj in oprostitev okoljskih davkov v vseh gospodarskih sektorjih, razen če se uporabljajo posebna pravila. Zato bi morala pomoč v obliki znižanj davkov za ribolov v celinskih vodah in ribogojniške dejavnosti, ki so jih države članice sprejele v skladu s členom 15(1), točka (f), in členom 15(3) Direktive Sveta 2003/96/ES (25), od 1. julija 2023 spadati v področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014, saj se Uredba Komisije (EU) 2022/2473 (26) zanje ne bo več uporabljala.

| (24) | Kar zadeva pomoč za naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, bi bilo treba pogoje glede združljivosti iz člena 46 Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podporo za naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, ki temeljijo na fosilnih gorivih, zlasti na zemeljskem plinu, ter naložbe v distribucijska omrežja ali nadgradnjo teh omrežij prilagoditi, da se upoštevajo cilji evropskega zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil ter zlasti naložbeni načrt za trajnostno Evropo (27). |
| --- | --- |

(24)

Kar zadeva pomoč za naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, bi bilo treba pogoje glede združljivosti iz člena 46 Uredbe (EU) št. 651/2014 v zvezi s podporo za naložbe v sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, ki temeljijo na fosilnih gorivih, zlasti na zemeljskem plinu, ter naložbe v distribucijska omrežja ali nadgradnjo teh omrežij prilagoditi, da se upoštevajo cilji evropskega zelenega dogovora in evropskih podnebnih pravil ter zlasti naložbeni načrt za trajnostno Evropo (27).

| (25) | Kar zadeva naložbe v energetsko infrastrukturo, bi bilo treba v področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 vključiti skupinska izvzetja za podporo naložbam, ki se ne izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč. Poleg tega je treba prilagoditi pogoje glede združljivosti iz navedene uredbe v zvezi s podporo za naložbe v energetsko infrastrukturo za zemeljski plin, da se upoštevajo cilji evropskega zelenega dogovora ter zagotovi skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050. |
| --- | --- |

(25)

Kar zadeva naložbe v energetsko infrastrukturo, bi bilo treba v področje uporabe Uredbe (EU) št. 651/2014 vključiti skupinska izvzetja za podporo naložbam, ki se ne izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč. Poleg tega je treba prilagoditi pogoje glede združljivosti iz navedene uredbe v zvezi s podporo za naložbe v energetsko infrastrukturo za zemeljski plin, da se upoštevajo cilji evropskega zelenega dogovora ter zagotovi skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050.

| (26) | Zaradi posebnosti financiranja projektov v obrambni industriji, v kateri prihaja povpraševanje skoraj izključno od držav članic, ki tudi nadzorujejo vso nabavo proizvodov in tehnologij, povezanih z obrambo, vključno z izvozom, je delovanje obrambnega sektorja edinstveno ter ne sledi običajnim pravilom in poslovnim modelom, ki prevladujejo na bolj tradicionalnih trgih. Zaradi sektorskih posebnosti ter pravil v okviru Evropskega obrambnega sklada, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta (28), in evropskega programa za razvoj obrambne industrije, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2018/1092 (29), v katerih najvišje stopnje financiranja niso določene zato, da bi se omejilo skupno javno financiranje, temveč zato, da se privabi sofinanciranje s strani držav članic, bi se morali finančni prispevki držav članic za te sofinancirane projekte pod določenimi pogoji šteti za združljive z notranjim trgom in biti izvzeti iz obveznosti priglasitve. Zlasti se lahko tako sofinanciranje razglasi za združljivo z notranjim trgom zunaj okvira možnosti, predvidenih s splošnimi določbami o pomoči za raziskovalne in razvojne projekte, če upravičenci plačajo tržno ceno za vsako uporabo pravic intelektualne lastnine ali prototipov, ki izhajajo iz projekta, za neobrambne namene. Poleg tega se v takih primerih ne bi smela zahtevati ponovna ocena pogojev za upravičenost, izpolnjevanje katerih je v skladu s pravili Evropskega obrambnega sklada ali evropskega programa za razvoj obrambne industrije Komisija že ocenila s pomočjo neodvisnih strokovnjakov na nadnacionalni ravni pred izbiro raziskovalnega oziroma razvojnega projekta. Poleg tega bi bilo treba spremeniti člen 8 Uredbe (EU) št. 651/2014, da se omogočijo kombinacije centralno upravljanega financiranja Unije in državne pomoči v višini do skupnih stroškov projekta. |
| --- | --- |

(26)

Zaradi posebnosti financiranja projektov v obrambni industriji, v kateri prihaja povpraševanje skoraj izključno od držav članic, ki tudi nadzorujejo vso nabavo proizvodov in tehnologij, povezanih z obrambo, vključno z izvozom, je delovanje obrambnega sektorja edinstveno ter ne sledi običajnim pravilom in poslovnim modelom, ki prevladujejo na bolj tradicionalnih trgih. Zaradi sektorskih posebnosti ter pravil v okviru Evropskega obrambnega sklada, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta (28), in evropskega programa za razvoj obrambne industrije, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2018/1092 (29), v katerih najvišje stopnje financiranja niso določene zato, da bi se omejilo skupno javno financiranje, temveč zato, da se privabi sofinanciranje s strani držav članic, bi se morali finančni prispevki držav članic za te sofinancirane projekte pod določenimi pogoji šteti za združljive z notranjim trgom in biti izvzeti iz obveznosti priglasitve. Zlasti se lahko tako sofinanciranje razglasi za združljivo z notranjim trgom zunaj okvira možnosti, predvidenih s splošnimi določbami o pomoči za raziskovalne in razvojne projekte, če upravičenci plačajo tržno ceno za vsako uporabo pravic intelektualne lastnine ali prototipov, ki izhajajo iz projekta, za neobrambne namene. Poleg tega se v takih primerih ne bi smela zahtevati ponovna ocena pogojev za upravičenost, izpolnjevanje katerih je v skladu s pravili Evropskega obrambnega sklada ali evropskega programa za razvoj obrambne industrije Komisija že ocenila s pomočjo neodvisnih strokovnjakov na nadnacionalni ravni pred izbiro raziskovalnega oziroma razvojnega projekta. Poleg tega bi bilo treba spremeniti člen 8 Uredbe (EU) št. 651/2014, da se omogočijo kombinacije centralno upravljanega financiranja Unije in državne pomoči v višini do skupnih stroškov projekta.

| (27) | Uredbi (EU) št. 651/2014 in (EU) 2022/2473 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(27)

Uredbi (EU) št. 651/2014 in (EU) 2022/2473 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 651/2014 se spremeni:

| (1) | člen 1 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | sheme v oddelkih 1 (razen člena 15), 2 (razen členov 19c in 19d), 3, 4, 7 (razen člena 44) in 10 poglavja III te uredbe, če povprečni letni proračun za državno pomoč na državo članico presega 150 milijonov EUR, po šestih mesecih po njihovem začetku veljavnosti, ter pomoč, ki se izvaja v obliki finančnih produktov v skladu s poglavjem III, oddelek 16, če povprečni letni proračun za državno pomoč na državo članico presega 200 milijonov EUR, po šestih mesecih po njihovem začetku veljavnosti. Za pomoč v skladu s poglavjem III oddelek 16, te uredbe se pri oceni, ali povprečni letni proračun države članice za državno pomoč, povezan z določenim finančnim produktom, presega 200 milijonov EUR, upoštevajo samo prispevki države članice v oddelek jamstva EU za države članice iz člena 9(1), točka (b), Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ki so namenjeni za ta finančni produkt. Komisija se lahko odloči, da se ta uredba še naprej uporablja za daljše obdobje za vsako od navedenih shem pomoči, potem ko preuči ustrezne načrte ocenjevanja, ki jih države članice priglasijo Komisiji, in sicer v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme. Če je Komisija že podaljšala uporabo te uredbe prek prvotnih šestih mesecev za takšne sheme, se lahko države članice odločijo, da navedene sheme podaljšajo do konca obdobja uporabe te uredbe, pod pogojem, da je zadevna država članica predložila ocenjevalno poročilo v skladu z načrtom ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 1 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

sheme v oddelkih 1 (razen člena 15), 2 (razen členov 19c in 19d), 3, 4, 7 (razen člena 44) in 10 poglavja III te uredbe, če povprečni letni proračun za državno pomoč na državo članico presega 150 milijonov EUR, po šestih mesecih po njihovem začetku veljavnosti, ter pomoč, ki se izvaja v obliki finančnih produktov v skladu s poglavjem III, oddelek 16, če povprečni letni proračun za državno pomoč na državo članico presega 200 milijonov EUR, po šestih mesecih po njihovem začetku veljavnosti. Za pomoč v skladu s poglavjem III oddelek 16, te uredbe se pri oceni, ali povprečni letni proračun države članice za državno pomoč, povezan z določenim finančnim produktom, presega 200 milijonov EUR, upoštevajo samo prispevki države članice v oddelek jamstva EU za države članice iz člena 9(1), točka (b), Uredbe (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ki so namenjeni za ta finančni produkt. Komisija se lahko odloči, da se ta uredba še naprej uporablja za daljše obdobje za vsako od navedenih shem pomoči, potem ko preuči ustrezne načrte ocenjevanja, ki jih države članice priglasijo Komisiji, in sicer v 20 delovnih dneh od začetka veljavnosti sheme. Če je Komisija že podaljšala uporabo te uredbe prek prvotnih šestih mesecev za takšne sheme, se lahko države članice odločijo, da navedene sheme podaljšajo do konca obdobja uporabe te uredbe, pod pogojem, da je zadevna država članica predložila ocenjevalno poročilo v skladu z načrtom ocenjevanja, ki ga je odobrila Komisija;

(*1)  Uredba (EU) 2021/523 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi Programa InvestEU in spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 (UL L 107, 26.3.2021, str. 30).“;"

| (b) | v odstavku 3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | pomoč, dodeljeno v sektorju ribištva in akvakulture v okviru področja uporabe Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), z izjemo:






  — | pomoči za usposabljanje, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

pomoč, dodeljeno v sektorju ribištva in akvakulture v okviru področja uporabe Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*2), z izjemo:

—

pomoči za usposabljanje,

| — | pomoči za dostop MSP do finančnih sredstev, |
| --- | --- |

—

pomoči za dostop MSP do finančnih sredstev,

| — | pomoči na področju raziskav in razvoja, |
| --- | --- |

—

pomoči na področju raziskav in razvoja,

| — | pomoči za inovacije za MSP, |
| --- | --- |

—

pomoči za inovacije za MSP,

| — | pomoči za prikrajšane in invalidne delavce, |
| --- | --- |

—

pomoči za prikrajšane in invalidne delavce,

| — | regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, |
| --- | --- |

—

regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah,

| — | shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, |
| --- | --- |

—

shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje,

| — | pomoči za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, |
| --- | --- |

—

pomoči za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost,

| — | pomoči za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja, |
| --- | --- |

—

pomoči za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja,

| — | od 1. julija 2023 pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov v skladu s členom 15(1), točka (f), in členom 15(3) Direktive Sveta 2003/96/ES (*3), |
| --- | --- |

—

od 1. julija 2023 pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov v skladu s členom 15(1), točka (f), in členom 15(3) Direktive Sveta 2003/96/ES (*3),

| — | pomoči v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, razen za operacije iz člena 1(1) Uredbe Komisije (EU) št. 717/2014 (*4), |
| --- | --- |

—

pomoči v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, razen za operacije iz člena 1(1) Uredbe Komisije (EU) št. 717/2014 (*4),

| — | pomoči za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote iz člena 19c, |
| --- | --- |

—

pomoči za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote iz člena 19c,

| — | pomoči za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, iz člena 19d za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini; |
| --- | --- |

—

pomoči za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, iz člena 19d za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini;

| (b) | pomoč, dodeljeno v sektorju primarne kmetijske proizvodnje, z izjemo regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, pomoči za svetovanje v korist MSP, pomoči za financiranje tveganja, pomoči za raziskave in razvoj, pomoči za inovacije za MSP, okoljske pomoči, pomoči za usposabljanje, pomoči za prikrajšane in invalidne delavce, pomoči za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, pomoči za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja, pomoči v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, pomoči za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote iz člena 19c in pomoči za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, iz člena 19d za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini; |
| --- | --- |

(b)

pomoč, dodeljeno v sektorju primarne kmetijske proizvodnje, z izjemo regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, pomoči za svetovanje v korist MSP, pomoči za financiranje tveganja, pomoči za raziskave in razvoj, pomoči za inovacije za MSP, okoljske pomoči, pomoči za usposabljanje, pomoči za prikrajšane in invalidne delavce, pomoči za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, pomoči za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja, pomoči v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, pomoči za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote iz člena 19c in pomoči za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, iz člena 19d za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini;

(*2)  Uredba (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1)."

(*3)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51)."

(*4)  Uredba Komisije (EU) št. 717/2014 z dne 27. junija 2014 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v sektorju ribištva in akvakulture (UL L 190, 28.6.2014, str. 45).“;"

| (c) | doda se naslednji odstavek 6:

  „6.   Poglavje III, oddelek 7, te uredbe se ne uporablja za ukrepe državne pomoči za proizvodnjo jedrske energije.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek 6:

„6.   Poglavje III, oddelek 7, te uredbe se ne uporablja za ukrepe državne pomoči za proizvodnjo jedrske energije.“

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | v točki 18 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | če je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta, ali – za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja – MSP, ki izpolnjuje pogoj iz člena 21(3), točka (b), in je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu, ki ga opravi izbrani finančni posrednik) zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica vpisanega osnovnega kapitala. To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. Za namene te določbe se ‚družba z omejeno odgovornostjo‘ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge I k Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*5), ‚osnovni kapital‘ pa vključuje po potrebi vse vplačane presežke kapitala; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

v točki 18 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

če je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta, ali – za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja – MSP, ki izpolnjuje pogoj iz člena 21(3), točka (b), in je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu, ki ga opravi izbrani finančni posrednik) zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica vpisanega osnovnega kapitala. To je v primeru, ko nakopičene izgube, ki se odštejejo od rezerv (in vseh drugih elementov, ki se na splošno štejejo kot del lastnih sredstev družbe), povzročijo negativen kumulativni znesek, ki presega polovico vpisanega osnovnega kapitala. Za namene te določbe se ‚družba z omejeno odgovornostjo‘ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge I k Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*5), ‚osnovni kapital‘ pa vključuje po potrebi vse vplačane presežke kapitala;

*5

| (b) | če je v primeru družbe, v kateri vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta, ali –za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja – MSP, ki izpolnjuje pogoj iz člena 21(3), točka (b), in je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu, ki ga opravi izbrani finančni posrednik), zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica njenega kapitala, kot je prikazan v računovodskih izkazih družbe. Za namene te določbe se ,družba‚ v kateri vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe‘ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II k Direktivi 2013/34/EU. |
| --- | --- |

(b)

če je v primeru družbe, v kateri vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe (razen MSP, ki obstaja manj kot tri leta, ali –za namene upravičenosti do pomoči za financiranje tveganja – MSP, ki izpolnjuje pogoj iz člena 21(3), točka (b), in je upravičeno do naložb v financiranje tveganja po skrbnem pregledu, ki ga opravi izbrani finančni posrednik), zaradi nakopičenih izgub izginila več kot polovica njenega kapitala, kot je prikazan v računovodskih izkazih družbe. Za namene te določbe se ,družba‚ v kateri vsaj nekaj članov nosi neomejeno odgovornost za dolg družbe‘ nanaša predvsem na vrste podjetij iz Priloge II k Direktivi 2013/34/EU.

(*5)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).“;"

*5

| (b) | točka 20 se nadomesti z naslednjim:






  „(20) | ‚prilagojeni znesek pomoči‘ pomeni najvišji dovoljeni znesek pomoči za velik naložbeni projekt, ki se izračuna po naslednji enačbi:
  prilagojeni znesek pomoči = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)
  pri čemer je R največja intenzivnost pomoči, ki velja na zadevnem območju, razen povečane intenzivnosti pomoči za MSP, A je del upravičenih stroškov v višini 55 milijonov EUR, B je del upravičenih stroškov med 55 milijonov EUR in 110 milijonov EUR, C pa je del upravičenih stroškov nad 110 milijonov EUR;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 20 se nadomesti z naslednjim:

„(20)

‚prilagojeni znesek pomoči‘ pomeni najvišji dovoljeni znesek pomoči za velik naložbeni projekt, ki se izračuna po naslednji enačbi:

prilagojeni znesek pomoči = R × (A + 0,50 × B + 0 × C)

pri čemer je R največja intenzivnost pomoči, ki velja na zadevnem območju, razen povečane intenzivnosti pomoči za MSP, A je del upravičenih stroškov v višini 55 milijonov EUR, B je del upravičenih stroškov med 55 milijonov EUR in 110 milijonov EUR, C pa je del upravičenih stroškov nad 110 milijonov EUR;“;

| (c) | točka 27 se nadomesti z naslednjim:






  „(27) | ‚območja, ki prejemajo pomoč‘ pomenijo območja, določena v karti regionalne pomoči, ki je bila odobrena pri uporabi člena 107(3), točki (a) in (c), Pogodbe in velja v času dodelitve pomoči;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 27 se nadomesti z naslednjim:

„(27)

‚območja, ki prejemajo pomoč‘ pomenijo območja, določena v karti regionalne pomoči, ki je bila odobrena pri uporabi člena 107(3), točki (a) in (c), Pogodbe in velja v času dodelitve pomoči;“;

| (d) | točka 32 se nadomesti z naslednjim:






  „(32) | ‚neto povečanje števila zaposlenih‘ pomeni neto povečanje števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem v določenem obdobju, potem ko se od števila ustvarjenih delovnih mest odštejejo delovna mesta, izgubljena v navedenem obdobju. Število oseb, zaposlenih s polnim delovnim časom, skrajšanim delovnim časom in na podlagi sezonske pogodbe, je treba obravnavati glede na njihove deleže delovnih enot na leto;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

točka 32 se nadomesti z naslednjim:

„(32)

‚neto povečanje števila zaposlenih‘ pomeni neto povečanje števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti v primerjavi s povprečjem v določenem obdobju, potem ko se od števila ustvarjenih delovnih mest odštejejo delovna mesta, izgubljena v navedenem obdobju. Število oseb, zaposlenih s polnim delovnim časom, skrajšanim delovnim časom in na podlagi sezonske pogodbe, je treba obravnavati glede na njihove deleže delovnih enot na leto;“;

| (e) | točka 34 se nadomesti z naslednjim:






  „(34) | ‚finančni posrednik‘ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladi skladov, zasebnimi investicijskimi skladi, javnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

točka 34 se nadomesti z naslednjim:

„(34)

‚finančni posrednik‘ pomeni vsako finančno institucijo, ne glede na njeno obliko in lastništvo, vključno s skladi skladov, zasebnimi investicijskimi skladi, javnimi investicijskimi skladi, bankami, mikrofinančnimi institucijami in jamstvenimi družbami;“;

| (f) | vstavita se naslednji točki 39a in 39b:






  „(39a) | ‚strogo poslovni odnos‘ pomeni, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo strogo poslovnega odnosa; |
| --- | --- | --- |

(f)

vstavita se naslednji točki 39a in 39b:

„(39a)

‚strogo poslovni odnos‘ pomeni, da se pogoji transakcij med pogodbenicami ne razlikujejo od tistih, ki bi bili določeni med neodvisnimi podjetji, in ne vsebujejo nobenega elementa nedovoljenega dogovarjanja. Vsaka transakcija, ki je rezultat odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka, izpolnjuje načelo strogo poslovnega odnosa;

| (39b) | ‚pisni‘ pomeni vsako obliko pisnega dokumenta, vključno z elektronskimi dokumenti, če so taki elektronski dokumenti priznani kot enakovredni v skladu z veljavnimi upravnimi postopki in zakonodajo zadevne države članice;“; |
| --- | --- |

(39b)

‚pisni‘ pomeni vsako obliko pisnega dokumenta, vključno z elektronskimi dokumenti, če so taki elektronski dokumenti priznani kot enakovredni v skladu z veljavnimi upravnimi postopki in zakonodajo zadevne države članice;“;

| (g) | točka 40 se črta; |
| --- | --- |

(g)

točka 40 se črta;

| (h) | točki 42 in 43 se nadomestita z naslednjim:






  „(42) | ‚regionalna pomoč za tekoče poslovanje‘ pomeni pomoč, namenjeno zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja, kar vključuje kategorije, kot so stroški za osebje, materiale, najete storitve, komunikacije, energijo, vzdrževanje, najemnine in administracijo, ne zajema pa stroškov amortizacije in stroškov financiranja v zvezi z naložbo, za katero je bila odobrena pomoč za naložbe; |
| --- | --- | --- |

(h)

točki 42 in 43 se nadomestita z naslednjim:

„(42)

‚regionalna pomoč za tekoče poslovanje‘ pomeni pomoč, namenjeno zmanjševanju tekočih izdatkov podjetja, kar vključuje kategorije, kot so stroški za osebje, materiale, najete storitve, komunikacije, energijo, vzdrževanje, najemnine in administracijo, ne zajema pa stroškov amortizacije in stroškov financiranja v zvezi z naložbo, za katero je bila odobrena pomoč za naložbe;

| (43) | ‚sektor jeklarstva‘ pomeni proizvodnjo enega ali več od naslednjih proizvodov:






  (a) | surovo železo in železove zlitine: | surovo železo za izdelavo jekla, za litje in drugo surovo železo, zrcalovina in visokoogljični feromangan, brez drugih železovih zlitin; |
| --- | --- | --- | --- |

(43)

‚sektor jeklarstva‘ pomeni proizvodnjo enega ali več od naslednjih proizvodov:

(a)

surovo železo in železove zlitine:

surovo železo za izdelavo jekla, za litje in drugo surovo železo, zrcalovina in visokoogljični feromangan, brez drugih železovih zlitin;

| (b) | surovi izdelki in polizdelki iz železa ali navadnega ali posebnega jekla: | lito ali nelito tekoče jeklo v ingotih, vključno z ingoti, namenjenimi kovanju polizdelkov: blumi, gredice in plošče; bobni in sodi; široki toplo valjani kolobarji, razen proizvodnje tekočega jekla za vlivanje iz majhnih in srednje velikih livarn; |
| --- | --- | --- |

(b)

surovi izdelki in polizdelki iz železa ali navadnega ali posebnega jekla:

lito ali nelito tekoče jeklo v ingotih, vključno z ingoti, namenjenimi kovanju polizdelkov: blumi, gredice in plošče; bobni in sodi; široki toplo valjani kolobarji, razen proizvodnje tekočega jekla za vlivanje iz majhnih in srednje velikih livarn;

| (c) | vroče valjani končni izdelki iz železa ali navadnega ali posebnega jekla: | tirnice, traverze, plošče in palice, tramovi, težki profili 80 mm in več, pregradne plošče, palice in profili pod 80 mm ter plošče pod 150 mm, toplo valjana žica, okroglice in kvadratno jeklo za cevi, toplo valjani trakovi (vključno s trakovi za cevi), toplo valjane pločevine (prevlečene ali neprevlečene), plošče in pločevine debeline 3 mm in več, široke plošče 150 mm in več, razen žic in izdelkov iz žice, svetlih palic ter železnih odlitkov; |
| --- | --- | --- |

(c)

vroče valjani končni izdelki iz železa ali navadnega ali posebnega jekla:

tirnice, traverze, plošče in palice, tramovi, težki profili 80 mm in več, pregradne plošče, palice in profili pod 80 mm ter plošče pod 150 mm, toplo valjana žica, okroglice in kvadratno jeklo za cevi, toplo valjani trakovi (vključno s trakovi za cevi), toplo valjane pločevine (prevlečene ali neprevlečene), plošče in pločevine debeline 3 mm in več, široke plošče 150 mm in več, razen žic in izdelkov iz žice, svetlih palic ter železnih odlitkov;

| (d) | hladno valjani končni proizvodi: | pokositrene pločevine, mat-pločevina, črna pločevina, pocinkane pločevine, druge prevlečene pločevine, hladno valjane pločevine, elektropločevine in trakovi, namenjeni proizvodnji pokositrene pločevine, hladno valjane pločevine v trakovih in listih; |
| --- | --- | --- |

(d)

hladno valjani končni proizvodi:

pokositrene pločevine, mat-pločevina, črna pločevina, pocinkane pločevine, druge prevlečene pločevine, hladno valjane pločevine, elektropločevine in trakovi, namenjeni proizvodnji pokositrene pločevine, hladno valjane pločevine v trakovih in listih;

| (e) | cevi: | vse brezšivne jeklene cevi, zvarjene jeklene cevi, katerih premer presega 406,4 mm;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

cevi:

vse brezšivne jeklene cevi, zvarjene jeklene cevi, katerih premer presega 406,4 mm;“;

| (i) | vstavi se naslednja točka 43a:






  „(43a) | ‚lignit‘ pomeni lignit z nizko stopnjo karbonizacije C ali ortolignit in lignit z nizko stopnjo karbonizacije B ali metalignit, kot je opredeljen v sistemu mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo;“; |
| --- | --- | --- |

(i)

vstavi se naslednja točka 43a:

„(43a)

‚lignit‘ pomeni lignit z nizko stopnjo karbonizacije C ali ortolignit in lignit z nizko stopnjo karbonizacije B ali metalignit, kot je opredeljen v sistemu mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo;“;

| (j) | točka 44 se črta; |
| --- | --- |

(j)

točka 44 se črta;

| (k) | točka 45 se nadomesti z naslednjim:






  „(45) | ‚prevozni sektor‘ pomeni prevoz potnikov z letalom, pomorski promet, cestni ali železniški prevoz in prevoz po celinskih plovnih poteh ali storitve komercialnega prevoza tovora; ‚prevozni sektor‘ natančneje pomeni naslednje dejavnosti v smislu statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti (NACE Rev. 2), vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*6):






  (a) | NACE 49: Kopenski promet in cevovodni transport, razen NACE 49.32 Obratovanje taksijev, 49.39 Obratovanje žičnic, sedežnic, vlečnic, če niso del mestnega ali primestnega prometa, 49.42 Selitvena dejavnost, 49.5 Cevovodni transport; |
| --- | --- | --- | --- |

(k)

točka 45 se nadomesti z naslednjim:

„(45)

‚prevozni sektor‘ pomeni prevoz potnikov z letalom, pomorski promet, cestni ali železniški prevoz in prevoz po celinskih plovnih poteh ali storitve komercialnega prevoza tovora; ‚prevozni sektor‘ natančneje pomeni naslednje dejavnosti v smislu statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti (NACE Rev. 2), vzpostavljene z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (*6):

*6

(a)

NACE 49: Kopenski promet in cevovodni transport, razen NACE 49.32 Obratovanje taksijev, 49.39 Obratovanje žičnic, sedežnic, vlečnic, če niso del mestnega ali primestnega prometa, 49.42 Selitvena dejavnost, 49.5 Cevovodni transport;

| (b) | NACE 50: Vodni promet; |
| --- | --- |

(b)

NACE 50: Vodni promet;

| (c) | NACE 51: Zračni prevoz, razen NACE 51.22 Vesoljski promet; |
| --- | --- |

(c)

NACE 51: Zračni prevoz, razen NACE 51.22 Vesoljski promet;

(*6)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90, kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).“;"

*6

| (l) | vstavi se naslednja točka 47a:






  „(47a) | ‚dokončanje naložbe‘ pomeni trenutek, ko nacionalni organi menijo, da je naložba dokončana, ali, če tega ni, tri leta po začetku del;“; |
| --- | --- | --- |

(l)

vstavi se naslednja točka 47a:

„(47a)

‚dokončanje naložbe‘ pomeni trenutek, ko nacionalni organi menijo, da je naložba dokončana, ali, če tega ni, tri leta po začetku del;“;

| (m) | točke 49, 50 in 51 se nadomestijo z naslednjim:






  „(49) | ‚začetna naložba‘ pomeni eno od naslednjega:






  (a) | naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na eno ali več od naslednjega:






  — | vzpostavitev nove poslovne enote, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(m)

točke 49, 50 in 51 se nadomestijo z naslednjim:

„(49)

‚začetna naložba‘ pomeni eno od naslednjega:

(a)

naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na eno ali več od naslednjega:

—

vzpostavitev nove poslovne enote,

| — | širitev zmogljivosti obstoječe poslovne enote, |
| --- | --- |

—

širitev zmogljivosti obstoječe poslovne enote,

| — | diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote s proizvodi ali storitvami, ki jih poslovna enota predhodno ni proizvajala ali zagotavljala, ali |
| --- | --- |

—

diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote s proizvodi ali storitvami, ki jih poslovna enota predhodno ni proizvajala ali zagotavljala, ali

| — | bistveno spremembo v celotnem procesu proizvajanja proizvodov ali zagotavljanja storitev, na katere se nanaša naložba, v poslovni enoti; |
| --- | --- |

—

bistveno spremembo v celotnem procesu proizvajanja proizvodov ali zagotavljanja storitev, na katere se nanaša naložba, v poslovni enoti;

| (b) | pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena. Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo.
  Nadomestna naložba torej ne pomeni začetne naložbe; |
| --- | --- |

(b)

pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena. Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo.

Nadomestna naložba torej ne pomeni začetne naložbe;

| (50) | ‚enaka ali podobna dejavnost‘ pomeni dejavnost v istem razredu (štirimestni številčni šifri) statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2; |
| --- | --- |

(50)

‚enaka ali podobna dejavnost‘ pomeni dejavnost v istem razredu (štirimestni številčni šifri) statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Rev. 2;

| (51) | ‚začetna naložba, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost‘ pomeni:






  (a) | naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na eno ali oboje od naslednjega:






  — | vzpostavitev nove poslovne enote, |
| --- | --- | --- | --- |

(51)

‚začetna naložba, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost‘ pomeni:

(a)

naložbo v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se nanašajo na eno ali oboje od naslednjega:

—

vzpostavitev nove poslovne enote,

| — | diverzifikacijo dejavnosti poslovne enote, pod pogojem, da nova dejavnost ni enaka ali podobna dejavnosti, ki jo je poslovna enota že opravljala; ali |
| --- | --- |

—

diverzifikacijo dejavnosti poslovne enote, pod pogojem, da nova dejavnost ni enaka ali podobna dejavnosti, ki jo je poslovna enota že opravljala; ali

| (b) | pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, pod pogojem, da nova dejavnost, ki se bo izvajala z uporabo pridobljenih sredstev, ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je izvajala v poslovni enoti pred pridobitvijo.
  Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost;“; |
| --- | --- |

(b)

pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena, pod pogojem, da nova dejavnost, ki se bo izvajala z uporabo pridobljenih sredstev, ni enaka ali podobna dejavnosti, ki se je izvajala v poslovni enoti pred pridobitvijo.

Sama pridobitev delnic podjetja se ne šteje za začetno naložbo, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost;“;

| (n) | točki 72 in 73 se nadomestita z naslednjim:






  „(72) | ‚neodvisni zasebni vlagatelj‘ pomeni zasebnega in neodvisnega vlagatelja, kot je določen v tej točki. ‚Zasebni‘ vlagatelji pomenijo vlagatelje, ki si ne glede na svojo lastniško strukturo prizadevajo za povsem komercialni interes, uporabljajo lastna sredstva in nosijo celotno tveganje v zvezi s svojo naložbo ter vključujejo zlasti kreditne institucije, ki vlagajo lastna sredstva na lastno odgovornost, zasebne ustanove in fundacije, upravljavce družinskega premoženja in poslovne angele, podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, zavarovalnice, pokojninske sklade, akademske ustanove ter fizične osebe, ki opravljajo gospodarsko dejavnost ali ne. Evropska investicijska banka, Evropski investicijski sklad, mednarodna finančna institucija, v kateri ima država članica delež, ali pravna oseba, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti in jo je država članica ali subjekt države članice na centralni, regionalni ali lokalni ravni pooblastil za izvajanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti (nacionalna spodbujevalna banka ali druga spodbujevalna institucija), se za namene te opredelitve ne bodo šteli za zasebne vlagatelje. ‚Neodvisni‘ vlagatelj pomeni vlagatelja, ki nima deleža v upravičenem podjetju, v katero vlaga. V okviru nadaljnjih naložb vlagatelj ostane ‚neodvisen‘, če se je v prejšnjem naložbenem krogu štel za neodvisnega vlagatelja. Ob ustanovitvi nove družbe se kateri koli zasebni vlagatelj, vključno z ustanovitelji, take nove družbe šteje za neodvisnega od navedene družbe; |
| --- | --- | --- |

(n)

točki 72 in 73 se nadomestita z naslednjim:

„(72)

‚neodvisni zasebni vlagatelj‘ pomeni zasebnega in neodvisnega vlagatelja, kot je določen v tej točki. ‚Zasebni‘ vlagatelji pomenijo vlagatelje, ki si ne glede na svojo lastniško strukturo prizadevajo za povsem komercialni interes, uporabljajo lastna sredstva in nosijo celotno tveganje v zvezi s svojo naložbo ter vključujejo zlasti kreditne institucije, ki vlagajo lastna sredstva na lastno odgovornost, zasebne ustanove in fundacije, upravljavce družinskega premoženja in poslovne angele, podjetja, ki vlagajo v druga podjetja, zavarovalnice, pokojninske sklade, akademske ustanove ter fizične osebe, ki opravljajo gospodarsko dejavnost ali ne. Evropska investicijska banka, Evropski investicijski sklad, mednarodna finančna institucija, v kateri ima država članica delež, ali pravna oseba, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti in jo je država članica ali subjekt države članice na centralni, regionalni ali lokalni ravni pooblastil za izvajanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti (nacionalna spodbujevalna banka ali druga spodbujevalna institucija), se za namene te opredelitve ne bodo šteli za zasebne vlagatelje. ‚Neodvisni‘ vlagatelj pomeni vlagatelja, ki nima deleža v upravičenem podjetju, v katero vlaga. V okviru nadaljnjih naložb vlagatelj ostane ‚neodvisen‘, če se je v prejšnjem naložbenem krogu štel za neodvisnega vlagatelja. Ob ustanovitvi nove družbe se kateri koli zasebni vlagatelj, vključno z ustanovitelji, take nove družbe šteje za neodvisnega od navedene družbe;

| (73) | ‚fizična oseba‘ v smislu členov 21a in 23 pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe;“; |
| --- | --- |

(73)

‚fizična oseba‘ v smislu členov 21a in 23 pomeni osebo, ki ni pravna oseba in ni podjetje v smislu člena 107(1) Pogodbe;“;

| (o) | točka 79 se nadomesti z naslednjim:






  „(79) | ‚pooblaščeni subjekt‘ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v kateri ima država članica delež, ali pravno osebo, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti in jo je država članica ali subjekt države članice na centralni, regionalni ali lokalni ravni pooblastil za izvajanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti (spodbujevalna banka ali druga spodbujevalna institucija). Pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z določbami Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*7) ali v skladu s členom 38(4), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*8) ali členom 59(3) Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (*9), odvisno od tega, katera se uporablja; |
| --- | --- | --- |

(o)

točka 79 se nadomesti z naslednjim:

„(79)

‚pooblaščeni subjekt‘ pomeni Evropsko investicijsko banko, Evropski investicijski sklad, mednarodno finančno institucijo, v kateri ima država članica delež, ali pravno osebo, ki poklicno opravlja finančne dejavnosti in jo je država članica ali subjekt države članice na centralni, regionalni ali lokalni ravni pooblastil za izvajanje razvojnih ali spodbujevalnih dejavnosti (spodbujevalna banka ali druga spodbujevalna institucija). Pooblaščeni subjekt je lahko izbran ali neposredno imenovan v skladu z določbami Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*7) ali v skladu s členom 38(4), točka (b)(iii), Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*8) ali členom 59(3) Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (*9), odvisno od tega, katera se uporablja;

*7

*8

*9

(*7)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65)."

*7

(*8)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320)."

*8

razvoj

(*9)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).“;"

*9

| (p) | točka 80 se nadomesti z naslednjim:






  „(80) | ‚inovativno podjetje‘ pomeni podjetje, ki izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:






  (a) | z oceno, ki jo izvede zunanji strokovnjak, lahko dokaže, da bo v bližnji prihodnosti razvilo proizvode, storitve ali procese, ki so novi ali znatno izboljšani v primerjavi z najsodobnejšimi postopki v njegovi gospodarski panogi in pomenijo tveganje za tehnološki ali industrijski neuspeh; |
| --- | --- | --- | --- |

(p)

točka 80 se nadomesti z naslednjim:

„(80)

‚inovativno podjetje‘ pomeni podjetje, ki izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:

(a)

z oceno, ki jo izvede zunanji strokovnjak, lahko dokaže, da bo v bližnji prihodnosti razvilo proizvode, storitve ali procese, ki so novi ali znatno izboljšani v primerjavi z najsodobnejšimi postopki v njegovi gospodarski panogi in pomenijo tveganje za tehnološki ali industrijski neuspeh;

| (b) | njegovi stroški raziskav in razvoja pomenijo najmanj 10 % njegovih skupnih stroškov za tekoče poslovanje v vsaj enem od treh let pred dodelitvijo pomoči ali, v primeru novoustanovljenega podjetja brez kakršne koli finančne preteklosti, v tekočem finančnem obdobju, kar v okviru revizije potrdi zunanji revizor; |
| --- | --- |

(b)

njegovi stroški raziskav in razvoja pomenijo najmanj 10 % njegovih skupnih stroškov za tekoče poslovanje v vsaj enem od treh let pred dodelitvijo pomoči ali, v primeru novoustanovljenega podjetja brez kakršne koli finančne preteklosti, v tekočem finančnem obdobju, kar v okviru revizije potrdi zunanji revizor;

| (c) | v treh letih pred dodelitvijo pomoči: (i) je prejelo oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ Evropskega sveta za inovacije v skladu z delovnim programom Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020, sprejetim z Izvedbenim sklepom Komisije C(2017) 7124 (*10), ali v skladu s členom 2(23) in členom 15(2) Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (*11) ali pa (ii) je prejelo naložbo iz sklada Evropskega sveta za inovacije, kot je naložba v okviru programa Pospeševalec iz člena 48(7) Uredbe (EU) 2021/695; |
| --- | --- |

(c)

v treh letih pred dodelitvijo pomoči: (i) je prejelo oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ Evropskega sveta za inovacije v skladu z delovnim programom Obzorje 2020 za obdobje 2018–2020, sprejetim z Izvedbenim sklepom Komisije C(2017) 7124 (*10), ali v skladu s členom 2(23) in členom 15(2) Uredbe (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta (*11) ali pa (ii) je prejelo naložbo iz sklada Evropskega sveta za inovacije, kot je naložba v okviru programa Pospeševalec iz člena 48(7) Uredbe (EU) 2021/695;

*10

*11

| (d) | v treh letih pred dodelitvijo pomoči: (i) je sodelovalo pri katerem koli ukrepu v okviru pobude Komisije za vesoljsko podjetništvo „CASSINI“ (kot je ukrep za spodbujanje podjetništva ali navezovanje stikov) (*12) ali (ii) je prejelo naložbo iz instrumenta financiranja zagona in rasti v okviru pobude CASSINI ali v okviru pobude InnovFin Space Equity Pilot ali (iii) je prejelo nagrado CASSINI ali (iv) so mu bila odobrena finančna sredstva v skladu z Uredbo (EU) 2021/695 na področju vesoljskih raziskav, kar je privedlo do ustanovitve novega podjetja, ali (v) so mu bila odobrena finančna sredstva kot upravičencu ukrepa na področju raziskav in razvoja v okviru Evropskega obrambnega sklada v skladu z Uredbo (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta (*13) ali (vi) so mu bila odobrena finančna sredstva v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije (v skladu z Uredbo (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta (*14); |
| --- | --- |

(d)

v treh letih pred dodelitvijo pomoči: (i) je sodelovalo pri katerem koli ukrepu v okviru pobude Komisije za vesoljsko podjetništvo „CASSINI“ (kot je ukrep za spodbujanje podjetništva ali navezovanje stikov) (*12) ali (ii) je prejelo naložbo iz instrumenta financiranja zagona in rasti v okviru pobude CASSINI ali v okviru pobude InnovFin Space Equity Pilot ali (iii) je prejelo nagrado CASSINI ali (iv) so mu bila odobrena finančna sredstva v skladu z Uredbo (EU) 2021/695 na področju vesoljskih raziskav, kar je privedlo do ustanovitve novega podjetja, ali (v) so mu bila odobrena finančna sredstva kot upravičencu ukrepa na področju raziskav in razvoja v okviru Evropskega obrambnega sklada v skladu z Uredbo (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta (*13) ali (vi) so mu bila odobrena finančna sredstva v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije (v skladu z Uredbo (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta (*14);

*12

*13

*14

(*10)  Izvedbeni sklep Komisije C(2017) 7124 z dne 27. oktobra 2017 o sprejetju delovnega programa za obdobje 2018–2020 v okviru posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020 ter o financiranju delovnega programa za leto 2018."

*10

(*11)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1)."

*11

(*12)  Pobuda CASSINI, ki je bila prvič napovedana v „Strategiji za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ (COM(2020) 103 final z dne 10. marca 2020), je zbirka konkretnih ukrepov, katerih cilji vključujejo olajšanje dostopa do tveganega kapitala za MSP, ki so dejavna v vesoljskem sektorju, za financiranje njihove širitve."

*12

(*13)  Uredba (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (UL L 170, 12.5.2021, str. 149)."

*13

(*14)  Uredba (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije Unije (UL L 200, 7.8.2018, str. 30).“;"

*14

| (q) | točka 81 se nadomesti z naslednjim:






  „(81) | ‚alternativna platforma za trgovanje‘ pomeni večstranski sistem trgovanja, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 22, Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*15), v katerem vsaj 50 % finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP; |
| --- | --- | --- |

(q)

točka 81 se nadomesti z naslednjim:

„(81)

‚alternativna platforma za trgovanje‘ pomeni večstranski sistem trgovanja, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 22, Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*15), v katerem vsaj 50 % finančnih instrumentov, ki so sprejeti v trgovanje, izdajo MSP;

*15

(*15)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;"

*15

| (r) | točki 85 in 86 se nadomestita z naslednjim:






  „(85) | ‚industrijska raziskava‘ pomeni načrtovano raziskavo ali kritično preiskavo, katere namen je pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev, vključno z digitalnimi, na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku).
  Industrijska raziskava vključuje oblikovanje komponent kompleksnih sistemov in lahko zajema izdelavo prototipov v laboratorijskem okolju ali okolju s simuliranimi vmesniki obstoječih sistemov ter pilotnih linij, kadar je to potrebno za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije; |
| --- | --- | --- |

(r)

točki 85 in 86 se nadomestita z naslednjim:

„(85)

‚industrijska raziskava‘ pomeni načrtovano raziskavo ali kritično preiskavo, katere namen je pridobivanje novega znanja in spretnosti za razvoj novih proizvodov, procesov ali storitev ali za znatno izboljšanje obstoječih proizvodov, procesov ali storitev, vključno z digitalnimi, na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku).

Industrijska raziskava vključuje oblikovanje komponent kompleksnih sistemov in lahko zajema izdelavo prototipov v laboratorijskem okolju ali okolju s simuliranimi vmesniki obstoječih sistemov ter pilotnih linij, kadar je to potrebno za industrijske raziskave, zlasti za vrednotenje generične tehnologije;

| (86) | ‚eksperimentalni razvoj‘ pomeni pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabo obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega in drugega ustreznega znanja in spretnosti, katerih cilj je razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev, vključno z digitalnimi, na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku ali na robu). To lahko zajema npr. tudi dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov ali storitev.
  Eksperimentalni razvoj lahko vključuje izdelavo prototipov, predstavitve, pilotne projekte, preskušanje in potrjevanje novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev v okoljih, ki predstavljajo dejanske pogoje obratovanja, kadar je osnovni cilj nadalje tehnično izboljšati v veliki meri neustaljene proizvode, procese ali storitve. To lahko vključuje razvoj prototipa ali pilotnega projekta za tržno uporabo, ki je obvezno končni tržni izdelek in je predrag, da bi ga izdelali samo za namene predstavitve in potrjevanja.
  Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb obstoječega proizvoda, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, storitev in drugih tekočih dejavnosti, tudi če takšne spremembe lahko pomenijo izboljšanje;“; |
| --- | --- |

(86)

‚eksperimentalni razvoj‘ pomeni pridobivanje, združevanje, oblikovanje in uporabo obstoječega znanstvenega, tehnološkega, poslovnega in drugega ustreznega znanja in spretnosti, katerih cilj je razvoj novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev, vključno z digitalnimi, na katerem koli področju ali v kateri koli tehnologiji, industriji ali sektorju (med drugim vključno z digitalnimi industrijami in tehnologijami, kot so superračunalništvo, kvantne tehnologije, tehnologije blokovnih verig, umetna inteligenca, kibernetska varnost, velepodatki in tehnologije v oblaku ali na robu). To lahko zajema npr. tudi dejavnosti, usmerjene v konceptualne opredelitve, načrtovanje in dokumentacijo novih proizvodov, procesov ali storitev.

Eksperimentalni razvoj lahko vključuje izdelavo prototipov, predstavitve, pilotne projekte, preskušanje in potrjevanje novih ali izboljšanih proizvodov, procesov ali storitev v okoljih, ki predstavljajo dejanske pogoje obratovanja, kadar je osnovni cilj nadalje tehnično izboljšati v veliki meri neustaljene proizvode, procese ali storitve. To lahko vključuje razvoj prototipa ali pilotnega projekta za tržno uporabo, ki je obvezno končni tržni izdelek in je predrag, da bi ga izdelali samo za namene predstavitve in potrjevanja.

Eksperimentalni razvoj ne vključuje rednih ali občasnih sprememb obstoječega proizvoda, proizvodnih linij, proizvodnih procesov, storitev in drugih tekočih dejavnosti, tudi če takšne spremembe lahko pomenijo izboljšanje;“;

| (s) | točka 89 se črta; |
| --- | --- |

(s)

točka 89 se črta;

| (t) | vstavi se naslednja točka 90a:






  „(90a) | ‚uporaba za neobrambne namene‘ za namene člena 25e se nanaša na uporabo v proizvodih, ki niso obrambni proizvodi iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*16). |
| --- | --- | --- |

(t)

vstavi se naslednja točka 90a:

„(90a)

‚uporaba za neobrambne namene‘ za namene člena 25e se nanaša na uporabo v proizvodih, ki niso obrambni proizvodi iz Priloge k Direktivi 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*16).

*16

(*16)  Direktiva 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (UL L 146, 10.6.2009, str. 1).“;"

*16

| (u) | točka 92 se nadomesti z naslednjim:






  „(92) | ‚inovacijski grozdi‘ pomenijo strukture ali organizirane skupine neodvisnih strani (npr. inovativnih novoustanovljenih podjetij, malih, srednjih in velikih podjetij, pa tudi organizacij za raziskave in širjenje znanja, raziskovalnih infrastruktur, preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur, vozlišč digitalnih inovacij, neprofitnih organizacij in drugih povezanih ekonomskih udeležencev), namenjene podpori inovativne dejavnosti in novim načinom sodelovanja, na primer z digitalnimi sredstvi, s souporabo in/ali spodbujanjem souporabe zmogljivosti in izmenjave znanja in izkušenj ter učinkovitim prispevanjem k prenosu znanja, mreženju, razširjanju informacij in sodelovanju med podjetji in drugimi organizacijami v grozdu. Vozlišča digitalnih inovacij, vključno z evropskimi vozlišči digitalnih inovacij, ki se financirajo v okviru centralno upravljanega programa Digitalna Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (*17), so subjekti, katerih cilj je spodbujati široko uporabo digitalnih tehnologij, kot so umetna inteligenca, računalništvo v oblaku in na robu, visokozmogljivo računalništvo ter kibernetska varnost, v industriji (zlasti MSP) in organizacijah javnega sektorja. Vozlišča digitalnih inovacij se lahko sama po sebi štejejo za inovacijski grozd za namene te uredbe. |
| --- | --- | --- |

(u)

točka 92 se nadomesti z naslednjim:

„(92)

‚inovacijski grozdi‘ pomenijo strukture ali organizirane skupine neodvisnih strani (npr. inovativnih novoustanovljenih podjetij, malih, srednjih in velikih podjetij, pa tudi organizacij za raziskave in širjenje znanja, raziskovalnih infrastruktur, preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur, vozlišč digitalnih inovacij, neprofitnih organizacij in drugih povezanih ekonomskih udeležencev), namenjene podpori inovativne dejavnosti in novim načinom sodelovanja, na primer z digitalnimi sredstvi, s souporabo in/ali spodbujanjem souporabe zmogljivosti in izmenjave znanja in izkušenj ter učinkovitim prispevanjem k prenosu znanja, mreženju, razširjanju informacij in sodelovanju med podjetji in drugimi organizacijami v grozdu. Vozlišča digitalnih inovacij, vključno z evropskimi vozlišči digitalnih inovacij, ki se financirajo v okviru centralno upravljanega programa Digitalna Evropa, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta (*17), so subjekti, katerih cilj je spodbujati široko uporabo digitalnih tehnologij, kot so umetna inteligenca, računalništvo v oblaku in na robu, visokozmogljivo računalništvo ter kibernetska varnost, v industriji (zlasti MSP) in organizacijah javnega sektorja. Vozlišča digitalnih inovacij se lahko sama po sebi štejejo za inovacijski grozd za namene te uredbe.

*17

(*17)  Uredba (EU) 2021/694 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Digitalna Evropa in razveljavitvi Sklepa (EU) 2015/2240 (UL L 166, 11.5.2021, str. 1).“;"

*17

| (v) | točke 94 do 97 se nadomestijo z naslednjim:






  „(94) | ‚svetovalne storitve za inovacije‘ pomenijo svetovanje, pomoč ali usposabljanje na področju prenosa znanja, pridobitve, zaščite ali izkoriščanja neopredmetenih sredstev ter uporabe standardov in predpisov, v katerih so zajete, ter svetovanje, pomoč ali usposabljanje pri uvajanju ali uporabi inovativnih tehnologij in rešitev (vključno z digitalnimi); |
| --- | --- | --- |

(v)

točke 94 do 97 se nadomestijo z naslednjim:

„(94)

‚svetovalne storitve za inovacije‘ pomenijo svetovanje, pomoč ali usposabljanje na področju prenosa znanja, pridobitve, zaščite ali izkoriščanja neopredmetenih sredstev ter uporabe standardov in predpisov, v katerih so zajete, ter svetovanje, pomoč ali usposabljanje pri uvajanju ali uporabi inovativnih tehnologij in rešitev (vključno z digitalnimi);

| (95) | ‚podporne storitve za inovacije‘ pomenijo zagotavljanje pisarniških prostorov, bank podatkov, storitev v oblaku in shranjevanja podatkov, knjižnic, tržnih raziskav, laboratorijev, označevanja kakovosti, preskušanja, eksperimentiranja in certificiranja ali drugih povezanih storitev, vključno s tistimi, ki jih zagotavljajo organizacije za raziskave in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi, da se razvijejo učinkovitejši ali tehnološko naprednejši proizvodi, procesi ali storitve, vključno z izvajanjem inovativnih tehnologij in rešitev (tudi digitalnih); |
| --- | --- |

(95)

‚podporne storitve za inovacije‘ pomenijo zagotavljanje pisarniških prostorov, bank podatkov, storitev v oblaku in shranjevanja podatkov, knjižnic, tržnih raziskav, laboratorijev, označevanja kakovosti, preskušanja, eksperimentiranja in certificiranja ali drugih povezanih storitev, vključno s tistimi, ki jih zagotavljajo organizacije za raziskave in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi, da se razvijejo učinkovitejši ali tehnološko naprednejši proizvodi, procesi ali storitve, vključno z izvajanjem inovativnih tehnologij in rešitev (tudi digitalnih);

| (96) | „organizacijske inovacije“ pomenijo izvajanje novih organizacijskih metod na ravni podjetja (na ravni skupine v danem industrijskem sektorju v EGP), pri organizaciji delovnega mesta ali v poslovnih odnosih, tudi na primer z uporabo novih ali inovativnih digitalnih tehnologij. Ta opredelitev pojma izključuje spremembe, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki jih podjetje že uporablja, spremembe strategije upravljanja, združitve in prevzeme, prenehanje uporabe procesa, preprosto kapitalsko zamenjavo ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagajanje željam strank, lokalizacijo, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi; |
| --- | --- |

(96)

„organizacijske inovacije“ pomenijo izvajanje novih organizacijskih metod na ravni podjetja (na ravni skupine v danem industrijskem sektorju v EGP), pri organizaciji delovnega mesta ali v poslovnih odnosih, tudi na primer z uporabo novih ali inovativnih digitalnih tehnologij. Ta opredelitev pojma izključuje spremembe, ki temeljijo na organizacijskih metodah, ki jih podjetje že uporablja, spremembe strategije upravljanja, združitve in prevzeme, prenehanje uporabe procesa, preprosto kapitalsko zamenjavo ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagajanje željam strank, lokalizacijo, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;

| (97) | ‚procesne inovacije‘ pomenijo izvajanje novih ali znatno izboljšanih proizvodnih ali dostavnih metod, vključno z znatnimi spremembami tehnik, opreme ali programske opreme, na ravni podjetja (na ravni skupine v danem industrijskem sektorju v EGP), tudi na primer z uporabo novih ali inovativnih digitalnih tehnologij ali rešitev. Ta opredelitev pojma izključuje manjše spremembe ali izboljšave, povečanje proizvodnih ali storitvenih zmogljivosti z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, zelo podobnih tistim, ki so že v uporabi, prenehanje uporabe procesa, preprosto kapitalsko zamenjavo ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagajanje željam strank, lokalizacijo, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;“; |
| --- | --- |

(97)

‚procesne inovacije‘ pomenijo izvajanje novih ali znatno izboljšanih proizvodnih ali dostavnih metod, vključno z znatnimi spremembami tehnik, opreme ali programske opreme, na ravni podjetja (na ravni skupine v danem industrijskem sektorju v EGP), tudi na primer z uporabo novih ali inovativnih digitalnih tehnologij ali rešitev. Ta opredelitev pojma izključuje manjše spremembe ali izboljšave, povečanje proizvodnih ali storitvenih zmogljivosti z dodajanjem proizvodnih ali logističnih sistemov, zelo podobnih tistim, ki so že v uporabi, prenehanje uporabe procesa, preprosto kapitalsko zamenjavo ali razširitev, spremembe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen faktorjev, prilagajanje željam strank, lokalizacijo, redne sezonske in druge ciklične spremembe ter trgovanje z novimi ali znatno izboljšanimi proizvodi;“;

| (w) | vstavi se naslednja točka 98a:






  „(98a) | ‚preskusne in eksperimentalne infrastrukture‘ pomenijo objekte, opremo, zmogljivosti in vire, kot so preskuševalne naprave, pilotne linije, demonstratorji, objekti za testiranje ali živi laboratoriji, in s tem povezane podporne storitve, ki jih uporabljajo predvsem podjetja, zlasti MSP, ki iščejo podporo za preskušanje in eksperimentiranje, da bi razvila nove ali izboljšane proizvode, procese in storitve, ter za preskušanje in nadgradnjo tehnologij, da bi dosegla napredek s pomočjo industrijskih raziskav in eksperimentalnega razvoja. Dostop do javno financiranih preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur je omogočen več uporabnikom in mora biti odobren pregledno in nediskriminatorno ter po tržnih pogojih. Preskusne in eksperimentalne infrastrukture se imenujejo tudi tehnološke infrastrukture (*18); |
| --- | --- | --- |

(w)

vstavi se naslednja točka 98a:

„(98a)

‚preskusne in eksperimentalne infrastrukture‘ pomenijo objekte, opremo, zmogljivosti in vire, kot so preskuševalne naprave, pilotne linije, demonstratorji, objekti za testiranje ali živi laboratoriji, in s tem povezane podporne storitve, ki jih uporabljajo predvsem podjetja, zlasti MSP, ki iščejo podporo za preskušanje in eksperimentiranje, da bi razvila nove ali izboljšane proizvode, procese in storitve, ter za preskušanje in nadgradnjo tehnologij, da bi dosegla napredek s pomočjo industrijskih raziskav in eksperimentalnega razvoja. Dostop do javno financiranih preskusnih in eksperimentalnih infrastruktur je omogočen več uporabnikom in mora biti odobren pregledno in nediskriminatorno ter po tržnih pogojih. Preskusne in eksperimentalne infrastrukture se imenujejo tudi tehnološke infrastrukture (*18);

*18

(*18)  Glej Delovni dokument služb Komisije – Tehnološke infrastrukture (SWD(2019) 158 final z dne 8. aprila 2019).“;"

*18

| (x) | točki 101 in 102 se nadomestita z naslednjim:






  „(101) | ‚varstvo okolja‘ pomeni vse ukrepe ali dejavnosti, namenjene zmanjšanju ali preprečevanju onesnaževanja, negativnih vplivov na okolje ali druge škode, ki jo fizičnemu okolju (vključno z zrakom, vodo in tlemi), ekosistemom ali naravnim virom povzročajo človekove dejavnosti, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb, zmanjšanjem tveganja take škode, varovanjem in obnovo biotske raznovrstnosti ali zagotovitvijo učinkovitejše rabe naravnih virov, tudi z ukrepi za varčevanje z energijo in rabo obnovljivih virov energije ter drugimi tehnikami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih onesnaževal, ter s prehodom na modele krožnega gospodarstva za zmanjšanje uporabe neobdelanih materialov in povečanje učinkovitosti. Zajema tudi ukrepe za okrepitev sposobnosti prilagajanja in odpornosti na podnebne spremembe; |
| --- | --- | --- |

(x)

točki 101 in 102 se nadomestita z naslednjim:

„(101)

‚varstvo okolja‘ pomeni vse ukrepe ali dejavnosti, namenjene zmanjšanju ali preprečevanju onesnaževanja, negativnih vplivov na okolje ali druge škode, ki jo fizičnemu okolju (vključno z zrakom, vodo in tlemi), ekosistemom ali naravnim virom povzročajo človekove dejavnosti, vključno z blažitvijo podnebnih sprememb, zmanjšanjem tveganja take škode, varovanjem in obnovo biotske raznovrstnosti ali zagotovitvijo učinkovitejše rabe naravnih virov, tudi z ukrepi za varčevanje z energijo in rabo obnovljivih virov energije ter drugimi tehnikami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in drugih onesnaževal, ter s prehodom na modele krožnega gospodarstva za zmanjšanje uporabe neobdelanih materialov in povečanje učinkovitosti. Zajema tudi ukrepe za okrepitev sposobnosti prilagajanja in odpornosti na podnebne spremembe;

| (102) | ‚standard Unije‘ pomeni:






  (a) | obvezni standard Unije, ki določa stopnje, ki jih morajo posamezna podjetja doseči pri varstvu okolja, razen standardov ali ciljev, določenih na ravni Unije, ki so zavezujoči za države članice, ne pa tudi za posamezna podjetja, ali |
| --- | --- | --- |

(102)

‚standard Unije‘ pomeni:

(a)

obvezni standard Unije, ki določa stopnje, ki jih morajo posamezna podjetja doseči pri varstvu okolja, razen standardov ali ciljev, določenih na ravni Unije, ki so zavezujoči za države članice, ne pa tudi za posamezna podjetja, ali

| (b) | obveznost uporabe najboljših razpoložljivih tehnologij, kot so opredeljene v Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*19), in zagotavljanja, da ravni emisij ne presegajo ravni, ki bi bile dosežene pri uporabi najboljših razpoložljivih tehnologij; kadar so ravni emisij, povezane z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi Direktive 2010/75/EU ali drugih direktiv, ki se uporabljajo, se bodo za namene te uredbe uporabljale te ravni; kadar so te ravni izražene kot razpon, se bo uporabljala mejna vrednost, ki se z najboljšo razpoložljivo tehnologijo najprej doseže za zadevno podjetje; |
| --- | --- |

(b)

obveznost uporabe najboljših razpoložljivih tehnologij, kot so opredeljene v Direktivi 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*19), in zagotavljanja, da ravni emisij ne presegajo ravni, ki bi bile dosežene pri uporabi najboljših razpoložljivih tehnologij; kadar so ravni emisij, povezane z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, opredeljene v izvedbenih aktih, sprejetih na podlagi Direktive 2010/75/EU ali drugih direktiv, ki se uporabljajo, se bodo za namene te uredbe uporabljale te ravni; kadar so te ravni izražene kot razpon, se bo uporabljala mejna vrednost, ki se z najboljšo razpoložljivo tehnologijo najprej doseže za zadevno podjetje;

*19

(*19)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).“;"

*19

| (y) | točke 102a, 102b in 102c se nadomestijo z naslednjim:






  „(102a) | ‚polnilna infrastruktura‘ pomeni fiksno ali mobilno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila, mobilno terminalsko opremo ali mobilno opremo za zemeljsko oskrbo z električno energijo; |
| --- | --- | --- |

(y)

točke 102a, 102b in 102c se nadomestijo z naslednjim:

„(102a)

‚polnilna infrastruktura‘ pomeni fiksno ali mobilno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila, mobilno terminalsko opremo ali mobilno opremo za zemeljsko oskrbo z električno energijo;

| (102b) | ‚oskrbovalna infrastruktura‘ pomeni fiksno ali mobilno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila, mobilno terminalsko opremo ali mobilno opremo za zemeljsko oskrbo z vodikom; |
| --- | --- |

(102b)

‚oskrbovalna infrastruktura‘ pomeni fiksno ali mobilno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila, mobilno terminalsko opremo ali mobilno opremo za zemeljsko oskrbo z vodikom;

| (102c) | ‚obnovljivi vodik‘ pomeni vodik, proizveden iz energije iz obnovljivih virov v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*20); |
| --- | --- |

(102c)

‚obnovljivi vodik‘ pomeni vodik, proizveden iz energije iz obnovljivih virov v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (*20);

*20

(*20)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).“;"

*20

| (z) | vstavijo se naslednje točke 102d do 102j:






  „(102d) | ‚električna energija iz obnovljivih virov‘ pomeni električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

(z)

vstavijo se naslednje točke 102d do 102j:

„(102d)

‚električna energija iz obnovljivih virov‘ pomeni električno energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001;

| (102e) | ‚pametno polnjenje‘ pomeni polnjenje, pri katerem se intenzivnost električne energije, dobavljene akumulatorju, prilagodi v realnem času na podlagi informacij, prejetih prek elektronske komunikacije; |
| --- | --- |

(102e)

‚pametno polnjenje‘ pomeni polnjenje, pri katerem se intenzivnost električne energije, dobavljene akumulatorju, prilagodi v realnem času na podlagi informacij, prejetih prek elektronske komunikacije;

| (102f) | ‚čisto vozilo‘ pomeni:






  (a) | za lahka cestna vozila: čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(a), Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*21); |
| --- | --- | --- |

(102f)

‚čisto vozilo‘ pomeni:

(a)

za lahka cestna vozila: čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(a), Direktive 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*21);

*21

| (b) | za težka cestna vozila:






  — | do 31. decembra 2025: nizkoemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (*22); |
| --- | --- | --- |

(b)

za težka cestna vozila:

—

do 31. decembra 2025: nizkoemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 3, točka 12, Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (*22);

*22

| — | do 31. decembra 2025: čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(b), Direktive 2009/33/ES in ki ne spada v področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

—

do 31. decembra 2025: čisto vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 4(b), Direktive 2009/33/ES in ki ne spada v področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1242;

| (c) | za plovila za celinsko plovbo:






  — | plovilo za potniški promet po celinskih vodah, ki ima hibridni motor ali motor na kombinirano gorivo in pri katerem najmanj 50 % energije za običajno delovanje izhaja iz goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električne energije iz električnega omrežja; |
| --- | --- | --- |

(c)

za plovila za celinsko plovbo:

—

plovilo za potniški promet po celinskih vodah, ki ima hibridni motor ali motor na kombinirano gorivo in pri katerem najmanj 50 % energije za običajno delovanje izhaja iz goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električne energije iz električnega omrežja;

2

| — | plovilo za tovorni promet po celinskih vodah, katerega neposredne (izpušne) emisije CO2 na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali v primeru novih plovil ocenjene) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije, so za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2 za težka vozila (podskupina vozil 5-LH), objavljene v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

—

plovilo za tovorni promet po celinskih vodah, katerega neposredne (izpušne) emisije CO2 na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali v primeru novih plovil ocenjene) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije, so za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2 za težka vozila (podskupina vozil 5-LH), objavljene v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

2

2

2

| (d) | za morska plovila:






  — | morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora, za pristaniške ali pomožne dejavnosti s hibridnim motorjem ali motorjem na kombinirano gorivo, ki (i) pridobi vsaj 25 % energije za običajno delovanje na morju in v pristaniščih iz goriv z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električnega omrežja ali (ii) katerega dosežena vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije je za 10 % nižja od zahtev glede navedenega indeksa, veljavnih 1. aprila 2022, plovilo pa lahko za pogon uporablja goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali goriva iz obnovljivih virov, |
| --- | --- | --- |

(d)

za morska plovila:

—

morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora, za pristaniške ali pomožne dejavnosti s hibridnim motorjem ali motorjem na kombinirano gorivo, ki (i) pridobi vsaj 25 % energije za običajno delovanje na morju in v pristaniščih iz goriv z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali električnega omrežja ali (ii) katerega dosežena vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije je za 10 % nižja od zahtev glede navedenega indeksa, veljavnih 1. aprila 2022, plovilo pa lahko za pogon uporablja goriva z ničelnimi neposrednimi (izpušnimi) emisijami CO2 ali goriva iz obnovljivih virov,

2

2

| — | morsko in obalno plovilo za tovorni promet, ki se uporablja izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, oblikovanih tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, ter katerega neposredne (izpušne) emisije CO2, izračunane s projektnim indeksom energijske učinkovitosti, so za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2 za težka vozila (podskupina vozil 5-LH), objavljene v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

—

morsko in obalno plovilo za tovorni promet, ki se uporablja izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, oblikovanih tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, ter katerega neposredne (izpušne) emisije CO2, izračunane s projektnim indeksom energijske učinkovitosti, so za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2 za težka vozila (podskupina vozil 5-LH), objavljene v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

2

2

| (e) | za tirna vozila: tirna vozila, ki imajo ničelne neposredne izpušne emisije CO2 pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalnost); |
| --- | --- |

(e)

za tirna vozila: tirna vozila, ki imajo ničelne neposredne izpušne emisije CO2 pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalnost);

2

| (102g) | ‚brezemisijsko vozilo‘ pomeni:






  (a) | za dvo- in trikolesna vozila ter štirikolesnike: vozilo, ki spada v področje uporabe Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*23) ter ima ničelne izpušne emisije CO2, izračunane v skladu z zahtevami iz člena 24 navedene uredbe in Priloge V k njej; |
| --- | --- | --- |

(102g)

‚brezemisijsko vozilo‘ pomeni:

(a)

za dvo- in trikolesna vozila ter štirikolesnike: vozilo, ki spada v področje uporabe Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*23) ter ima ničelne izpušne emisije CO2, izračunane v skladu z zahtevami iz člena 24 navedene uredbe in Priloge V k njej;

*23

2

| (b) | za lahka cestna vozila: vozilo kategorije M1, M2 ali N1, ki ima ničelne izpušne emisije CO2, kot je določeno v skladu z zahtevami iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*24); |
| --- | --- |

(b)

za lahka cestna vozila: vozilo kategorije M1, M2 ali N1, ki ima ničelne izpušne emisije CO2, kot je določeno v skladu z zahtevami iz Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 (*24);

2

*24

| (c) | za težka cestna vozila: brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 5, Direktive 2009/33/ES; |
| --- | --- |

(c)

za težka cestna vozila: brezemisijsko težko vozilo, kot je opredeljeno v členu 4, točka 5, Direktive 2009/33/ES;

| (d) | za plovila za celinsko plovbo: plovilo za potniški ali tovorni promet po celinskih vodah, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2; |
| --- | --- |

(d)

za plovila za celinsko plovbo: plovilo za potniški ali tovorni promet po celinskih vodah, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2;

2

| (e) | za morska plovila: morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora ali za pristaniške ali pomožne dejavnosti, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2; |
| --- | --- |

(e)

za morska plovila: morsko in obalno plovilo za prevoz potnikov ali tovora ali za pristaniške ali pomožne dejavnosti, ki ima ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2;

2

| (f) | za tirna vozila: tirna vozila, ki imajo ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2; |
| --- | --- |

(f)

za tirna vozila: tirna vozila, ki imajo ničelne neposredne (izpušne) emisije CO2;

2

| (102h) | ‚vozilo‘ pomeni kar koli od naslednjega:






  (a) | cestno vozilo kategorije M1, M2, N1, M3, N2, N3 ali L; |
| --- | --- | --- |

(102h)

‚vozilo‘ pomeni kar koli od naslednjega:

(a)

cestno vozilo kategorije M1, M2, N1, M3, N2, N3 ali L;

| (b) | plovilo za potniški in tovorni promet po celinskih vodah ali morju in obalnih vodah; |
| --- | --- |

(b)

plovilo za potniški in tovorni promet po celinskih vodah ali morju in obalnih vodah;

| (c) | tirna vozila; |
| --- | --- |

(c)

tirna vozila;

| (d) | zrakoplov; |
| --- | --- |

(d)

zrakoplov;

| (102i) | ‚mobilna oprema za zemeljsko oskrbo‘ pomeni mobilno opremo, ki se uporablja za spremljajoče storitvene dejavnosti v zračnem ali pomorskem prometu; |
| --- | --- |

(102i)

‚mobilna oprema za zemeljsko oskrbo‘ pomeni mobilno opremo, ki se uporablja za spremljajoče storitvene dejavnosti v zračnem ali pomorskem prometu;

| (102j) | ‚mobilna terminalska oprema‘ pomeni mobilno opremo, ki se uporablja za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga in intermodalnih nakladalnih enot ter za prevoz tovora na območju terminalov; |
| --- | --- |

(102j)

‚mobilna terminalska oprema‘ pomeni mobilno opremo, ki se uporablja za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga in intermodalnih nakladalnih enot ter za prevoz tovora na območju terminalov;

(*21)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5)."

*21

(*22)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila ter spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202)."

*22

(*23)  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52)."

*23

(*24)  Uredba Komisije (EU) 2017/1151 z dne 1. junija 2017 o dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 175, 7.7.2017, str. 1).“;"

*24

| (aa) | točka 103 se nadomesti z naslednjim:






  „(103) | ‚energijska učinkovitost‘ pomeni energijsko učinkovitost, kot je opredeljena v členu 2, točka 4, Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*25); |
| --- | --- | --- |

(aa)

točka 103 se nadomesti z naslednjim:

„(103)

‚energijska učinkovitost‘ pomeni energijsko učinkovitost, kot je opredeljena v členu 2, točka 4, Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*25);

*25

(*25)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).“;"

*25

| (bb) | točka 103a se nadomesti z naslednjim:






  „(103a) | ‚primarna energija‘ pomeni energijo iz obnovljivih in neobnovljivih virov, ki ni bila pretvorjena ali spremenjena;“; |
| --- | --- | --- |

(bb)

točka 103a se nadomesti z naslednjim:

„(103a)

‚primarna energija‘ pomeni energijo iz obnovljivih in neobnovljivih virov, ki ni bila pretvorjena ali spremenjena;“;

| (cc) | točka 103b se črta; |
| --- | --- |

(cc)

točka 103b se črta;

| (dd) | točka 103d se nadomesti z naslednjim:






  „(103d) | ‚pripravljenost na pametne sisteme‘ pomeni sposobnost stavb (ali stavbnih enot), da svoje delovanje prilagodijo potrebam uporabnika, vključno z optimizacijo energijske in splošne učinkovitosti, in signalom iz omrežja;“; |
| --- | --- | --- |

(dd)

točka 103d se nadomesti z naslednjim:

„(103d)

‚pripravljenost na pametne sisteme‘ pomeni sposobnost stavb (ali stavbnih enot), da svoje delovanje prilagodijo potrebam uporabnika, vključno z optimizacijo energijske in splošne učinkovitosti, in signalom iz omrežja;“;

| (ee) | točka 103e se nadomesti z naslednjim:






  „(103e) | ‚malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo‘ pomeni podjetje, razen MSP, z največ 499 zaposlenimi, izračunano v skladu s členi 3 do 6 Priloge I, katerega letni promet ne presega 100 milijonov EUR ali katerega letna bilanca stanja ne presega 86 milijonov EUR; več subjektov se šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli od pogojev iz člena 3(3) Priloge I. Za namene uporabe člena 56e(10) in člena 56f malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo pomeni podjetje, ki ni MSP in zaposluje do 499 zaposlenih;“; |
| --- | --- | --- |

(ee)

točka 103e se nadomesti z naslednjim:

„(103e)

‚malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo‘ pomeni podjetje, razen MSP, z največ 499 zaposlenimi, izračunano v skladu s členi 3 do 6 Priloge I, katerega letni promet ne presega 100 milijonov EUR ali katerega letna bilanca stanja ne presega 86 milijonov EUR; več subjektov se šteje za eno podjetje, če je izpolnjen kateri koli od pogojev iz člena 3(3) Priloge I. Za namene uporabe člena 56e(10) in člena 56f malo podjetje s srednje veliko tržno kapitalizacijo pomeni podjetje, ki ni MSP in zaposluje do 499 zaposlenih;“;

| (ff) | vstavi se naslednja točka 103f:






  „(103f) | ‚prihranek energije‘ pomeni prihranek energije, kot je opredeljen v členu 2, točka 5, Direktive 2012/27/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(ff)

vstavi se naslednja točka 103f:

„(103f)

‚prihranek energije‘ pomeni prihranek energije, kot je opredeljen v členu 2, točka 5, Direktive 2012/27/EU;“;

| (gg) | točka 105 se nadomesti z naslednjim:






  „(105) | ‚sklad za energijsko učinkovitost‘ pomeni poseben naložbeni nosilec, vzpostavljen za naložbe v projekte energijske učinkovitosti, namenjene izboljšanju energijske učinkovitosti stavb. Sklade za energijsko učinkovitost upravljajo upravljavci sklada za energijsko učinkovitost;“; |
| --- | --- | --- |

(gg)

točka 105 se nadomesti z naslednjim:

„(105)

‚sklad za energijsko učinkovitost‘ pomeni poseben naložbeni nosilec, vzpostavljen za naložbe v projekte energijske učinkovitosti, namenjene izboljšanju energijske učinkovitosti stavb. Sklade za energijsko učinkovitost upravljajo upravljavci sklada za energijsko učinkovitost;“;

| (hh) | točka 108 se nadomesti z naslednjim:






  „(108) | ‚soproizvodnja‘ ali soproizvodnja toplotne in električne energije pomeni soproizvodnjo, kot je opredeljena v členu 2, točka 30, Direktive 2012/27/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(hh)

točka 108 se nadomesti z naslednjim:

„(108)

‚soproizvodnja‘ ali soproizvodnja toplotne in električne energije pomeni soproizvodnjo, kot je opredeljena v členu 2, točka 30, Direktive 2012/27/EU;“;

| (ii) | vstavita se naslednji točki 108a in 108b:






  „(108a) | ‚soproizvodnja, ki temelji na obnovljivih virih energije‘ pomeni soproizvodnjo, pri kateri je 100 % energije, ki se uporablja kot vložek za proizvodnjo toplote in električne energije, pridobljeno iz obnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavita se naslednji točki 108a in 108b:

„(108a)

‚soproizvodnja, ki temelji na obnovljivih virih energije‘ pomeni soproizvodnjo, pri kateri je 100 % energije, ki se uporablja kot vložek za proizvodnjo toplote in električne energije, pridobljeno iz obnovljivih virov;

| (108b) | ‚toplotna črpalka‘ pomeni stroj, napravo ali sistem, ki prenaša toploto iz naravnega okolja (zrak, voda ali tla) v stavbo ali za uporabo v industriji s preusmeritvijo naravnega toka toplote, tako da potuje od nižje k višji temperaturi. Pri povratnih toplotnih črpalkah je možno tudi prehajanje toplote iz stavbe v naravno okolje;“; |
| --- | --- |

(108b)

‚toplotna črpalka‘ pomeni stroj, napravo ali sistem, ki prenaša toploto iz naravnega okolja (zrak, voda ali tla) v stavbo ali za uporabo v industriji s preusmeritvijo naravnega toka toplote, tako da potuje od nižje k višji temperaturi. Pri povratnih toplotnih črpalkah je možno tudi prehajanje toplote iz stavbe v naravno okolje;“;

| (jj) | točka 109 se nadomesti z naslednjim:






  „(109) | ‚energija iz obnovljivih virov‘ pomeni energijo, ki jo obrati proizvedejo izključno iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001, in delež v smislu kurilne vrednosti energije, ki ga iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati, ki uporabljajo tudi klasične vire energije, ter vključuje električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za skladiščenje, povezanih pri odjemalcih (nameščenih skupaj ali kot dodatek k napravi za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov), vendar ne vključuje električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za skladiščenje;“; |
| --- | --- | --- |

(jj)

točka 109 se nadomesti z naslednjim:

„(109)

‚energija iz obnovljivih virov‘ pomeni energijo, ki jo obrati proizvedejo izključno iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive (EU) 2018/2001, in delež v smislu kurilne vrednosti energije, ki ga iz obnovljivih virov energije proizvedejo mešani obrati, ki uporabljajo tudi klasične vire energije, ter vključuje električno energijo iz obnovljivih virov, ki se uporablja za polnjenje sistemov za skladiščenje, povezanih pri odjemalcih (nameščenih skupaj ali kot dodatek k napravi za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov), vendar ne vključuje električne energije, proizvedene kot rezultat sistemov za skladiščenje;“;

| (kk) | vstavi se naslednja točka 109a:






  „(109a) | ‚skupnost na področju energije iz obnovljivih virov‘ pomeni skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 16, Direktive (EU) 2018/2001;“; |
| --- | --- | --- |

(kk)

vstavi se naslednja točka 109a:

„(109a)

‚skupnost na področju energije iz obnovljivih virov‘ pomeni skupnost na področju energije iz obnovljivih virov, kot je opredeljena v členu 2, točka 16, Direktive (EU) 2018/2001;“;

| (ll) | točke 110 do 113 se črtajo; |
| --- | --- |

(ll)

točke 110 do 113 se črtajo;

| (mm) | točka 114 se nadomesti z naslednjim:






  „(114) | ‚inovativna tehnologija‘ pomeni novo in nedavno validirano tehnologijo v primerjavi z najsodobnejšimi tehnologijami v tej industriji, ki predstavlja tveganje za tehnološki ali industrijski neuspeh in ne pomeni optimizacije ali razvijanja obstoječe tehnologije;“; |
| --- | --- | --- |

(mm)

točka 114 se nadomesti z naslednjim:

„(114)

‚inovativna tehnologija‘ pomeni novo in nedavno validirano tehnologijo v primerjavi z najsodobnejšimi tehnologijami v tej industriji, ki predstavlja tveganje za tehnološki ali industrijski neuspeh in ne pomeni optimizacije ali razvijanja obstoječe tehnologije;“;

| (nn) | vstavita se naslednji točki 114a in 114b:






  „(114a) | ‚predstavitveni projekt‘ pomeni predstavitveni projekt, kot je opredeljen v členu 2, točka 24, Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (*26); |
| --- | --- | --- |

(nn)

vstavita se naslednji točki 114a in 114b:

„(114a)

‚predstavitveni projekt‘ pomeni predstavitveni projekt, kot je opredeljen v členu 2, točka 24, Uredbe (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta (*26);

*26

| (114b) | ‚pogodba na razliko‘ pomeni instrument pomoči, v skladu s katerim ima upravičenec pravico do plačila, enakega razliki med fiksno ‚izvršilno‘ ceno in referenčno ceno, kot je tržna cena, na enoto proizvodnje;“; |
| --- | --- |

(114b)

‚pogodba na razliko‘ pomeni instrument pomoči, v skladu s katerim ima upravičenec pravico do plačila, enakega razliki med fiksno ‚izvršilno‘ ceno in referenčno ceno, kot je tržna cena, na enoto proizvodnje;“;

(*26)  Uredba (EU) 2019/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o notranjem trgu električne energije (UL L 158, 14.6.2019, str. 54).“;"

*26

| (oo) | točki 115 in 116 se nadomestita z naslednjim:






  „(115) | ‚izravnava odstopanj‘ za električno energijo pomeni izravnavo, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- | --- |

(oo)

točki 115 in 116 se nadomestita z naslednjim:

„(115)

‚izravnava odstopanj‘ za električno energijo pomeni izravnavo, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2019/943;

| (116) | ‚standardne bilančne odgovornosti‘ pomenijo nediskriminatorne bilančne odgovornosti ne glede na tehnologijo, pri katerih noben proizvajalec ni izvzet iz odgovornosti za izravnavo odstopanj, kot je določeno v členu 5 Uredbe (EU) 2019/943“; |
| --- | --- |

(116)

‚standardne bilančne odgovornosti‘ pomenijo nediskriminatorne bilančne odgovornosti ne glede na tehnologijo, pri katerih noben proizvajalec ni izvzet iz odgovornosti za izravnavo odstopanj, kot je določeno v členu 5 Uredbe (EU) 2019/943“;

| (pp) | vstavi se naslednja točka 116a:






  „(116a) | ‚bilančno odgovorni akter‘ pomeni bilančno odgovornega akterja, kot je opredeljen v členu 2, točka 14, Uredbe (EU) 2019/943;“; |
| --- | --- | --- |

(pp)

vstavi se naslednja točka 116a:

„(116a)

‚bilančno odgovorni akter‘ pomeni bilančno odgovornega akterja, kot je opredeljen v členu 2, točka 14, Uredbe (EU) 2019/943;“;

| (qq) | točka 117 se nadomesti z naslednjim:






  „(117) | ‚biomasa‘ pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov biološkega izvora, kot so opredeljeni v členu 2, točka 24, Direktive (EU) 2018/2001;“; |
| --- | --- | --- |

(qq)

točka 117 se nadomesti z naslednjim:

„(117)

‚biomasa‘ pomeni biološko razgradljive dele proizvodov, odpadkov in ostankov biološkega izvora, kot so opredeljeni v členu 2, točka 24, Direktive (EU) 2018/2001;“;

| (rr) | vstavijo se naslednje točke 117a do 117d:






  „(117a) | ‚pogonska biogoriva‘ pomenijo pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 33, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- | --- |

(rr)

vstavijo se naslednje točke 117a do 117d:

„(117a)

‚pogonska biogoriva‘ pomenijo pogonska biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 33, Direktive (EU) 2018/2001;

| (117b) | ‚bioplin‘ pomeni bioplin, kot je opredeljen v členu 2, točka 28, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(117b)

‚bioplin‘ pomeni bioplin, kot je opredeljen v členu 2, točka 28, Direktive (EU) 2018/2001;

| (117c) | ‚druga tekoča biogoriva‘ pomeni druga tekoča biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 32, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(117c)

‚druga tekoča biogoriva‘ pomeni druga tekoča biogoriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 32, Direktive (EU) 2018/2001;

| (117d) | ‚biomasna goriva‘ pomenijo biomasna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 27, Direktive (EU) 2018/2001;“; |
| --- | --- |

(117d)

‚biomasna goriva‘ pomenijo biomasna goriva, kot so opredeljena v členu 2, točka 27, Direktive (EU) 2018/2001;“;

| (ss) | točki 118 in 119 se nadomestita z naslednjim:






  „(118) | ‚vrzel v financiranju‘ pomeni neto dodatne stroške, ki se določijo na podlagi razlike med gospodarskimi prihodki in stroški (vključno z naložbami in poslovanjem) projekta, za katerega se dodeli pomoč, ter prihodki in stroški alternativnega projekta, ki bi ga upravičenec do pomoči verjetno izvedel brez pomoči. Za določitev vrzeli v financiranju mora država članica za dejanski in verodostojen hipotetični scenarij količinsko opredeliti vse glavne stroške in prihodke, ocenjeno tehtano povprečje stroškov kapitala upravičencev zaradi diskontiranja prihodnjih denarnih tokov ter neto sedanjo vrednost v življenjski dobi projekta za dejanski in hipotetični scenarij. Običajne neto dodatne stroške je mogoče oceniti na podlagi razlike med neto sedanjo vrednostjo po dejanskem scenariju in neto sedanjo vrednostjo po hipotetičnem scenariju v življenjski dobi referenčnega projekta; |
| --- | --- | --- |

(ss)

točki 118 in 119 se nadomestita z naslednjim:

„(118)

‚vrzel v financiranju‘ pomeni neto dodatne stroške, ki se določijo na podlagi razlike med gospodarskimi prihodki in stroški (vključno z naložbami in poslovanjem) projekta, za katerega se dodeli pomoč, ter prihodki in stroški alternativnega projekta, ki bi ga upravičenec do pomoči verjetno izvedel brez pomoči. Za določitev vrzeli v financiranju mora država članica za dejanski in verodostojen hipotetični scenarij količinsko opredeliti vse glavne stroške in prihodke, ocenjeno tehtano povprečje stroškov kapitala upravičencev zaradi diskontiranja prihodnjih denarnih tokov ter neto sedanjo vrednost v življenjski dobi projekta za dejanski in hipotetični scenarij. Običajne neto dodatne stroške je mogoče oceniti na podlagi razlike med neto sedanjo vrednostjo po dejanskem scenariju in neto sedanjo vrednostjo po hipotetičnem scenariju v življenjski dobi referenčnega projekta;

| (119) | ‚okoljski davek ali davku podobna dajatev‘ pomeni davek ali dajatev, ki se uporablja za posebno davčno osnovo, izdelke ali storitve, ki jasno negativno vplivajo na okolje, ali katere cilj je obremeniti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili v njihovo ceno vključeni okoljski stroški ali da bi se proizvajalci in potrošniki usmerili na okolju prijaznejše dejavnosti;“; |
| --- | --- |

(119)

‚okoljski davek ali davku podobna dajatev‘ pomeni davek ali dajatev, ki se uporablja za posebno davčno osnovo, izdelke ali storitve, ki jasno negativno vplivajo na okolje, ali katere cilj je obremeniti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili v njihovo ceno vključeni okoljski stroški ali da bi se proizvajalci in potrošniki usmerili na okolju prijaznejše dejavnosti;“;

| (tt) | točka 121 se črta; |
| --- | --- |

(tt)

točka 121 se črta;

| (uu) | vstavijo se naslednje točke 121a do 121d:






  „(121a) | ‚sanacija‘ pomeni ukrepe okoljskega upravljanja, kot je odstranjevanje ali razstrupljanje onesnaževal ali odvečnih hranil iz tal in vode ali njihovo razstrupljanje, da se odstranijo viri degradacije; |
| --- | --- | --- |

(uu)

vstavijo se naslednje točke 121a do 121d:

„(121a)

‚sanacija‘ pomeni ukrepe okoljskega upravljanja, kot je odstranjevanje ali razstrupljanje onesnaževal ali odvečnih hranil iz tal in vode ali njihovo razstrupljanje, da se odstranijo viri degradacije;

| (121b) | ‚rehabilitacija‘ pomeni ukrepe okoljskega upravljanja za ponovno vzpostavitev določene ravni delovanja ekosistema na degradiranih območjih, katerih cilj je obnovitev in nadaljnje zagotavljanje ekosistemskih storitev, ne pa biotska raznovrstnost in celovitost določenega naravnega ali polnaravnega referenčnega ekosistema; |
| --- | --- |

(121b)

‚rehabilitacija‘ pomeni ukrepe okoljskega upravljanja za ponovno vzpostavitev določene ravni delovanja ekosistema na degradiranih območjih, katerih cilj je obnovitev in nadaljnje zagotavljanje ekosistemskih storitev, ne pa biotska raznovrstnost in celovitost določenega naravnega ali polnaravnega referenčnega ekosistema;

| (121c) | ‚ekosistem‘ pomeni ekosistem, kot je opredeljen v členu 2, točka 13, Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*27); |
| --- | --- |

(121c)

‚ekosistem‘ pomeni ekosistem, kot je opredeljen v členu 2, točka 13, Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta (*27);

*27

| (121d) | ‚biotska raznovrstnost‘ pomeni biotsko raznovrstnost, kot je opredeljena v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(121d)

‚biotska raznovrstnost‘ pomeni biotsko raznovrstnost, kot je opredeljena v členu 2, točka 15, Uredbe (EU) 2020/852;

(*27)  Uredba (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (UL L 198, 22.6.2020, str. 13).“;"

*27

| (vv) | vstavijo se naslednje točke 123a do 123d:






  „(123a) | ‚onesnaževalo‘ pomeni onesnaževalo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- | --- |

(vv)

vstavijo se naslednje točke 123a do 123d:

„(123a)

‚onesnaževalo‘ pomeni onesnaževalo, kot je opredeljeno v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2020/852;

| (123b) | ‚onesnaževanje‘ pomeni onesnaževanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 2, Direktive 2010/75/EU; |
| --- | --- |

(123b)

‚onesnaževanje‘ pomeni onesnaževanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 2, Direktive 2010/75/EU;

| (123c) | ‚sonaravna rešitev‘ pomeni ukrep za zaščito, ohranjanje, obnovo, trajnostno rabo in upravljanje naravnih ali spremenjenih kopenskih, sladkovodnih, obalnih in morskih ekosistemov, ki učinkovito in prilagodljivo obravnava socialne, gospodarske in okoljske izzive, hkrati pa zagotavlja blaginjo ljudi, ekosistemske storitve, odpornost in koristi za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(123c)

‚sonaravna rešitev‘ pomeni ukrep za zaščito, ohranjanje, obnovo, trajnostno rabo in upravljanje naravnih ali spremenjenih kopenskih, sladkovodnih, obalnih in morskih ekosistemov, ki učinkovito in prilagodljivo obravnava socialne, gospodarske in okoljske izzive, hkrati pa zagotavlja blaginjo ljudi, ekosistemske storitve, odpornost in koristi za biotsko raznovrstnost;

| (123d) | ‚obnova‘ pomeni postopek za podporo okrevanju ekosistema kot način ohranjanja biotske raznovrstnosti in povečanja odpornosti ekosistema, zlasti proti podnebnim spremembam. Obnova ekosistemov vključuje ukrepe, sprejete za izboljšanje stanja ekosistema in ponovno oblikovanje ali ponovno vzpostavitev ekosistema, kadar se je stanje poslabšalo, ter izboljšanje odpornosti ekosistema proti podnebnim spremembam in njegovega prilagajanja podnebnim spremembam;“; |
| --- | --- |

(123d)

‚obnova‘ pomeni postopek za podporo okrevanju ekosistema kot način ohranjanja biotske raznovrstnosti in povečanja odpornosti ekosistema, zlasti proti podnebnim spremembam. Obnova ekosistemov vključuje ukrepe, sprejete za izboljšanje stanja ekosistema in ponovno oblikovanje ali ponovno vzpostavitev ekosistema, kadar se je stanje poslabšalo, ter izboljšanje odpornosti ekosistema proti podnebnim spremembam in njegovega prilagajanja podnebnim spremembam;“;

| (ww) | točka 124 se nadomesti z naslednjim:






  „(124) | ‚energijsko učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje‘ pomeni učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU;“; |
| --- | --- | --- |

(ww)

točka 124 se nadomesti z naslednjim:

„(124)

‚energijsko učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje‘ pomeni učinkovito daljinsko ogrevanje in hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU;“;

| (xx) | vstavita se naslednji točki 124a in 124b:






  „(124a) | ‚daljinsko ogrevanje‘ in ‚daljinsko hlajenje‘ pomeni daljinsko ogrevanje ali hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 19, Direktive 2010/31/EU; |
| --- | --- | --- |

(xx)

vstavita se naslednji točki 124a in 124b:

„(124a)

‚daljinsko ogrevanje‘ in ‚daljinsko hlajenje‘ pomeni daljinsko ogrevanje ali hlajenje, kot je opredeljeno v členu 2, točka 19, Direktive 2010/31/EU;

| (124b) | ‚sistemi daljinskega ogrevanja in hlajenja‘ pomenijo objekte za proizvodnjo toplote in/ali hlada, hranilnike toplote in distribucijsko omrežje, ki zajema primarno omrežje (za prenos) in sekundarno omrežje cevovodov za oskrbo potrošnikov s toploto ali hladom. Sklicevanje na daljinsko ogrevanje se razlaga kot sklicevanje na sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, odvisno od tega, ali omrežja zagotavljajo toploto ali hlad skupaj ali ločeno;“; |
| --- | --- |

(124b)

‚sistemi daljinskega ogrevanja in hlajenja‘ pomenijo objekte za proizvodnjo toplote in/ali hlada, hranilnike toplote in distribucijsko omrežje, ki zajema primarno omrežje (za prenos) in sekundarno omrežje cevovodov za oskrbo potrošnikov s toploto ali hladom. Sklicevanje na daljinsko ogrevanje se razlaga kot sklicevanje na sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, odvisno od tega, ali omrežja zagotavljajo toploto ali hlad skupaj ali ločeno;“;

| (yy) | točke 126, 127 in 128 se nadomestijo z naslednjim:






  „(126) | ‚ponovna uporaba‘ pomeni ponovno uporabo, kot je opredeljena v členu 3, točka 13, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*28); |
| --- | --- | --- |

(yy)

točke 126, 127 in 128 se nadomestijo z naslednjim:

„(126)

‚ponovna uporaba‘ pomeni ponovno uporabo, kot je opredeljena v členu 3, točka 13, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*28);

*28

| (127) | ‚priprava za ponovno uporabo‘ pomeni pripravo za ponovno uporabo, kot je opredeljena v členu 3, točka 16, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(127)

‚priprava za ponovno uporabo‘ pomeni pripravo za ponovno uporabo, kot je opredeljena v členu 3, točka 16, Direktive 2008/98/ES;

| (128) | ‚recikliranje‘ pomeni recikliranje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 17, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(128)

‚recikliranje‘ pomeni recikliranje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 17, Direktive 2008/98/ES;

(*28)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).“;"

*28

| (zz) | vstavijo se naslednje točke 128a do 128i:






  „(128a) | ‚učinkovita raba virov‘ pomeni zmanjšanje količine vložkov, potrebnih za proizvodnjo ene proizvodne enote, ali nadomestitev primarnih vložkov s sekundarnimi; |
| --- | --- | --- |

(zz)

vstavijo se naslednje točke 128a do 128i:

„(128a)

‚učinkovita raba virov‘ pomeni zmanjšanje količine vložkov, potrebnih za proizvodnjo ene proizvodne enote, ali nadomestitev primarnih vložkov s sekundarnimi;

| (128b) | ‚odpadek‘ pomeni odpadek, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(128b)

‚odpadek‘ pomeni odpadek, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES;

| (128c) | ‚odvečna toplota‘ pomeni odvečno toploto, kot je opredeljena v členu 2, točka 9, Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(128c)

‚odvečna toplota‘ pomeni odvečno toploto, kot je opredeljena v členu 2, točka 9, Direktive (EU) 2018/2001;

| (128d) | ‚obdelava‘ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 14, Direktive 2008/98/ES, ter obdelavo drugih proizvodov, materialov ali snovi; |
| --- | --- |

(128d)

‚obdelava‘ pomeni obdelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 14, Direktive 2008/98/ES, ter obdelavo drugih proizvodov, materialov ali snovi;

| (128e) | ‚predelava‘ pomeni predelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 15, Direktive 2008/98/ES, ter predelavo drugih proizvodov, materialov ali snovi; |
| --- | --- |

(128e)

‚predelava‘ pomeni predelavo, kot je opredeljena v členu 3, točka 15, Direktive 2008/98/ES, ter predelavo drugih proizvodov, materialov ali snovi;

| (128f) | ‚odstranjevanje‘ pomeni odstranjevanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 19, Direktive 2008/98/ES; |
| --- | --- |

(128f)

‚odstranjevanje‘ pomeni odstranjevanje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 19, Direktive 2008/98/ES;

| (128g) | ‚drugi proizvodi, materiali ali snovi‘ pomenijo materiale, proizvode in snovi, ki niso odpadki, vključno s stranskimi proizvodi iz člena 5 Direktive 2008/98/ES, kmetijskimi in gozdarskimi ostanki, odpadno vodo, deževnico in odtekajočo vodo, minerali, hranili, odpadnimi plini iz proizvodnih procesov ter odvečnimi proizvodi, deli in materiali; |
| --- | --- |

(128g)

‚drugi proizvodi, materiali ali snovi‘ pomenijo materiale, proizvode in snovi, ki niso odpadki, vključno s stranskimi proizvodi iz člena 5 Direktive 2008/98/ES, kmetijskimi in gozdarskimi ostanki, odpadno vodo, deževnico in odtekajočo vodo, minerali, hranili, odpadnimi plini iz proizvodnih procesov ter odvečnimi proizvodi, deli in materiali;

| (128h) | ‚odvečni proizvodi, deli in materiali‘ pomenijo proizvode, dele ali materiale, ki jih imetnik več ne potrebuje ali mu več ne koristijo, vendar so primerni za ponovno uporabo; |
| --- | --- |

(128h)

‚odvečni proizvodi, deli in materiali‘ pomenijo proizvode, dele ali materiale, ki jih imetnik več ne potrebuje ali mu več ne koristijo, vendar so primerni za ponovno uporabo;

| (128i) | ‚ločeno zbiranje‘ pomeni ločeno zbiranje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 11, Direktive 2008/98/ES;”; |
| --- | --- |

(128i)

‚ločeno zbiranje‘ pomeni ločeno zbiranje, kot je opredeljeno v členu 3, točka 11, Direktive 2008/98/ES;”;

| (aaa) | točka 129 se črta; |
| --- | --- |

(aaa)

točka 129 se črta;

| (bbb) | točka 130 se nadomesti z naslednjim:






  „(130) | ‚energetska infrastruktura‘ pomeni vso fizično opremo ali obrat, ki je v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami in ki sodi v naslednje kategorije:






  (a) | električna energija:






  (i) | sistemi prenosa in distribucije, pri čemer ‚prenos‘ pomeni transport električne energije na kopno in na morje po najvišje napetostnem in visokonapetostnem povezanem sistemu z namenom dostave končnim odjemalcem ali distributerjem, vendar ne vključuje dobave, ‚distribucija‘ pa pomeni transport električne energije na kopno in na morje po visoko-, srednje- in nizkonapetostnem distribucijskem sistemu z namenom dostave odjemalcem, vendar ne vključuje dobave; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(bbb)

točka 130 se nadomesti z naslednjim:

„(130)

‚energetska infrastruktura‘ pomeni vso fizično opremo ali obrat, ki je v Uniji ali povezuje Unijo z eno ali več tretjimi državami in ki sodi v naslednje kategorije:

(a)

električna energija:

(i)

sistemi prenosa in distribucije, pri čemer ‚prenos‘ pomeni transport električne energije na kopno in na morje po najvišje napetostnem in visokonapetostnem povezanem sistemu z namenom dostave končnim odjemalcem ali distributerjem, vendar ne vključuje dobave, ‚distribucija‘ pa pomeni transport električne energije na kopno in na morje po visoko-, srednje- in nizkonapetostnem distribucijskem sistemu z namenom dostave odjemalcem, vendar ne vključuje dobave;

| (ii) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točke (i), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora na vseh ravneh napetosti in razdelilno-transformatorskih postajah; |
| --- | --- |

(ii)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistemov iz točke (i), vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora na vseh ravneh napetosti in razdelilno-transformatorskih postajah;

| (iii) | popolnoma integrirani omrežni elementi, kot so opredeljeni v členu 2, točka 51, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (*29); |
| --- | --- |

(iii)

popolnoma integrirani omrežni elementi, kot so opredeljeni v členu 2, točka 51, Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (*29);

*29

| (iv) | pametna električna omrežja, kar pomeni sisteme in komponente za vključevanje informacijske in komunikacijske tehnologije prek operativnih digitalnih platform, sisteme nadzora in tehnologije tipal na prenosni in distribucijski ravni, katerih cilji so varnejše, učinkovitejše in bolj inteligentno omrežje za prenos in distribucijo električne energije, večja zmogljivost za vključevanje novih oblik proizvodnje, shranjevanja in porabe ter omogočanje novih poslovnih modelov in tržnih struktur; |
| --- | --- |

(iv)

pametna električna omrežja, kar pomeni sisteme in komponente za vključevanje informacijske in komunikacijske tehnologije prek operativnih digitalnih platform, sisteme nadzora in tehnologije tipal na prenosni in distribucijski ravni, katerih cilji so varnejše, učinkovitejše in bolj inteligentno omrežje za prenos in distribucijo električne energije, večja zmogljivost za vključevanje novih oblik proizvodnje, shranjevanja in porabe ter omogočanje novih poslovnih modelov in tržnih struktur;

| (v) | električna omrežja na morju, kar pomeni vsako opremo ali napravo infrastrukture za prenos ali distribucijo električne energije, kot je opredeljena v točki (i), z dvojno funkcijo: povezovanje in prenos ali distribucija električne energije iz obnovljivih virov na morju s krajev proizvodnje na morju v dve ali več držav. To vključuje pametna omrežja ter vso bližnjo opremo ali naprave na morju, ki so bistvene za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora ter potrebnimi transformatorskimi postajami, če zagotavljajo tudi tehnološko interoperabilnost, med drugim združljivost vmesnikov med različnimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(v)

električna omrežja na morju, kar pomeni vsako opremo ali napravo infrastrukture za prenos ali distribucijo električne energije, kot je opredeljena v točki (i), z dvojno funkcijo: povezovanje in prenos ali distribucija električne energije iz obnovljivih virov na morju s krajev proizvodnje na morju v dve ali več držav. To vključuje pametna omrežja ter vso bližnjo opremo ali naprave na morju, ki so bistvene za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora ter potrebnimi transformatorskimi postajami, če zagotavljajo tudi tehnološko interoperabilnost, med drugim združljivost vmesnikov med različnimi tehnologijami;

| (b) | plin (zemeljski plin, bioplin, vključno z biometanom, in/ali obnovljivi plin nebiološkega izvora):






  (i) | prenosni in distribucijski plinovodi za transport plina, ki so del omrežja, razen visokotlačnih plinovodov, ki se uporabljajo za distribucijo zemeljskega plina višje v prodajni verigi; |
| --- | --- | --- |

(b)

plin (zemeljski plin, bioplin, vključno z biometanom, in/ali obnovljivi plin nebiološkega izvora):

(i)

prenosni in distribucijski plinovodi za transport plina, ki so del omrežja, razen visokotlačnih plinovodov, ki se uporabljajo za distribucijo zemeljskega plina višje v prodajni verigi;

| (ii) | podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi cevovodi za zemeljski plin iz točke (i); |
| --- | --- |

(ii)

podzemna skladišča, povezana z visokotlačnimi cevovodi za zemeljski plin iz točke (i);

| (iii) | naprave za sprejem, shranjevanje in ponovno uplinjanje ali raztezanje utekočinjenega ali stisnjenega plina; |
| --- | --- |

(iii)

naprave za sprejem, shranjevanje in ponovno uplinjanje ali raztezanje utekočinjenega ali stisnjenega plina;

| (iv) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema ali za omogočanje dvosmerne zmogljivosti, vključno s kompresorskimi postajami; |
| --- | --- |

(iv)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema ali za omogočanje dvosmerne zmogljivosti, vključno s kompresorskimi postajami;

| (v) | pametna plinska omrežja, kar pomeni kar koli od naslednje opreme ali naprav, katerih cilj je omogočiti in olajšati vključevanje obnovljivih in nizkoogljičnih plinov (tudi vodika ali plinov nebiološkega izvora) v omrežje: digitalni sistemi in komponente za vključevanje informacijske in komunikacijske tehnologije, sistemi nadzora in tehnologije tipal za omogočanje interaktivnega in inteligentnega spremljanja, merjenja, nadzora kakovosti in upravljanja proizvodnje, prenosa, distribucije in porabe plina v plinskem omrežju. Nadalje lahko pametna omrežja vključujejo tudi opremo, ki omogoča povratni tok z distribucijske na prenosno raven, in z njim povezane potrebne prilagoditve obstoječega omrežja; |
| --- | --- |

(v)

pametna plinska omrežja, kar pomeni kar koli od naslednje opreme ali naprav, katerih cilj je omogočiti in olajšati vključevanje obnovljivih in nizkoogljičnih plinov (tudi vodika ali plinov nebiološkega izvora) v omrežje: digitalni sistemi in komponente za vključevanje informacijske in komunikacijske tehnologije, sistemi nadzora in tehnologije tipal za omogočanje interaktivnega in inteligentnega spremljanja, merjenja, nadzora kakovosti in upravljanja proizvodnje, prenosa, distribucije in porabe plina v plinskem omrežju. Nadalje lahko pametna omrežja vključujejo tudi opremo, ki omogoča povratni tok z distribucijske na prenosno raven, in z njim povezane potrebne prilagoditve obstoječega omrežja;

| (c) | vodik:






  (i) | prenosni plinovodi za visokotlačni prenos vodika in distribucijski plinovodi za lokalno distribucijo vodika, ki omogočajo dostop več uporabnikom omrežja na pregleden in nediskriminatoren način; |
| --- | --- | --- |

(c)

vodik:

(i)

prenosni plinovodi za visokotlačni prenos vodika in distribucijski plinovodi za lokalno distribucijo vodika, ki omogočajo dostop več uporabnikom omrežja na pregleden in nediskriminatoren način;

| (ii) | skladišča, kar pomeni objekte, ki se uporabljajo za shranjevanje vodika z visoko stopnjo čistosti, vključno z delom terminala za vodik, ki se uporablja za shranjevanje, vendar brez dela, ki se uporablja za proizvodne dejavnosti, in vključno z objekti, namenjenimi izključno operaterjem vodikovih omrežij pri opravljanju njihovih nalog. Objekti za shranjevanje vodika vključujejo podzemna skladišča, povezana s plinovodi za visokotlačni prenos vodika iz točke (i); |
| --- | --- |

(ii)

skladišča, kar pomeni objekte, ki se uporabljajo za shranjevanje vodika z visoko stopnjo čistosti, vključno z delom terminala za vodik, ki se uporablja za shranjevanje, vendar brez dela, ki se uporablja za proizvodne dejavnosti, in vključno z objekti, namenjenimi izključno operaterjem vodikovih omrežij pri opravljanju njihovih nalog. Objekti za shranjevanje vodika vključujejo podzemna skladišča, povezana s plinovodi za visokotlačni prenos vodika iz točke (i);

| (iii) | naprave za odpremo, sprejem, shranjevanje in ponovno uplinjanje ali raztezanje vodika ali vodik, vsebovan v drugih kemičnih snoveh, z namenom vbrizgavanja vodika bodisi v omrežje za plin bodisi v omrežje za vodik; |
| --- | --- |

(iii)

naprave za odpremo, sprejem, shranjevanje in ponovno uplinjanje ali raztezanje vodika ali vodik, vsebovan v drugih kemičnih snoveh, z namenom vbrizgavanja vodika bodisi v omrežje za plin bodisi v omrežje za vodik;

| (iv) | terminali, kar pomeni naprave, ki se uporabljajo za pretvorbo tekočega vodika v plinasti vodik zaradi vbrizgavanja v vodikovo omrežje. Terminali vključujejo pomožno opremo in začasno shranjevanje, ki sta potrebna za postopek pretvorbe in naknadno vbrizgavanje v vodikovo omrežje, vendar ne vključujejo nobenega dela vodikovega terminala, ki se uporablja za shranjevanje; |
| --- | --- |

(iv)

terminali, kar pomeni naprave, ki se uporabljajo za pretvorbo tekočega vodika v plinasti vodik zaradi vbrizgavanja v vodikovo omrežje. Terminali vključujejo pomožno opremo in začasno shranjevanje, ki sta potrebna za postopek pretvorbe in naknadno vbrizgavanje v vodikovo omrežje, vendar ne vključujejo nobenega dela vodikovega terminala, ki se uporablja za shranjevanje;

| (v) | povezovalni plinovodi, kar pomeni vodikovo omrežje (ali njegov del), ki prečka ali povezuje mejo med državami članicami ali med državo članico in tretjo državo do ozemlja držav članic ali teritorialnega morja te države članice; |
| --- | --- |

(v)

povezovalni plinovodi, kar pomeni vodikovo omrežje (ali njegov del), ki prečka ali povezuje mejo med državami članicami ali med državo članico in tretjo državo do ozemlja držav članic ali teritorialnega morja te države članice;

| (vi) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema vodika ali za omogočanje dvosmerne zmogljivosti, vključno s kompresorskimi postajami. |
| --- | --- |

(vi)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za varno, zanesljivo in učinkovito delovanje sistema vodika ali za omogočanje dvosmerne zmogljivosti, vključno s kompresorskimi postajami.

Vsa oprema in naprave iz točk (i) do (vi) so lahko na novo izdelane ali predelane iz opreme in naprav za zemeljski plin v opremo in naprave za vodik ali so kombinacija obojega. Oprema in naprave iz točk (i) do (vi), za katere veljajo pravila glede dostopa tretjih strani, se štejejo za energetsko infrastrukturo;

| (d) | ogljikov dioksid:






  (i) | plinovodi, razen pridobivalnega plinovodnega omrežja, za prenos ogljikovega dioksida iz več virov, tj. industrijski obrati (vključno z elektrarnami), ki proizvajajo ogljikov dioksid pri sežiganju ali drugih kemičnih reakcijah s fosilnimi ali nefosilnimi spojinami, ki vsebujejo ogljik, za namene trajnega geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*30) ali za namene uporabe ogljikovega dioksida kot surovine ali za izboljšanje rezultatov bioloških procesov; |
| --- | --- | --- |

(d)

ogljikov dioksid:

(i)

plinovodi, razen pridobivalnega plinovodnega omrežja, za prenos ogljikovega dioksida iz več virov, tj. industrijski obrati (vključno z elektrarnami), ki proizvajajo ogljikov dioksid pri sežiganju ali drugih kemičnih reakcijah s fosilnimi ali nefosilnimi spojinami, ki vsebujejo ogljik, za namene trajnega geološkega shranjevanja ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*30) ali za namene uporabe ogljikovega dioksida kot surovine ali za izboljšanje rezultatov bioloških procesov;

*30

| (ii) | obrati za utekočinjanje in vmesno shranjevanje ogljikovega dioksida za njegov prenos ali shranjevanje. To ne vključuje infrastrukture v geološki formaciji, ki se uporablja za trajno geološko shranjevanje ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES, ter s tem povezanih površinskih naprav in naprav za vbrizgavanje; |
| --- | --- |

(ii)

obrati za utekočinjanje in vmesno shranjevanje ogljikovega dioksida za njegov prenos ali shranjevanje. To ne vključuje infrastrukture v geološki formaciji, ki se uporablja za trajno geološko shranjevanje ogljikovega dioksida v skladu s členom 3 Direktive 2009/31/ES, ter s tem povezanih površinskih naprav in naprav za vbrizgavanje;

| (iii) | kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora. To lahko vključuje namenska mobilna sredstva za prenos in shranjevanje ogljikovega dioksida, če taka mobilna sredstva ustrezajo opredelitvi čistega vozila. |
| --- | --- |

(iii)

kakršna koli oprema ali naprava, ki je bistvena za pravilno, zanesljivo in učinkovito delovanje zadevnega sistema, vključno s sistemi zaščite, spremljanja in nadzora. To lahko vključuje namenska mobilna sredstva za prenos in shranjevanje ogljikovega dioksida, če taka mobilna sredstva ustrezajo opredelitvi čistega vozila.

Oprema in naprave iz točk (i), (ii) in (iii), za katere veljajo pravila glede dostopa tretjih strani, se štejejo za energetsko infrastrukturo;

| (e) | infrastruktura za prenos ali distribucijo toplotne energije v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin od več proizvajalcev ali uporabnikov na podlagi uporabe energije iz obnovljivih virov ali odvečne toplote iz industrijskih postopkov; |
| --- | --- |

(e)

infrastruktura za prenos ali distribucijo toplotne energije v obliki pare, vroče vode ali ohlajenih tekočin od več proizvajalcev ali uporabnikov na podlagi uporabe energije iz obnovljivih virov ali odvečne toplote iz industrijskih postopkov;

| (f) | projekti skupnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 4, Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*31), in projekti skupnega interesa v smislu člena 171 Pogodbe; |
| --- | --- |

(f)

projekti skupnega interesa, kot so opredeljeni v členu 2, točka 4, Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*31), in projekti skupnega interesa v smislu člena 171 Pogodbe;

*31

| (g) | druge kategorije infrastrukture, ki omogočajo fizično ali brezžično povezavo med proizvajalci in uporabniki za energijo iz obnovljivih ali brezogljičnih virov iz več dostopovnih in izhodnih točk ter do katere lahko dostopajo tretje osebe, ki ne spadajo k podjetjem lastnika ali upravljavca infrastrukture. |
| --- | --- |

(g)

druge kategorije infrastrukture, ki omogočajo fizično ali brezžično povezavo med proizvajalci in uporabniki za energijo iz obnovljivih ali brezogljičnih virov iz več dostopovnih in izhodnih točk ter do katere lahko dostopajo tretje osebe, ki ne spadajo k podjetjem lastnika ali upravljavca infrastrukture.

Oprema in naprave iz točk (a) do (g), ki so vzpostavljene za enega ali majhno skupino predhodno opredeljenih uporabnikov in prilagojene njihovim potrebam (‚namenska infrastruktura‘), se ne štejejo za energetsko infrastrukturo.

(*29)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125)."

*29

(*30)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114)."

*30

(*31)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).“;"

*31

| (ccc) | vstavijo se naslednje točke 130a do 130d:






  „(130a) | ‚operater distribucijskega sistema‘ pomeni operaterja distribucijskega sistema, kot je opredeljen v členu 29, točka 2, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- | --- |

(ccc)

vstavijo se naslednje točke 130a do 130d:

„(130a)

‚operater distribucijskega sistema‘ pomeni operaterja distribucijskega sistema, kot je opredeljen v členu 29, točka 2, Direktive (EU) 2019/944;

| (130b) | ‚operater prenosnega sistema‘ pomeni operaterja prenosnega sistema, kot je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

(130b)

‚operater prenosnega sistema‘ pomeni operaterja prenosnega sistema, kot je opredeljen v členu 2, točka 35, Direktive (EU) 2019/944;

| (130c) | ‚shranjevanje električne energije‘ pomeni odložitev končne uporabe električne energije na pozneje, kot je bila proizvedena, ali pretvorbo električne energije v obliko energije, ki jo je mogoče shranjevati, shranjevanje take energije in njeno poznejšo ponovno pretvorbo v električno energijo; |
| --- | --- |

(130c)

‚shranjevanje električne energije‘ pomeni odložitev končne uporabe električne energije na pozneje, kot je bila proizvedena, ali pretvorbo električne energije v obliko energije, ki jo je mogoče shranjevati, shranjevanje take energije in njeno poznejšo ponovno pretvorbo v električno energijo;

| (130d) | ‚shranjevanje toplotne energije‘ pomeni odložitev končne uporabe toplotne energije na pozneje, kot je bila proizvedena, ali pretvorbo električne ali toplotne energije v obliko energije, ki jo je mogoče shranjevati, shranjevanje take energije in po potrebi njeno poznejšo pretvorbo ali ponovno pretvorbo v toplotno energijo za končno uporabo (tj. ogrevanje ali hlajenje);“; |
| --- | --- |

(130d)

‚shranjevanje toplotne energije‘ pomeni odložitev končne uporabe toplotne energije na pozneje, kot je bila proizvedena, ali pretvorbo električne ali toplotne energije v obliko energije, ki jo je mogoče shranjevati, shranjevanje take energije in po potrebi njeno poznejšo pretvorbo ali ponovno pretvorbo v toplotno energijo za končno uporabo (tj. ogrevanje ali hlajenje);“;

| (ddd) | točka 131 se nadomesti z naslednjim:






  „(131) | ‚zakonodaja na področju notranjega energetskega trga‘ pomeni Direktivo (EU) 2019/944, Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*32), Uredbo (EU) 2019/943 ter Uredbo (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*33); |
| --- | --- | --- |

(ddd)

točka 131 se nadomesti z naslednjim:

„(131)

‚zakonodaja na področju notranjega energetskega trga‘ pomeni Direktivo (EU) 2019/944, Direktivo 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*32), Uredbo (EU) 2019/943 ter Uredbo (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (*33);

*32

*33

(*32)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94)."

*32

(*33)  Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (UL L 211, 14.8.2009, str. 36).“;"

*33

| (eee) | vstavita se naslednji točki 131a in 131b:






  „(131a) | ‚zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida‘ pomeni sklop tehnologij, ki omogočajo zajemanje CO2, izpuščenega iz industrijskih obratov, vključno z emisijami, ki so neločljivo povezane s procesi, ali njegovo zajemanje neposredno iz zunanjega zraka, prevoz na kraj shranjevanja in vbrizganje v primerne podzemne geološke formacije za trajno shranjevanje; |
| --- | --- | --- |

(eee)

vstavita se naslednji točki 131a in 131b:

„(131a)

‚zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida‘ pomeni sklop tehnologij, ki omogočajo zajemanje CO2, izpuščenega iz industrijskih obratov, vključno z emisijami, ki so neločljivo povezane s procesi, ali njegovo zajemanje neposredno iz zunanjega zraka, prevoz na kraj shranjevanja in vbrizganje v primerne podzemne geološke formacije za trajno shranjevanje;

2

| (131b) | ‚zajemanje in uporaba ogljikovega dioksida‘ pomeni sklop tehnologij, ki omogočajo zajemanje CO2, izpuščenega iz industrijskih obratov, vključno z emisijami, ki so neločljivo povezane s procesi, ali njegovo zajemanje neposredno iz zunanjega zraka in prevoz na kraj porabe ali uporabe CO2 za njegovo popolno uporabo;“; |
| --- | --- |

(131b)

‚zajemanje in uporaba ogljikovega dioksida‘ pomeni sklop tehnologij, ki omogočajo zajemanje CO2, izpuščenega iz industrijskih obratov, vključno z emisijami, ki so neločljivo povezane s procesi, ali njegovo zajemanje neposredno iz zunanjega zraka in prevoz na kraj porabe ali uporabe CO2 za njegovo popolno uporabo;“;

2

2

| (fff) | točka 134 se črta; |
| --- | --- |

(fff)

točka 134 se črta;

| (ggg) | točka 137 se nadomesti z naslednjim:






  „(137) | ‚širokopasovna infrastruktura‘ pomeni širokopasovno omrežje brez aktivne komponente in zajema fizično infrastrukturo, vključno z vodi, stebri, drogovi, stolpi, temnimi optičnimi vlakni, omaricami in kabli (vključno s temnimi optičnimi vlakni in bakrenimi kabli);“; |
| --- | --- | --- |

(ggg)

točka 137 se nadomesti z naslednjim:

„(137)

‚širokopasovna infrastruktura‘ pomeni širokopasovno omrežje brez aktivne komponente in zajema fizično infrastrukturo, vključno z vodi, stebri, drogovi, stolpi, temnimi optičnimi vlakni, omaricami in kabli (vključno s temnimi optičnimi vlakni in bakrenimi kabli);“;

| (hhh) | vstavijo se naslednje točke 137a, 137b in 137c:






  „(137a) | ‚zaledno omrežje‘ pomeni del širokopasovnega omrežja, ki povezuje dostopovno omrežje s hrbteničnim omrežjem in ne zagotavlja neposrednega dostopa končnim uporabnikom. Je del omrežja, kjer se združi promet končnih uporabnikov; |
| --- | --- | --- |

(hhh)

vstavijo se naslednje točke 137a, 137b in 137c:

„(137a)

‚zaledno omrežje‘ pomeni del širokopasovnega omrežja, ki povezuje dostopovno omrežje s hrbteničnim omrežjem in ne zagotavlja neposrednega dostopa končnim uporabnikom. Je del omrežja, kjer se združi promet končnih uporabnikov;

| (137b) | ‚hrbtenično omrežje‘ pomeni jedrno omrežje, ki povezuje zaledna omrežja z različnih območij ali regij; |
| --- | --- |

(137b)

‚hrbtenično omrežje‘ pomeni jedrno omrežje, ki povezuje zaledna omrežja z različnih območij ali regij;

| (137c) | ‚dostopovno omrežje‘ pomeni segment širokopasovnega omrežja, ki povezuje zaledno omrežje s prostori ali napravami končnih uporabnikov;“; |
| --- | --- |

(137c)

‚dostopovno omrežje‘ pomeni segment širokopasovnega omrežja, ki povezuje zaledno omrežje s prostori ali napravami končnih uporabnikov;“;

| (iii) | točka 139 se nadomesti z naslednjim:






  „(139) | ‚veleprodajni dostop‘ pomeni dostop, ki operatorju omogoča uporabo zmogljivosti drugega operaterja. Veleprodajni dostop na podlagi tekočega tehnološkega razvoja vključuje vsaj naslednje dostopovne izdelke: (i) za omrežja FTTx: dostop do širokopasovne infrastrukture, razvezani dostop in dostop z bitnim tokom; (ii) za kabelska omrežja: dostop do širokopasovne infrastrukture in dostop do aktivnih storitev; (iii) za fiksna brezžična omrežja: dostop do širokopasovne infrastrukture in dostop do aktivnih storitev; (iv) za mobilna omrežja: dostop do širokopasovne infrastrukture in dostop do aktivnih storitev (vsaj gostovanja); (v) za satelitske platforme: dostop do aktivnih storitev; (vi) za zaledna omrežja: dostop do širokopasovne infrastrukture in dostop do aktivnih storitev;“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka 139 se nadomesti z naslednjim:

„(139)

‚veleprodajni dostop‘ pomeni dostop, ki operatorju omogoča uporabo zmogljivosti drugega operaterja. Veleprodajni dostop na podlagi tekočega tehnološkega razvoja vključuje vsaj naslednje dostopovne izdelke: (i) za omrežja FTTx: dostop do širokopasovne infrastrukture, razvezani dostop in dostop z bitnim tokom; (ii) za kabelska omrežja: dostop do širokopasovne infrastrukture in dostop do aktivnih storitev; (iii) za fiksna brezžična omrežja: dostop do širokopasovne infrastrukture in dostop do aktivnih storitev; (iv) za mobilna omrežja: dostop do širokopasovne infrastrukture in dostop do aktivnih storitev (vsaj gostovanja); (v) za satelitske platforme: dostop do aktivnih storitev; (vi) za zaledna omrežja: dostop do širokopasovne infrastrukture in dostop do aktivnih storitev;“;

| (jjj) | točka 139a se nadomesti z naslednjim:






  „(139a) | ‚prostori s priključkom‘ pomenijo prostore končnih uporabnikov, v katerih lahko operater na zahtevo končnih uporabnikov v štirih tednih od datuma zahteve zagotavlja širokopasovne storitve (ne glede na to, ali so ti prostori že povezani z omrežjem ali ne). Cena, ki se zaračuna za zagotavljanje širokopasovnih storitev v prostorih končnih uporabnikov, v tem primeru ne sme presegati običajnih priključnin, kar pomeni, da ne sme vključevati nobenih dodatnih ali izrednih stroškov v primerjavi z običajno poslovno prakso, v nobenem primeru pa ne sme presegati običajne cene v zadevni državi članici. To ceno mora določiti pristojni nacionalni organ;“; |
| --- | --- | --- |

(jjj)

točka 139a se nadomesti z naslednjim:

„(139a)

‚prostori s priključkom‘ pomenijo prostore končnih uporabnikov, v katerih lahko operater na zahtevo končnih uporabnikov v štirih tednih od datuma zahteve zagotavlja širokopasovne storitve (ne glede na to, ali so ti prostori že povezani z omrežjem ali ne). Cena, ki se zaračuna za zagotavljanje širokopasovnih storitev v prostorih končnih uporabnikov, v tem primeru ne sme presegati običajnih priključnin, kar pomeni, da ne sme vključevati nobenih dodatnih ali izrednih stroškov v primerjavi z običajno poslovno prakso, v nobenem primeru pa ne sme presegati običajne cene v zadevni državi članici. To ceno mora določiti pristojni nacionalni organ;“;

| (kkk) | vstavijo se naslednje točke 139d, 139e in 139f:






  „(139d) | ‚čas največje obremenjenosti‘ pomeni čas dneva, ki običajno traja eno uro in v katerem je obremenitev omrežja običajno največja; |
| --- | --- | --- |

(kkk)

vstavijo se naslednje točke 139d, 139e in 139f:

„(139d)

‚čas največje obremenjenosti‘ pomeni čas dneva, ki običajno traja eno uro in v katerem je obremenitev omrežja običajno največja;

| (139e) | ‚razmere največje obremenjenosti‘ pomenijo razmere, v katerih naj bi omrežje delovalo med največjo obremenjenostjo; |
| --- | --- |

(139e)

‚razmere največje obremenjenosti‘ pomenijo razmere, v katerih naj bi omrežje delovalo med največjo obremenjenostjo;

| (139f) | ‚ustrezen časovni okvir‘ pomeni časovni okvir, ki se uporablja za preverjanje načrtovanih zasebnih naložb in sovpada s časovnim okvirom, ki je po oceni države članice potreben za izgradnjo načrtovanega omrežja, financiranega z državnimi sredstvi, ki se začne z objavo javnega posvetovanja o načrtovanem državnem ukrepu in traja do začetka delovanja omrežja (tj. do začetka zagotavljanja veleprodajnih in/ali maloprodajnih storitev na omrežju, financiranem z državnimi sredstvi). Ustrezno časovno obdobje ne sme biti krajše od dveh let;“; |
| --- | --- |

(139f)

‚ustrezen časovni okvir‘ pomeni časovni okvir, ki se uporablja za preverjanje načrtovanih zasebnih naložb in sovpada s časovnim okvirom, ki je po oceni države članice potreben za izgradnjo načrtovanega omrežja, financiranega z državnimi sredstvi, ki se začne z objavo javnega posvetovanja o načrtovanem državnem ukrepu in traja do začetka delovanja omrežja (tj. do začetka zagotavljanja veleprodajnih in/ali maloprodajnih storitev na omrežju, financiranem z državnimi sredstvi). Ustrezno časovno obdobje ne sme biti krajše od dveh let;“;

| (lll) | točka 157 se nadomesti z naslednjim:






  „(157) | ‚pristaniška infrastruktura‘ pomeni infrastrukturo in objekte, namenjene zagotavljanju pristaniških storitev, povezanih s prevozom, na primer priveze za privezovanje ladij, privezne zidove, pomole in plavajoče pontonske zapore na območjih plimovanja, notranje luke, zasipe in melioracijo zemljišč, infrastrukturo za zbiranje ladijskih odpadkov in ostankov tovora ter polnilno in oskrbovalno infrastrukturo v pristaniščih, ki oskrbuje vozila, mobilno terminalsko opremo in mobilno opremo za zemeljsko oskrbo z električno energijo, vodikom, amoniakom in metanolom;“; |
| --- | --- | --- |

(lll)

točka 157 se nadomesti z naslednjim:

„(157)

‚pristaniška infrastruktura‘ pomeni infrastrukturo in objekte, namenjene zagotavljanju pristaniških storitev, povezanih s prevozom, na primer priveze za privezovanje ladij, privezne zidove, pomole in plavajoče pontonske zapore na območjih plimovanja, notranje luke, zasipe in melioracijo zemljišč, infrastrukturo za zbiranje ladijskih odpadkov in ostankov tovora ter polnilno in oskrbovalno infrastrukturo v pristaniščih, ki oskrbuje vozila, mobilno terminalsko opremo in mobilno opremo za zemeljsko oskrbo z električno energijo, vodikom, amoniakom in metanolom;“;

| (mmm) | točka 161 se črta; |
| --- | --- |

(mmm)

točka 161 se črta;

| (3) | odstavek 1 člena 4 se spremeni:






  (a) | točke (a) do (e) se nadomestijo z naslednjim:






  „(a) | regionalna pomoč za naložbe: za naložbo, katere upravičeni stroški znašajo 110 milijonov EUR ali več, zneski pomoči na podjetje in na naložbeni projekt, kot so določeni spodaj:






  — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 10 %: 8,25 milijona EUR; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

odstavek 1 člena 4 se spremeni:

(a)

točke (a) do (e) se nadomestijo z naslednjim:

„(a)

regionalna pomoč za naložbe: za naložbo, katere upravičeni stroški znašajo 110 milijonov EUR ali več, zneski pomoči na podjetje in na naložbeni projekt, kot so določeni spodaj:

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 10 %: 8,25 milijona EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 15 %: 12,38 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 15 %: 12,38 milijona EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 20 %: 16,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 20 %: 16,5 milijona EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 25 %: 20,63 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 25 %: 20,63 milijona EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 30 %: 24,75 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 30 %: 24,75 milijona EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 35 %: 28,88 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 35 %: 28,88 milijona EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 40 %: 33 milijonov EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 40 %: 33 milijonov EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 50 %: 41,25 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 50 %: 41,25 milijona EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 60 %: 49,5 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 60 %: 49,5 milijona EUR;

| — | v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 70 %: 57,75 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

v primerih največje intenzivnosti regionalne pomoči v višini 70 %: 57,75 milijona EUR;

| (b) | regionalna pomoč za razvoj mestnih območij: 22 milijonov EUR, kot je določeno v členu 16(3); |
| --- | --- |

(b)

regionalna pomoč za razvoj mestnih območij: 22 milijonov EUR, kot je določeno v členu 16(3);

| (c) | pomoč za naložbe za MSP: 8,25 milijona EUR na podjetje in na naložbeni projekt; |
| --- | --- |

(c)

pomoč za naložbe za MSP: 8,25 milijona EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

| (d) | pomoč za svetovanje v korist MSP: 2,2 milijona EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(d)

pomoč za svetovanje v korist MSP: 2,2 milijona EUR na podjetje in na projekt;

| (e) | pomoč za MSP za udeležbo na sejmih: 2,2 milijona EUR letno na podjetje;“; |
| --- | --- |

(e)

pomoč za MSP za udeležbo na sejmih: 2,2 milijona EUR letno na podjetje;“;

| (b) | vstavita se naslednji točki (ea) in (eb):






  „(ea) | pomoč za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote iz člena 19c: 200 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca. Za mikropodjetja, dejavna v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, ta omejitev znaša 25 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca, za mikropodjetja, dejavna v sektorjih ribištva in akvakulture, pa 30 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavita se naslednji točki (ea) in (eb):

a

b

„(ea)

pomoč za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote iz člena 19c: 200 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca. Za mikropodjetja, dejavna v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, ta omejitev znaša 25 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca, za mikropodjetja, dejavna v sektorjih ribištva in akvakulture, pa 30 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca;

| (eb) | pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, iz člena 19d za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini: 2 milijona EUR na koledarsko leto na upravičenca. Za MSP, dejavna v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, ta omejitev znaša 250 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca, za MSP, dejavna v sektorjih ribištva in akvakulture, pa 300 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca. Pomoč, dodeljena podjetjem, dejavnim v predelavi in trženju kmetijskih pridelkov, je pogojena s tem, da se delno ali v celoti ne prenese na primarne proizvajalce;“; |
| --- | --- |

(eb)

pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, iz člena 19d za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini: 2 milijona EUR na koledarsko leto na upravičenca. Za MSP, dejavna v primarni proizvodnji kmetijskih proizvodov, ta omejitev znaša 250 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca, za MSP, dejavna v sektorjih ribištva in akvakulture, pa 300 000 EUR na koledarsko leto na upravičenca. Pomoč, dodeljena podjetjem, dejavnim v predelavi in trženju kmetijskih pridelkov, je pogojena s tem, da se delno ali v celoti ne prenese na primarne proizvajalce;“;

| (c) | točke (f) do (sa) se nadomestijo z naslednjim:






  „(f) | pomoč za podjetja, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja: pomoč na podlagi člena 20: 2,2 milijona EUR na podjetje in na projekt; pomoč na podlagi člena 20a: zneski iz člena 20a(2) na podjetje in na projekt; |
| --- | --- | --- |

(c)

točke (f) do (sa) se nadomestijo z naslednjim:

a

„(f)

pomoč za podjetja, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja: pomoč na podlagi člena 20: 2,2 milijona EUR na podjetje in na projekt; pomoč na podlagi člena 20a: zneski iz člena 20a(2) na podjetje in na projekt;

| (g) | pomoč za financiranje tveganja: 16,5 milijona EUR na upravičeno podjetje, kot je določeno v členih 21(8) in 21a(2); |
| --- | --- |

(g)

pomoč za financiranje tveganja: 16,5 milijona EUR na upravičeno podjetje, kot je določeno v členih 21(8) in 21a(2);

| (h) | pomoč za novoustanovljena podjetja: zneski na podjetje, določeni v členu 22(3), (4), (5) in (7); |
| --- | --- |

(h)

pomoč za novoustanovljena podjetja: zneski na podjetje, določeni v členu 22(3), (4), (5) in (7);

| (i) | pomoč za raziskave in razvoj:






  (i) | če je projekt pretežno temeljna raziskava: 55 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo temeljnih raziskav; |
| --- | --- | --- |

(i)

pomoč za raziskave in razvoj:

(i)

če je projekt pretežno temeljna raziskava: 55 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo temeljnih raziskav;

| (ii) | če je projekt pretežno industrijska raziskava: 35 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo industrijskih raziskav ali skupaj v kategorijo industrijskih in kategorijo temeljnih raziskav; |
| --- | --- |

(ii)

če je projekt pretežno industrijska raziskava: 35 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo industrijskih raziskav ali skupaj v kategorijo industrijskih in kategorijo temeljnih raziskav;

| (iii) | če projekt pretežno zadeva eksperimentalni razvoj: 25 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo eksperimentalnega razvoja; |
| --- | --- |

(iii)

če projekt pretežno zadeva eksperimentalni razvoj: 25 milijonov EUR na podjetje in na projekt; to velja, če več kot polovica upravičenih stroškov projekta nastane z dejavnostmi, ki spadajo v kategorijo eksperimentalnega razvoja;

| (iv) | če gre za projekt EUREKA ali se izvaja v okviru skupnega podjetja, ustanovljenega na podlagi člena 185 ali člena 187 Pogodbe, ali je v skladu s pogoji iz člena 25(6), točka (d), se lahko zneski iz točk (i) do (iii) podvojijo; |
| --- | --- |

(iv)

če gre za projekt EUREKA ali se izvaja v okviru skupnega podjetja, ustanovljenega na podlagi člena 185 ali člena 187 Pogodbe, ali je v skladu s pogoji iz člena 25(6), točka (d), se lahko zneski iz točk (i) do (iii) podvojijo;

| (v) | če je pomoč za raziskovalne in razvojne projekte dodeljena v obliki vračljivih predplačil, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun njihovega bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izražena kot odstotek upravičenih stroškov in ukrep določa, da se bodo predplačila v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnila z obrestno mero, vsaj enako diskontni stopnji, ki velja v trenutku dodelitve pomoči, se lahko zneski iz točk (i) do (iv) povečajo za 50 %; |
| --- | --- |

(v)

če je pomoč za raziskovalne in razvojne projekte dodeljena v obliki vračljivih predplačil, ki so v odsotnosti sprejete metodologije za izračun njihovega bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev izražena kot odstotek upravičenih stroškov in ukrep določa, da se bodo predplačila v primeru uspešnega izida projekta, kot je opredeljen na podlagi razumne in preudarne domneve, povrnila z obrestno mero, vsaj enako diskontni stopnji, ki velja v trenutku dodelitve pomoči, se lahko zneski iz točk (i) do (iv) povečajo za 50 %;

| (vi) | pomoč za študije izvedljivosti za pripravo na raziskovalne dejavnosti: 8,25 milijona EUR na študijo; |
| --- | --- |

(vi)

pomoč za študije izvedljivosti za pripravo na raziskovalne dejavnosti: 8,25 milijona EUR na študijo;

| (vii) | pomoč za MSP za raziskovalne in razvojne projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ in se izvajajo v skladu s členom 25a: znesek iz člena 25a; |
| --- | --- |

(vii)

pomoč za MSP za raziskovalne in razvojne projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ in se izvajajo v skladu s členom 25a: znesek iz člena 25a;

| (viii) | pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta ERC, ki se izvajajo v skladu s členom 25b: zneski iz člena 25b; |
| --- | --- |

(viii)

pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta ERC, ki se izvajajo v skladu s členom 25b: zneski iz člena 25b;

| (ix) | pomoč v okviru sofinanciranih raziskovalnih in razvojnih projektov, ki se izvajajo v skladu s členom 25c: zneski iz člena 25c; |
| --- | --- |

(ix)

pomoč v okviru sofinanciranih raziskovalnih in razvojnih projektov, ki se izvajajo v skladu s členom 25c: zneski iz člena 25c;

| (x) | pomoč za ukrepe povezovanja: zneski iz člena 25d; |
| --- | --- |

(x)

pomoč za ukrepe povezovanja: zneski iz člena 25d;

| (xi) | pomoč za sofinanciranje projektov, ki jih podpira Evropski obrambni sklad ali evropski program za razvoj obrambne industrije v skladu s členom 25e: 80 milijonov EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(xi)

pomoč za sofinanciranje projektov, ki jih podpira Evropski obrambni sklad ali evropski program za razvoj obrambne industrije v skladu s členom 25e: 80 milijonov EUR na podjetje in na projekt;

| (j) | pomoč za naložbe v raziskovalne infrastrukture: 35 milijonov EUR na infrastrukturo; |
| --- | --- |

(j)

pomoč za naložbe v raziskovalne infrastrukture: 35 milijonov EUR na infrastrukturo;

| (ja) | pomoč za naložbe v preskusne in eksperimentalne infrastrukture: 25 milijonov EUR na infrastrukturo; |
| --- | --- |

(ja)

pomoč za naložbe v preskusne in eksperimentalne infrastrukture: 25 milijonov EUR na infrastrukturo;

| (k) | pomoč za inovacijske grozde: 10 milijonov EUR na grozd; |
| --- | --- |

(k)

pomoč za inovacijske grozde: 10 milijonov EUR na grozd;

| (l) | pomoč za inovacije za MSP: 10 milijonov EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(l)

pomoč za inovacije za MSP: 10 milijonov EUR na podjetje in na projekt;

| (m) | pomoč za procesne in organizacijske inovacije: 12,5 milijona EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(m)

pomoč za procesne in organizacijske inovacije: 12,5 milijona EUR na podjetje in na projekt;

| (n) | pomoč za usposabljanje: 3 milijone EUR na projekt usposabljanja; |
| --- | --- |

(n)

pomoč za usposabljanje: 3 milijone EUR na projekt usposabljanja;

| (o) | pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev: 5,5 milijona EUR letno na podjetje; |
| --- | --- |

(o)

pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev: 5,5 milijona EUR letno na podjetje;

| (p) | pomoč za zaposlovanje invalidnih delavcev v obliki subvencij plač: 11 milijonov EUR letno na podjetje; |
| --- | --- |

(p)

pomoč za zaposlovanje invalidnih delavcev v obliki subvencij plač: 11 milijonov EUR letno na podjetje;

| (q) | pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidnih delavcev: 11 milijonov EUR letno na podjetje; |
| --- | --- |

(q)

pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidnih delavcev: 11 milijonov EUR letno na podjetje;

| (r) | pomoč za nadomestilo stroškov pomoči za prikrajšane delavce: 5,5 milijona EUR letno na podjetje; |
| --- | --- |

(r)

pomoč za nadomestilo stroškov pomoči za prikrajšane delavce: 5,5 milijona EUR letno na podjetje;

| (s) | pomoč za naložbe v varstvo okolja, razen če ni določeno drugače: 30 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt; |
| --- | --- |

(s)

pomoč za naložbe v varstvo okolja, razen če ni določeno drugače: 30 milijonov EUR na podjetje in na naložbeni projekt;

| (sa) | pomoč za namensko infrastrukturo in skladiščenje iz člena 36(4): 25 milijonov EUR na projekt;“; |
| --- | --- |

(sa)

pomoč za namensko infrastrukturo in skladiščenje iz člena 36(4): 25 milijonov EUR na projekt;“;

| (d) | vstavijo se naslednje točke (sb) do (sf):






  „(sb) | pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo iz člena 36a(1) in (2): 30 milijonov EUR na podjetje in na projekt ter, v primeru shem, povprečni letni proračun v višini 300 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavijo se naslednje točke (sb) do (sf):

b

f

„(sb)

pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo iz člena 36a(1) in (2): 30 milijonov EUR na podjetje in na projekt ter, v primeru shem, povprečni letni proračun v višini 300 milijonov EUR;

| (sc) | pomoč za naložbe v kombinirano izboljšanje energijske in okoljske uspešnosti stavb iz členov 38a(7) in 39(2a): 30 milijonov EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(sc)

pomoč za naložbe v kombinirano izboljšanje energijske in okoljske uspešnosti stavb iz členov 38a(7) in 39(2a): 30 milijonov EUR na podjetje in na projekt;

| (sd) | pomoč za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije iz člena 38b: 30 milijonov EUR nominalnega zneska skupnega neizplačanega financiranja na upravičenca; |
| --- | --- |

(sd)

pomoč za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije iz člena 38b: 30 milijonov EUR nominalnega zneska skupnega neizplačanega financiranja na upravičenca;

| (se) | pomoč za naložbe v projekte energijske učinkovitosti v stavbah v obliki finančnih instrumentov: zneski iz člena 39(5); |
| --- | --- |

(se)

pomoč za naložbe v projekte energijske učinkovitosti v stavbah v obliki finančnih instrumentov: zneski iz člena 39(5);

| (sf) | pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali dajatev iz člena 44a: 50 milijonov EUR letno na shemo;“; |
| --- | --- |

(sf)

pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali dajatev iz člena 44a: 50 milijonov EUR letno na shemo;“;

| (e) | točki (t) in (u) se črtata; |
| --- | --- |

(e)

točki (t) in (u) se črtata;

| (f) | točke (v) do (y) se nadomestijo z naslednjim:






  „(v) | pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov iz člena 42 ter pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika pri manjših projektih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov iz člena 43: 30 milijonov EUR na podjetje in na projekt; vsota proračunov vseh shem iz člena 42 in vsota proračunov vseh shem iz člena 43 ne bi smela presegati 300 milijonov EUR na leto; |
| --- | --- | --- |

(f)

točke (v) do (y) se nadomestijo z naslednjim:

„(v)

pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov iz člena 42 ter pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika pri manjših projektih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov iz člena 43: 30 milijonov EUR na podjetje in na projekt; vsota proračunov vseh shem iz člena 42 in vsota proračunov vseh shem iz člena 43 ne bi smela presegati 300 milijonov EUR na leto;

| (w) | pomoč za sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja iz člena 46: 50 milijonov EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(w)

pomoč za sisteme daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja iz člena 46: 50 milijonov EUR na podjetje in na projekt;

| (x) | pomoč za energetsko infrastrukturo iz člena 48: 70 milijonov EUR na podjetje in na projekt; |
| --- | --- |

(x)

pomoč za energetsko infrastrukturo iz člena 48: 70 milijonov EUR na podjetje in na projekt;

| (y) | pomoč za izgradnjo fiksnih širokopasovnih omrežij, dodeljena v obliki nepovratnih sredstev: 100 milijonov EUR skupnih stroškov na projekt; pri pomoči za fiksna širokopasovna omrežja, dodeljeni v obliki finančnega instrumenta, nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt, ne sme presegati 150 milijonov EUR;“; |
| --- | --- |

(y)

pomoč za izgradnjo fiksnih širokopasovnih omrežij, dodeljena v obliki nepovratnih sredstev: 100 milijonov EUR skupnih stroškov na projekt; pri pomoči za fiksna širokopasovna omrežja, dodeljeni v obliki finančnega instrumenta, nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt, ne sme presegati 150 milijonov EUR;“;

| (g) | vstavi se naslednja točka (yd):






  „(yd) | pomoč za izgradnjo zalednih omrežij, dodeljena v obliki nepovratnih sredstev: 100 milijonov EUR skupnih stroškov na projekt; pri pomoči za izgradnjo zalednih omrežij, dodeljeni v obliki finančnega instrumenta, nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt, ne sme presegati 150 milijonov EUR;“; |
| --- | --- | --- |

(g)

vstavi se naslednja točka (yd):

d

„(yd)

pomoč za izgradnjo zalednih omrežij, dodeljena v obliki nepovratnih sredstev: 100 milijonov EUR skupnih stroškov na projekt; pri pomoči za izgradnjo zalednih omrežij, dodeljeni v obliki finančnega instrumenta, nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt, ne sme presegati 150 milijonov EUR;“;

| (h) | točke (z) do (cc) se nadomestijo z naslednjim:






  „(z) | pomoč za naložbe v kulturo in ohranjanje kulturne dediščine: 165 milijonov EUR na projekt; pomoč za tekoče poslovanje za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine; 82,5 milijona EUR letno na podjetje; |
| --- | --- | --- |

(h)

točke (z) do (cc) se nadomestijo z naslednjim:

„(z)

pomoč za naložbe v kulturo in ohranjanje kulturne dediščine: 165 milijonov EUR na projekt; pomoč za tekoče poslovanje za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine; 82,5 milijona EUR letno na podjetje;

| (aa) | sheme pomoči za avdiovizualna dela: 55 milijonov EUR letno na shemo; |
| --- | --- |

(aa)

sheme pomoči za avdiovizualna dela: 55 milijonov EUR letno na shemo;

| (bb) | pomoč za naložbe v šport in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo: 33 milijonov EUR ali skupni stroški, ki presegajo 110 milijonov EUR na projekt; pomoč za tekoče poslovanje za športno infrastrukturo: 2,2 milijona EUR letno na infrastrukturo; |
| --- | --- |

(bb)

pomoč za naložbe v šport in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo: 33 milijonov EUR ali skupni stroški, ki presegajo 110 milijonov EUR na projekt; pomoč za tekoče poslovanje za športno infrastrukturo: 2,2 milijona EUR letno na infrastrukturo;

| (cc) | pomoč za naložbe v lokalno infrastrukturo: 11 milijonov EUR ali skupni stroški, ki presegajo 22 milijonov EUR za isto infrastrukturo;“; |
| --- | --- |

(cc)

pomoč za naložbe v lokalno infrastrukturo: 11 milijonov EUR ali skupni stroški, ki presegajo 22 milijonov EUR za isto infrastrukturo;“;

| (i) | točke (ee) do (ff) se nadomestijo z naslednjim:






  „(ee) | pomoč za pomorska pristanišča: upravičeni stroški v višini 143 milijonov EUR na projekt (ali 165 milijonov EUR na projekt v pomorskem pristanišču, vključenem v delovni načrt koridorja jedrnega omrežja iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*34)); kar zadeva izkop, je projekt opredeljen kot ves izkop, ki se opravi v enem koledarskem letu; |
| --- | --- | --- |

(i)

točke (ee) do (ff) se nadomestijo z naslednjim:

„(ee)

pomoč za pomorska pristanišča: upravičeni stroški v višini 143 milijonov EUR na projekt (ali 165 milijonov EUR na projekt v pomorskem pristanišču, vključenem v delovni načrt koridorja jedrnega omrežja iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*34)); kar zadeva izkop, je projekt opredeljen kot ves izkop, ki se opravi v enem koledarskem letu;

*34

| (ff) | pomoč za pristanišča na celinskih vodah: upravičeni stroški v višini 44 milijonov EUR na projekt (ali 55 milijonov EUR na projekt v pristanišču na celinskih vodah, vključenem v delovni načrt koridorja jedrnega omrežja iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013); kar zadeva izkop, je projekt opredeljen kot ves izkop, ki se opravi v enem koledarskem letu; |
| --- | --- |

(ff)

pomoč za pristanišča na celinskih vodah: upravičeni stroški v višini 44 milijonov EUR na projekt (ali 55 milijonov EUR na projekt v pristanišču na celinskih vodah, vključenem v delovni načrt koridorja jedrnega omrežja iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1315/2013); kar zadeva izkop, je projekt opredeljen kot ves izkop, ki se opravi v enem koledarskem letu;

(*34)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).“;"

*34

| (j) | točka (hh) se nadomesti z naslednjim:






  „(hh) | pomoč za stroške MSP, ki nastanejo zaradi sodelovanja v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost: pomoč na podlagi člena 19a: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt; pomoč na podlagi člena 19b: zneski iz člena 19b(2) na projekt.“; |
| --- | --- | --- |

(j)

točka (hh) se nadomesti z naslednjim:

„(hh)

pomoč za stroške MSP, ki nastanejo zaradi sodelovanja v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost: pomoč na podlagi člena 19a: 2 milijona EUR na podjetje in na projekt; pomoč na podlagi člena 19b: zneski iz člena 19b(2) na projekt.“;

| (4) | člen 5 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja, če so izpolnjeni pogoji iz členov 21 in 21a;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

člen 5 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

pomoč v obliki ukrepov za financiranje tveganja, če so izpolnjeni pogoji iz členov 21 in 21a;“;

| (b) | v odstavku 2 se vstavi naslednja točka (ga):






  „(ga) | pomoč za MSP v obliki znižanih pristojbin za dostop ali v obliki prostega dostopa do svetovalnih storitev za inovacije in podpornih storitev za inovacije, kot so opredeljene v členu 2, točka 94 oziroma 95, ki jih nudijo na primer organizacije za raziskave in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi na podlagi sheme pomoči, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (i) | ugodnost znižanih pristojbin ali pridobljenega prostega dostopa je količinsko opredeljiva in dokazljiva; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se vstavi naslednja točka (ga):

a

„(ga)

pomoč za MSP v obliki znižanih pristojbin za dostop ali v obliki prostega dostopa do svetovalnih storitev za inovacije in podpornih storitev za inovacije, kot so opredeljene v členu 2, točka 94 oziroma 95, ki jih nudijo na primer organizacije za raziskave in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi na podlagi sheme pomoči, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(i)

ugodnost znižanih pristojbin ali pridobljenega prostega dostopa je količinsko opredeljiva in dokazljiva;

| (ii) | popolni ali delni popusti na cene za storitve ter pravila, v skladu s katerimi lahko MSP zaprosijo za popuste, so izbrani ter se jim popusti odobrijo, se javno objavijo (prek spletišč ali na drug primeren način), preden ponudnik storitev začne ponujati popuste; |
| --- | --- |

(ii)

popolni ali delni popusti na cene za storitve ter pravila, v skladu s katerimi lahko MSP zaprosijo za popuste, so izbrani ter se jim popusti odobrijo, se javno objavijo (prek spletišč ali na drug primeren način), preden ponudnik storitev začne ponujati popuste;

| (iii) | ponudnik storitev vodi evidenco o zneskih pomoči, dodeljenih vsakemu MSP v obliki popustov na cene, da zagotovi upoštevanje zgornjih mej iz člena 28(3) in (4). Ponudnik storitev take evidence hrani 10 let od dneva dodelitve zadnje pomoči;“; |
| --- | --- |

(iii)

ponudnik storitev vodi evidenco o zneskih pomoči, dodeljenih vsakemu MSP v obliki popustov na cene, da zagotovi upoštevanje zgornjih mej iz člena 28(3) in (4). Ponudnik storitev take evidence hrani 10 let od dneva dodelitve zadnje pomoči;“;

| (c) | v odstavku 2 se točka (l) nadomesti z naslednjim:






  „(l) | pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, če so izpolnjeni pogoji iz poglavja III, oddelek 16;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se točka (l) nadomesti z naslednjim:

„(l)

pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU, če so izpolnjeni pogoji iz poglavja III, oddelek 16;“;

| (d) | v odstavku 2 se dodata naslednji točki (m) in (n):






  „(m) | pomoč za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, če so izpolnjeni pogoji iz člena 19c; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 2 se dodata naslednji točki (m) in (n):

„(m)

pomoč za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, če so izpolnjeni pogoji iz člena 19c;

| (n) | pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini, če so izpolnjeni pogoji iz člena 19d;“; |
| --- | --- |

(n)

pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini, če so izpolnjeni pogoji iz člena 19d;“;

| (5) | člen 6 se spremeni:






  (a) | v odstavku 5 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | pomoč za dostop MSP do finančnih sredstev, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz členov 21, 21a in 22;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

člen 6 se spremeni:

(a)

v odstavku 5 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

pomoč za dostop MSP do finančnih sredstev, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz členov 21, 21a in 22;“;

| (b) | v odstavku 5 se točka (l) nadomesti z naslednjim:






  „(l) | pomoč za MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali imajo koristi od teh projektov, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 19a ali 19b;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se točka (l) nadomesti z naslednjim:

„(l)

pomoč za MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali imajo koristi od teh projektov, če so izpolnjeni ustrezni pogoji iz člena 19a ali 19b;“;

| (c) | v odstavku 5 se dodajo naslednje točke (m) do (q):






  „(m) | pomoč za sanacijo okoljske škode ter rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, kadar stroški sanacije ali rehabilitacije presegajo povečanje vrednosti zemljišča ali premoženja in so izpolnjeni pogoji iz člena 45; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se dodajo naslednje točke (m) do (q):

„(m)

pomoč za sanacijo okoljske škode ter rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, kadar stroški sanacije ali rehabilitacije presegajo povečanje vrednosti zemljišča ali premoženja in so izpolnjeni pogoji iz člena 45;

| (n) | pomoč za varstvo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 45. |
| --- | --- |

(n)

pomoč za varstvo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 45.

| (o) | pomoč za spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu s členi 41, 42 in 43, kadar se pomoč dodeli samodejno v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku, ter kadar je bil ukrep sprejet in je v veljavi, preden se je projekt ali dejavnost, ki prejme pomoč, začela izvajati; |
| --- | --- |

(o)

pomoč za spodbujanje energije iz obnovljivih virov v skladu s členi 41, 42 in 43, kadar se pomoč dodeli samodejno v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku, ter kadar je bil ukrep sprejet in je v veljavi, preden se je projekt ali dejavnost, ki prejme pomoč, začela izvajati;

| (p) | pomoč za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, če so izpolnjeni pogoji iz člena 19c; |
| --- | --- |

(p)

pomoč za mikropodjetja v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, če so izpolnjeni pogoji iz člena 19c;

| (q) | pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini, če so izpolnjeni pogoji iz člena 19d.“; |
| --- | --- |

(q)

pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini, če so izpolnjeni pogoji iz člena 19d.“;

| (6) | v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo številčni podatki pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev. Vendar se davek na dodano vrednost, obračunan na upravičene stroške ali izdatke, ki se lahko povrne v skladu z veljavno nacionalno davčno zakonodajo, ne upošteva pri izračunu intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov. Za upravičene stroške se predložijo dokumentarna dokazila, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena. Zneski upravičenih stroškov se lahko izračunajo v skladu z možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov, če se dejavnost vsaj delno financira iz enega od skladov Unije, ki dovoljuje uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, in če je kategorija stroškov upravičena v skladu z ustrezno določbo o izvzetju. V takem primeru se uporabljajo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, določene v ustreznih pravilih, ki urejajo sklad Unije. Poleg tega se lahko zneski upravičenih stroškov izračunajo v skladu z možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov tudi za projekte, ki se izvajajo v skladu z načrti za okrevanje in odpornost, kot jih je odobril Svet na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (*35), če se uporabijo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali Uredbe (EU) 2021/1060. Poleg tega se lahko za pomoč na podlagi členov 25a in 25b posredni stroški izračunajo v skladu s pravili iz ustreznega odstavka 3 členov 25a in 25b.


  (*35)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).“;" |
| --- | --- |

(6)

v členu 7 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Za izračun intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov se uporabijo številčni podatki pred vsakim odbitkom davkov ali drugih dajatev. Vendar se davek na dodano vrednost, obračunan na upravičene stroške ali izdatke, ki se lahko povrne v skladu z veljavno nacionalno davčno zakonodajo, ne upošteva pri izračunu intenzivnosti pomoči in upravičenih stroškov. Za upravičene stroške se predložijo dokumentarna dokazila, ki morajo biti razumljiva, podrobna in posodobljena. Zneski upravičenih stroškov se lahko izračunajo v skladu z možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov, če se dejavnost vsaj delno financira iz enega od skladov Unije, ki dovoljuje uporabo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, in če je kategorija stroškov upravičena v skladu z ustrezno določbo o izvzetju. V takem primeru se uporabljajo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov, določene v ustreznih pravilih, ki urejajo sklad Unije. Poleg tega se lahko zneski upravičenih stroškov izračunajo v skladu z možnostmi poenostavljenega obračunavanja stroškov tudi za projekte, ki se izvajajo v skladu z načrti za okrevanje in odpornost, kot jih je odobril Svet na podlagi Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (*35), če se uporabijo možnosti poenostavljenega obračunavanja stroškov iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali Uredbe (EU) 2021/1060. Poleg tega se lahko za pomoč na podlagi členov 25a in 25b posredni stroški izračunajo v skladu s pravili iz ustreznega odstavka 3 členov 25a in 25b.

(*35)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).“;"

*35

| (7) | člen 8 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Kadar se finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, kombinirajo z državno pomočjo, je treba upoštevati le slednjo pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije. Z odstopanjem od tega lahko skupna javna finančna sredstva za projekte, ki jih podpira Evropski obrambni sklad, dosežejo skupne upravičene stroške projekta ne glede na najvišjo stopnjo financiranja, ki se uporablja v okviru tega sklada, če se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči v skladu s to uredbo.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 8 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar se finančna sredstva Unije, ki jih centralno upravljajo institucije, agencije, skupna podjetja ali drugi organi Unije, ki niso pod neposrednim ali posrednim nadzorom države članice, kombinirajo z državno pomočjo, je treba upoštevati le slednjo pri ugotavljanju, ali se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči, če skupni znesek javnih finančnih sredstev, ki je bil dodeljen v zvezi z istimi upravičenimi stroški, ne presega najugodnejše stopnje financiranja, kot je določena z veljavnimi predpisi prava Unije. Z odstopanjem od tega lahko skupna javna finančna sredstva za projekte, ki jih podpira Evropski obrambni sklad, dosežejo skupne upravičene stroške projekta ne glede na najvišjo stopnjo financiranja, ki se uporablja v okviru tega sklada, če se upoštevajo pragovi za priglasitev in največje intenzivnosti pomoči ali najvišji zneski pomoči v skladu s to uredbo.“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta na podlagi člena 19b, 20a, 21, 21a, 22 ali 23, člena 56e(5), točka (a)(ii), (iii) ali (iv), člena 56e(10) in člena 56f, se lahko kumulira z vsako drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko kumulira s katero koli drugo državno pomočjo brez opredeljivih upravičenih stroškov, in sicer do najvišjega zadevnega praga skupnega financiranja, določenega za posebne okoliščine vsakega primera s to ali katero koli drugo uredbo o skupinskih izvzetjih ali s sklepom, ki ga sprejme Komisija. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, izvzeta na podlagi te uredbe, se lahko kumulira z drugo pomočjo brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je dodeljena za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice v skladu s členom 107(3), točka (b), Pogodbe in odobrena s sklepom Komisije. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta na podlagi člena 56e(5), točka (a)(ii), (iii) ali (iv), člena 56e(10) in člena 56f, se lahko kumulira z drugo pomočjo brez opredeljivih upravičenih stroškov, izvzeto na podlagi istih členov.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta na podlagi člena 19b, 20a, 21, 21a, 22 ali 23, člena 56e(5), točka (a)(ii), (iii) ali (iv), člena 56e(10) in člena 56f, se lahko kumulira z vsako drugo državno pomočjo z opredeljivimi upravičenimi stroški. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov se lahko kumulira s katero koli drugo državno pomočjo brez opredeljivih upravičenih stroškov, in sicer do najvišjega zadevnega praga skupnega financiranja, določenega za posebne okoliščine vsakega primera s to ali katero koli drugo uredbo o skupinskih izvzetjih ali s sklepom, ki ga sprejme Komisija. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, izvzeta na podlagi te uredbe, se lahko kumulira z drugo pomočjo brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je dodeljena za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice v skladu s členom 107(3), točka (b), Pogodbe in odobrena s sklepom Komisije. Pomoč brez opredeljivih upravičenih stroškov, ki je izvzeta na podlagi člena 56e(5), točka (a)(ii), (iii) ali (iv), člena 56e(10) in člena 56f, se lahko kumulira z drugo pomočjo brez opredeljivih upravičenih stroškov, izvzeto na podlagi istih členov.“

| (8) | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Zadevna država članica zagotovi, da se na spletišču Komisije za preglednost dodeljevanja pomoči (*36) ali na izčrpnem spletišču o državnih pomočeh na nacionalni ali regionalni ravni objavijo:






  (a) | povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezava, ki omogoča dostop do njega; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Zadevna država članica zagotovi, da se na spletišču Komisije za preglednost dodeljevanja pomoči (*36) ali na izčrpnem spletišču o državnih pomočeh na nacionalni ali regionalni ravni objavijo:

(a)

povzetek informacij iz člena 11 v standardizirani obliki, določeni v Prilogi II, ali povezava, ki omogoča dostop do njega;

| (b) | celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezava, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila; |
| --- | --- |

(b)

celotno besedilo vsakega ukrepa pomoči, kot je navedeno v členu 11, ali povezava, ki zagotavlja dostop do celotnega besedila;

| (c) | informacije iz Priloge III o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 100 000 EUR, ali, kar zadeva pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU v skladu z oddelkom 16, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 500 000 EUR, ali, kar zadeva upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji ali sektorju ribištva in akvakulture, razen tistih, za katere se uporablja oddelek 2a, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 10 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

informacije iz Priloge III o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 100 000 EUR, ali, kar zadeva pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU v skladu z oddelkom 16, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 500 000 EUR, ali, kar zadeva upravičence, dejavne v primarni kmetijski proizvodnji ali sektorju ribištva in akvakulture, razen tistih, za katere se uporablja oddelek 2a, informacije o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 10 000 EUR.

Glede pomoči, dodeljene za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20, se informacije iz tega odstavka objavijo na spletišču države članice, v kateri se nahaja zadevni organ upravljanja, kakor je določeno v členu 21 Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (*37) ali členu 45 Uredbe (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta (*38), odvisno od tega, katera se uporablja. Druga možnost je, da se sodelujoče države članice odločijo, da vsaka zagotovi informacije v zvezi z ukrepi pomoči na svojem ozemlju na zadevnih spletiščih.

Obveznosti objave iz prvega pododstavka se ne uporabljajo za pomoč, dodeljeno za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20a ter za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 19b.

2.   Za sheme v obliki davčnih ugodnosti in sheme, ki jih zajemajo členi 16, 21a in 22 (*39), se šteje, da so pogoji iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (c), tega člena izpolnjeni, če države članice objavijo zahtevane informacije o zneskih individualne pomoči v naslednjih razponih (v milijonih EUR):

| | 0,01–0,1 (samo za ribištvo, akvakulturo in primarno kmetijsko proizvodnjo); |
| --- | --- |

0,01–0,1 (samo za ribištvo, akvakulturo in primarno kmetijsko proizvodnjo);

| | 0,1–0,5; |
| --- | --- |

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30 ter |
| --- | --- |

10–30 ter

| | 30 in več. |
| --- | --- |

30 in več.

(*36)  Javni iskalnik po podatkovni zbirki državne pomoči, na voljo na spletnem naslovu: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=sl."

*36

(*37)  Uredba (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (UL L 347, 20.12.2013, str. 259)."

*37

(*38)  Uredba (EU) 2021/1059 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (UL L 231, 30.6.2021, str. 94)."

*38

(*39)  Za sheme v skladu s členi 16, 21a in 22 te uredbe se zahteva glede objave informacij o vsaki dodelitvi individualne pomoči, ki presega 100 000 EUR, lahko opusti v zvezi z MSP, ki niso izvedla nobene komercialne prodaje na nobenem trgu.“;"

*39

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Informacije iz odstavka 1, točka (c), morajo biti organizirane in dostopne v standardizirani obliki, kot je opisano v Prilogi III, ter omogočati učinkoviti funkciji iskanja in prenosa. Objavijo se v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, za pomoč v obliki davčnih ugodnosti pa v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi, in so na voljo vsaj 10 let od datuma, ko je bila pomoč dodeljena. Če ni formalne zahteve za oddajo letne davčne napovedi, se za pomoč v obliki davčnih ugodnosti za namene tega odstavka kot datum dodelitve pomoči šteje 31. december leta, za katero je bila pomoč dodeljena.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Informacije iz odstavka 1, točka (c), morajo biti organizirane in dostopne v standardizirani obliki, kot je opisano v Prilogi III, ter omogočati učinkoviti funkciji iskanja in prenosa. Objavijo se v šestih mesecih od datuma dodelitve pomoči, za pomoč v obliki davčnih ugodnosti pa v enem letu od roka za oddajo davčne napovedi, in so na voljo vsaj 10 let od datuma, ko je bila pomoč dodeljena. Če ni formalne zahteve za oddajo letne davčne napovedi, se za pomoč v obliki davčnih ugodnosti za namene tega odstavka kot datum dodelitve pomoči šteje 31. december leta, za katero je bila pomoč dodeljena.“

| (9) | v členu 11(1) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:

  „Prvi pododstavek se ne uporablja za pomoč, dodeljeno za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20a ter za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 19b.“; |
| --- | --- |

(9)

v členu 11(1) se zadnji stavek nadomesti z naslednjim:

„Prvi pododstavek se ne uporablja za pomoč, dodeljeno za projekte evropskega teritorialnega sodelovanja iz člena 20a ter za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 19b.“;

| (10) | člen 13 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 13
  Področje uporabe regionalne pomoči
  Ta oddelek se ne uporablja za:






  (a) | pomoč v sektorju jeklarstva, lignita in premogovništva; |
| --- | --- | --- |

(10)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Področje uporabe regionalne pomoči

Ta oddelek se ne uporablja za:

(a)

pomoč v sektorju jeklarstva, lignita in premogovništva;

| (b) | pomoč prometnemu sektorju in povezani infrastrukturi, pomoč za proizvodnjo, shranjevanje, prenos in distribucijo energije ter energetsko infrastrukturo, razen regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah in shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, ter pomoč v sektorju širokopasovnih povezav, razen shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje; |
| --- | --- |

(b)

pomoč prometnemu sektorju in povezani infrastrukturi, pomoč za proizvodnjo, shranjevanje, prenos in distribucijo energije ter energetsko infrastrukturo, razen regionalne pomoči za naložbe v najbolj oddaljenih regijah in shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje, ter pomoč v sektorju širokopasovnih povezav, razen shem regionalne pomoči za tekoče poslovanje;

| (c) | regionalno pomoč v obliki shem, ki so namenjene omejenemu številu posebnih sektorjev gospodarske dejavnosti; sheme, namenjene turističnim dejavnostim ali predelavi in trženju kmetijskih proizvodov, se ne štejejo za sheme, namenjene posebnim sektorjem gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

regionalno pomoč v obliki shem, ki so namenjene omejenemu številu posebnih sektorjev gospodarske dejavnosti; sheme, namenjene turističnim dejavnostim ali predelavi in trženju kmetijskih proizvodov, se ne štejejo za sheme, namenjene posebnim sektorjem gospodarske dejavnosti;

| (d) | regionalno pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno podjetjem, katerih glavne dejavnosti spadajo v področje K (Finančne in zavarovalniške dejavnosti) NACE Rev. 2, ali podjetjem, ki izvajajo dejavnosti znotraj skupine, katerih glavne dejavnosti spadajo v razreda 70.10 (Dejavnost uprav podjetij) ali 70.22 (Drugo podjetniško in poslovno svetovanje) NACE Rev. 2.“; |
| --- | --- |

(d)

regionalno pomoč za tekoče poslovanje, dodeljeno podjetjem, katerih glavne dejavnosti spadajo v področje K (Finančne in zavarovalniške dejavnosti) NACE Rev. 2, ali podjetjem, ki izvajajo dejavnosti znotraj skupine, katerih glavne dejavnosti spadajo v razreda 70.10 (Dejavnost uprav podjetij) ali 70.22 (Drugo podjetniško in poslovno svetovanje) NACE Rev. 2.“;

| (11) | člen 14 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe, se pomoč lahko odobri za vsako obliko začetne naložbe, ne glede na velikost upravičenca. Na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, se lahko MSP pomoč dodeli za vsako obliko začetne naložbe, velikim podjetjem pa samo za začetno naložbo, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost na zadevnem območju.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 14 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe, se pomoč lahko odobri za vsako obliko začetne naložbe, ne glede na velikost upravičenca. Na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, se lahko MSP pomoč dodeli za vsako obliko začetne naložbe, velikim podjetjem pa samo za začetno naložbo, ki ustvari novo gospodarsko dejavnost na zadevnem območju.“

| (b) | odstavki 4 do 7 se nadomestijo z naslednjim:

  „4.   Upravičeni stroški so eno ali več od naslednjega:






  (a) | stroški naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva ali |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 4 do 7 se nadomestijo z naslednjim:

„4.   Upravičeni stroški so eno ali več od naslednjega:

(a)

stroški naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva ali

| (b) | ocenjeni stroški plač za delovna mesta, ustvarjena zaradi začetne naložbe, izračunani za obdobje dveh let, ali |
| --- | --- |

(b)

ocenjeni stroški plač za delovna mesta, ustvarjena zaradi začetne naložbe, izračunani za obdobje dveh let, ali

| (c) | kombinacija dela stroškov iz točk (a) in (b), ki pa ne presega najvišjega zneska, izračunanega na podlagi točke (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

kombinacija dela stroškov iz točk (a) in (b), ki pa ne presega najvišjega zneska, izračunanega na podlagi točke (a) ali (b).

5.   Naložba ostane na zadevnem območju najmanj pet let ali za MSP najmanj tri leta po dokončani naložbi. To ne preprečuje nadomestitve obratov ali opreme, ki so zastareli ali se pokvarili v tem obdobju, če gospodarska dejavnost ostane na zadevnem območju za najkrajše obdobje.

6.   Pridobljena sredstva so nova, razen za MSP in pri prevzemu poslovne enote.

Stroški, povezani z zakupom opredmetenih sredstev, se lahko upoštevajo pod naslednjima pogojema:

| (a) | pri zemljiščih in stavbah se mora za velika podjetja zakup nadaljevati vsaj pet let po pričakovanem datumu dokončanja naložbe, za MSP pa tri leta; |
| --- | --- |

(a)

pri zemljiščih in stavbah se mora za velika podjetja zakup nadaljevati vsaj pet let po pričakovanem datumu dokončanja naložbe, za MSP pa tri leta;

| (b) | pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega najema in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja zakupa odkupi sredstvo. |
| --- | --- |

(b)

pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega najema in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja zakupa odkupi sredstvo.

V primeru začetne naložbe iz člena 2, točka 49(b) ali 51(b), se načeloma upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Če pa član družine prvotnega lastnika ali eden ali več od zaposlenih prevzame malo podjetje, ne velja pogoj, da se sredstva kupijo od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Transakcija poteka v skladu s tržnimi pogoji. Če pridobitev sredstev poslovne enote spremlja dodatna naložba, ki je upravičena do regionalne pomoči, se upravičeni stroški te dodatne naložbe prištejejo stroškom za pridobitev sredstev poslovne enote. Če je pomoč za pridobitev sredstev že bila odobrena pred njihovim nakupom, je treba nabavno vrednost teh sredstev odšteti od upravičenih stroškov, povezanih s prevzemom poslovne enote.

7.   Pri pomoči, dodeljeni velikim podjetjem za bistveno spremembo v proizvodnem procesu, upravičeni stroški presegajo znesek amortizacije sredstev, povezanih z dejavnostjo, ki naj bi se modernizirala, v zadnjih treh poslovnih letih. Pri pomoči, dodeljeni velikim podjetjem ali MSP za diverzifikacijo obstoječe poslovne enote, upravičeni stroški za vsaj 200 % presegajo knjigovodsko vrednost ponovno uporabljenih sredstev, kot je bila evidentirana v poslovnem letu pred začetkom del.“

| (c) | odstavek 8 se spremeni:






  (i) | v prvem pododstavku se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | vključiti jih je treba v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in morajo ostati povezana s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, najmanj pet let, v primeru MSP pa najmanj tri leta.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 8 se spremeni:

(i)

v prvem pododstavku se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

vključiti jih je treba v sredstva podjetja, ki prejme pomoč, in morajo ostati povezana s projektom, za katerega je dodeljena pomoč, najmanj pet let, v primeru MSP pa najmanj tri leta.“;

| (ii) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

  „Za velika podjetja so stroški neopredmetenih sredstev upravičeni le do 50 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov za začetno naložbo. Za MSP je upravičenih 100 % stroškov neopredmetenih sredstev.“; |
| --- | --- |

(ii)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Za velika podjetja so stroški neopredmetenih sredstev upravičeni le do 50 % celotnih upravičenih naložbenih stroškov za začetno naložbo. Za MSP je upravičenih 100 % stroškov neopredmetenih sredstev.“;

| (d) | v odstavku 9 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | zaradi naložbenega projekta pride do neto povečanja števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti, izraženega v delovnih enotah na leto, v primerjavi s povprečjem v preteklih 12 mesecih, potem ko se od števila ustvarjenih delovnih mest odštejejo izgubljena delovna mesta v tem obdobju; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 9 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

zaradi naložbenega projekta pride do neto povečanja števila zaposlenih v zadevni poslovni enoti, izraženega v delovnih enotah na leto, v primerjavi s povprečjem v preteklih 12 mesecih, potem ko se od števila ustvarjenih delovnih mest odštejejo izgubljena delovna mesta v tem obdobju;

| (b) | vsa delovna mesta se zapolnijo v treh letih po dokončanju naložbe;“; |
| --- | --- |

(b)

vsa delovna mesta se zapolnijo v treh letih po dokončanju naložbe;“;

| (e) | odstavka 10 in 11 se črtata; |
| --- | --- |

(e)

odstavka 10 in 11 se črtata;

| (f) | v odstavku 12 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „12.   Intenzivnost pomoči ne presega največje intenzivnosti pomoči, določene v karti regionalne pomoči in ki je v veljavi v času, ko se pomoč dodeli na zadevnem območju.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

v odstavku 12 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„12.   Intenzivnost pomoči ne presega največje intenzivnosti pomoči, določene v karti regionalne pomoči in ki je v veljavi v času, ko se pomoč dodeli na zadevnem območju.“

| (g) | v odstavku 13 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

  „13.   Vsaka začetna naložba v zvezi z isto ali podobno dejavnostjo, ki jo je začel isti upravičenec (na ravni skupine) v obdobju treh let od datuma začetka del na drugi naložbi, ki prejema pomoč, v isti regiji na ravni 3 standardne klasifikacije statističnih teritorialnih enot, se šteje za del enotnega naložbenega projekta.“
  ; |
| --- | --- |

(g)

v odstavku 13 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„13.   Vsaka začetna naložba v zvezi z isto ali podobno dejavnostjo, ki jo je začel isti upravičenec (na ravni skupine) v obdobju treh let od datuma začetka del na drugi naložbi, ki prejema pomoč, v isti regiji na ravni 3 standardne klasifikacije statističnih teritorialnih enot, se šteje za del enotnega naložbenega projekta.“

| (h) | odstavka 14 in 15 se nadomestita z naslednjim:

  „14.   Upravičenec do pomoči zagotovi finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov z lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem v obliki, ki ni povezana z javno pomočjo. Zahteva po lastnem prispevku v višini 25 % se ne uporablja za naložbeno pomoč, dodeljeno za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, če je potreben nižji prispevek, da se v celoti upošteva največja intenzivnost pomoči.


  15.   Za začetno naložbo, povezano s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki jih zajema Uredba (EU) št. 1299/2013 ali Uredba (EU) 2021/1059, se intenzivnost pomoči za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporablja za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejemajo pomoč, je največja intenzivnost pomoči tista, ki se uporablja na tistem območju, ki prejema pomoč, na katerem nastane največ upravičenih stroškov. Na območjih, ki prejemajo pomoč in so upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe, ta določba velja za velika podjetja samo, če se z začetno naložbo ustvari nova gospodarska dejavnost.“
  ; |
| --- | --- |

(h)

odstavka 14 in 15 se nadomestita z naslednjim:

„14.   Upravičenec do pomoči zagotovi finančni prispevek v višini vsaj 25 % upravičenih stroškov z lastnimi sredstvi ali z zunanjim financiranjem v obliki, ki ni povezana z javno pomočjo. Zahteva po lastnem prispevku v višini 25 % se ne uporablja za naložbeno pomoč, dodeljeno za naložbe v najbolj oddaljenih regijah, če je potreben nižji prispevek, da se v celoti upošteva največja intenzivnost pomoči.

15.   Za začetno naložbo, povezano s projekti evropskega teritorialnega sodelovanja, ki jih zajema Uredba (EU) št. 1299/2013 ali Uredba (EU) 2021/1059, se intenzivnost pomoči za območje, na katerem se izvaja začetna naložba, uporablja za vse upravičence, ki sodelujejo v projektu. Če se začetna naložba izvaja na dveh ali več območjih, ki prejemajo pomoč, je največja intenzivnost pomoči tista, ki se uporablja na tistem območju, ki prejema pomoč, na katerem nastane največ upravičenih stroškov. Na območjih, ki prejemajo pomoč in so upravičena do pomoči v skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe, ta določba velja za velika podjetja samo, če se z začetno naložbo ustvari nova gospodarska dejavnost.“

| (12) | člen 15 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | dodatni prevozni stroški se izračunajo na podlagi opravljene poti blaga znotraj državnih meja zadevne države članice z uporabo prevoznega sredstva, ki upravičencu povzroči najnižje stroške. Država članica lahko naloži okoljske standarde, ki jih mora izpolnjevati izbrani način prevoza; če se taki standardi naložijo upravičencu, lahko izračun dodatnih prevoznih stroškov temelji na najnižjih stroških za izpolnjevanje teh okoljskih standardov.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

člen 15 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

dodatni prevozni stroški se izračunajo na podlagi opravljene poti blaga znotraj državnih meja zadevne države članice z uporabo prevoznega sredstva, ki upravičencu povzroči najnižje stroške. Država članica lahko naloži okoljske standarde, ki jih mora izpolnjevati izbrani način prevoza; če se taki standardi naložijo upravičencu, lahko izračun dodatnih prevoznih stroškov temelji na najnižjih stroških za izpolnjevanje teh okoljskih standardov.“;

| (b) | v odstavku 3 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

  „3.   Sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje na redko in zelo redko poseljenih območjih so namenjene preprečevanju ali zmanjševanju odseljevanja pod naslednjima pogojema:“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„3.   Sheme regionalne pomoči za tekoče poslovanje na redko in zelo redko poseljenih območjih so namenjene preprečevanju ali zmanjševanju odseljevanja pod naslednjima pogojema:“;

| (13) | člen 16 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Skupna naložba v projekt za razvoj mestnih območij v okviru katerega koli ukrepa pomoči za razvoj mestnih območij ne presega 22 milijonov EUR.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(13)

člen 16 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Skupna naložba v projekt za razvoj mestnih območij v okviru katerega koli ukrepa pomoči za razvoj mestnih območij ne presega 22 milijonov EUR.“

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Pomoč za razvoj mestnih območij spodbuja dodatne naložbe neodvisnih zasebnih vlagateljev, kot so opredeljeni v členu 2, točka (72), na ravni skladov ali projektov za razvoj mestnih območij, tako da se doseže skupni znesek najmanj 20 % skupnega financiranja, zagotovljenega projektu za razvoj mestnih območij.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Pomoč za razvoj mestnih območij spodbuja dodatne naložbe neodvisnih zasebnih vlagateljev, kot so opredeljeni v členu 2, točka (72), na ravni skladov ali projektov za razvoj mestnih območij, tako da se doseže skupni znesek najmanj 20 % skupnega financiranja, zagotovljenega projektu za razvoj mestnih območij.“

| (14) | člen 17 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Upravičeni stroški so eno ali več od naslednjega:






  (a) | stroški naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, vključno z enkratnimi stroški, ki jih ni mogoče amortizirati ter so neposredno povezani z naložbo in njeno začetno vzpostavitvijo; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

člen 17 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Upravičeni stroški so eno ali več od naslednjega:

(a)

stroški naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, vključno z enkratnimi stroški, ki jih ni mogoče amortizirati ter so neposredno povezani z naložbo in njeno začetno vzpostavitvijo;

| (b) | ocenjeni stroški plač za delovna mesta, ustvarjena neposredno z naložbenim projektom, izračunani za dve leti; |
| --- | --- |

(b)

ocenjeni stroški plač za delovna mesta, ustvarjena neposredno z naložbenim projektom, izračunani za dve leti;

| (c) | kombinacija dela stroškov iz točk (a) in (b), ki pa ne presega najvišjega zneska, izračunanega na podlagi točke (a) ali (b). |
| --- | --- |

(c)

kombinacija dela stroškov iz točk (a) in (b), ki pa ne presega najvišjega zneska, izračunanega na podlagi točke (a) ali (b).

3.   Kot upravičeni stroški iz tega člena se štejejo naslednje naložbe:

| (a) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezane z vzpostavitvijo nove poslovne enote, širitvijo obstoječe poslovne enote, diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote s proizvodi ali storitvami, ki jih poslovna enota predhodno ni proizvajala ali zagotavljala, ali bistveno spremembo v celotnem procesu proizvajanja proizvodov ali zagotavljanja zadevnih storitev, na katere se nanaša naložba, v poslovni enoti al |
| --- | --- |

(a)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, povezane z vzpostavitvijo nove poslovne enote, širitvijo obstoječe poslovne enote, diverzifikacijo proizvodnje poslovne enote s proizvodi ali storitvami, ki jih poslovna enota predhodno ni proizvajala ali zagotavljala, ali bistveno spremembo v celotnem procesu proizvajanja proizvodov ali zagotavljanja zadevnih storitev, na katere se nanaša naložba, v poslovni enoti al

| (b) | pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena. Sama pridobitev delnic podjetja ne pomeni naložbe. Transakcija poteka v skladu s tržnimi pogoji. Načeloma se upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Če pa član družine prvotnega lastnika ali eden ali več od zaposlenih prevzame malo podjetje, ne velja pogoj, da se sredstva kupijo od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. |
| --- | --- |

(b)

pridobitev sredstev, ki pripadajo poslovni enoti, ki se je zaprla ali bi se zaprla, če ne bi bila kupljena. Sama pridobitev delnic podjetja ne pomeni naložbe. Transakcija poteka v skladu s tržnimi pogoji. Načeloma se upoštevajo samo stroški nakupa sredstev od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem. Če pa član družine prvotnega lastnika ali eden ali več od zaposlenih prevzame malo podjetje, ne velja pogoj, da se sredstva kupijo od tretjih oseb, ki niso povezane s kupcem.

Nadomestna naložba torej ne pomeni naložbe v smislu tega odstavka.“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 3a:

  „3a.   Stroški, povezani z zakupom opredmetenih sredstev, se lahko upoštevajo pod naslednjima pogojema:






  (a) | pri zemljiščih in stavbah se mora zakup nadaljevati vsaj tri leta po pričakovanem datumu dokončanja naložbe; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 3a:

„3a.   Stroški, povezani z zakupom opredmetenih sredstev, se lahko upoštevajo pod naslednjima pogojema:

(a)

pri zemljiščih in stavbah se mora zakup nadaljevati vsaj tri leta po pričakovanem datumu dokončanja naložbe;

| (b) | pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega najema in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja zakupa odkupi sredstvo.“; |
| --- | --- |

(b)

pri obratih ali strojih mora biti zakup opravljen v obliki finančnega najema in vsebovati obveznost upravičenca do pomoči, da po izteku obdobja zakupa odkupi sredstvo.“;

| (c) | odstavek 4 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | so taka, da se lahko amortizirajo;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

odstavek 4 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

so taka, da se lahko amortizirajo;“;

| (ii) | točka (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | v sredstva podjetja, ki prejema pomoč, so vključena vsaj tri leta.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

v sredstva podjetja, ki prejema pomoč, so vključena vsaj tri leta.“;

| (15) | člena 19a in 19b se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 19a
  Pomoč za stroške MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

  1.   Pomoč za stroške MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali Uredbe (EU) 2021/1060, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, so upravičeni naslednji stroški iz člena 35(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali člena 34(1) Uredbe (EU) 2021/1060, odvisno od tega, katera se uporablja:






  (a) | stroški pripravljalne podpore, krepitve zmogljivosti, usposabljanja in mreženja z namenom priprave in izvajanja strategije za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- | --- |

(15)

člena 19a in 19b se nadomestita z naslednjim:

„Člen 19a

Pomoč za stroške MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

1.   Pomoč za stroške MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali Uredbe (EU) 2021/1060, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Za projekte lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, so upravičeni naslednji stroški iz člena 35(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali člena 34(1) Uredbe (EU) 2021/1060, odvisno od tega, katera se uporablja:

(a)

stroški pripravljalne podpore, krepitve zmogljivosti, usposabljanja in mreženja z namenom priprave in izvajanja strategije za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost;

| (b) | izvajanje odobrenih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje odobrenih dejavnosti;

| (c) | priprava in izvajanje dejavnosti sodelovanja; |
| --- | --- |

(c)

priprava in izvajanje dejavnosti sodelovanja;

| (d) | tekoči stroški, povezani z upravljanjem izvajanja strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

(d)

tekoči stroški, povezani z upravljanjem izvajanja strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost;

| (e) | ozaveščanje o strategiji lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, za lažjo izmenjavo med deležniki z namenom zagotavljanja informacij in spodbujanja strategije in projektov ter za podporo morebitnim upravičencem z namenom oblikovanja dejavnosti in priprave vlog. |
| --- | --- |

(e)

ozaveščanje o strategiji lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, za lažjo izmenjavo med deležniki z namenom zagotavljanja informacij in spodbujanja strategije in projektov ter za podporo morebitnim upravičencem z namenom oblikovanja dejavnosti in priprave vlog.

3.   Intenzivnost pomoči ne presega najvišjih stopenj podpore, določenih v uredbah za posamezne sklade, ki podpirajo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost.

Člen 19b

Omejeni zneski pomoči za MSP, ki imajo koristi od projektov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost

1.   Pomoč podjetjem, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 19a(1) ali imajo koristi od teh projektov, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Skupni znesek pomoči, ki se dodeli na projekt na podlagi tega člena, ne presega 200 000 EUR.“;

| (16) | vstavita se naslednja člena 19c in 19d:

  „Člen 19c
  Pomoč mikropodjetjem v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote

  1.   Pomoč mikropodjetjem v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I. Ta člen se uporablja za:






  (a) | javne ukrepe določanja cen, ki znižujejo cene, ki jih dobavitelji zaračunajo mikropodjetjem na enoto električne energije, plina ali toplote; |
| --- | --- | --- |

(16)

vstavita se naslednja člena 19c in 19d:

„Člen 19c

Pomoč mikropodjetjem v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote

1.   Pomoč mikropodjetjem v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I. Ta člen se uporablja za:

(a)

javne ukrepe določanja cen, ki znižujejo cene, ki jih dobavitelji zaračunajo mikropodjetjem na enoto električne energije, plina ali toplote;

| (b) | plačila mikropodjetjem, bodisi neposredno bodisi prek dobaviteljev, na enoto porabljene električne energije, plina ali toplote kot nadomestilo za del stroškov te porabe. |
| --- | --- |

(b)

plačila mikropodjetjem, bodisi neposredno bodisi prek dobaviteljev, na enoto porabljene električne energije, plina ali toplote kot nadomestilo za del stroškov te porabe.

2.   Ukrepi v skladu z odstavkom 1:

| (a) | ne diskriminirajo med dobavitelji ali mikropodjetji; |
| --- | --- |

(a)

ne diskriminirajo med dobavitelji ali mikropodjetji;

| (b) | določajo, da lahko vsi dobavitelji mikropodjetjem zagotavljajo ponudbe za dobavo električne energije, plina ali toplote na isti podlagi; |
| --- | --- |

(b)

določajo, da lahko vsi dobavitelji mikropodjetjem zagotavljajo ponudbe za dobavo električne energije, plina ali toplote na isti podlagi;

| (c) | zagotavljajo mehanizem, ki v primeru, da se pomoč dodeli prek dobavitelja, omogoča, da se pomoč v največji možni meri prenese na končnega upravičenca, ter |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo mehanizem, ki v primeru, da se pomoč dodeli prek dobavitelja, omogoča, da se pomoč v največji možni meri prenese na končnega upravičenca, ter

| (d) | omogočijo ceno, ki je višja od stroškov, na ravni, ki zagotavlja učinkovito cenovno konkurenco. |
| --- | --- |

(d)

omogočijo ceno, ki je višja od stroškov, na ravni, ki zagotavlja učinkovito cenovno konkurenco.

3.   Znesek pomoči je enak odobrenemu plačilu oziroma v primeru javnih ukrepov določanja cen ne presega razlike med tržno ceno, ki bi jo bilo treba plačati za celotno električno energijo, plin in/ali toploto, ki jo je porabil upravičenec, ter ceno, ki jo je treba plačati za to porabo po javnem ukrepu.

Člen 19d

Pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini

1.   Pomoč za MSP v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, če je proizvedena iz zemeljskega plina ali električne energije, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I. Ta člen se uporablja za:

| (a) | javne ukrepe določanja cen, ki znižujejo cene, ki jih dobavitelji zaračunajo MSP na enoto električne energije, plina ali toplote; |
| --- | --- |

(a)

javne ukrepe določanja cen, ki znižujejo cene, ki jih dobavitelji zaračunajo MSP na enoto električne energije, plina ali toplote;

| (b) | plačila, odobrena MSP, bodisi neposredno bodisi prek dobaviteljev, na enoto porabljene električne energije, plina ali toplote kot nadomestilo za del stroškov te porabe. |
| --- | --- |

(b)

plačila, odobrena MSP, bodisi neposredno bodisi prek dobaviteljev, na enoto porabljene električne energije, plina ali toplote kot nadomestilo za del stroškov te porabe.

2.   Ukrepi v skladu z odstavkom 1:

| (a) | so omejeni na največ 70 % porabe električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, s strani upravičenca v obdobju, ki ga zajema ukrep pomoči; |
| --- | --- |

(a)

so omejeni na največ 70 % porabe električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, s strani upravičenca v obdobju, ki ga zajema ukrep pomoči;

| (b) | ne diskriminirajo med dobavitelji ali MSP; |
| --- | --- |

(b)

ne diskriminirajo med dobavitelji ali MSP;

| (c) | zagotavljajo nadomestilo dobaviteljem, če javni ukrep od njih zahteva dobavo po ceni, ki je nižja od stroškov; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo nadomestilo dobaviteljem, če javni ukrep od njih zahteva dobavo po ceni, ki je nižja od stroškov;

| (d) | določajo, da lahko vsi dobavitelji na isti podlagi zagotavljajo ponudbe za dobavo električne energije, plina ali toplote; |
| --- | --- |

(d)

določajo, da lahko vsi dobavitelji na isti podlagi zagotavljajo ponudbe za dobavo električne energije, plina ali toplote;

| (e) | zagotavljajo mehanizem, ki v primeru, da se pomoč dodeli prek dobavitelja, omogoča, da se pomoč v največji možni meri prenese na končnega upravičenca, ter |
| --- | --- |

(e)

zagotavljajo mehanizem, ki v primeru, da se pomoč dodeli prek dobavitelja, omogoča, da se pomoč v največji možni meri prenese na končnega upravičenca, ter

| (f) | omogočijo, da je povprečna cena dobave na enoto vsaj enaka povprečni ceni na enoto električne energije, plina ali toplote, zaračunani končnim odjemalcem v zadevni državi članici v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(f)

omogočijo, da je povprečna cena dobave na enoto vsaj enaka povprečni ceni na enoto električne energije, plina ali toplote, zaračunani končnim odjemalcem v zadevni državi članici v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2021.

3.   Plačila dobaviteljem za dobavo MSP, ki jo dobavitelj na podlagi javnega ukrepa določanja cen opravi po ceni, nižji od njegovih stroškov, so združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz zahteve po priglasitvi iz člena 108(3) Pogodbe, če:

| (a) | javni ukrep določanja cen izpolnjuje zahteve iz odstavka 2 ter |
| --- | --- |

(a)

javni ukrep določanja cen izpolnjuje zahteve iz odstavka 2 ter

| (b) | plačilo nadomestila ne presega razlike med ceno, ki bi jo dobavitelj lahko dosegel pri uporabi tržnih dobavnih cen brez ukrepa, in ceno, ki je bila določena z javnim ukrepom in je nižja od stroškov. |
| --- | --- |

(b)

plačilo nadomestila ne presega razlike med ceno, ki bi jo dobavitelj lahko dosegel pri uporabi tržnih dobavnih cen brez ukrepa, in ceno, ki je bila določena z javnim ukrepom in je nižja od stroškov.

4.   Ta člen se uporablja za pomoč, dodeljeno za stroške električne energije, plina ali toplote, ki se porabi v obdobju, ko so javni ukrepi določanja cen v korist MSP, ki se jim dobavlja plin, električna energija ali toplota, izrecno dovoljeni v skladu s sekundarno zakonodajo na podlagi člena 122 Pogodbe. Pomoč se dodeli najpozneje 12 mesecev po koncu tega obdobja.

5.   Znesek pomoči je enak plačilu, odobrenemu MSP ali dobavitelju, oziroma v primeru javnih ukrepov določanja cen ne presega razlike med tržno ceno, ki bi jo bilo treba plačati za celotno energijo, ki jo je porabil upravičenec, ter ceno, ki jo je treba plačati za to porabo po javnem ukrepu.“;

| (17) | v členu 20a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Skupni znesek pomoči, ki se dodeli podjetju na podlagi tega člena na projekt, ne presega 22 000 EUR.“
  ; |
| --- | --- |

(17)

v členu 20a se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Skupni znesek pomoči, ki se dodeli podjetju na podlagi tega člena na projekt, ne presega 22 000 EUR.“

| (18) | člen 21 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 21
  Pomoč za financiranje tveganja

  1.   Sheme pomoči za MSP za financiranje tveganja so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Države članice neposredno ali prek pooblaščenega subjekta izvajajo ukrep za financiranje tveganja prek enega ali več finančnih posrednikov. Države članice ali pooblaščeni subjekti zagotovijo javni vložek finančnim posrednikom v skladu z odstavki 9 do 13, finančni posredniki pa v skladu z odstavki 14 do 17 izvajajo naložbe za financiranje tveganja v skladu z odstavki 4 do 8 v upravičena podjetja, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 3. Niti države članice niti pooblaščeni subjekti ne vlagajo neposredno v upravičena podjetja brez sodelovanja finančnega posrednika.


  3.   Upravičena podjetja so MSP, ki ne kotirajo na borzi in v času začetne naložbe za financiranje tveganja izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:






  (a) | niso poslovala na nobenem trgu; |
| --- | --- | --- |

(18)

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Pomoč za financiranje tveganja

1.   Sheme pomoči za MSP za financiranje tveganja so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Države članice neposredno ali prek pooblaščenega subjekta izvajajo ukrep za financiranje tveganja prek enega ali več finančnih posrednikov. Države članice ali pooblaščeni subjekti zagotovijo javni vložek finančnim posrednikom v skladu z odstavki 9 do 13, finančni posredniki pa v skladu z odstavki 14 do 17 izvajajo naložbe za financiranje tveganja v skladu z odstavki 4 do 8 v upravičena podjetja, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 3. Niti države članice niti pooblaščeni subjekti ne vlagajo neposredno v upravičena podjetja brez sodelovanja finančnega posrednika.

3.   Upravičena podjetja so MSP, ki ne kotirajo na borzi in v času začetne naložbe za financiranje tveganja izpolnjujejo vsaj enega od naslednjih pogojev:

(a)

niso poslovala na nobenem trgu;

| (b) | poslujejo na katerem koli trgu:






  (i) | manj kot 10 let po registraciji ali |
| --- | --- | --- |

(b)

poslujejo na katerem koli trgu:

(i)

manj kot 10 let po registraciji ali

| (ii) | manj kot sedem let po prvi komercialni prodaji. |
| --- | --- |

(ii)

manj kot sedem let po prvi komercialni prodaji.

Če je bilo za določeno podjetje uporabljeno eno od obdobij upravičenosti iz točk (i) in (ii), se lahko za isto podjetje tudi za katero koli nadaljnjo pomoč za financiranje tveganja uporabi samo to obdobje. Za podjetja, ki so prevzela drugo podjetje ali so bila ustanovljena z združitvijo, obdobje upravičenosti, ki se uporablja, zajema tudi dejavnosti prevzetega podjetja oziroma združenih podjetij, razen za taka prevzeta ali združena podjetja, katerih promet predstavlja manj kot 10 % prometa prevzemnega podjetja v poslovnem letu pred prevzemom ali, v primeru podjetij, ustanovljenih z združitvijo, manj kot 10 % skupnega prometa, ki so ga podjetja, ki so se združila, dosegla v poslovnem letu pred združitvijo. Za podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se obdobje upravičenosti iz točke (i), kolikor se uporabi, začne takrat, ko podjetje začne opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali ko postane zavezano plačilu davka zaradi svoje gospodarske dejavnosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;

| (c) | potrebujejo začetno naložbo, ki je višja od 50 % njihovega povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih in temelji na poslovnem načrtu, ki je bil pripravljen z namenom nove gospodarske dejavnosti. Z odstopanjem od prvega stavka se ta prag omeji na 30 % za naslednje naložbe, ki se štejejo za začetne naložbe v novo gospodarsko dejavnost:






  (i) | naložbe, ki znatno izboljšujejo okoljsko uspešnost dejavnosti v skladu s členom 36(2); |
| --- | --- | --- |

(c)

potrebujejo začetno naložbo, ki je višja od 50 % njihovega povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih in temelji na poslovnem načrtu, ki je bil pripravljen z namenom nove gospodarske dejavnosti. Z odstopanjem od prvega stavka se ta prag omeji na 30 % za naslednje naložbe, ki se štejejo za začetne naložbe v novo gospodarsko dejavnost:

(i)

naložbe, ki znatno izboljšujejo okoljsko uspešnost dejavnosti v skladu s členom 36(2);

| (ii) | druge okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v členu 2(1) Uredbe (EU) 2020/852; |
| --- | --- |

(ii)

druge okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v členu 2(1) Uredbe (EU) 2020/852;

| (iii) | naložbe, namenjene povečanju zmogljivosti za pridobivanje, ločevanje, rafiniranje, predelavo ali recikliranje kritične surovine iz Priloge IV. |
| --- | --- |

(iii)

naložbe, namenjene povečanju zmogljivosti za pridobivanje, ločevanje, rafiniranje, predelavo ali recikliranje kritične surovine iz Priloge IV.

4.   Naložba za financiranje tveganja lahko zajema tudi nadaljnje naložbe v upravičena podjetja, tudi po obdobju upravičenosti iz odstavka 3, točka (b), če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | skupni znesek financiranja tveganja iz odstavka 8 ni presežen; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek financiranja tveganja iz odstavka 8 ni presežen;

| (b) | možnost nadaljnjih naložb je bila določena v prvotnem poslovnem načrtu; |
| --- | --- |

(b)

možnost nadaljnjih naložb je bila določena v prvotnem poslovnem načrtu;

| (c) | podjetje, ki prejema nadaljnje naložbe, ni postalo povezano podjetje v smislu člena 3(3) Priloge I z drugim podjetjem, razen s finančnim posrednikom ali neodvisnim zasebnim vlagateljem, ki v okviru ukrepa zagotavlja financiranje tveganja, razen če je nov subjekt MSP. |
| --- | --- |

(c)

podjetje, ki prejema nadaljnje naložbe, ni postalo povezano podjetje v smislu člena 3(3) Priloge I z drugim podjetjem, razen s finančnim posrednikom ali neodvisnim zasebnim vlagateljem, ki v okviru ukrepa zagotavlja financiranje tveganja, razen če je nov subjekt MSP.

5.   Naložba za financiranje tveganja v upravičena podjetja je lahko v obliki naložb v kapital, naložb v navidezni lastniški kapital, posojil, jamstev ali njihove kombinacije.

6.   Kadar se zagotovijo jamstva, ta ne presegajo 80 % osnovnega posojila upravičenemu podjetju.

7.   Pri naložbah za financiranje tveganja v obliki naložb v kapital in navidezni lastniški kapital v upravičenih podjetjih lahko ukrep za financiranje tveganja krije nadomestni kapital le v kombinaciji z novim kapitalom, ki predstavlja vsaj 50 % vsakega kroga naložb v upravičena podjetja.

8.   Skupni neizplačani znesek naložbe za financiranje tveganja iz odstavka 5 pri nobenem ukrepu za financiranje tveganja ne presega 16,5 milijona EUR na upravičeno podjetje. Za izračun tega najvišjega zneska naložbe za financiranje tveganja se upošteva naslednje:

| (a) | v primeru posojil in naložb v navidezni lastniški kapital, strukturiranih kot dolg: nominalni neizplačani znesek instrumenta; |
| --- | --- |

(a)

v primeru posojil in naložb v navidezni lastniški kapital, strukturiranih kot dolg: nominalni neizplačani znesek instrumenta;

| (b) | v primeru jamstev: nominalni neizplačani znesek osnovnega posojila. |
| --- | --- |

(b)

v primeru jamstev: nominalni neizplačani znesek osnovnega posojila.

9.   Javni vložek, ki se zagotovi finančnim posrednikom, je lahko v eni od naslednjih oblik:

| (a) | kapital ali navidezni lastniški kapital ali finančna sredstva za neposredno ali posredno zagotovitev naložbe za financiranje tveganja upravičenim podjetjem; |
| --- | --- |

(a)

kapital ali navidezni lastniški kapital ali finančna sredstva za neposredno ali posredno zagotovitev naložbe za financiranje tveganja upravičenim podjetjem;

| (b) | posojila za neposredno ali posredno zagotovitev naložbe za financiranje tveganja upravičenim podjetjem; |
| --- | --- |

(b)

posojila za neposredno ali posredno zagotovitev naložbe za financiranje tveganja upravičenim podjetjem;

| (c) | neposredna ali posredna jamstva za upravičena podjetja za pokritje izgub zaradi naložbe za financiranje tveganja. |
| --- | --- |

(c)

neposredna ali posredna jamstva za upravičena podjetja za pokritje izgub zaradi naložbe za financiranje tveganja.

10.   Dogovori o porazdelitvi tveganj in donosov med državo članico (ali njenim pooblaščenim subjektom) na eni strani in zasebnimi vlagatelji, finančnimi posredniki ali upravljavci skladov na drugi so ustrezni in izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | pri pomoči za financiranje tveganja v oblikah, ki niso jamstva, imajo prednostni donosi iz dobička (asimetrična udeležba pri dobičku ali ugodne spodbude) prednost pred zaščito pred morebitnimi izgubami (zaščita pred izgubo); |
| --- | --- |

(a)

pri pomoči za financiranje tveganja v oblikah, ki niso jamstva, imajo prednostni donosi iz dobička (asimetrična udeležba pri dobičku ali ugodne spodbude) prednost pred zaščito pred morebitnimi izgubami (zaščita pred izgubo);

| (b) | v primeru asimetrične delitve izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji se prva izguba, ki jo krije javni vlagatelj, omeji na 25 % naložbe za financiranje tveganja; |
| --- | --- |

(b)

v primeru asimetrične delitve izgube med javnimi in zasebnimi vlagatelji se prva izguba, ki jo krije javni vlagatelj, omeji na 25 % naložbe za financiranje tveganja;

| (c) | pri pomoči za financiranje tveganja v obliki jamstev se stopnja jamstva omeji na 80 %, skupne izgube, ki jih prevzame država članica, pa se omejijo na največ 25 % osnovnega zajamčenega portfelja. Samo jamstva za kritje pričakovanih izgub osnovnega zajamčenega portfelja se lahko zagotovijo brezplačno. Če jamstvo obsega tudi kritje nepričakovanih izgub, finančni posrednik plača jamstveno premijo v skladu s tržnimi pravili, in sicer za tisti del jamstva, ki krije nepričakovane izgube. |
| --- | --- |

(c)

pri pomoči za financiranje tveganja v obliki jamstev se stopnja jamstva omeji na 80 %, skupne izgube, ki jih prevzame država članica, pa se omejijo na največ 25 % osnovnega zajamčenega portfelja. Samo jamstva za kritje pričakovanih izgub osnovnega zajamčenega portfelja se lahko zagotovijo brezplačno. Če jamstvo obsega tudi kritje nepričakovanih izgub, finančni posrednik plača jamstveno premijo v skladu s tržnimi pravili, in sicer za tisti del jamstva, ki krije nepričakovane izgube.

11.   Kadar ima javni vložek, ki se zagotovi finančnemu posredniku, obliko kapitala ali navideznega lastniškega kapitala iz odstavka 9, točka (a), se lahko za namene upravljanja likvidnosti uporabi največ 30 % skupnega kapitalskega vložka finančnega posrednika in nevpoklicanega zavezanega kapitala.

12.   Pri ukrepih za financiranje tveganja, s katerimi se zagotavljajo naložbe za financiranje tveganja v obliki kapitala, navideznega lastniškega kapitala ali posojil upravičenim podjetjem, javni vložek, ki se zagotovi finančnemu posredniku, spodbudi dodatno financiranje neodvisnih zasebnih vlagateljev na ravni finančnih posrednikov ali upravičenih podjetij, da se doseže stopnja skupne zasebne udeležbe z naslednjimi minimalnimi pragovi:

| (a) | 10 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (a); |
| --- | --- |

(a)

10 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (a);

| (b) | 40 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (b); |
| --- | --- |

(b)

40 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (b);

| (c) | 60 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (c), in za nadaljnje naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem po obdobju upravičenosti iz odstavka 3, točka (b). |
| --- | --- |

(c)

60 % naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem iz odstavka 3, točka (c), in za nadaljnje naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem po obdobju upravičenosti iz odstavka 3, točka (b).

Financiranje, ki ga zagotovijo neodvisni zasebni vlagatelji, ki prejemajo pomoč za financiranje tveganja v obliki davčnih spodbud v skladu s členom 21a, se ne upošteva pri doseganju stopenj skupne zasebne udeležbe iz prvega pododstavka tega odstavka.

Stopnji zasebne udeležbe iz prvega pododstavka, točki (b) in (c), se znižata na 20 % za točko (b) in 30 % za točko (c) pri naložbah na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v odobreni karti regionalne pomoči, veljavni v času zagotovitve naložbe za financiranje tveganja v skladu s členom 107(3), točka (a), Pogodbe, ali prejemajo podporo na podlagi načrta države članice za okrevanje in odpornost, kot ga je odobril Svet, ali prejemajo podporo iz Evropskega obrambnega sklada v skladu z Uredbo (EU) 2021/697 ali v okviru vesoljskega programa Unije v skladu z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta (*40) ali iz skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja iz Uredbe (EU) št. 1303/2013, Uredbe (EU) 2021/1060 ali Uredbe (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta (*41).

13.   Kadar se ukrep za financiranje tveganja izvede prek finančnega posrednika in je namenjen upravičenim podjetjem na različnih razvojnih stopnjah, kot je navedeno v odstavkih 3 in 4, finančni posrednik doseže stopnjo zasebne udeležbe, ki predstavlja vsaj tehtano povprečje, izračunano na podlagi obsega posameznih naložb v osnovni portfelj in uporabe najnižjih stopenj udeležbe v takšnih naložbah, kakor je navedeno v odstavku 12, razen če se zahtevana udeležba neodvisnih zasebnih vlagateljev doseže na ravni upravičenih podjetij.

14.   Finančni posredniki in upravljavci skladov se izberejo na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega postopka v skladu z veljavno zakonodajo Unije in nacionalno zakonodajo. Države članice lahko zahtevajo, da upravičeni finančni posredniki in upravljavci skladov izpolnjujejo vnaprej določena merila, objektivno upravičena zaradi narave naložbe. Postopek temelji na objektivnih merilih, povezanih z izkušnjami, strokovnim znanjem ter poslovno in finančno sposobnostjo, in izpolnjuje naslednje kumulativne pogoje:

| (a) | zagotovi se, da so upravičeni finančni posredniki in upravljavci skladov ustanovljeni v skladu z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

zagotovi se, da so upravičeni finančni posredniki in upravljavci skladov ustanovljeni v skladu z veljavno zakonodajo;

| (b) | ne razlikuje se med finančnimi posredniki in upravljavci skladov na podlagi kraja njihovega sedeža ali ustanovitve v kateri koli državi članici; |
| --- | --- |

(b)

ne razlikuje se med finančnimi posredniki in upravljavci skladov na podlagi kraja njihovega sedeža ali ustanovitve v kateri koli državi članici;

| (c) | njegov cilj je sprejetje ustreznih dogovorov o porazdelitvi tveganj in donosov iz odstavka 10 ter dobičkonosno naravnanih odločitev iz odstavka 15. |
| --- | --- |

(c)

njegov cilj je sprejetje ustreznih dogovorov o porazdelitvi tveganj in donosov iz odstavka 10 ter dobičkonosno naravnanih odločitev iz odstavka 15.

15.   Ukrepi za financiranje tveganja zagotavljajo, da finančni posredniki, ki prejmejo javni vložek, pri zagotavljanju naložb za financiranje tveganja upravičenim podjetjem sprejemajo dobičkonosno naravnane odločitve. Ta obveznost je izpolnjena, kadar so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | država članica ali subjekt, ki mu je poverjeno izvajanje ukrepa, zagotovi postopek skrbnega pregleda, da se zagotovi tržno razumna naložbena strategija za izvajanje ukrepa za financiranje tveganja, vključno z ustrezno politiko razpršitve tveganja, katere cilj je doseči ekonomsko sposobnost preživetja in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve zadevnega portfelja naložb; |
| --- | --- |

(a)

država članica ali subjekt, ki mu je poverjeno izvajanje ukrepa, zagotovi postopek skrbnega pregleda, da se zagotovi tržno razumna naložbena strategija za izvajanje ukrepa za financiranje tveganja, vključno z ustrezno politiko razpršitve tveganja, katere cilj je doseči ekonomsko sposobnost preživetja in učinkovit obseg v smislu velikosti in geografske porazdelitve zadevnega portfelja naložb;

| (b) | naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem, temeljijo na izvedljivem poslovnem načrtu, ki vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti ter predhodno določa finančno izvedljivost; |
| --- | --- |

(b)

naložbe za financiranje tveganja, zagotovljene upravičenim podjetjem, temeljijo na izvedljivem poslovnem načrtu, ki vsebuje podrobnosti o proizvodu, prodaji in izboljšanju donosnosti ter predhodno določa finančno izvedljivost;

| (c) | za vsako naložbo v kapital in navidezni lastniški kapital obstaja jasna in realistična strategija izstopa. |
| --- | --- |

(c)

za vsako naložbo v kapital in navidezni lastniški kapital obstaja jasna in realistična strategija izstopa.

16.   Finančni posredniki se upravljajo na komercialni podlagi. Ta zahteva je izpolnjena, kadar finančni posrednik in upravljavec sklada, odvisno od vrste ukrepa za financiranje tveganja, izpolnjujeta naslednje kumulativne pogoje:

| (a) | zavezana sta z zakonom ali pogodbo, da ravnata v skladu z dobrimi praksami, delujeta kot skrbna poklicna upravljavca v dobri veri in se izogibata nasprotjem interesov; po potrebi se uporablja regulativni nadzor; |
| --- | --- |

(a)

zavezana sta z zakonom ali pogodbo, da ravnata v skladu z dobrimi praksami, delujeta kot skrbna poklicna upravljavca v dobri veri in se izogibata nasprotjem interesov; po potrebi se uporablja regulativni nadzor;

| (b) | njuno plačilo je v skladu s tržnimi praksami. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, kadar sta izbrana na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka v skladu z odstavkom 14; |
| --- | --- |

(b)

njuno plačilo je v skladu s tržnimi praksami. Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, kadar sta izbrana na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega izbirnega postopka v skladu z odstavkom 14;

| (c) | del naložbenih tveganj si delita s sovlaganjem lastnih sredstev ali prejemanjem nadomestila, povezanega z uspešnostjo, da se zagotovi stalna usklajenost njunih interesov z interesi države članice ali njenega pooblaščenega subjekta; |
| --- | --- |

(c)

del naložbenih tveganj si delita s sovlaganjem lastnih sredstev ali prejemanjem nadomestila, povezanega z uspešnostjo, da se zagotovi stalna usklajenost njunih interesov z interesi države članice ali njenega pooblaščenega subjekta;

| (d) | oblikujeta naložbeno strategijo, merila in predlagani časovni razpored naložb; |
| --- | --- |

(d)

oblikujeta naložbeno strategijo, merila in predlagani časovni razpored naložb;

| (e) | vlagatelji so lahko zastopani v upravnih organih naložbenega sklada, kot je nadzorni odbor ali svetovalni odbor, če ti obstajajo. |
| --- | --- |

(e)

vlagatelji so lahko zastopani v upravnih organih naložbenega sklada, kot je nadzorni odbor ali svetovalni odbor, če ti obstajajo.

17.   Pri ukrepu za financiranje tveganja, pri katerem se naložba za financiranje tveganja upravičenim podjetjem zagotovi v obliki jamstev, posojil ali naložb v navidezni lastniški kapital, strukturiranih kot dolg, finančni posrednik opravi naložbe za financiranje tveganja v upravičena podjetja, ki ne bi bile izvedene ali pa bi bile izvedene na omejen ali drugačen način, če ne bi bilo pomoči. Finančni posrednik je sposoben dokazati, da upravlja mehanizem, ki zagotavlja čim boljši prenos vseh prednosti na upravičena podjetja, in sicer v obliki večjega obsega financiranja, portfeljev s povečanim tveganjem, nižjih zahtev glede zavarovanja s premoženjem, nižjih jamstvenih premij ali nižjih obrestnih mer.

18.   Ukrepi za financiranje tveganja, ki zagotavljajo naložbe za financiranje tveganja za MSP, ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 3, so združljivi z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeti iz zahteve po priglasitvi iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni vsi naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | pomoč na ravni MSP izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (*42), Uredbe Komisije (EU) št. 1408/2013 (*43) ali Uredbe (EU) št. 717/2014, odvisno od tega, katera se uporablja; |
| --- | --- |

(a)

pomoč na ravni MSP izpolnjuje pogoje iz Uredbe Komisije (EU) št. 1407/2013 (*42), Uredbe Komisije (EU) št. 1408/2013 (*43) ali Uredbe (EU) št. 717/2014, odvisno od tega, katera se uporablja;

| (b) | izpolnjeni so vsi pogoji iz tega člena, razen pogojev iz odstavkov 3, 4, 8, 12 in/ali 13; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjeni so vsi pogoji iz tega člena, razen pogojev iz odstavkov 3, 4, 8, 12 in/ali 13;

| (c) | ukrepi za financiranje tveganja, ki zagotavljajo naložbe za financiranje tveganja upravičenim podjetjem v obliki kapitala, navideznega lastniškega kapitala ali posojil, spodbujajo dodatno financiranje neodvisnih zasebnih vlagateljev na ravni finančnih posrednikov ali MSP, da se doseže stopnja skupne zasebne udeležbe vsaj 60 % financiranja tveganja, zagotovljenega MSP. |
| --- | --- |

(c)

ukrepi za financiranje tveganja, ki zagotavljajo naložbe za financiranje tveganja upravičenim podjetjem v obliki kapitala, navideznega lastniškega kapitala ali posojil, spodbujajo dodatno financiranje neodvisnih zasebnih vlagateljev na ravni finančnih posrednikov ali MSP, da se doseže stopnja skupne zasebne udeležbe vsaj 60 % financiranja tveganja, zagotovljenega MSP.

Stopnja zasebne udeležbe iz prvega pododstavka, točka (c), se zniža na 30 % pri naložbah na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v odobreni karti regionalne pomoči, veljavni v času zagotovitve naložbe za financiranje tveganja v skladu s členom 107(3), točka (a), Pogodbe, ali prejemajo podporo na podlagi načrta države članice za okrevanje in odpornost, kot ga je odobril Svet, ali prejemajo podporo iz Evropskega obrambnega sklada v skladu z Uredbo (EU) 2021/697 ali v okviru vesoljskega programa Unije v skladu z Uredbo (EU) 2021/696 ali iz skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, iz Uredbe (EU) št. 1303/2013, Uredbe (EU) 2021/1060 ali Uredbe (EU) 2021/2115.

(*40)  Uredba (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi Vesoljskega programa Unije in ustanovitvi Agencije Evropske unije za vesoljski program ter razveljavitvi uredb (EU) št. 912/2010, (EU) št. 1285/2013 in (EU) št. 377/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU (UL L 170, 12.5.2021, str. 69)."

*40

(*41)  Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1)."

*41

(*42)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1)."

*42

de minimis

(*43)  Uredba Komisije (EU) št. 1408/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis v kmetijskem sektorju (UL L 352, 24.12.2013, str. 9).“;"

*43

de minimis

| (19) | vstavi se naslednji člen 21a:

  „Člen 21a
  Pomoč za financiranje tveganja za MSP v obliki davčnih spodbud za zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe

  1.   Sheme pomoči za financiranje tveganja za MSP v obliki davčnih spodbud za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe, ki posredno ali neposredno zagotavljajo financiranje tveganja upravičenim podjetjem, so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičena podjetja so tista, ki izpolnjujejo merila iz člena 21(3). Skupna naložba za financiranje tveganja, ki se zagotovi v skladu s členom 21 in tem členom, za vsako upravičeno podjetje ne presega najvišjega zneska iz člena 21(8).


  3.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja posredno prek finančnega posrednika, se upravičena naložba izvede v obliki pridobitve delnic ali deležev v finančnem posredniku, ki nato upravičenim podjetjem zagotovi naložbe za financiranje tveganja v skladu s členom 21(5) do (8). Za storitve, ki jih opravljajo finančni posredniki ali njihovi upravljavci, se ne sme odobriti nobena davčna spodbuda.


  4.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja neposredno upravičenemu podjetju, se kot upravičena naložba šteje samo pridobitev novo izdanih navadnih delnic visokega tveganja, ki jih izda upravičeno podjetje. Te delnice se ohranijo najmanj tri leta. Nadomestni kapital se krije samo pod pogoji iz člena 21(7). Kar zadeva možne oblike davčnih spodbud, se lahko izgube zaradi odprodaje delnic upoštevajo pri izračunu dohodnine. V zvezi z davčnimi olajšavami za dividende se lahko vse dividende, prejete na upravičene delnice, (v celoti ali delno) izvzamejo iz dohodnine. Ves dobiček od prodaje upravičenih delnic je lahko (v celoti ali delno) oproščen davka na kapitalski dobiček ali pa se lahko davčna obveznost v zvezi s takim dobičkom odloži, če se v enem letu ponovno vloži v nove upravičene delnice.


  5.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja neposredno upravičenemu podjetju, davčna olajšava, ki se šteje kot kumulativna najvišja davčna olajšava iz vseh davčnih spodbud skupaj, za zagotovitev ustrezne udeležbe neodvisnega zasebnega vlagatelja v skladu s členom 21(12) ne presega naslednjih najvišjih pragov:






  (a) | 50 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj v upravičena podjetja iz člena 21(3), točka (a); |
| --- | --- | --- |

(19)

vstavi se naslednji člen 21a:

„Člen 21a

Pomoč za financiranje tveganja za MSP v obliki davčnih spodbud za zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe

1.   Sheme pomoči za financiranje tveganja za MSP v obliki davčnih spodbud za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe, ki posredno ali neposredno zagotavljajo financiranje tveganja upravičenim podjetjem, so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičena podjetja so tista, ki izpolnjujejo merila iz člena 21(3). Skupna naložba za financiranje tveganja, ki se zagotovi v skladu s členom 21 in tem členom, za vsako upravičeno podjetje ne presega najvišjega zneska iz člena 21(8).

3.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja posredno prek finančnega posrednika, se upravičena naložba izvede v obliki pridobitve delnic ali deležev v finančnem posredniku, ki nato upravičenim podjetjem zagotovi naložbe za financiranje tveganja v skladu s členom 21(5) do (8). Za storitve, ki jih opravljajo finančni posredniki ali njihovi upravljavci, se ne sme odobriti nobena davčna spodbuda.

4.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja neposredno upravičenemu podjetju, se kot upravičena naložba šteje samo pridobitev novo izdanih navadnih delnic visokega tveganja, ki jih izda upravičeno podjetje. Te delnice se ohranijo najmanj tri leta. Nadomestni kapital se krije samo pod pogoji iz člena 21(7). Kar zadeva možne oblike davčnih spodbud, se lahko izgube zaradi odprodaje delnic upoštevajo pri izračunu dohodnine. V zvezi z davčnimi olajšavami za dividende se lahko vse dividende, prejete na upravičene delnice, (v celoti ali delno) izvzamejo iz dohodnine. Ves dobiček od prodaje upravičenih delnic je lahko (v celoti ali delno) oproščen davka na kapitalski dobiček ali pa se lahko davčna obveznost v zvezi s takim dobičkom odloži, če se v enem letu ponovno vloži v nove upravičene delnice.

5.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja neposredno upravičenemu podjetju, davčna olajšava, ki se šteje kot kumulativna najvišja davčna olajšava iz vseh davčnih spodbud skupaj, za zagotovitev ustrezne udeležbe neodvisnega zasebnega vlagatelja v skladu s členom 21(12) ne presega naslednjih najvišjih pragov:

(a)

50 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj v upravičena podjetja iz člena 21(3), točka (a);

| (b) | 35 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj v upravičena podjetja iz člena 21(3), točka (b); |
| --- | --- |

(b)

35 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj v upravičena podjetja iz člena 21(3), točka (b);

| (c) | 20 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj v upravičena podjetja iz člena 21(3), točka (c), ali nadaljnje upravičene naložbe v upravičeno podjetje po obdobju upravičenosti iz člena 21(3), točka (b). |
| --- | --- |

(c)

20 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj v upravičena podjetja iz člena 21(3), točka (c), ali nadaljnje upravičene naložbe v upravičeno podjetje po obdobju upravičenosti iz člena 21(3), točka (b).

Pragovi za davčno olajšavo za neposredne naložbe iz prvega pododstavka se lahko povišajo do 65 % za točko (a), do 50 % za točko (b) in do 35 % za točko (c) pri naložbah na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v odobreni karti regionalne pomoči, veljavni v času zagotovitve naložbe za financiranje tveganja v skladu s členom 107(3), točka (a), Pogodbe, ali prejemajo podporo na podlagi načrta države članice za okrevanje in odpornost, kot ga je odobril Svet, ali prejemajo podporo iz Evropskega obrambnega sklada v skladu z Uredbo (EU) 2021/697 ali v okviru vesoljskega programa Unije v skladu z Uredbo (EU) 2021/696 ali iz skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja iz Uredbe (EU) št. 1303/2013, Uredbe (EU) 2021/1060 ali Uredbe (EU) 2021/2115.

6.   Kadar neodvisni zasebni vlagatelj zagotovi financiranje tveganja posredno prek finančnega posrednika in v skladu s členom 21(12), davčna olajšava, ki se šteje kot kumulativna najvišja davčna olajšava iz vseh davčnih spodbud skupaj, ne presega 30 % upravičene naložbe, ki jo izvede neodvisni zasebni vlagatelj v upravičeno podjetje iz člena 21(3). Ta prag za davčno olajšavo se lahko poviša na 50 % pri naložbah na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v odobreni karti regionalne pomoči, veljavni v času zagotovitve naložbe za financiranje tveganja v skladu s členom 107(3), točka (a), Pogodbe, ali prejemajo podporo na podlagi načrta države članice za okrevanje in odpornost, kot ga je odobril Svet, ali prejemajo podporo iz Evropskega obrambnega sklada v skladu z Uredbo (EU) 2021/697 ali v okviru vesoljskega programa Unije v skladu z Uredbo (EU) 2021/696 ali iz skladov Unije, ki se izvajajo v okviru deljenega upravljanja, iz Uredbe (EU) št. 1303/2013, Uredbe (EU) 2021/1060 ali Uredbe (EU) 2021/2115.“;

| (20) | člen 22 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Upravičena podjetja so vsa mala podjetja, ki ne kotirajo na borzi in so registrirana največ pet let ter izpolnjujejo naslednje kumulativne pogoje:






  (a) | niso prevzela dejavnosti drugega podjetja, razen če promet, ustvarjen s prevzeto dejavnostjo, predstavlja manj kot 10 % prometa upravičenega podjetja v poslovnem letu pred prevzemom; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

člen 22 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Upravičena podjetja so vsa mala podjetja, ki ne kotirajo na borzi in so registrirana največ pet let ter izpolnjujejo naslednje kumulativne pogoje:

(a)

niso prevzela dejavnosti drugega podjetja, razen če promet, ustvarjen s prevzeto dejavnostjo, predstavlja manj kot 10 % prometa upravičenega podjetja v poslovnem letu pred prevzemom;

| (b) | še niso delila dobička; |
| --- | --- |

(b)

še niso delila dobička;

| (c) | niso prevzela drugega podjetja ali niso bila ustanovljena z združitvijo, razen če promet prevzetega podjetja predstavlja manj kot 10 % prometa upravičenega podjetja v poslovnem letu pred prevzemom ali če je promet podjetja, ustanovljenega z združitvijo, manj kot 10 % večji od skupnega prometa, ki so ga podjetja, ki so se združila, ustvarila v poslovnem letu pred združitvijo. |
| --- | --- |

(c)

niso prevzela drugega podjetja ali niso bila ustanovljena z združitvijo, razen če promet prevzetega podjetja predstavlja manj kot 10 % prometa upravičenega podjetja v poslovnem letu pred prevzemom ali če je promet podjetja, ustanovljenega z združitvijo, manj kot 10 % večji od skupnega prometa, ki so ga podjetja, ki so se združila, ustvarila v poslovnem letu pred združitvijo.

Za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, se petletno obdobje upravičenosti začne takrat, ko podjetje začne svojo gospodarsko dejavnost ali postane zavezano plačilu davka zaradi svoje gospodarske dejavnosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, točka (c), se podjetja, nastala z združitvijo podjetij, ki so upravičena do pomoči na podlagi tega člena, prav tako štejejo za upravičena podjetja, in sicer do pet let po datumu registracije najstarejšega od podjetij, ki se združujejo.“

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pomoč za novoustanovljena podjetja je v obliki:






  (a) | posojil z obrestnimi merami, ki niso skladne s tržnimi pogoji, za obdobje 10 let in z nominalnim zneskom v višini največ 1,1 milijona EUR ali 1,65 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, ali 2,2 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe. Za posojila, najeta za pet do deset let, se lahko najvišji zneski prilagodijo tako, da se zgornji zneski pomnožijo s količnikom, ki ustreza razmerju med obdobjem 10 let in dejanskim obdobjem posojila. Za posojila, najeta za manj kot pet let, je najvišji znesek enak znesku posojila za obdobje petih let; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pomoč za novoustanovljena podjetja je v obliki:

(a)

posojil z obrestnimi merami, ki niso skladne s tržnimi pogoji, za obdobje 10 let in z nominalnim zneskom v višini največ 1,1 milijona EUR ali 1,65 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, ali 2,2 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe. Za posojila, najeta za pet do deset let, se lahko najvišji zneski prilagodijo tako, da se zgornji zneski pomnožijo s količnikom, ki ustreza razmerju med obdobjem 10 let in dejanskim obdobjem posojila. Za posojila, najeta za manj kot pet let, je najvišji znesek enak znesku posojila za obdobje petih let;

| (b) | jamstev s premijami, ki niso skladne s tržnimi pogoji, za obdobje 10 let in z zajamčenim zneskom v višini največ 1,65 milijona EUR ali 2,48 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, ali 3,3 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe. Pri jamstvih za pet do deset let se lahko najvišji zajamčeni zneski prilagodijo tako, da se zgornji zneski pomnožijo s količnikom, ki ustreza razmerju med obdobjem 10 let in dejanskim obdobjem jamstva. Pri jamstvih za manj kot pet let je najvišji zajamčeni znesek enak kot pri jamstvih za obdobje petih let. Jamstvo ne presega 80 % posojila, kateremu je namenjeno; |
| --- | --- |

(b)

jamstev s premijami, ki niso skladne s tržnimi pogoji, za obdobje 10 let in z zajamčenim zneskom v višini največ 1,65 milijona EUR ali 2,48 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, ali 3,3 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe. Pri jamstvih za pet do deset let se lahko najvišji zajamčeni zneski prilagodijo tako, da se zgornji zneski pomnožijo s količnikom, ki ustreza razmerju med obdobjem 10 let in dejanskim obdobjem jamstva. Pri jamstvih za manj kot pet let je najvišji zajamčeni znesek enak kot pri jamstvih za obdobje petih let. Jamstvo ne presega 80 % posojila, kateremu je namenjeno;

| (c) | nepovratnih sredstev, vključno z naložbami v kapital in navidezni lastniški kapital, zmanjšanja obrestnih mer in jamstvenih premij v višini do 0,5 milijona EUR bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev ali 0,75 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, ali v višini do 1 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

nepovratnih sredstev, vključno z naložbami v kapital in navidezni lastniški kapital, zmanjšanja obrestnih mer in jamstvenih premij v višini do 0,5 milijona EUR bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev ali 0,75 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, ali v višini do 1 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe;

| (d) | davčnih spodbud za upravičena podjetja v višini do 0,5 milijona EUR bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev ali 0,75 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, ali v višini do 1 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe.“; |
| --- | --- |

(d)

davčnih spodbud za upravičena podjetja v višini do 0,5 milijona EUR bruto ekvivalenta nepovratnih sredstev ali 0,75 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe, ali v višini do 1 milijona EUR za podjetja s sedežem na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe.“;

| (c) | vstavita se naslednja odstavka 6 in 7:

  „6.   Kadar se shema pomoči za novoustanovljena podjetja izvaja prek enega ali več finančnih posrednikov, se uporabljajo pogoji za finančne posrednike, določeni v členu 21(10), (14), (15), (16) in (17).


  7.   Poleg zneskov iz odstavkov 3, 4 in 5 so lahko sheme pomoči za novoustanovljena podjetja v obliki prenosa intelektualne lastnine ali dodelitve s tem povezanih pravic dostopa, in sicer brezplačno ali pod tržno vrednostjo. Prenos ali dodelitev upravičenemu podjetju v smislu odstavka 2 izvede organizacija za raziskave in širjenje znanja v smislu člena 2(83), ki je razvila temeljno intelektualno lastnino v okviru svoje neodvisne ali skupne raziskovalne in razvojne dejavnosti. Prenos ali dodelitev izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | namen prenosa intelektualne lastnine ali dodelitve povezanih pravic dostopa je dati na trg nov proizvod ali storitev ter |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavita se naslednja odstavka 6 in 7:

„6.   Kadar se shema pomoči za novoustanovljena podjetja izvaja prek enega ali več finančnih posrednikov, se uporabljajo pogoji za finančne posrednike, določeni v členu 21(10), (14), (15), (16) in (17).

7.   Poleg zneskov iz odstavkov 3, 4 in 5 so lahko sheme pomoči za novoustanovljena podjetja v obliki prenosa intelektualne lastnine ali dodelitve s tem povezanih pravic dostopa, in sicer brezplačno ali pod tržno vrednostjo. Prenos ali dodelitev upravičenemu podjetju v smislu odstavka 2 izvede organizacija za raziskave in širjenje znanja v smislu člena 2(83), ki je razvila temeljno intelektualno lastnino v okviru svoje neodvisne ali skupne raziskovalne in razvojne dejavnosti. Prenos ali dodelitev izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

namen prenosa intelektualne lastnine ali dodelitve povezanih pravic dostopa je dati na trg nov proizvod ali storitev ter

| (b) | vrednost intelektualne lastnine je določena po tržni ceni, kar velja, če je bila določena v skladu z eno od naslednjih metod:






  (i) | znesek je bil določen na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega postopka; |
| --- | --- | --- |

(b)

vrednost intelektualne lastnine je določena po tržni ceni, kar velja, če je bila določena v skladu z eno od naslednjih metod:

(i)

znesek je bil določen na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega postopka;

| (ii) | neodvisna strokovna ocena potrjuje, da znesek ustreza vsaj tržni ceni; |
| --- | --- |

(ii)

neodvisna strokovna ocena potrjuje, da znesek ustreza vsaj tržni ceni;

| (iii) | kadar ima upravičeno podjetje predkupno pravico v zvezi z intelektualno lastnino, ustvarjeno v sodelovanju z organizacijo za raziskave in širjenje znanja: organizacija za raziskave in širjenje znanja uveljavlja vzajemno pravico, da od tretjih oseb pridobi ekonomsko ugodnejše ponudbe, tako da mora udeleženo upravičeno podjetje ustrezno prilagoditi svojo ponudbo. |
| --- | --- |

(iii)

kadar ima upravičeno podjetje predkupno pravico v zvezi z intelektualno lastnino, ustvarjeno v sodelovanju z organizacijo za raziskave in širjenje znanja: organizacija za raziskave in širjenje znanja uveljavlja vzajemno pravico, da od tretjih oseb pridobi ekonomsko ugodnejše ponudbe, tako da mora udeleženo upravičeno podjetje ustrezno prilagoditi svojo ponudbo.

Vrednost kakršnega koli finančnega in nefinančnega prispevka upravičenega podjetja k stroškom dejavnosti organizacije za raziskave in širjenje znanja, ki so privedle do zadevne intelektualne lastnine, se lahko odšteje od vrednosti intelektualne lastnine iz te točke;

| (c) | znesek pomoči za prenos intelektualne lastnine ali dodelitev s tem povezanih pravic dostopa v skladu s tem odstavkom ne presega 1 milijona EUR. Znesek pomoči ustreza vrednosti intelektualne lastnine iz točke (b) brez navedenega odbitka iz zadnjega stavka točke (b) in brez morebitnega plačila, ki ga mora upravičenec opraviti za navedeno intelektualno lastnino. Vrednost intelektualne lastnine iz točke (b) lahko preseže 1 milijon EUR, pri čemer lahko v tem primeru upravičeno podjetje ta dodatni znesek krije z lastnimi sredstvi ali na drugačen način.“; |
| --- | --- |

(c)

znesek pomoči za prenos intelektualne lastnine ali dodelitev s tem povezanih pravic dostopa v skladu s tem odstavkom ne presega 1 milijona EUR. Znesek pomoči ustreza vrednosti intelektualne lastnine iz točke (b) brez navedenega odbitka iz zadnjega stavka točke (b) in brez morebitnega plačila, ki ga mora upravičenec opraviti za navedeno intelektualno lastnino. Vrednost intelektualne lastnine iz točke (b) lahko preseže 1 milijon EUR, pri čemer lahko v tem primeru upravičeno podjetje ta dodatni znesek krije z lastnimi sredstvi ali na drugačen način.“;

| (21) | v členu 23(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Ukrep pomoči je lahko v obliki davčnih spodbud za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe v zvezi s svojimi naložbami za financiranje tveganja, zagotovljenimi podjetjem, upravičenim v skladu s pogoji iz člena 21a(2) in (5), prek alternativne platforme za trgovanje.“; |
| --- | --- |

(21)

v členu 23(2) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Ukrep pomoči je lahko v obliki davčnih spodbud za neodvisne zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe v zvezi s svojimi naložbami za financiranje tveganja, zagotovljenimi podjetjem, upravičenim v skladu s pogoji iz člena 21a(2) in (5), prek alternativne platforme za trgovanje.“;

| (22) | člen 24 se spremeni:






  (a) | odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

  „2.   Upravičeni stroški so:






  (a) | stroški za začetni pregled in uradni skrbni pregled, ki ju opravijo upravljavci finančnih posrednikov ali vlagatelji, da odkrijejo upravičena podjetja v skladu s členi 21, 21a in 22; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

člen 24 se spremeni:

(a)

odstavka 2 in 3 se nadomestita z naslednjim:

„2.   Upravičeni stroški so:

(a)

stroški za začetni pregled in uradni skrbni pregled, ki ju opravijo upravljavci finančnih posrednikov ali vlagatelji, da odkrijejo upravičena podjetja v skladu s členi 21, 21a in 22;

| (b) | stroški za investicijske raziskave, kot so opredeljene v členu 36(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (*44), v posameznem upravičenem podjetju v skladu s členi 21, 21a in 22 pod pogojem, da se te raziskave javno razširjajo, če pa je bila raziskava strankam ponudnika investicijskih raziskav razširjena pred javnim razširjanjem, se javno razširja v isti obliki in najpozneje tri mesece po prvem razširjanju informacij strankam. |
| --- | --- |

(b)

stroški za investicijske raziskave, kot so opredeljene v členu 36(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 (*44), v posameznem upravičenem podjetju v skladu s členi 21, 21a in 22 pod pogojem, da se te raziskave javno razširjajo, če pa je bila raziskava strankam ponudnika investicijskih raziskav razširjena pred javnim razširjanjem, se javno razširja v isti obliki in najpozneje tri mesece po prvem razširjanju informacij strankam.

3.   Investicijske raziskave iz odstavka 2, točka (b), tega člena izpolnjujejo zahteve iz členov 36 in 37 Delegirane uredbe (EU) 2017/565.

(*44)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 z dne 25. aprila 2016 o dopolnitvi Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih podjetij ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 87, 31.3.2017, str. 1).“;"

*44

| (b) | doda se naslednji odstavek 4:

  „4.   Intenzivnost pomoči ne presega 50 % upravičenih stroškov.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 4:

„4.   Intenzivnost pomoči ne presega 50 % upravičenih stroškov.“

| (23) | člen 25 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | dodatni režijski stroški in drugi stroški poslovanja, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica projekta; brez poseganja v člen 7(1), tretji stavek, se lahko taki stroški raziskovalnih in razvojnih projektov izračunajo tudi na podlagi poenostavljenega obračunavanja stroškov v obliki pavšalne stopnje do 20 %, uporabljene za skupne upravičene stroške raziskovalnih in razvojnih projektov iz točk (a) do (d). V tem primeru se stroški raziskovalnih in razvojnih projektov, ki se uporabijo za izračun posrednih stroškov, določijo na podlagi običajnih računovodskih praks in vključujejo le upravičene stroške raziskovalnih in razvojnih projektov iz točk (a) do (d).“; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

člen 25 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

dodatni režijski stroški in drugi stroški poslovanja, vključno s stroški materiala, zalog in podobnih izdelkov, nastali neposredno kot posledica projekta; brez poseganja v člen 7(1), tretji stavek, se lahko taki stroški raziskovalnih in razvojnih projektov izračunajo tudi na podlagi poenostavljenega obračunavanja stroškov v obliki pavšalne stopnje do 20 %, uporabljene za skupne upravičene stroške raziskovalnih in razvojnih projektov iz točk (a) do (d). V tem primeru se stroški raziskovalnih in razvojnih projektov, ki se uporabijo za izračun posrednih stroškov, določijo na podlagi običajnih računovodskih praks in vključujejo le upravičene stroške raziskovalnih in razvojnih projektov iz točk (a) do (d).“;

| (b) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Intenzivnosti pomoči za industrijske raziskave in eksperimentalni razvoj se lahko povečajo do največ 80 % upravičenih stroškov v skladu s točkami (a) do (d), pri čemer se točke (b), (c) in (d) ne smejo kombinirati:






  (a) | za 10 odstotnih točk za srednja podjetja in 20 odstotnih točk za mala podjetja; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Intenzivnosti pomoči za industrijske raziskave in eksperimentalni razvoj se lahko povečajo do največ 80 % upravičenih stroškov v skladu s točkami (a) do (d), pri čemer se točke (b), (c) in (d) ne smejo kombinirati:

(a)

za 10 odstotnih točk za srednja podjetja in 20 odstotnih točk za mala podjetja;

| (b) | za 15 odstotnih točk, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (i) | projekt vključuje učinkovito sodelovanje:






  — | med podjetji, od katerih je vsaj eno MSP, ali pa se projekt izvaja v vsaj dveh državah članicah ali v eni državi članici in eni pogodbenici Sporazuma EGP, nobeno posamezno podjetje pa ne krije več kot 70 % upravičenih stroškov, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

za 15 odstotnih točk, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(i)

projekt vključuje učinkovito sodelovanje:

—

med podjetji, od katerih je vsaj eno MSP, ali pa se projekt izvaja v vsaj dveh državah članicah ali v eni državi članici in eni pogodbenici Sporazuma EGP, nobeno posamezno podjetje pa ne krije več kot 70 % upravičenih stroškov, ali

| — | med podjetjem in eno ali več organizacij za raziskave in širjenje znanja, kadar slednje krijejo vsaj 10 % upravičenih stroškov in imajo pravico objaviti svoje rezultate raziskav; |
| --- | --- |

—

med podjetjem in eno ali več organizacij za raziskave in širjenje znanja, kadar slednje krijejo vsaj 10 % upravičenih stroškov in imajo pravico objaviti svoje rezultate raziskav;

| (ii) | rezultati projekta se splošno razširjajo prek konferenc, objav, prosto dostopnih zbirk podatkov ali brezplačne in odprtokodne programske opreme; |
| --- | --- |

(ii)

rezultati projekta se splošno razširjajo prek konferenc, objav, prosto dostopnih zbirk podatkov ali brezplačne in odprtokodne programske opreme;

| (iii) | upravičenec se zaveže, da bo za rezultate raziskav, izhajajoče iz raziskovalnih in razvojnih projektov, ki prejemajo pomoč, in zaščitene s pravicami intelektualne lastnine, pravočasno ter na neizključni in nediskriminatorni podlagi dal na voljo licence po tržni ceni, ki jih bodo lahko uporabljale zainteresirane strani v EGP; |
| --- | --- |

(iii)

upravičenec se zaveže, da bo za rezultate raziskav, izhajajoče iz raziskovalnih in razvojnih projektov, ki prejemajo pomoč, in zaščitene s pravicami intelektualne lastnine, pravočasno ter na neizključni in nediskriminatorni podlagi dal na voljo licence po tržni ceni, ki jih bodo lahko uporabljale zainteresirane strani v EGP;

| (iv) | raziskovalni in razvojni projekt se izvaja na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe; |
| --- | --- |

(iv)

raziskovalni in razvojni projekt se izvaja na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe;

| (c) | za 5 odstotnih točk, če se raziskovalni in razvojni projekt izvaja na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

za 5 odstotnih točk, če se raziskovalni in razvojni projekt izvaja na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe;

| (d) | za 25 odstotnih točk, če raziskovalni in razvojni projekt:






  (i) | država članica izbere na podlagi javnega razpisa za sodelovanje v projektu, ki so ga skupaj oblikovale vsaj tri države članice ali pogodbenice Sporazuma EGP; |
| --- | --- | --- |

(d)

za 25 odstotnih točk, če raziskovalni in razvojni projekt:

(i)

država članica izbere na podlagi javnega razpisa za sodelovanje v projektu, ki so ga skupaj oblikovale vsaj tri države članice ali pogodbenice Sporazuma EGP;

| (ii) | vključuje učinkovito sodelovanje med podjetji v vsaj dveh državah članicah ali pogodbenicah Sporazuma EGP, kadar je upravičenec MSP, ali v vsaj treh državah članicah ali pogodbenicah Sporazuma EGP, kadar je upravičenec veliko podjetje, ter |
| --- | --- |

(ii)

vključuje učinkovito sodelovanje med podjetji v vsaj dveh državah članicah ali pogodbenicah Sporazuma EGP, kadar je upravičenec MSP, ali v vsaj treh državah članicah ali pogodbenicah Sporazuma EGP, kadar je upravičenec veliko podjetje, ter

| (iii) | če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih dveh pogojev:






  — | rezultati raziskovalnega in razvojnega projekta se splošno razširjajo v vsaj treh državah članicah ali pogodbenicah Sporazuma EGP prek konferenc, objav, prosto dostopnih zbirk podatkov ali brezplačne ali odprtokodne programske opreme ali |
| --- | --- | --- |

(iii)

če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih dveh pogojev:

—

rezultati raziskovalnega in razvojnega projekta se splošno razširjajo v vsaj treh državah članicah ali pogodbenicah Sporazuma EGP prek konferenc, objav, prosto dostopnih zbirk podatkov ali brezplačne ali odprtokodne programske opreme ali

| — | upravičenec se zaveže, da bo za rezultate raziskav, izhajajoče iz raziskovalnih in razvojnih projektov, ki prejemajo pomoč, in zaščitene s pravicami intelektualne lastnine, pravočasno ter na neizključni in nediskriminatorni podlagi dal na voljo licence po tržni ceni, ki jih bodo lahko uporabljale zainteresirane strani v EGP.“; |
| --- | --- |

—

upravičenec se zaveže, da bo za rezultate raziskav, izhajajoče iz raziskovalnih in razvojnih projektov, ki prejemajo pomoč, in zaščitene s pravicami intelektualne lastnine, pravočasno ter na neizključni in nediskriminatorni podlagi dal na voljo licence po tržni ceni, ki jih bodo lahko uporabljale zainteresirane strani v EGP.“;

| (24) | vstavi se naslednji člen 25e:

  „Člen 25e
  Pomoč za sofinanciranje projektov, ki jih podpira Evropski obrambni sklad ali evropski program za razvoj obrambne industrije

  1.   Pomoč, ki se zagotovi za sofinanciranje raziskovalnega in razvojnega projekta, financiranega iz Evropskega obrambnega sklada ali evropskega programa za razvoj obrambne industrije ter ocenjenega, razvrščenega in izbranega v skladu s pravili Evropskega obrambnega sklada ali evropskega programa za razvoj obrambne industrije, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičeni stroški projekta, ki prejema pomoč, so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih Evropskega obrambnega sklada ali evropskega programa za razvoj obrambne industrije.


  3.   Skupno zagotovljeno javno financiranje lahko znaša do 100 % upravičenih stroškov projekta, kar pomeni, da se lahko stroški projekta, ki jih ne krije financiranje Unije, krijejo z državno pomočjo.


  4.   Če intenzivnost pomoči, ki jo je prejel upravičenec, presega največjo intenzivnost pomoči, ki bi jo upravičenec lahko prejel v skladu s členom 25(5), (6) in (7), mora upravičenec organu, ki dodeli pomoč, plačati tržno ceno za uporabo pravic intelektualne lastnine ali prototipov, ki izhajajo iz projekta, za neobrambne namene. V vsakem primeru najvišji znesek, ki se plača organu, ki dodeli pomoč, za to uporabo, ne presega razlike med pomočjo, ki jo je prejel upravičenec, in najvišjim zneskom pomoči, ki bi ga upravičenec lahko prejel, če bi se uporabila največja intenzivnost pomoči, dovoljena za navedenega upravičenca v skladu s členom 25(5), (6) in (7).“; |
| --- | --- |

(24)

vstavi se naslednji člen 25e:

„Člen 25e

Pomoč za sofinanciranje projektov, ki jih podpira Evropski obrambni sklad ali evropski program za razvoj obrambne industrije

1.   Pomoč, ki se zagotovi za sofinanciranje raziskovalnega in razvojnega projekta, financiranega iz Evropskega obrambnega sklada ali evropskega programa za razvoj obrambne industrije ter ocenjenega, razvrščenega in izbranega v skladu s pravili Evropskega obrambnega sklada ali evropskega programa za razvoj obrambne industrije, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičeni stroški projekta, ki prejema pomoč, so tisti, ki so opredeljeni kot upravičeni v pravilih Evropskega obrambnega sklada ali evropskega programa za razvoj obrambne industrije.

3.   Skupno zagotovljeno javno financiranje lahko znaša do 100 % upravičenih stroškov projekta, kar pomeni, da se lahko stroški projekta, ki jih ne krije financiranje Unije, krijejo z državno pomočjo.

4.   Če intenzivnost pomoči, ki jo je prejel upravičenec, presega največjo intenzivnost pomoči, ki bi jo upravičenec lahko prejel v skladu s členom 25(5), (6) in (7), mora upravičenec organu, ki dodeli pomoč, plačati tržno ceno za uporabo pravic intelektualne lastnine ali prototipov, ki izhajajo iz projekta, za neobrambne namene. V vsakem primeru najvišji znesek, ki se plača organu, ki dodeli pomoč, za to uporabo, ne presega razlike med pomočjo, ki jo je prejel upravičenec, in najvišjim zneskom pomoči, ki bi ga upravičenec lahko prejel, če bi se uporabila največja intenzivnost pomoči, dovoljena za navedenega upravičenca v skladu s členom 25(5), (6) in (7).“;

| (25) | člen 26 se spremeni:






  (a) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Intenzivnost pomoči ne presega 50 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča do največ 60 %, če vsaj dve državi članici zagotovita javno financiranje, ali za raziskovalno infrastrukturo, ki se oceni in izbere na ravni Unije.“ |
| --- | --- | --- |

(25)

člen 26 se spremeni:

(a)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Intenzivnost pomoči ne presega 50 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča do največ 60 %, če vsaj dve državi članici zagotovita javno financiranje, ali za raziskovalno infrastrukturo, ki se oceni in izbere na ravni Unije.“

| (26) | vstavi se naslednji člen 26a:

  „Člen 26a
  Pomoč za naložbe za preskusne in eksperimentalne infrastrukture

  1.   Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo preskusne in eksperimentalne infrastrukture je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Cena, ki se zaračuna za obratovanje ali uporabo infrastrukture, ustreza tržni ceni ali odraža stroške zanjo, povečane za razumno maržo, če tržna cena ni na voljo.


  3.   Dostop do infrastrukture se pregledno in nediskriminatorno ter po tržnih pogojih odobri več uporabnikom. Podjetjem, ki so financirala najmanj 10 % naložbenih stroškov infrastrukture, se lahko dodeli prednostni dostop pod ugodnejšimi pogoji. Da bi se izognili prekomerni kompenzaciji, je takšen dostop sorazmeren s prispevkom podjetja k stroškom naložb, ti pogoji pa so javno dostopni.


  4.   Upravičeni stroški so stroški naložbe v neopredmetena in opredmetena sredstva.


  5.   Intenzivnost pomoči ne presega 25 % upravičenih stroškov.


  6.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča do največ 40 %, 50 % oziroma 60 % upravičenih stroškov naložb velikih, srednjih in malih podjetij, in sicer:






  (a) | za 10 odstotnih točk za srednja podjetja in 20 odstotnih točk za mala podjetja; |
| --- | --- | --- |

(26)

vstavi se naslednji člen 26a:

„Člen 26a

Pomoč za naložbe za preskusne in eksperimentalne infrastrukture

1.   Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo preskusne in eksperimentalne infrastrukture je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Cena, ki se zaračuna za obratovanje ali uporabo infrastrukture, ustreza tržni ceni ali odraža stroške zanjo, povečane za razumno maržo, če tržna cena ni na voljo.

3.   Dostop do infrastrukture se pregledno in nediskriminatorno ter po tržnih pogojih odobri več uporabnikom. Podjetjem, ki so financirala najmanj 10 % naložbenih stroškov infrastrukture, se lahko dodeli prednostni dostop pod ugodnejšimi pogoji. Da bi se izognili prekomerni kompenzaciji, je takšen dostop sorazmeren s prispevkom podjetja k stroškom naložb, ti pogoji pa so javno dostopni.

4.   Upravičeni stroški so stroški naložbe v neopredmetena in opredmetena sredstva.

5.   Intenzivnost pomoči ne presega 25 % upravičenih stroškov.

6.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča do največ 40 %, 50 % oziroma 60 % upravičenih stroškov naložb velikih, srednjih in malih podjetij, in sicer:

(a)

za 10 odstotnih točk za srednja podjetja in 20 odstotnih točk za mala podjetja;

| (b) | za dodatnih 10 odstotnih točk za čezmejne preskusne in eksperimentalne infrastrukture, za katere zagotavljata javno financiranje vsaj dve državi članici, ali za preskusne in eksperimentalne infrastrukture, ocenjene in izbrane na ravni Unije; |
| --- | --- |

(b)

za dodatnih 10 odstotnih točk za čezmejne preskusne in eksperimentalne infrastrukture, za katere zagotavljata javno financiranje vsaj dve državi članici, ali za preskusne in eksperimentalne infrastrukture, ocenjene in izbrane na ravni Unije;

| (c) | za dodatnih 5 odstotnih točk za preskusne in eksperimentalne infrastrukture, od katerih je najmanj 80 % letne zmogljivosti dodeljenih MSP.“; |
| --- | --- |

(c)

za dodatnih 5 odstotnih točk za preskusne in eksperimentalne infrastrukture, od katerih je najmanj 80 % letne zmogljivosti dodeljenih MSP.“;

| (27) | člen 27 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Pomoč za naložbe se lahko dodeli lastniku inovacijskega grozda. Pomoč za tekoče poslovanje se lahko dodeli upravljavcu inovacijskega grozda. Če upravljavec ni lastnik, je lahko pravna oseba ali konzorcij podjetij brez ločene pravne osebe. V vseh primerih mora vsako podjetje v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi voditi ločeno računovodstvo za stroške in prihodke posamezne dejavnosti (lastništvo, delovanje in uporaba grozda).“
  ; |
| --- | --- | --- |

(27)

člen 27 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Pomoč za naložbe se lahko dodeli lastniku inovacijskega grozda. Pomoč za tekoče poslovanje se lahko dodeli upravljavcu inovacijskega grozda. Če upravljavec ni lastnik, je lahko pravna oseba ali konzorcij podjetij brez ločene pravne osebe. V vseh primerih mora vsako podjetje v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi voditi ločeno računovodstvo za stroške in prihodke posamezne dejavnosti (lastništvo, delovanje in uporaba grozda).“

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Pristojbine za uporabo zmogljivosti grozda in za sodelovanje pri njegovih dejavnostih ustrezajo tržni ceni ali odražajo njihove stroške, vključno z razumno maržo.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Pristojbine za uporabo zmogljivosti grozda in za sodelovanje pri njegovih dejavnostih ustrezajo tržni ceni ali odražajo njihove stroške, vključno z razumno maržo.“

| (28) | člen 28 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | stroški svetovalnih in podpornih storitev za inovacije, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo organizacije za raziskave in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

člen 28 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

stroški svetovalnih in podpornih storitev za inovacije, vključno s storitvami, ki jih zagotavljajo organizacije za raziskave in širjenje znanja, raziskovalne infrastrukture, preskusne in eksperimentalne infrastrukture ali inovacijski grozdi.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   V posebnem primeru pomoči za svetovalne in podporne storitve za inovacije se lahko intenzivnost pomoči poveča do 100 % upravičenih stroškov, če celotni znesek pomoči za svetovalne in podporne storitve za inovacije ne presega 220 000 EUR na podjetje v katerem koli triletnem obdobju.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   V posebnem primeru pomoči za svetovalne in podporne storitve za inovacije se lahko intenzivnost pomoči poveča do 100 % upravičenih stroškov, če celotni znesek pomoči za svetovalne in podporne storitve za inovacije ne presega 220 000 EUR na podjetje v katerem koli triletnem obdobju.“

| (29) | člen 36 se spremeni:






  (a) | naslov in odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 36
  Pomoč za naložbe v varstvo okolja, vključno z razogljičenjem

  1.   Pomoč za naložbe v varstvo okolja, vključno s pomočjo za zmanjšanje in odpravo emisij toplogrednih plinov, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“; |
| --- | --- | --- |

(29)

člen 36 se spremeni:

(a)

naslov in odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 36

Pomoč za naložbe v varstvo okolja, vključno z razogljičenjem

1.   Pomoč za naložbe v varstvo okolja, vključno s pomočjo za zmanjšanje in odpravo emisij toplogrednih plinov, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Ta člen se ne uporablja za ukrepe, za katere so določena podrobnejša pravila v členih 36a, 36b in 38 do 48. Ta člen se prav tako ne uporablja za naložbe v opremo, stroje in industrijske proizvodne obrate, ki uporabljajo fosilna goriva, vključno s tistimi, ki uporabljajo zemeljski plin. To ne posega v možnost dodelitve pomoči za namestitev dodatnih elementov za izboljšanje okoljevarstvene ravni obstoječe opreme, strojev in industrijskih proizvodnih obratov, pri čemer v tem primeru naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti ali višje porabe fosilnih goriv.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Ta člen se ne uporablja za ukrepe, za katere so določena podrobnejša pravila v členih 36a, 36b in 38 do 48. Ta člen se prav tako ne uporablja za naložbe v opremo, stroje in industrijske proizvodne obrate, ki uporabljajo fosilna goriva, vključno s tistimi, ki uporabljajo zemeljski plin. To ne posega v možnost dodelitve pomoči za namestitev dodatnih elementov za izboljšanje okoljevarstvene ravni obstoječe opreme, strojev in industrijskih proizvodnih obratov, pri čemer v tem primeru naložba ne povzroči povečanja proizvodne zmogljivosti ali višje porabe fosilnih goriv.“

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 1b:

  „1b.   Ta člen se uporablja tudi za naložbe v opremo in stroje, ki uporabljajo vodik, ter infrastrukturo, ki prenaša vodik, če je uporabljeni ali preneseni vodik obnovljivi vodik. Uporablja se tudi za naložbe v opremo in stroje, ki uporabljajo goriva, pridobljena iz vodika, katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa, in ki so bili proizvedeni v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktih.
  Ta člen se uporablja tudi za pomoč za naložbe v naprave, opremo in stroje, ki proizvajajo ali uporabljajo elektrolizni vodik, ki ni obnovljivi vodik, ter namensko infrastrukturo iz člena 2, točka 130, zadnji stavek, ki prenaša elektrolizni vodik, ki ni obnovljivi vodik, če je mogoče dokazati, da proizvedeni, uporabljeni ali preneseni elektrolizni vodik doseže prihranek emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v višini vsaj 70 % glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva v višini 94 g CO2eq/MJ. Za določitev prihrankov emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v skladu s tem pododstavkom se emisije toplogrednih plinov, povezane s proizvodnjo električne energije, ki se uporablja za proizvodnjo vodika, določijo na podlagi mejne proizvodne enote na trgovalnem območju, na katerem se nahaja elektrolizator, v času bilančnega obračunskega intervala, ko elektrolizator porablja električno energijo iz omrežja.
  V primerih iz prvega in drugega pododstavka se v celotni življenjski dobi naložbe uporablja, prenaša ali, kjer je to ustrezno, proizvaja le vodik, ki izpolnjuje pogoje iz navedenih pododstavkov. Država članica prevzame obveznost v ta namen.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 1b:

„1b.   Ta člen se uporablja tudi za naložbe v opremo in stroje, ki uporabljajo vodik, ter infrastrukturo, ki prenaša vodik, če je uporabljeni ali preneseni vodik obnovljivi vodik. Uporablja se tudi za naložbe v opremo in stroje, ki uporabljajo goriva, pridobljena iz vodika, katerih energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa, in ki so bili proizvedeni v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktih.

Ta člen se uporablja tudi za pomoč za naložbe v naprave, opremo in stroje, ki proizvajajo ali uporabljajo elektrolizni vodik, ki ni obnovljivi vodik, ter namensko infrastrukturo iz člena 2, točka 130, zadnji stavek, ki prenaša elektrolizni vodik, ki ni obnovljivi vodik, če je mogoče dokazati, da proizvedeni, uporabljeni ali preneseni elektrolizni vodik doseže prihranek emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v višini vsaj 70 % glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva v višini 94 g CO2eq/MJ. Za določitev prihrankov emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v skladu s tem pododstavkom se emisije toplogrednih plinov, povezane s proizvodnjo električne energije, ki se uporablja za proizvodnjo vodika, določijo na podlagi mejne proizvodne enote na trgovalnem območju, na katerem se nahaja elektrolizator, v času bilančnega obračunskega intervala, ko elektrolizator porablja električno energijo iz omrežja.

V primerih iz prvega in drugega pododstavka se v celotni življenjski dobi naložbe uporablja, prenaša ali, kjer je to ustrezno, proizvaja le vodik, ki izpolnjuje pogoje iz navedenih pododstavkov. Država članica prevzame obveznost v ta namen.“

| (d) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | omogoča izvajanje projekta, ki pri dejavnostih upravičenca privede do izboljšanja varstva okolja nad veljavnimi standardi Unije, ne glede na obstoj obveznih nacionalnih standardov, ki so strožji od standardov Unije; pri projektih, ki vključujejo ali so povezani z namensko infrastrukturo iz člena 2, točka (130), zadnji stavek, za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2 ali ki vključujejo povezavo z energetsko infrastrukturo za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2, lahko izboljšanje varstva okolja povzročijo tudi dejavnosti drugega subjekta, vključenega v infrastrukturno verigo, ali |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:

„(a)

omogoča izvajanje projekta, ki pri dejavnostih upravičenca privede do izboljšanja varstva okolja nad veljavnimi standardi Unije, ne glede na obstoj obveznih nacionalnih standardov, ki so strožji od standardov Unije; pri projektih, ki vključujejo ali so povezani z namensko infrastrukturo iz člena 2, točka (130), zadnji stavek, za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2 ali ki vključujejo povezavo z energetsko infrastrukturo za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2, lahko izboljšanje varstva okolja povzročijo tudi dejavnosti drugega subjekta, vključenega v infrastrukturno verigo, ali

2

2

| (b) | omogoča izvajanje projekta, ki privede do izboljšanja varstva okolja pri dejavnostih upravičenca v odsotnosti standardov Unije; pri projektih, ki vključujejo ali so povezani z namensko infrastrukturo iz člena 2, točka (130), zadnji stavek, za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2 ali ki vključujejo povezavo z energetsko infrastrukturo za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2, lahko izboljšanje varstva okolja povzročijo tudi dejavnosti drugega subjekta, vključenega v infrastrukturno verigo, ali“; |
| --- | --- |

(b)

omogoča izvajanje projekta, ki privede do izboljšanja varstva okolja pri dejavnostih upravičenca v odsotnosti standardov Unije; pri projektih, ki vključujejo ali so povezani z namensko infrastrukturo iz člena 2, točka (130), zadnji stavek, za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2 ali ki vključujejo povezavo z energetsko infrastrukturo za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2, lahko izboljšanje varstva okolja povzročijo tudi dejavnosti drugega subjekta, vključenega v infrastrukturno verigo, ali“;

2

2

| (ii) | vstavi se naslednja točka (c):






  „(c) | omogoča izvajanje projekta, ki privede do izboljšanja varstva okolja pri dejavnostih upravičenca zaradi upoštevanja standardov Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo; pri projektih, ki vključujejo ali so povezani z namensko infrastrukturo iz člena 2, točka (130), zadnji stavek, za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2 ali ki vključujejo povezavo z energetsko infrastrukturo za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2, lahko izboljšanje varstva okolja povzročijo tudi dejavnosti drugega subjekta, vključenega v infrastrukturno verigo.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka (c):

„(c)

omogoča izvajanje projekta, ki privede do izboljšanja varstva okolja pri dejavnostih upravičenca zaradi upoštevanja standardov Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo; pri projektih, ki vključujejo ali so povezani z namensko infrastrukturo iz člena 2, točka (130), zadnji stavek, za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2 ali ki vključujejo povezavo z energetsko infrastrukturo za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2, lahko izboljšanje varstva okolja povzročijo tudi dejavnosti drugega subjekta, vključenega v infrastrukturno verigo.“;

2

2

| (e) | vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

  „2a.   Naložbe v zajemanje transport CO2 izpolnjujejo naslednje kumulativne pogoje:






  (a) | zajemanje in/ali transport CO2, vključno s posameznimi elementi verige zajemanja in shranjevanja ali zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida, se vključita v celotno verigo zajemanja in shranjevanja in/ali zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida; |
| --- | --- | --- |

(e)

vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

„2a.   Naložbe v zajemanje transport CO2 izpolnjujejo naslednje kumulativne pogoje:

(a)

zajemanje in/ali transport CO2, vključno s posameznimi elementi verige zajemanja in shranjevanja ali zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida, se vključita v celotno verigo zajemanja in shranjevanja in/ali zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida;

| (b) | neto sedanja vrednost naložbenega projekta v njegovi življenjski dobi je negativna. Pri izračunu neto sedanje vrednosti projekta se upoštevajo stroški emisij CO2, ki se jim je bilo mogoče izogniti; |
| --- | --- |

(b)

neto sedanja vrednost naložbenega projekta v njegovi življenjski dobi je negativna. Pri izračunu neto sedanje vrednosti projekta se upoštevajo stroški emisij CO2, ki se jim je bilo mogoče izogniti;

| (c) | upravičeni stroški so izključno dodatni stroški naložbe, ki izhajajo iz zajemanja CO2 iz naprave (industrijskega obrata ali elektrarne), ki oddaja CO2, ali neposredno iz zunanjega zraka in iz vmesnega hranilnika ter iz transporta zajetih emisij CO2. |
| --- | --- |

(c)

upravičeni stroški so izključno dodatni stroški naložbe, ki izhajajo iz zajemanja CO2 iz naprave (industrijskega obrata ali elektrarne), ki oddaja CO2, ali neposredno iz zunanjega zraka in iz vmesnega hranilnika ter iz transporta zajetih emisij CO2.

2b.   Kadar je pomoč namenjena zmanjšanju neposrednih emisij ali njihovemu izogibanju, ne sme povzročiti zgolj prenosa zadevnih emisij iz enega sektorja v drugega, temveč mora omogočiti splošno zmanjšanje ciljnih emisij; zlasti kadar je pomoč namenjena zmanjšanju emisij toplogrednih plinov, ne sme povzročiti zgolj prenosa teh emisij iz enega sektorja v drugega, temveč mora omogočiti njihovo splošno zmanjšanje.“

| (f) | odstavki 3 do 6 se nadomestijo z naslednjim:

  „3.   Pomoč se ne dodeli, kadar naj bi naložbe zagotovile, da podjetja zgolj izpolnjujejo veljavne standarde Unije. Pomoč, ki podjetjem omogoča izpolnjevanje standardov Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, se lahko dodeli v skladu s tem členom, če se naložba, za katero se dodeli pomoč, izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred datumom začetka veljavnosti zadevnega standarda.


  4.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložb, ki se določijo na podlagi primerjave stroškov naložbe s stroški hipotetičnega scenarija, ki bi se zgodil brez dodelitve pomoči, kot sledi:






  (a) | če hipotetični scenarij vključuje izvedbo okolju manj prijazne naložbe, ki ustreza običajni poslovni praksi v sektorju ali za zadevno dejavnost, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in stroški okolju manj prijazne naložbe; |
| --- | --- | --- |

(f)

odstavki 3 do 6 se nadomestijo z naslednjim:

„3.   Pomoč se ne dodeli, kadar naj bi naložbe zagotovile, da podjetja zgolj izpolnjujejo veljavne standarde Unije. Pomoč, ki podjetjem omogoča izpolnjevanje standardov Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, se lahko dodeli v skladu s tem členom, če se naložba, za katero se dodeli pomoč, izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred datumom začetka veljavnosti zadevnega standarda.

4.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložb, ki se določijo na podlagi primerjave stroškov naložbe s stroški hipotetičnega scenarija, ki bi se zgodil brez dodelitve pomoči, kot sledi:

(a)

če hipotetični scenarij vključuje izvedbo okolju manj prijazne naložbe, ki ustreza običajni poslovni praksi v sektorju ali za zadevno dejavnost, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in stroški okolju manj prijazne naložbe;

| (b) | če hipotetični scenarij vključuje poznejšo izvedbo iste naložbe, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in neto sedanjo vrednostjo stroškov poznejše naložbe, diskontirano na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(b)

če hipotetični scenarij vključuje poznejšo izvedbo iste naložbe, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in neto sedanjo vrednostjo stroškov poznejše naložbe, diskontirano na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč;

| (c) | če hipotetični scenarij vključuje nadaljnjo uporabo obstoječih naprav in opreme, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in neto sedanjo vrednostjo naložb v vzdrževanje, popravila in posodobitev obstoječih naprav in opreme, diskontirano na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(c)

če hipotetični scenarij vključuje nadaljnjo uporabo obstoječih naprav in opreme, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in neto sedanjo vrednostjo naložb v vzdrževanje, popravila in posodobitev obstoječih naprav in opreme, diskontirano na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč;

| (d) | v primeru opreme, za katero veljajo pogodbe o zakupu, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike v neto sedanji vrednosti med zakupom opreme, za katero se dodeli državna pomoč, in zakupom okolju manj prijazne opreme, ki bi se zakupila brez dodelitve pomoči; stroški zakupa ne vključujejo stroškov, povezanih z delovanjem opreme ali naprav (stroški goriva, zavarovanje, vzdrževanje, drug potrošni material), ne glede na to, ali so del zakupne pogodbe. |
| --- | --- |

(d)

v primeru opreme, za katero veljajo pogodbe o zakupu, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike v neto sedanji vrednosti med zakupom opreme, za katero se dodeli državna pomoč, in zakupom okolju manj prijazne opreme, ki bi se zakupila brez dodelitve pomoči; stroški zakupa ne vključujejo stroškov, povezanih z delovanjem opreme ali naprav (stroški goriva, zavarovanje, vzdrževanje, drug potrošni material), ne glede na to, ali so del zakupne pogodbe.

V vseh situacijah iz prvega pododstavka hipotetični scenarij ustreza naložbi s primerljivo proizvodno zmogljivostjo in življenjsko dobo, ki izpolnjuje že veljavne standarde Unije. Hipotetični scenarij je verjeten glede na pravne zahteve, tržne pogoje in spodbude, ki jih ustvarja sistem EU ETS.

Kadar naložba, za katero se dodeli državna pomoč, vključuje namestitev dodatnega elementa v že obstoječem obratu, za katerega ne obstaja okolju manj prijazna hipotetična naložba, so upravičeni stroški skupni stroški naložbe.

Kadar naložba, za katero se dodeli državna pomoč, vključuje izgradnjo namenske infrastrukture iz člena 2, točka 130, zadnji stavek, za vodik v smislu odstavka 1b, odpadno toploto ali CO2, ki je potrebna za izboljšanje ravni varstva okolja, kot je navedeno v odstavkih 2 in 2a, so upravičeni stroški skupni stroški naložbe. Stroški izgradnje ali nadgradnje skladišč, razen skladišč za obnovljivi vodik in vodik iz odstavka 1b, drugi pododstavek, niso upravičeni.

Stroški, ki niso neposredno povezani z doseganjem višje ravni varstva okolja, niso upravičeni.

5.   Intenzivnost pomoči ne presega 40 % upravičenih stroškov. Kadar naložba, razen naložb, ki so odvisne od uporabe biomase, privede do 100-odstotnega znižanja neposrednih emisij toplogrednih plinov, lahko intenzivnost pomoči doseže 50 %.

6.   V primeru naložb, povezanih z zajemanjem in uporabo in/ali zajemanjem in shranjevanjem ogljikovega dioksida, intenzivnost pomoči ne presega 30 % upravičenih stroškov.“

| (g) | dodajo se naslednji odstavki 9, 10 in 11:

  „9.   Intenzivnost pomoči lahko doseže 100 % stroškov naložbe, če je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca; |
| --- | --- | --- |

(g)

dodajo se naslednji odstavki 9, 10 in 11:

„9.   Intenzivnost pomoči lahko doseže 100 % stroškov naložbe, če je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca;

| (b) | med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega; |
| --- | --- |

(b)

med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega;

| (c) | naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so naknadna pogajanja o rezultatih ponudb) so izključene; |
| --- | --- |

(c)

naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so naknadna pogajanja o rezultatih ponudb) so izključene;

| (d) | vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči glede na prispevek projekta k okoljskim ciljem ukrepa, na primer zaprošene pomoči na enoto varstva okolja, ki jo je treba zagotoviti. |
| --- | --- |

(d)

vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči glede na prispevek projekta k okoljskim ciljem ukrepa, na primer zaprošene pomoči na enoto varstva okolja, ki jo je treba zagotoviti.

10.   Namesto odstavkov 4 do 9 znesek pomoči ne presega razlike med stroški naložbe, ki so neposredno povezani z doseganjem višje ravni varstva okolja, in poslovnim dobičkom naložbe. Poslovni dobiček se predhodno odšteje od upravičenih stroškov na podlagi realnih napovedi in naknadno preveri prek mehanizma za vračilo sredstev.

11.   Z odstopanjem od odstavka 4, prvi pododstavek, točke (a) do (d), ter odstavkov 9 in 10 se lahko upravičeni stroški določijo brez opredelitve hipotetičnega scenarija in brez konkurenčnega postopka zbiranja ponudb. V tem primeru so upravičeni stroški stroški naložbe, ki so neposredno povezani z doseganjem višje ravni varstva okolja, veljavne intenzivnosti pomoči in bonusi iz odstavkov 5 do 8 pa se zmanjšajo za 50 %.“

| (30) | člen 36a se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 36a
  Pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo

  1.   Pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Ta člen zajema samo pomoč, dodeljeno za polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila, mobilno terminalsko opremo ali mobilno opremo za zemeljsko oskrbo z električno energijo ali vodikom. Za oskrbovalno infrastrukturo, ki prejema pomoč, za oskrbo z vodikom država članica od upravičenca pridobi zavezo, da bo oskrbovalna infrastruktura najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Ta člen se ne uporablja za pomoč za naložbe v zvezi s polnilno in oskrbovalno infrastrukturo v pristaniščih.


  3.   Upravičeni stroški so stroški izgradnje, namestitve, nadgradnje ali razširitve polnilne ali oskrbovalne infrastrukture. Ti stroški lahko vključujejo stroške same polnilne ali oskrbovalne infrastrukture in z njo povezane tehnične opreme, stroške namestitve ali nadgradnje električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in močnostnimi transformatorji, ki so potrebni za priključitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika, ter stroške gradbenih del, prilagoditve zemljišč ali cest, stroške namestitve in stroške pridobitve zadevnih dovoljenj.
  Upravičeni stroški lahko krijejo tudi stroške naložb v proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ter stroške naložb v enote za shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika. Nominalna proizvodna zmogljivost naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ne presega največje nazivne moči ali oskrbovalne zmogljivosti polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, s katero je naprava povezana.


  4.   Pomoč na podlagi tega člena se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca; |
| --- | --- | --- |

(30)

člen 36a se nadomesti z naslednjim:

„Člen 36a

Pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo

1.   Pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Ta člen zajema samo pomoč, dodeljeno za polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila, mobilno terminalsko opremo ali mobilno opremo za zemeljsko oskrbo z električno energijo ali vodikom. Za oskrbovalno infrastrukturo, ki prejema pomoč, za oskrbo z vodikom država članica od upravičenca pridobi zavezo, da bo oskrbovalna infrastruktura najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Ta člen se ne uporablja za pomoč za naložbe v zvezi s polnilno in oskrbovalno infrastrukturo v pristaniščih.

3.   Upravičeni stroški so stroški izgradnje, namestitve, nadgradnje ali razširitve polnilne ali oskrbovalne infrastrukture. Ti stroški lahko vključujejo stroške same polnilne ali oskrbovalne infrastrukture in z njo povezane tehnične opreme, stroške namestitve ali nadgradnje električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in močnostnimi transformatorji, ki so potrebni za priključitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika, ter stroške gradbenih del, prilagoditve zemljišč ali cest, stroške namestitve in stroške pridobitve zadevnih dovoljenj.

Upravičeni stroški lahko krijejo tudi stroške naložb v proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ter stroške naložb v enote za shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika. Nominalna proizvodna zmogljivost naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ne presega največje nazivne moči ali oskrbovalne zmogljivosti polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, s katero je naprava povezana.

4.   Pomoč na podlagi tega člena se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca;

| (b) | med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega; |
| --- | --- |

(b)

med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega;

| (c) | naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so naknadna pogajanja o rezultatih ponudb) so izključene; |
| --- | --- |

(c)

naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so naknadna pogajanja o rezultatih ponudb) so izključene;

| (d) | vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči glede na prispevek projekta k okoljskim ciljem ukrepa, na primer pomoči na polnilno ali oskrbovalno mesto. |
| --- | --- |

(d)

vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči glede na prispevek projekta k okoljskim ciljem ukrepa, na primer pomoči na polnilno ali oskrbovalno mesto.

5.   Kadar je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 4, lahko intenzivnost pomoči doseže 100 % upravičenih stroškov.

6.   Z odstopanjem od odstavka 4 se lahko pomoč dodeli brez konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, kadar se dodeli na podlagi sheme pomoči. V tem primeru intenzivnost pomoči ne presega 20 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za srednja podjetja in za 30 odstotnih točk za mala podjetja. Intenzivnost pomoči se lahko poveča tudi za 15 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v odobreni karti regionalne pomoči, veljavni v času zagotovitve pomoči v skladu s členom 107(3), točka (a), Pogodbe, ali za 5 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in so določena v odobreni karti regionalne pomoči, veljavni v času zagotovitve pomoči v skladu s členom 107(3), točka (c), Pogodbe.

7.   Pomoč, dodeljena posameznemu podjetju, ne presega 40 % skupnega proračuna zadevne sheme.

8.   Kadar je polnilna ali oskrbovalna infrastruktura na voljo uporabnikom, ki niso upravičenec ali upravičenci do pomoči, se pomoč dodeli le za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev javno dostopne polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki uporabnikom zagotavlja nediskriminatoren dostop, vključno v zvezi s tarifami, avtentikacijo in načini plačila ter drugimi pogoji uporabe. Pristojbine, ki se zaračunajo uporabnikom, ki niso upravičenec ali upravičenci do pomoči, za uporabo polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ustrezajo tržnim cenam.

9   Upravljavci polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki ponujajo ali dovoljujejo pogodbena plačila na svoji infrastrukturi, ne diskriminirajo med ponudniki mobilnostnih storitev, na primer z uporabo preferenčnih pogojev dostopa ali cenovnimi razlikami brez objektivne utemeljitve.

10.   Potreba po pomoči za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo iste kategorije, kot je tista, ki naj bi prejela pomoč (pri polnilni infrastrukturi na primer polnilna infrastruktura normalne ali visoke moči), se določi s predhodnim odprtim javnim posvetovanjem ali neodvisno tržno študijo, ki ob začetku veljavnosti ukrepa pomoči ni starejša od enega leta. Zlasti se opredeli, da v treh letih od začetka veljavnosti ukrepa pomoči taka naložba najverjetneje ne bo izvedena pod komercialnimi pogoji.

Obveznost izvedbe predhodnega odprtega javnega posvetovanja ali neodvisne študije trga iz prvega pododstavka se ne uporablja za pomoč za izgradnjo, namestitev, nadgradnjo ali razširitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki ni dostopna javnosti.

11.   Z odstopanjem od odstavka 10 se lahko domneva, da je potrebna pomoč za polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo za cestna vozila, kadar vozila z izključno električnim pogonom (za polnilno infrastrukturo) ali vozila z vsaj delnim pogonom na vodik (za oskrbovalno infrastrukturo) predstavljajo manj kot 3 % skupnega števila vozil iste kategorije, registriranih v zadevni državi članici. Za namene tega odstavka se osebni avtomobili in lahka gospodarska vozila štejejo za del iste kategorije vozil.

12.   Vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za upravljanje polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, ki je prejela pomoč, se dodeli na konkurenčen, pregleden in nediskriminatoren način ob upoštevanju veljavnih pravil o javnem naročanju.

13.   Kadar je pomoč dodeljena za izgradnjo nove polnilne infrastrukture, ki omogoča prenos električne energije z izhodno močjo največ 22 kW, mora biti infrastruktura zmožna podpirati funkcije pametnega polnjenja.“;

| (31) | vstavi se naslednji člen 36b:

  „Člen 36b
  Pomoč za naložbe v nakup čistih ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil

  1.   Pomoč za naložbe v nakup čistih ali brezemisijskih vozil za cestni in železniški prevoz ter prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz ter za naknadno opremljanje vozil, razen zrakoplovov, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč se dodeli za nakup ali vsaj 12-mesečni zakup čistih vozil z vsaj delnim električnim pogonom ali pogonom na vodik ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila.


  3.   Upravičeni stroški so naslednji:






  (a) | za naložbe, ki vključujejo nakup čistih ali brezemisijskih vozil, dodatni stroški naložbe v nakup čistega ali brezemisijskega vozila. Ti stroški se izračunajo kot razlika med stroški naložbe v nakup čistega ali brezemisijskega vozila in stroški naložbe v nakup vozila iste kategorije, ki je v skladu s standardi Unije, ki se uporabljajo in so že veljavni, in bi bilo kupljeno brez pomoči; |
| --- | --- | --- |

(31)

vstavi se naslednji člen 36b:

„Člen 36b

Pomoč za naložbe v nakup čistih ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil

1.   Pomoč za naložbe v nakup čistih ali brezemisijskih vozil za cestni in železniški prevoz ter prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz ter za naknadno opremljanje vozil, razen zrakoplovov, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč se dodeli za nakup ali vsaj 12-mesečni zakup čistih vozil z vsaj delnim električnim pogonom ali pogonom na vodik ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila.

3.   Upravičeni stroški so naslednji:

(a)

za naložbe, ki vključujejo nakup čistih ali brezemisijskih vozil, dodatni stroški naložbe v nakup čistega ali brezemisijskega vozila. Ti stroški se izračunajo kot razlika med stroški naložbe v nakup čistega ali brezemisijskega vozila in stroški naložbe v nakup vozila iste kategorije, ki je v skladu s standardi Unije, ki se uporabljajo in so že veljavni, in bi bilo kupljeno brez pomoči;

| (b) | za naložbe, ki vključujejo zakup čistih ali brezemisijskih vozil, dodatni stroški naložbe v zakup čistega ali brezemisijskega vozila. Navedeni stroški se izračunajo kot razlika med neto sedanjo vrednostjo zakupa čistega ali brezemisijskega vozila in neto sedanjo vrednostjo zakupa vozila iste kategorije, ki izpolnjuje že veljavne standarde Unije in bi bilo zakupljeno brez pomoči. Pri določanju upravičenih stroškov se stroški poslovanja, povezani z delovanjem vozila, vključno s stroški energije, zavarovanja in vzdrževanja, ne upoštevajo ne glede na to, ali so vključeni v zakupno pogodbo; |
| --- | --- |

(b)

za naložbe, ki vključujejo zakup čistih ali brezemisijskih vozil, dodatni stroški naložbe v zakup čistega ali brezemisijskega vozila. Navedeni stroški se izračunajo kot razlika med neto sedanjo vrednostjo zakupa čistega ali brezemisijskega vozila in neto sedanjo vrednostjo zakupa vozila iste kategorije, ki izpolnjuje že veljavne standarde Unije in bi bilo zakupljeno brez pomoči. Pri določanju upravičenih stroškov se stroški poslovanja, povezani z delovanjem vozila, vključno s stroški energije, zavarovanja in vzdrževanja, ne upoštevajo ne glede na to, ali so vključeni v zakupno pogodbo;

| (c) | za naložbe, ki vključujejo naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila, stroški naložbe v naknadno opremljanje. |
| --- | --- |

(c)

za naložbe, ki vključujejo naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista ali brezemisijska vozila, stroški naložbe v naknadno opremljanje.

4.   Pomoč na podlagi tega člena se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:

| (a) | dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca; |
| --- | --- |

(a)

dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca;

| (b) | med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega; |
| --- | --- |

(b)

med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega;

| (c) | naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so naknadna pogajanja o rezultatih ponudb) so izključene; |
| --- | --- |

(c)

naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so naknadna pogajanja o rezultatih ponudb) so izključene;

| (d) | vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči glede na prispevek projekta k okoljskim ciljem ukrepa, na primer pomoči na čisto ali brezemisijsko vozilo. |
| --- | --- |

(d)

vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči glede na prispevek projekta k okoljskim ciljem ukrepa, na primer pomoči na čisto ali brezemisijsko vozilo.

5.   Kadar je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki izpolnjuje pogoje iz odstavka 4, intenzivnost pomoči ne presega:

| (a) | 100 % upravičenih stroškov za nakup ali zakup brezemisijskih vozil ali za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za brezemisijska vozila; |
| --- | --- |

(a)

100 % upravičenih stroškov za nakup ali zakup brezemisijskih vozil ali za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za brezemisijska vozila;

| (b) | 80 % upravičenih stroškov za nakup ali zakup čistih vozil ali za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista vozila. |
| --- | --- |

(b)

80 % upravičenih stroškov za nakup ali zakup čistih vozil ali za naknadno opremljanje vozil, da bi se lahko štela za čista vozila.

6.   Z odstopanjem od odstavka 4 se lahko pomoč dodeli brez konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, kadar se dodeli na podlagi sheme pomoči.

V teh primerih intenzivnost pomoči ne presega 20 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk za brezemisijska vozila, za 20 odstotnih točk za srednja podjetja ali za 30 odstotnih točk za mala podjetja.

7.   Z odstopanjem od odstavka 4 se lahko pomoč dodeli tudi brez konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, kadar se dodeli podjetjem, ki jim je bila na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega javnega razpisa dodeljena pogodba o izvajanju javne službe za opravljanje storitev kopenskega, železniškega ali pomorskega potniškega prevoza, in se nanaša izključno na nakup čistih ali brezemisijskih vozil, ki se uporabljajo za opravljanje storitev potniškega prometa, za katere velja pogodba o izvajanju javne službe.

V tem primeru intenzivnost pomoči ne presega 40 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 10 odstotnih točk za brezemisijska vozila.“;

| (32) | člen 37 se črta; |
| --- | --- |

(32)

člen 37 se črta;

| (33) | člen 38 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 38
  Pomoč za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost zunaj stavb“; |
| --- | --- | --- |

(33)

člen 38 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Člen 38

Pomoč za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost zunaj stavb“;

| (b) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Pomoč za naložbe, ki podjetjem omogočajo, da izboljšajo energijsko učinkovitost zunaj stavb, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“;


  2.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo. Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za naložbe, izvedene zaradi zagotovitve skladnosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, pod pogojem, da se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Pomoč za naložbe, ki podjetjem omogočajo, da izboljšajo energijsko učinkovitost zunaj stavb, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“;

2.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo. Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za naložbe, izvedene zaradi zagotovitve skladnosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, pod pogojem, da se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.“

| (c) | vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

  „2a.   Ta člen se ne uporablja za pomoč za soproizvodnjo in pomoč za daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje.


  2b.   Pomoč za namestitev energetske opreme na fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

„2a.   Ta člen se ne uporablja za pomoč za soproizvodnjo in pomoč za daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje.

2b.   Pomoč za namestitev energetske opreme na fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.“

| (d) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, potrebni za doseganje višje ravni energijske učinkovitosti. Določijo se na podlagi primerjave stroškov naložbe s stroški hipotetičnega scenarija, ki bi se zgodil brez dodelitve pomoči, kot sledi:






  (a) | če hipotetični scenarij vključuje izvedbo manj energijsko učinkovite naložbe, ki ustreza običajni poslovni praksi v sektorju ali za zadevno dejavnost, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in stroški manj energijsko učinkovite naložbe; |
| --- | --- | --- |

(d)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, potrebni za doseganje višje ravni energijske učinkovitosti. Določijo se na podlagi primerjave stroškov naložbe s stroški hipotetičnega scenarija, ki bi se zgodil brez dodelitve pomoči, kot sledi:

(a)

če hipotetični scenarij vključuje izvedbo manj energijsko učinkovite naložbe, ki ustreza običajni poslovni praksi v sektorju ali za zadevno dejavnost, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in stroški manj energijsko učinkovite naložbe;

| (b) | če hipotetični scenarij vključuje poznejšo izvedbo iste naložbe, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in neto sedanjo vrednostjo stroškov poznejše naložbe, diskontirano na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(b)

če hipotetični scenarij vključuje poznejšo izvedbo iste naložbe, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in neto sedanjo vrednostjo stroškov poznejše naložbe, diskontirano na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč;

| (c) | če hipotetični scenarij vključuje nadaljnjo uporabo obstoječih naprav in opreme, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in neto sedanjo vrednostjo naložbe v vzdrževanje, popravila in posodobitev obstoječih naprav in opreme, diskontirano na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(c)

če hipotetični scenarij vključuje nadaljnjo uporabo obstoječih naprav in opreme, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike med stroški naložbe, za katero se dodeli državna pomoč, in neto sedanjo vrednostjo naložbe v vzdrževanje, popravila in posodobitev obstoječih naprav in opreme, diskontirano na čas, ko bi se izvedla naložba, ki prejme pomoč;

| (d) | v primeru opreme, za katero veljajo pogodbe o zakupu, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike v neto sedanji vrednosti med zakupom opreme, za katero se dodeli državna pomoč, in zakupom manj energijsko učinkovite opreme, ki bi se zakupila brez dodelitve pomoči; stroški zakupa ne vključujejo stroškov, povezanih z delovanjem opreme ali naprav (stroški goriva, zavarovanje, vzdrževanje, drug potrošni material), ne glede na to, ali so del zakupne pogodbe. |
| --- | --- |

(d)

v primeru opreme, za katero veljajo pogodbe o zakupu, so upravičeni stroški sestavljeni iz razlike v neto sedanji vrednosti med zakupom opreme, za katero se dodeli državna pomoč, in zakupom manj energijsko učinkovite opreme, ki bi se zakupila brez dodelitve pomoči; stroški zakupa ne vključujejo stroškov, povezanih z delovanjem opreme ali naprav (stroški goriva, zavarovanje, vzdrževanje, drug potrošni material), ne glede na to, ali so del zakupne pogodbe.

V vseh situacijah iz prvega pododstavka hipotetični scenarij ustreza naložbi s primerljivo proizvodno zmogljivostjo in življenjsko dobo, ki izpolnjuje že veljavne standarde Unije. Hipotetični scenarij je verodostojen glede na pravne zahteve, tržne pogoje in spodbude, ki jih ustvarja sistem EU ETS.

Kadar je naložba sestavljena iz jasno določljive naložbe, ki je namenjena izključno izboljšanju energijske učinkovitosti in za katero ni manj energijsko učinkovite hipotetične naložbe, so upravičeni stroški skupni stroški naložbe.

Stroški, ki niso neposredno povezani z doseganjem višje ravni energijske učinkovitosti, niso upravičeni.“

| (e) | odstavek 3a se črta; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 3a se črta;

| (f) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Intenzivnost pomoči lahko doseže 100 % skupnih stroškov naložbe, če je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca; |
| --- | --- | --- |

(f)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Intenzivnost pomoči lahko doseže 100 % skupnih stroškov naložbe, če je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca;

| (b) | med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega; |
| --- | --- |

(b)

med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega;

| (c) | naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so naknadna pogajanja o rezultatih ponudb) so izključene; |
| --- | --- |

(c)

naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so naknadna pogajanja o rezultatih ponudb) so izključene;

| (d) | vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči glede na prispevek projekta k okoljskim ciljem ukrepa, na primer zaprošene pomoči na enoto prihranjene energije ali enoto pridobljene energijske učinkovitosti. Navedena merila ne predstavljajo manj kot 70 % ponderiranja vseh izbirnih meril.“; |
| --- | --- |

(d)

vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči glede na prispevek projekta k okoljskim ciljem ukrepa, na primer zaprošene pomoči na enoto prihranjene energije ali enoto pridobljene energijske učinkovitosti. Navedena merila ne predstavljajo manj kot 70 % ponderiranja vseh izbirnih meril.“;

| (g) | doda se naslednji odstavek 8:

  „8.   Z odstopanjem od odstavka 3, točke (a) do (d), in odstavka 7 se lahko upravičeni stroški določijo brez opredelitve hipotetičnega scenarija in brez konkurenčnega postopka zbiranja ponudb. V tem primeru so upravičeni stroški skupni stroški naložbe, ki so neposredno povezani z doseganjem višje ravni energijske učinkovitosti, veljavne intenzivnosti pomoči in bonusi iz odstavkov 4, 5 in 6 pa se zmanjšajo za 50 %.“
  ; |
| --- | --- |

(g)

doda se naslednji odstavek 8:

„8.   Z odstopanjem od odstavka 3, točke (a) do (d), in odstavka 7 se lahko upravičeni stroški določijo brez opredelitve hipotetičnega scenarija in brez konkurenčnega postopka zbiranja ponudb. V tem primeru so upravičeni stroški skupni stroški naložbe, ki so neposredno povezani z doseganjem višje ravni energijske učinkovitosti, veljavne intenzivnosti pomoči in bonusi iz odstavkov 4, 5 in 6 pa se zmanjšajo za 50 %.“

| (34) | vstavi se naslednji člen 38a:

  „Člen 38a
  Pomoč za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost v stavbah

  1.   Pomoč za naložbe, ki podjetjem omogočajo, da dosežejo energijsko učinkovitost v stavbah, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo.


  3.   Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo. Kadar so ustrezni standardi Unije minimalni standardi energijske učinkovitosti, je treba pomoč dodeliti, preden standardi postanejo obvezni za zadevno podjetje. V tem primeru mora država članica zagotoviti, da upravičenci predložijo natančen načrt in časovni okvir prenove, ki dokazuje, da prenova, za katero se dodeli pomoč, zadostuje vsaj za zagotovitev skladnosti z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti. Kadar se ustrezni standardi Unije razlikujejo od minimalnih standardov energijske učinkovitosti, je treba naložbo izvesti in zaključiti vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda Unije.


  4.   Ta člen se ne uporablja za pomoč za soproizvodnjo in pomoč za daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje.


  5.   Upravičeni stroški so skupni stroški naložbe. Stroški, ki niso neposredno povezani z doseganjem višje ravni energijske učinkovitosti v stavbi, niso upravičeni.


  6.   Pomoč spodbuja izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe, merjene s primarno energijo, za vsaj: (i) 20 % v primerjavi s stanjem pred naložbo v primeru prenove obstoječih stavb ali (ii) 10 % v primerjavi s stanjem pred naložbo v primeru ukrepov prenove v zvezi z namestitvijo ali zamenjavo samo ene vrste elementov stavbe, kot so opredeljeni v členu 2(9) Direktive 2010/31/EU, in če taki ciljno usmerjeni ukrepi prenove ne predstavljajo več kot 30 % dela proračuna sheme, ki je namenjen ukrepom za energijsko učinkovitost, ali (iii) 10 % v primerjavi s pragom, določenim za zahteve za stavbe s skoraj ničelno porabo energije v nacionalnih ukrepih za prenos Direktive 2010/31/EU, v primeru novih stavb. Začetna potreba po primarni energiji in ocenjeno izboljšanje se določita s sklicevanjem na energetsko izkaznico, kot je opredeljena v členu 2(12) Direktive 2010/31/EU.


  7.   Pomoč, dodeljena za izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe, se lahko kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:






  (a) | namestitev integrirane naprave, ki proizvaja električno energijo, toploto ali hlad iz obnovljivih virov energije, na kraju samem, med drugim fotonapetostnih panelov in toplotnih črpalk; |
| --- | --- | --- |

(34)

vstavi se naslednji člen 38a:

„Člen 38a

Pomoč za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost v stavbah

1.   Pomoč za naložbe, ki podjetjem omogočajo, da dosežejo energijsko učinkovitost v stavbah, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo.

3.   Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo. Kadar so ustrezni standardi Unije minimalni standardi energijske učinkovitosti, je treba pomoč dodeliti, preden standardi postanejo obvezni za zadevno podjetje. V tem primeru mora država članica zagotoviti, da upravičenci predložijo natančen načrt in časovni okvir prenove, ki dokazuje, da prenova, za katero se dodeli pomoč, zadostuje vsaj za zagotovitev skladnosti z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti. Kadar se ustrezni standardi Unije razlikujejo od minimalnih standardov energijske učinkovitosti, je treba naložbo izvesti in zaključiti vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda Unije.

4.   Ta člen se ne uporablja za pomoč za soproizvodnjo in pomoč za daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje.

5.   Upravičeni stroški so skupni stroški naložbe. Stroški, ki niso neposredno povezani z doseganjem višje ravni energijske učinkovitosti v stavbi, niso upravičeni.

6.   Pomoč spodbuja izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe, merjene s primarno energijo, za vsaj: (i) 20 % v primerjavi s stanjem pred naložbo v primeru prenove obstoječih stavb ali (ii) 10 % v primerjavi s stanjem pred naložbo v primeru ukrepov prenove v zvezi z namestitvijo ali zamenjavo samo ene vrste elementov stavbe, kot so opredeljeni v členu 2(9) Direktive 2010/31/EU, in če taki ciljno usmerjeni ukrepi prenove ne predstavljajo več kot 30 % dela proračuna sheme, ki je namenjen ukrepom za energijsko učinkovitost, ali (iii) 10 % v primerjavi s pragom, določenim za zahteve za stavbe s skoraj ničelno porabo energije v nacionalnih ukrepih za prenos Direktive 2010/31/EU, v primeru novih stavb. Začetna potreba po primarni energiji in ocenjeno izboljšanje se določita s sklicevanjem na energetsko izkaznico, kot je opredeljena v členu 2(12) Direktive 2010/31/EU.

7.   Pomoč, dodeljena za izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe, se lahko kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:

(a)

namestitev integrirane naprave, ki proizvaja električno energijo, toploto ali hlad iz obnovljivih virov energije, na kraju samem, med drugim fotonapetostnih panelov in toplotnih črpalk;

| (b) | namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem. Oprema za shranjevanje letno absorbira vsaj 75 % energije iz neposredno povezanega obrata za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(b)

namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem. Oprema za shranjevanje letno absorbira vsaj 75 % energije iz neposredno povezanega obrata za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| (c) | priključitev na energijsko učinkovit sistem daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja ter s tem povezana oprema; |
| --- | --- |

(c)

priključitev na energijsko učinkovit sistem daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja ter s tem povezana oprema;

| (d) | izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če so parkirišča v stavbi ali neposredno ob njej; |
| --- | --- |

(d)

izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če so parkirišča v stavbi ali neposredno ob njej;

| (e) | namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturiranim polaganjem kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom širokopasovne infrastrukture na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča; |
| --- | --- |

(e)

namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturiranim polaganjem kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom širokopasovne infrastrukture na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča;

| (f) | naložbe v zelene strehe in opremo za hrambo in uporabo deževnice. |
| --- | --- |

(f)

naložbe v zelene strehe in opremo za hrambo in uporabo deževnice.

V primeru takih kombiniranih del, navedenih v točkah (a) do (f), so upravičeni stroški skupni naložbeni stroški različnih naprav in opreme. Stroški, ki niso neposredno povezani z doseganjem višje ravni energijske ali okoljske uspešnosti, niso upravičeni.

8.   Pomoč se lahko dodeli lastniku(-om) ali najemniku(-om) stavbe, odvisno od tega, kdo je naročnik ukrepa za izboljšanje energijske učinkovitosti.

9.   Pomoč se lahko dodeli tudi za izboljšanje energijske učinkovitosti opreme za ogrevanje ali hlajenje v stavbi.

10.   Pomoč za namestitev energetske opreme na fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

11.   Intenzivnost pomoči ne presega 30 % upravičenih stroškov.

12.   Kadar z odstopanjem od odstavka 11 naložba vključuje namestitev ali zamenjavo samo ene vrste elementov stavbe, kot so opredeljeni v členu 2(9) Direktive 2010/31/EU, intenzivnost pomoči ne presega 25 %.

13.   Kadar se z odstopanjem od odstavkov 11 in 12 pomoč za naložbe v stavbe, ki se izvedejo zaradi skladnosti z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti, ki se štejejo kot standardi Unije, dodeli manj kot 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standardov Unije, intenzivnost pomoči ne sme presegati 15 % upravičenih stroškov, če naložba vključuje namestitev ali zamenjavo samo ene vrste elementov stavbe, kot so opredeljeni v členu 2(9) Direktive 2010/31/EU, in 20 % v vseh drugih primerih.

14.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno malim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednjim podjetjem.

15.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (a), Pogodbe, ter za 5 odstotnih točk za naložbe na območjih, ki prejemajo pomoč in izpolnjujejo pogoje iz člena 107(3), točka (c), Pogodbe.

16.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno za izboljšanje energijske učinkovitosti obstoječih stavb, kadar se s pomočjo izboljša energijska učinkovitost, merjena s primarno energijo, za vsaj 40 % v primerjavi s situacijo pred naložbo. To povečanje intenzivnosti pomoči se ne uporablja, kadar naložba ne izboljša energijske učinkovitosti stavbe nad raven, ki jo določajo minimalni standardi energijske učinkovitosti, ki se štejejo za standarde Unije in začnejo veljati manj kot 18 mesecev od izvedbe in zaključka naložbe.“;

| (35) | vstavi se naslednji člen 38b:

  „Člen 38b
  Pomoč za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije

  1.   Pomoč za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v smislu člena 2, točka 27, Direktive 2012/27/EU.


  3.   Do pomoči na podlagi tega člena so upravičena MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so ponudniki ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti in končni upravičenci do pomoči.


  4.   Pomoč je v obliki prednostnega posojila ali jamstva ponudniku ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti v okviru pogodbe o energijski učinkovitosti ali je sestavljena iz finančnega produkta, namenjenega financiranju ponudnika (npr. faktoring ali forfetiranje).


  5.   Trajanje posojila ali jamstva za ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti ne presega 10 let.


  6.   Kadar je pomoč v obliki prednostnega posojila, sovlaganje komercialnih ponudnikov dolžniškega financiranja ni nižje od 30 % vrednosti osnovnega portfelja pogodb o energijski učinkovitosti, vračilo s strani ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti pa je vsaj enako nominalnemu znesku posojila.


  7.   Kadar je pomoč v obliki jamstva, slednje ne presega 80 % glavnice osnovnega posojila, kreditna institucija in država pa trpita izgube sorazmerno in pod enakimi pogoji. Zajamčeni znesek se zmanjšuje sorazmerno, in sicer tako, da jamstvo nikoli ne krije več kot 80 % neodplačanega posojila.


  8.   Nominalni znesek skupnega neizplačanega financiranja, zagotovljenega na upravičenca, ne presega 30 milijonov EUR.“; |
| --- | --- |

(35)

vstavi se naslednji člen 38b:

„Člen 38b

Pomoč za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije

1.   Pomoč za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v smislu člena 2, točka 27, Direktive 2012/27/EU.

3.   Do pomoči na podlagi tega člena so upravičena MSP in mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so ponudniki ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti in končni upravičenci do pomoči.

4.   Pomoč je v obliki prednostnega posojila ali jamstva ponudniku ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti v okviru pogodbe o energijski učinkovitosti ali je sestavljena iz finančnega produkta, namenjenega financiranju ponudnika (npr. faktoring ali forfetiranje).

5.   Trajanje posojila ali jamstva za ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti ne presega 10 let.

6.   Kadar je pomoč v obliki prednostnega posojila, sovlaganje komercialnih ponudnikov dolžniškega financiranja ni nižje od 30 % vrednosti osnovnega portfelja pogodb o energijski učinkovitosti, vračilo s strani ponudnika ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti pa je vsaj enako nominalnemu znesku posojila.

7.   Kadar je pomoč v obliki jamstva, slednje ne presega 80 % glavnice osnovnega posojila, kreditna institucija in država pa trpita izgube sorazmerno in pod enakimi pogoji. Zajamčeni znesek se zmanjšuje sorazmerno, in sicer tako, da jamstvo nikoli ne krije več kot 80 % neodplačanega posojila.

8.   Nominalni znesek skupnega neizplačanega financiranja, zagotovljenega na upravičenca, ne presega 30 milijonov EUR.“;

| (36) | člen 39 se spremeni:






  (a) | odstavki 2, 2a in 3 se nadomestijo z naslednjim:

  „2.   Naložbe, ki izboljšujejo energijsko učinkovitost stavb, so upravičene do pomoči iz tega člena.


  2a.   Pomoč, dodeljena za izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe, se lahko kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:






  (a) | namestitev integrirane naprave, ki proizvaja električno energijo, toploto ali hlad iz obnovljivih virov energije, na kraju samem, med drugim fotonapetostnih panelov in toplotnih črpalk; |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

člen 39 se spremeni:

(a)

odstavki 2, 2a in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Naložbe, ki izboljšujejo energijsko učinkovitost stavb, so upravičene do pomoči iz tega člena.

2a.   Pomoč, dodeljena za izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe, se lahko kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:

(a)

namestitev integrirane naprave, ki proizvaja električno energijo, toploto ali hlad iz obnovljivih virov energije, na kraju samem, med drugim fotonapetostnih panelov in toplotnih črpalk;

| (b) | namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem; Oprema za shranjevanje letno absorbira vsaj 75 % energije iz neposredno povezanega obrata za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(b)

namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem; Oprema za shranjevanje letno absorbira vsaj 75 % energije iz neposredno povezanega obrata za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

| (c) | naložbe v zvezi z energijsko učinkovitim sistemom daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja ter s tem povezano opremo; |
| --- | --- |

(c)

naložbe v zvezi z energijsko učinkovitim sistemom daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja ter s tem povezano opremo;

| (d) | izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če je parkirišče v stavbi ali neposredno ob njej; |
| --- | --- |

(d)

izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če je parkirišče v stavbi ali neposredno ob njej;

| (e) | namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme. Upravičene naložbe lahko vključujejo ukrepe, omejene na pasivno hišno ožičenje ali strukturirano polaganje kablov za podatkovna omrežja in pomožni del širokopasovne infrastrukture na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča; |
| --- | --- |

(e)

namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme. Upravičene naložbe lahko vključujejo ukrepe, omejene na pasivno hišno ožičenje ali strukturirano polaganje kablov za podatkovna omrežja in pomožni del širokopasovne infrastrukture na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča;

| (f) | naložbe v zelene strehe in opremo za hrambo in uporabo deževnice. |
| --- | --- |

(f)

naložbe v zelene strehe in opremo za hrambo in uporabo deževnice.

3.   Upravičeni stroški so skupni stroški projekta energijske učinkovitosti, razen za stavbe iz odstavka 2a, pri katerih so upravičeni stroški skupni stroški projekta energijske učinkovitosti in naložbeni stroški različnih delov opreme iz odstavka 2a.“

| (b) | v odstavku 5 se prvi in drugi stavek nadomestita z naslednjim:

  „5.   Sklad za energijsko učinkovitost ali drug finančni posrednik odobri posojila ali jamstva za upravičene projekte energijske učinkovitosti. Nominalna vrednost posojila ali zajamčeni znesek ne presega 25 milijonov EUR na končnega upravičenca in na projekt, razen v primeru kombiniranih naložb iz odstavka 2a, pri katerih ne presega 30 milijonov EUR.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 5 se prvi in drugi stavek nadomestita z naslednjim:

„5.   Sklad za energijsko učinkovitost ali drug finančni posrednik odobri posojila ali jamstva za upravičene projekte energijske učinkovitosti. Nominalna vrednost posojila ali zajamčeni znesek ne presega 25 milijonov EUR na končnega upravičenca in na projekt, razen v primeru kombiniranih naložb iz odstavka 2a, pri katerih ne presega 30 milijonov EUR.“

| (c) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

  „7.   Pomoč za energijsko učinkovitost spodbudi dodatne naložbe neodvisnih zasebnih vlagateljev, kot so opredeljeni v členu 2, točka 72, ki znašajo najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega projektu energijske učinkovitosti. Kadar pomoč zagotavlja sklad za izboljšanje energijske učinkovitosti, se lahko take zasebne naložbe spodbujajo na ravni sklada za energijsko učinkovitost in/ali na ravni projektov energijske učinkovitosti, da se skupaj doseže najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega projektu energijske učinkovitosti.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.   Pomoč za energijsko učinkovitost spodbudi dodatne naložbe neodvisnih zasebnih vlagateljev, kot so opredeljeni v členu 2, točka 72, ki znašajo najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega projektu energijske učinkovitosti. Kadar pomoč zagotavlja sklad za izboljšanje energijske učinkovitosti, se lahko take zasebne naložbe spodbujajo na ravni sklada za energijsko učinkovitost in/ali na ravni projektov energijske učinkovitosti, da se skupaj doseže najmanj 30 % skupnega financiranja, zagotovljenega projektu energijske učinkovitosti.“

| (d) | v odstavku 8 se točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | sklad za energijsko učinkovitost ali finančni posrednik se ustanovi v skladu z veljavno zakonodajo in država članica zagotovi postopek skrbnega pregleda, da se preveri, da bo za izvajanje ukrepa pomoči za energijsko učinkovitost uporabljena tržno razumna naložbena strategija.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 8 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

sklad za energijsko učinkovitost ali finančni posrednik se ustanovi v skladu z veljavno zakonodajo in država članica zagotovi postopek skrbnega pregleda, da se preveri, da bo za izvajanje ukrepa pomoči za energijsko učinkovitost uporabljena tržno razumna naložbena strategija.“;

| (e) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „10.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo.“

| (f) | vstavijo se naslednji odstavki 11 do 14:

  „11.   Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo. Kadar so ustrezni standardi Unije minimalni standardi energijske učinkovitosti, je treba pomoč dodeliti, preden standardi postanejo obvezni za zadevno podjetje. V tem primeru mora država članica zagotoviti, da upravičenci predložijo natančen načrt in časovni okvir prenove, ki dokazuje, da prenova, za katero se dodeli pomoč, zadostuje vsaj za zagotovitev skladnosti z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti. Kadar se ustrezni standardi Unije razlikujejo od minimalnih standardov energijske učinkovitosti, je treba naložbo izvesti in zaključiti vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.


  12.   Pomoč se lahko dodeli tudi za izboljšanje energijske učinkovitosti opreme za ogrevanje ali hlajenje v stavbi.


  13.   Pomoč za namestitev energetske opreme na fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.


  14.   Država članica lahko pooblaščenemu subjektu poveri izvajanje ukrepa pomoči.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

vstavijo se naslednji odstavki 11 do 14:

„11.   Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo. Kadar so ustrezni standardi Unije minimalni standardi energijske učinkovitosti, je treba pomoč dodeliti, preden standardi postanejo obvezni za zadevno podjetje. V tem primeru mora država članica zagotoviti, da upravičenci predložijo natančen načrt in časovni okvir prenove, ki dokazuje, da prenova, za katero se dodeli pomoč, zadostuje vsaj za zagotovitev skladnosti z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti. Kadar se ustrezni standardi Unije razlikujejo od minimalnih standardov energijske učinkovitosti, je treba naložbo izvesti in zaključiti vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.

12.   Pomoč se lahko dodeli tudi za izboljšanje energijske učinkovitosti opreme za ogrevanje ali hlajenje v stavbi.

13.   Pomoč za namestitev energetske opreme na fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

14.   Država članica lahko pooblaščenemu subjektu poveri izvajanje ukrepa pomoči.“

| (37) | člen 40 se črta; |
| --- | --- |

(37)

člen 40 se črta;

| (38) | člen 41 se spremeni:






  (a) | naslov in odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 41
  Pomoč za naložbe v spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom

  1.   Pomoč za naložbe v spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom, razen električne energije iz obnovljivega vodika, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“; |
| --- | --- | --- |

(38)

člen 41 se spremeni:

(a)

naslov in odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 41

Pomoč za naložbe v spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom

1.   Pomoč za naložbe v spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom, razen električne energije iz obnovljivega vodika, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.“;

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Pomoč za naložbe v projekte shranjevanja električne energije na podlagi tega člena je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če je dodeljena kombiniranim projektom za pridobivanje in shranjevanje energije iz obnovljivih virov (za števcem), pri katerih sta oba elementa del ene same naložbe ali pri katerih je shranjevanje povezano z obstoječim obratom za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Element za shranjevanje letno absorbira vsaj 75 % energije iz neposredno povezanega obrata za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Oba elementa naložbe (proizvodnja in shranjevanje) se za preverjanje skladnosti s pragovi iz člena 4 štejeta za enoten integriran projekt. Ista pravila se uporabljajo za shranjevanje toplote, ki je neposredno povezano z obratom za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Pomoč za naložbe v projekte shranjevanja električne energije na podlagi tega člena je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če je dodeljena kombiniranim projektom za pridobivanje in shranjevanje energije iz obnovljivih virov (za števcem), pri katerih sta oba elementa del ene same naložbe ali pri katerih je shranjevanje povezano z obstoječim obratom za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Element za shranjevanje letno absorbira vsaj 75 % energije iz neposredno povezanega obrata za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Oba elementa naložbe (proizvodnja in shranjevanje) se za preverjanje skladnosti s pragovi iz člena 4 štejeta za enoten integriran projekt. Ista pravila se uporabljajo za shranjevanje toplote, ki je neposredno povezano z obratom za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov.“

| (c) | odstavki 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

  „2.   Pomoč za naložbe v proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX k navedeni direktivi. Element za shranjevanje letno pridobi vsaj 75 % vsebnosti goriva iz neposredno povezanih obratov za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv. Oba elementa naložbe (proizvodnja in shranjevanje) se za preverjanje skladnosti s pragovi iz člena 4 te uredbe štejeta za enoten integriran projekt.


  3.   Pomoč za naložbe v proizvodnjo vodika je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za naprave, ki proizvajajo izključno obnovljivi vodik. Pri projektih na področju obnovljivega vodika, ki jih sestavljajo elektrolizator in ena ali več enot za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov za eno samo točko povezave na omrežje, zmogljivost elektrolizatorja ne presega skupne zmogljivosti enot za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Pomoč za naložbe lahko zajema namensko infrastrukturo za prenos ali distribucijo obnovljivega vodika ter skladišča za obnovljivi vodik.


  4.   Pomoč za naložbe v enote za soproizvodnjo z visokim izkoristkom je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če te enote zagotavljajo skupne prihranke primarne energije v primerjavi z ločeno proizvodnjo toplote in električne energije, kot je določeno v Direktivi 2012/27/EU ali kateri koli naknadni zakonodaji, ki ta akt v celoti ali delno nadomešča. Pomoč za naložbe v projekte shranjevanja električne energije in toplote, ki so neposredno povezani s soproizvodnjo z visokim izkoristkom iz obnovljivih virov energije, je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe pod pogoji iz odstavka 1a tega člena.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

odstavki 2, 3 in 4 se nadomestijo z naslednjim:

„2.   Pomoč za naložbe v proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX k navedeni direktivi. Element za shranjevanje letno pridobi vsaj 75 % vsebnosti goriva iz neposredno povezanih obratov za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv. Oba elementa naložbe (proizvodnja in shranjevanje) se za preverjanje skladnosti s pragovi iz člena 4 te uredbe štejeta za enoten integriran projekt.

3.   Pomoč za naložbe v proizvodnjo vodika je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za naprave, ki proizvajajo izključno obnovljivi vodik. Pri projektih na področju obnovljivega vodika, ki jih sestavljajo elektrolizator in ena ali več enot za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov za eno samo točko povezave na omrežje, zmogljivost elektrolizatorja ne presega skupne zmogljivosti enot za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov. Pomoč za naložbe lahko zajema namensko infrastrukturo za prenos ali distribucijo obnovljivega vodika ter skladišča za obnovljivi vodik.

4.   Pomoč za naložbe v enote za soproizvodnjo z visokim izkoristkom je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če te enote zagotavljajo skupne prihranke primarne energije v primerjavi z ločeno proizvodnjo toplote in električne energije, kot je določeno v Direktivi 2012/27/EU ali kateri koli naknadni zakonodaji, ki ta akt v celoti ali delno nadomešča. Pomoč za naložbe v projekte shranjevanja električne energije in toplote, ki so neposredno povezani s soproizvodnjo z visokim izkoristkom iz obnovljivih virov energije, je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe pod pogoji iz odstavka 1a tega člena.“

| (d) | vstavi se naslednji odstavek 4a:

  „4a.   Pomoč za naložbe v soproizvodnjo z visokim izkoristkom je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če ni namenjena napravam za soproizvodnjo na fosilna goriva, razen če gre za naprave, ki uporabljajo zemeljski plin, pri katerih je zagotovljena skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050 v skladu z oddelkom 4.30 Priloge 1 k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2021/2139 (*45).


  (*45)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2139 z dne 4. junija 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev (UL L 442 9.12.2021, str. 1).“;" |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek 4a:

„4a.   Pomoč za naložbe v soproizvodnjo z visokim izkoristkom je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če ni namenjena napravam za soproizvodnjo na fosilna goriva, razen če gre za naprave, ki uporabljajo zemeljski plin, pri katerih je zagotovljena skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050 v skladu z oddelkom 4.30 Priloge 1 k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2021/2139 (*45).

(*45)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2139 z dne 4. junija 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev (UL L 442 9.12.2021, str. 1).“;"

*45

| (e) | odstavki 5, 6 in 7 se nadomestijo z naslednjim:

  „5.   Pomoč za naložbe se dodeli za novo nameščene ali prenovljene zmogljivosti. Znesek pomoči je neodvisen od proizvodnje.


  6.   Upravičeni stroški so skupni stroški naložbe.


  7.   Intenzivnost pomoči ne presega:






  (a) | 45 % upravičenih stroškov za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, vključno s toplotnimi črpalkami v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2018/2001, obnovljivim vodikom in soproizvodnjo z visokim izkoristkom na podlagi obnovljivih virov energije; |
| --- | --- | --- |

(e)

odstavki 5, 6 in 7 se nadomestijo z naslednjim:

„5.   Pomoč za naložbe se dodeli za novo nameščene ali prenovljene zmogljivosti. Znesek pomoči je neodvisen od proizvodnje.

6.   Upravičeni stroški so skupni stroški naložbe.

7.   Intenzivnost pomoči ne presega:

(a)

45 % upravičenih stroškov za naložbe v proizvodnjo obnovljivih virov energije, vključno s toplotnimi črpalkami v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2018/2001, obnovljivim vodikom in soproizvodnjo z visokim izkoristkom na podlagi obnovljivih virov energije;

| (b) | 30 % upravičenih stroškov za katero koli drugo naložbo iz tega člena.“; |
| --- | --- |

(b)

30 % upravičenih stroškov za katero koli drugo naložbo iz tega člena.“;

| (f) | odstavek 9 se črta; |
| --- | --- |

(f)

odstavek 9 se črta;

| (g) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „10.   Intenzivnost pomoči lahko doseže 100 % upravičenih stroškov, če je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca; |
| --- | --- | --- |

(g)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Intenzivnost pomoči lahko doseže 100 % upravičenih stroškov, če je pomoč dodeljena v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca;

| (b) | med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega; |
| --- | --- |

(b)

med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega;

| (c) | naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so nadaljnja pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se izključijo; |
| --- | --- |

(c)

naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so nadaljnja pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se izključijo;

| (d) | vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči na enoto zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali visoko učinkovite soproizvodnje.“; |
| --- | --- |

(d)

vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči na enoto zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali visoko učinkovite soproizvodnje.“;

| (39) | člen 42 se spremeni:






  (a) | odstavki 1 do 7 se nadomestijo z naslednjim:

  „1.   Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov, razen električne energije iz obnovljivega vodika, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:






  (a) | dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca; |
| --- | --- | --- | --- |

(39)

člen 42 se spremeni:

(a)

odstavki 1 do 7 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov, razen električne energije iz obnovljivega vodika, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč se dodeli v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, ki poleg pogojev iz člena 2, točka 38, izpolnjuje vse naslednje pogoje:

(a)

dodelitev pomoči temelji na objektivnih, jasnih, preglednih in nediskriminatornih merilih za upravičenost in izbor, ki so predhodno opredeljena in objavljena vsaj šest tednov pred rokom za predložitev vlog, da se omogoči učinkovita konkurenca;

| (b) | med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega; |
| --- | --- |

(b)

med izvajanjem sheme se v primeru postopka zbiranja ponudb, pri katerem vsi ponudniki prejmejo pomoč, zasnova navedenega postopka popravi, da se ponovno vzpostavi učinkovita konkurenca v naslednjih postopkih zbiranja ponudb, na primer z zmanjšanjem proračuna ali obsega;

| (c) | naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so nadaljnja pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se izključijo; |
| --- | --- |

(c)

naknadne prilagoditve izida postopka zbiranja ponudb (kot so nadaljnja pogajanja o rezultatih ponudb ali racioniranje) se izključijo;

| (d) | vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči na enoto proizvedene električne energije ali zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(d)

vsaj 70 % vseh izbirnih meril, ki se uporabljajo za razvrščanje ponudb in za dodelitev pomoči v konkurenčnem postopku zbiranja ponudb, se opredeli v smislu pomoči na enoto proizvedene električne energije ali zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov.

Postopek zbiranja ponudb je na nediskriminatoren način odprt za vse proizvajalce, ki proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov.

3.   Postopek zbiranja ponudb je lahko omejen na posamezne tehnologije, pri čemer:

| (a) | je ukrep posebej namenjen podpori predstavitvenim projektom; |
| --- | --- |

(a)

je ukrep posebej namenjen podpori predstavitvenim projektom;

| (b) | ukrep ni namenjen samo obravnavi razogljičenja, ampak tudi kakovosti zraka ali druge vrste onesnaževanja; |
| --- | --- |

(b)

ukrep ni namenjen samo obravnavi razogljičenja, ampak tudi kakovosti zraka ali druge vrste onesnaževanja;

| (c) | država članica opredeli razloge, na podlagi katerih se lahko pričakuje, da bodo upravičeni sektorji ali inovativne tehnologije dolgoročno pomembno in stroškovno učinkovito prispevali k varstvu okolja in temeljitemu razogljičenju; |
| --- | --- |

(c)

država članica opredeli razloge, na podlagi katerih se lahko pričakuje, da bodo upravičeni sektorji ali inovativne tehnologije dolgoročno pomembno in stroškovno učinkovito prispevali k varstvu okolja in temeljitemu razogljičenju;

| (d) | je ukrep potreben za zagotovitev diverzifikacije, potrebne za preprečitev zaostritve težav, povezanih s stabilnostjo omrežja; |
| --- | --- |

(d)

je ukrep potreben za zagotovitev diverzifikacije, potrebne za preprečitev zaostritve težav, povezanih s stabilnostjo omrežja;

| (e) | je mogoče predvideti, da bodo z bolj selektivnim pristopom doseženi nižji stroški zagotavljanja varstva okolja (npr. z nižjimi stroški integracije v sistem zaradi diverzifikacije, tudi med obnovljivimi viri, kar bi lahko vključevalo tudi prilagajanje odjema in/ali shranjevanje) in/ali manjša izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(e)

je mogoče predvideti, da bodo z bolj selektivnim pristopom doseženi nižji stroški zagotavljanja varstva okolja (npr. z nižjimi stroški integracije v sistem zaradi diverzifikacije, tudi med obnovljivimi viri, kar bi lahko vključevalo tudi prilagajanje odjema in/ali shranjevanje) in/ali manjša izkrivljanja konkurence.

Države članice izvedejo podrobno oceno uporabnosti takih pogojev in o tem poročajo Komisiji v skladu z navodili iz člena 11(1), točka (a).

4.   Kadar je postopek zbiranja ponudb omejen na eno ali več inovativnih tehnologij, pomoč, dodeljena tem tehnologijam, skupaj ne presega 5 % načrtovane nove zmogljivosti za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov na leto.

5.   Pomoč se dodeli v obliki premije poleg tržne cene ali v obliki pogodbe na razliko, po kateri proizvajalci prodajajo električno energijo neposredno na trg.

6.   Upravičenci do pomoči prodajajo svojo električno energijo neposredno na trgu in zanje veljajo standardne bilančne odgovornosti. Upravičenci lahko bilančne odgovornosti prenesejo na druga podjetja, kot so povezovalci, ki delujejo v njihovem imenu. Poleg tega se pomoč ne izplača za obdobja, v katerih so cene negativne. V izogib dvomom to velja od trenutka, ko cene postanejo negativne.

7.   Manjši obrati za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov lahko pridobijo pomoč v obliki neposredne zaščite cen, ki krije vse stroške obratovanja, in so izvzeti iz obveznosti prodaje električne energije na trgu v skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2018/2001. Za namene tega odstavka se obrati štejejo za manjše obrate, če je njihova zmogljivost pod veljavnim pragom iz člena 5(2), točka (b), ali člena 5(4) Uredbe (EU) 2019/943.“

| (b) | odstavki 8, 9 in 10 se črtajo; |
| --- | --- |

(b)

odstavki 8, 9 in 10 se črtajo;

| (c) | odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

  „11.   Pomoč se dodeli le v življenjski dobi projekta.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 11 se nadomesti z naslednjim:

„11.   Pomoč se dodeli le v življenjski dobi projekta.“

| (40) | člen 43 se spremeni:






  (a) | naslov ter odstavka 1 in 2 se nadomestijo z naslednjim:

  „Člen 43
  Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika pri manjših projektih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov

  1.   Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika pri manjših projektih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, razen električne energije iz obnovljivega vodika, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   V tem členu so manjši projekti opredeljeni, kot sledi:






  (i) | za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije: projekti z inštalirano močjo največ 1 MW; |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

člen 43 se spremeni:

(a)

naslov ter odstavka 1 in 2 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 43

Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika pri manjših projektih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov

1.   Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika pri manjših projektih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov, razen električne energije iz obnovljivega vodika, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   V tem členu so manjši projekti opredeljeni, kot sledi:

(i)

za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije: projekti z inštalirano močjo največ 1 MW;

| (ii) | za porabo električne energije: projekti z najvišjim odjemom največ 1 MW; |
| --- | --- |

(ii)

za porabo električne energije: projekti z najvišjim odjemom največ 1 MW;

| (iii) | za tehnologije za proizvodnjo toplote in plina: projekti z inštalirano močjo največ 1 MW ali enakovredno močjo; |
| --- | --- |

(iii)

za tehnologije za proizvodnjo toplote in plina: projekti z inštalirano močjo največ 1 MW ali enakovredno močjo;

| (iv) | za proizvodnjo obnovljivega vodika: projekti z inštalirano močjo največ 3 MW ali enakovredno močjo; |
| --- | --- |

(iv)

za proizvodnjo obnovljivega vodika: projekti z inštalirano močjo največ 3 MW ali enakovredno močjo;

| (v) | za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv: projekti z inštalirano močjo največ 50 000 ton na leto; |
| --- | --- |

(v)

za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv: projekti z inštalirano močjo največ 50 000 ton na leto;

| (vi) | za projekte in predstavitvene projekte v stoodstotni lasti MSP: projekti z inštalirano močjo ali najvišjim odjemom največ 6 MW; |
| --- | --- |

(vi)

za projekte in predstavitvene projekte v stoodstotni lasti MSP: projekti z inštalirano močjo ali najvišjim odjemom največ 6 MW;

| (vii) | za projekte v stoodstotni lasti mikro- ali malih podjetij samo za proizvodnjo vetrne energije: projekti z inštalirano močjo največ 18 MW.“; |
| --- | --- |

(vii)

za projekte v stoodstotni lasti mikro- ali malih podjetij samo za proizvodnjo vetrne energije: projekti z inštalirano močjo največ 18 MW.“;

| (b) | vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

  „2a.   Pomoč skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za projekte z inštalirano močjo ali najvišjim odjemom največ 6 MW iz vseh obnovljivih virov, razen projektov, namenjenih izključno proizvodnji vetrne energije, za katere se pomoč dodeli obratom z inštalirano močjo največ 18 MW.


  2b.   Pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo vodika je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za naprave, ki proizvajajo izključno obnovljivi vodik.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavita se naslednja odstavka 2a in 2b:

„2a.   Pomoč skupnostim na področju energije iz obnovljivih virov je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za projekte z inštalirano močjo ali najvišjim odjemom največ 6 MW iz vseh obnovljivih virov, razen projektov, namenjenih izključno proizvodnji vetrne energije, za katere se pomoč dodeli obratom z inštalirano močjo največ 18 MW.

2b.   Pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo vodika je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe samo za naprave, ki proizvajajo izključno obnovljivi vodik.“

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX k navedeni direktivi.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pomoč za tekoče poslovanje za proizvodnjo pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv je izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX k navedeni direktivi.“

| (d) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se črta;

| (e) | odstavki 5, 6 in 7 se nadomestijo z naslednjim:

  „5.   Pomoč je omejena na najmanjšo potrebno za izvajanje projekta ali dejavnosti, ki prejme pomoč. Ta pogoj je izpolnjen, če pomoč ustreza neto dodatnim stroškom (vrzel v financiranju), potrebnim za doseganje cilja ukrepa pomoči, v primerjavi s hipotetičnim scenarijem brez pomoči. Podrobna ocena neto dodatnih stroškov ni potrebna, če se zneski pomoči določijo na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, saj slednji zagotavlja zanesljivo oceno najmanjše pomoči, ki jo potrebujejo potencialni upravičenci.


  6.   Pomoč se dodeli le v življenjski dobi projekta.


  7.   Pomoč se dodeli v obliki premije poleg tržne cene ali v obliki pogodbe na razliko, po kateri proizvajalci prodajajo električno energijo neposredno na trg.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

odstavki 5, 6 in 7 se nadomestijo z naslednjim:

„5.   Pomoč je omejena na najmanjšo potrebno za izvajanje projekta ali dejavnosti, ki prejme pomoč. Ta pogoj je izpolnjen, če pomoč ustreza neto dodatnim stroškom (vrzel v financiranju), potrebnim za doseganje cilja ukrepa pomoči, v primerjavi s hipotetičnim scenarijem brez pomoči. Podrobna ocena neto dodatnih stroškov ni potrebna, če se zneski pomoči določijo na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, saj slednji zagotavlja zanesljivo oceno najmanjše pomoči, ki jo potrebujejo potencialni upravičenci.

6.   Pomoč se dodeli le v življenjski dobi projekta.

7.   Pomoč se dodeli v obliki premije poleg tržne cene ali v obliki pogodbe na razliko, po kateri proizvajalci prodajajo električno energijo neposredno na trg.“

| (f) | dodata se naslednja odstavka 8 in 9:

  „8.   Za upravičence do pomoči veljajo standardne bilančne odgovornosti. Upravičenci lahko bilančne odgovornosti prenesejo na druga podjetja, kot so povezovalci, ki delujejo v njihovem imenu. Poleg tega se pomoč ne izplača za obdobja, v katerih so cene negativne. V izogib dvomom to velja od trenutka, ko cene postanejo negativne.


  9.   Manjšim obratom za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov in predstavitvenim projektom se lahko odobrita pomoč v obliki neposredne zaščite cen, ki krije vse stroške obratovanja, in izvzetje iz obveznosti prodaje električne energije na trgu v skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2018/2001. Za namene tega odstavka se obrati štejejo za manjše obrate, če je njihova zmogljivost pod veljavnim pragom iz člena 5(2), točka (b), ali člena 5(4) Uredbe (EU) 2019/943.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

dodata se naslednja odstavka 8 in 9:

„8.   Za upravičence do pomoči veljajo standardne bilančne odgovornosti. Upravičenci lahko bilančne odgovornosti prenesejo na druga podjetja, kot so povezovalci, ki delujejo v njihovem imenu. Poleg tega se pomoč ne izplača za obdobja, v katerih so cene negativne. V izogib dvomom to velja od trenutka, ko cene postanejo negativne.

9.   Manjšim obratom za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov in predstavitvenim projektom se lahko odobrita pomoč v obliki neposredne zaščite cen, ki krije vse stroške obratovanja, in izvzetje iz obveznosti prodaje električne energije na trgu v skladu s členom 4(3) Direktive (EU) 2018/2001. Za namene tega odstavka se obrati štejejo za manjše obrate, če je njihova zmogljivost pod veljavnim pragom iz člena 5(2), točka (b), ali člena 5(4) Uredbe (EU) 2019/943.“

| (41) | člen 44 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 44
  Pomoč v obliki znižanja davkov v skladu z Direktivo 2003/96/ES

  1.   Sheme pomoči v obliki znižanja davkov, ki izpolnjujejo pogoje iz Direktive 2003/96/ES, so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičenci do znižanja davkov se izberejo na podlagi preglednih in objektivnih meril.


  3.   Za upravičence do znižanja davkov velja vsaj najnižja raven obdavčitve, določena v Prilogi I k Direktivi 2003/96/ES, razen za znižanja:






  (a) | odobrena na podlagi člena 15(1), točka (a), Direktive 2003/96/ES za obdavčljive izdelke, ki se uporabljajo pod davčnim nadzorom na področju pilotskih projektov tehnološkega razvoja okolju prijaznejših izdelkov ali v zvezi z gorivi iz obnovljivih virov; |
| --- | --- | --- |

(41)

člen 44 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 44

Pomoč v obliki znižanja davkov v skladu z Direktivo 2003/96/ES

1.   Sheme pomoči v obliki znižanja davkov, ki izpolnjujejo pogoje iz Direktive 2003/96/ES, so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičenci do znižanja davkov se izberejo na podlagi preglednih in objektivnih meril.

3.   Za upravičence do znižanja davkov velja vsaj najnižja raven obdavčitve, določena v Prilogi I k Direktivi 2003/96/ES, razen za znižanja:

(a)

odobrena na podlagi člena 15(1), točka (a), Direktive 2003/96/ES za obdavčljive izdelke, ki se uporabljajo pod davčnim nadzorom na področju pilotskih projektov tehnološkega razvoja okolju prijaznejših izdelkov ali v zvezi z gorivi iz obnovljivih virov;

| (b) | odobrena na podlagi člena 15(1), točka (b), prva, druga, četrta in peta alinea, Direktive 2003/96/ES za električno energijo, (i) pridobljeno od sonca, vetra, plimovanja ali geotermalnih virov, (ii) pridobljeno v hidroelektrarnah, (iii) pridobljeno iz metana iz zapuščenih premogovnikov in (iv) pridobljeno iz gorivnih celic; |
| --- | --- |

(b)

odobrena na podlagi člena 15(1), točka (b), prva, druga, četrta in peta alinea, Direktive 2003/96/ES za električno energijo, (i) pridobljeno od sonca, vetra, plimovanja ali geotermalnih virov, (ii) pridobljeno v hidroelektrarnah, (iii) pridobljeno iz metana iz zapuščenih premogovnikov in (iv) pridobljeno iz gorivnih celic;

| (c) | odobrena na podlagi tretje alinee člena 15(1), točka (b), tretja alinea, Direktive 2003/96/ES za električno energijo, pridobljeno iz biomase ali iz izdelkov, proizvedenih iz biomase, če je biomasa skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov; |
| --- | --- |

(c)

odobrena na podlagi tretje alinee člena 15(1), točka (b), tretja alinea, Direktive 2003/96/ES za električno energijo, pridobljeno iz biomase ali iz izdelkov, proizvedenih iz biomase, če je biomasa skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov;

| (d) | odobrena na podlagi člena 15(1), točka (d), Direktive 2003/96/ES za električno energijo, pridobljeno iz soproizvodnje toplote in električne energije, pod pogojem, da je soproizvodnja s kombiniranimi generatorji soproizvodnja z visokim izkoristkom, kot je opredeljena v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

(d)

odobrena na podlagi člena 15(1), točka (d), Direktive 2003/96/ES za električno energijo, pridobljeno iz soproizvodnje toplote in električne energije, pod pogojem, da je soproizvodnja s kombiniranimi generatorji soproizvodnja z visokim izkoristkom, kot je opredeljena v členu 2(34) Direktive 2012/27/EU;

| (e) | odobrena na podlagi člena 15(1), točka (l), Direktive 2003/96/ES za izdelke iz oznake KN 2705, ki se uporabljajo za namene ogrevanja; |
| --- | --- |

(e)

odobrena na podlagi člena 15(1), točka (l), Direktive 2003/96/ES za izdelke iz oznake KN 2705, ki se uporabljajo za namene ogrevanja;

| (f) | odobrena na podlagi člena 16(1) Direktive 2003/96/ES. |
| --- | --- |

(f)

odobrena na podlagi člena 16(1) Direktive 2003/96/ES.

4.   Sheme pomoči v obliki znižanja davkov lahko temeljijo na znižanju veljavne davčne stopnje ali na plačilu fiksnega zneska nadomestila ali na kombinaciji obeh mehanizmov.

5.   Znižanje davkov, odobreno na podlagi člena 16(1) Direktive 2003/96/ES, je izvzeto iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če so goriva, za katera se nameni pomoč, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX k navedeni direktivi.“;

| (42) | vstavi se naslednji člen 44a:

  „Člen 44a
  Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev

  1.   Sheme pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I. Ta člen se ne uporablja za znižanja davkov ali dajatev na energente in električno energijo, opredeljene v členu 2 Direktive 2003/96/ES.


  2.   Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev je združljiva le, če znižanje omogoča višjo raven varstva okolja z vključitvijo podjetij, ki brez znižanja ne bi mogla opravljati svojih gospodarskih dejavnosti, v področje uporabe okoljskega davka ali dajatve.


  3.   Do pomoči so upravičena samo podjetja, ki brez znižanja ne bi mogla opravljati svojih gospodarskih dejavnosti. Za namene tega člena so to podjetja, katerih proizvodni stroški bi se zaradi okoljskega davka ali davku podobne dajatve brez znižanja znatno zvišali in ki tega zvišanja ne bi mogli prenesti na kupce. Zvišanje proizvodnih stroškov se izračuna kot delež bruto dodane vrednosti za vsak sektor ali kategorijo upravičencev.


  4.   Upravičenci se izberejo na podlagi preglednih, nediskriminatornih in objektivnih meril. Pomoč se dodeli na enak način vsem upravičenim podjetjem, ki so dejavna v istem sektorju gospodarske dejavnosti in so glede na cilje ukrepa pomoči v istem ali podobnem dejanskem položaju.


  5.   Bruto ekvivalent nepovratnih sredstev pomoči ne presega 80 % nominalne davčne stopnje ali stopnje dajatve.


  6.   Sheme pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev lahko temeljijo na znižanju veljavne davčne stopnje ali na plačilu fiksnega zneska nadomestila ali na kombinaciji obeh mehanizmov.“; |
| --- | --- |

(42)

vstavi se naslednji člen 44a:

„Člen 44a

Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev

1.   Sheme pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev so združljive z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe ter so izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I. Ta člen se ne uporablja za znižanja davkov ali dajatev na energente in električno energijo, opredeljene v členu 2 Direktive 2003/96/ES.

2.   Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev je združljiva le, če znižanje omogoča višjo raven varstva okolja z vključitvijo podjetij, ki brez znižanja ne bi mogla opravljati svojih gospodarskih dejavnosti, v področje uporabe okoljskega davka ali dajatve.

3.   Do pomoči so upravičena samo podjetja, ki brez znižanja ne bi mogla opravljati svojih gospodarskih dejavnosti. Za namene tega člena so to podjetja, katerih proizvodni stroški bi se zaradi okoljskega davka ali davku podobne dajatve brez znižanja znatno zvišali in ki tega zvišanja ne bi mogli prenesti na kupce. Zvišanje proizvodnih stroškov se izračuna kot delež bruto dodane vrednosti za vsak sektor ali kategorijo upravičencev.

4.   Upravičenci se izberejo na podlagi preglednih, nediskriminatornih in objektivnih meril. Pomoč se dodeli na enak način vsem upravičenim podjetjem, ki so dejavna v istem sektorju gospodarske dejavnosti in so glede na cilje ukrepa pomoči v istem ali podobnem dejanskem položaju.

5.   Bruto ekvivalent nepovratnih sredstev pomoči ne presega 80 % nominalne davčne stopnje ali stopnje dajatve.

6.   Sheme pomoči v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev lahko temeljijo na znižanju veljavne davčne stopnje ali na plačilu fiksnega zneska nadomestila ali na kombinaciji obeh mehanizmov.“;

| (43) | člena 45 in 46 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 45
  Pomoč za naložbe v sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev

  1.   Pomoč za naložbe v sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč na podlagi tega člena se dodeli za naslednje dejavnosti:






  (a) | sanacija okoljske škode, kar zajema tudi poslabšanje kakovosti tal, površinske ali podzemne vode ali morskega okolja; |
| --- | --- | --- |

(43)

člena 45 in 46 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 45

Pomoč za naložbe v sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev

1.   Pomoč za naložbe v sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč na podlagi tega člena se dodeli za naslednje dejavnosti:

(a)

sanacija okoljske škode, kar zajema tudi poslabšanje kakovosti tal, površinske ali podzemne vode ali morskega okolja;

| (b) | rehabilitacija degradiranih naravnih habitatov in ekosistemov; |
| --- | --- |

(b)

rehabilitacija degradiranih naravnih habitatov in ekosistemov;

| (c) | varstvo ali obnova biotske raznovrstnosti ali ekosistemov za podporo doseganju dobrega stanja ekosistemov ali varovanju ekosistemov, ki so že v dobrem stanju; |
| --- | --- |

(c)

varstvo ali obnova biotske raznovrstnosti ali ekosistemov za podporo doseganju dobrega stanja ekosistemov ali varovanju ekosistemov, ki so že v dobrem stanju;

| (d) | izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev. |
| --- | --- |

(d)

izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev.

3.   Ta člen se ne uporablja za pomoč za odpravo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče, kot so potresi, snežni in zemeljski plazovi, poplave, tornadi, orkani, vulkanski izbruhi in naravni požari naravnega izvora.

4.   Ta člen se prav tako ne uporablja za pomoč za sanacijo ali rehabilitacijo po zaprtju elektrarn in ukinitvi rudarskih ali ekstrakcijskih dejavnosti.

5.   Kadar se brez poseganja v Direktivo 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (*46) ali druga ustrezna pravila Unije o odgovornosti za okoljsko škodo identificira subjekt ali podjetje, odgovorno za okoljsko škodo v skladu z veljavno zakonodajo v posamezni državi članici, navedeni subjekt ali podjetje financira dela, potrebna za preprečevanje in odpravo degradacije okolja in kontaminacije v skladu z načelom „onesnaževalec plača“, za dela, za katera bi bilo podjetje zakonsko zavezano, da jih izvede, pa se ne dodeli nobena pomoč. Država članica sprejme vse potrebne ukrepe, vključno s sodnimi postopki, da identificira odgovorni subjekt ali podjetje, odgovorno za okoljsko škodo, in mu naloži plačilo ustreznih stroškov. Kadar subjekta ali podjetja, odgovornega v skladu z veljavno zakonodajo, ni mogoče identificirati ali mu naložiti stroškov sanacije povzročene okoljske škode, zlasti ker je odgovorno podjetje prenehalo pravno obstajati in se nobeno drugo podjetje ne more šteti za njegovega pravnega ali gospodarskega naslednika, ali če ni zadostnega finančnega jamstva za kritje stroškov sanacije, se lahko dodeli pomoč za podporo sanacijskim ali rehabilitacijskim delom. Pomoč se ne dodeli za izvajanje izravnalnih ukrepov iz člena 6(4) Direktive Sveta 92/43/EGS (*47). Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za kritje dodatnih stroškov, potrebnih za povečanje obsega ali ambicij navedenih ukrepov, ki presegajo pravne obveznosti iz člena 6(4) Direktive 92/43/EGS.

6.   Upravičeni stroški za naložbe v sanacijo okoljske škode ali rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov so stroški, nastali zaradi sanacijskih ali rehabilitacijskih del, od katerih se odšteje znesek povečanja vrednosti zemljišča ali premoženja.

7.   Oceno povečanja vrednosti zemljišča ali premoženja, ki je posledica sanacije ali rehabilitacije, opravi neodvisni kvalificirani strokovnjak.

8.   Upravičeni stroški za naložbe v varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev so skupni stroški del, katerih rezultat je prispevek k varstvu ali obnovi biotske raznovrstnosti ali izvajanju sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev.

9.   Intenzivnost pomoči ne presega:

| (a) | 100 % upravičenih stroškov za naložbe v sanacijo okoljske škode ali rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov; |
| --- | --- |

(a)

100 % upravičenih stroškov za naložbe v sanacijo okoljske škode ali rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov;

| (b) | 70 % upravičenih stroškov za naložbe v varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ter v sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev. |
| --- | --- |

(b)

70 % upravičenih stroškov za naložbe v varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ter v sonaravne rešitve za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev.

10.   Intenzivnost pomoči za naložbe v varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti ter izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev se lahko poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno malim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednjim podjetjem.

Člen 46

Pomoč za naložbe v energijsko učinkovito daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje

1.   Pomoč za naložbe v izgradnjo, razširitev ali nadgradnjo energijsko učinkovitih sistemov daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, ki vključuje izgradnjo, razširitev ali nadgradnjo naprav za proizvodnjo toplote ali hlada in/ali rešitev za shranjevanje toplote in/ali distribucijskega omrežja, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč se dodeli le za izgradnjo, razširitev ali nadgradnjo sistemov daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, ki so ali bodo postali energijsko učinkoviti, kot je opredeljeno v členu 2, točka 41, Direktive 2012/27/EU. Če sistem zaradi del na distribucijskem omrežju, za katera se nameni pomoč, še ne postane popolnoma energijsko učinkovit, se nadaljnje nadgradnje, potrebne za izpolnjevanje pogojev, da bi sistem ustrezal opredelitvi energijsko učinkovitega daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja, za objekte za proizvodnjo toplote in/ali hlada, za katere se uporablja pomoč, začnejo v treh letih od začetka del na distribucijskem omrežju, za katera se nameni pomoč.

3.   Pomoč se lahko dodeli za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s toplotnimi črpalkami v skladu s Prilogo VII k Direktivi (EU) 2018/2001, odpadno toploto ali soproizvodnjo z visokim izkoristkom ter rešitvami za shranjevanje toplote. Pomoč za proizvodnjo energije iz odpadkov se lahko dodeli, če odpadki ustrezajo opredelitvi obnovljivih virov energije ali se uporabljajo za obratovanje naprav, ki ustrezajo opredelitvi soproizvodnje z visokim izkoristkom. Odpadki, ki se uporabljajo kot vhodno gorivo, ne smejo zaobiti načela hierarhije ravnanja z odpadki, kot je opredeljeno v členu 4(1) Direktive 2008/98/ES.

4.   Pomoč se ne dodeli za izgradnjo ali nadgradnjo obratov za proizvodnjo energije na osnovi fosilnih goriv, razen pri zemeljskem plinu. Pomoč za izgradnjo ali nadgradnjo obratov za proizvodnjo energije na osnovi zemeljskega plina se lahko dodeli le, če je zagotovljena skladnost s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050 v skladu s Prilogo 1, oddelek 4.30, k Delegirani uredbi (EU) 2021/2139.

5.   Pomoč za nadgradnjo skladišč in distribucijskih omrežij za prenos toplote in hlada, proizvedenega iz fosilnih goriv, se lahko dodeli le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | distribucijsko omrežje je ali postane primerno za prenos toplote ali hlada, proizvedenega iz obnovljivih virov energije in/ali odpadne toplote; |
| --- | --- |

(a)

distribucijsko omrežje je ali postane primerno za prenos toplote ali hlada, proizvedenega iz obnovljivih virov energije in/ali odpadne toplote;

| (b) | nadgradnja ne povzroči povečane proizvodnje energije iz fosilnih goriv, razen pri zemeljskem plinu. Če se zaradi nadgradnje skladišč ali distribucijskega omrežja za prenos toplote in hlada, proizvedenega iz zemeljskega plina, poveča proizvodnja energije iz zemeljskega plina, morajo biti ti obrati za proizvodnjo energije v skladu s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050 v skladu s Prilogo 1, oddelek 4.31, k Delegirani uredbi (EU) 2021/2139. |
| --- | --- |

(b)

nadgradnja ne povzroči povečane proizvodnje energije iz fosilnih goriv, razen pri zemeljskem plinu. Če se zaradi nadgradnje skladišč ali distribucijskega omrežja za prenos toplote in hlada, proizvedenega iz zemeljskega plina, poveča proizvodnja energije iz zemeljskega plina, morajo biti ti obrati za proizvodnjo energije v skladu s podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050 v skladu s Prilogo 1, oddelek 4.31, k Delegirani uredbi (EU) 2021/2139.

6.   Upravičeni stroški so stroški naložb, povezani z izgradnjo ali nadgradnjo energijsko učinkovitega sistema daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja.

7.   Intenzivnost pomoči ne presega 30 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno malim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednjim podjetjem.

8.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 15 odstotnih točk za naložbe, pri katerih se uporabljajo samo obnovljivi viri energije, odpadna toplota ali kombinacijo obeh, vključno s soproizvodnjo iz obnovljivih virov.

9.   Kot alternativa odstavku 7 lahko intenzivnost pomoči doseže do 100 % vrzeli v financiranju. Pomoč je omejena na najmanjšo potrebno za izvajanje projekta ali dejavnosti, ki prejme pomoč. Ta pogoj je izpolnjen, če pomoč ustreza vrzeli v financiranju, kot je opredeljena v členu 2, točka 118. Podrobna ocena neto dodatnih stroškov ni potrebna, če se zneski pomoči določijo na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, saj slednji zagotavlja zanesljivo oceno najmanjše pomoči, ki jo potrebujejo potencialni upravičenci.

(*46)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56)."

*46

(*47)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).“;"

*47

| (44) | člen 47 se spremeni:






  (a) | naslov ter odstavki 1 do 8 se nadomestijo z naslednjim:

  „Člen 47
  Pomoč za naložbe v učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo

  1.   Pomoč za naložbe v učinkovito rabo virov in krožnost je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč se dodeli za naslednje vrste naložb:






  (a) | naložbe v izboljšanje učinkovite rabe virov na podlagi vsaj ene od naslednjih možnosti:






  (i) | neto zmanjšanje virov, porabljenih za proizvodnjo določene količine proizvoda v primerjavi s predhodno obstoječim proizvodnim procesom, ki ga uporablja upravičenec, ali alternativnimi projekti ali dejavnostmi iz odstavka 7. Porabljeni viri vključujejo vse porabljene materialne vire, razen energije, njihovo zmanjšanje pa se določi z merjenjem ali oceno porabe pred izvajanjem ukrepa pomoči in po njem, pri čemer se upoštevajo vse prilagoditve zaradi zunanjih pogojev, ki bi lahko vplivali na porabo virov, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(44)

člen 47 se spremeni:

(a)

naslov ter odstavki 1 do 8 se nadomestijo z naslednjim:

„Člen 47

Pomoč za naložbe v učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo

1.   Pomoč za naložbe v učinkovito rabo virov in krožnost je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč se dodeli za naslednje vrste naložb:

(a)

naložbe v izboljšanje učinkovite rabe virov na podlagi vsaj ene od naslednjih možnosti:

(i)

neto zmanjšanje virov, porabljenih za proizvodnjo določene količine proizvoda v primerjavi s predhodno obstoječim proizvodnim procesom, ki ga uporablja upravičenec, ali alternativnimi projekti ali dejavnostmi iz odstavka 7. Porabljeni viri vključujejo vse porabljene materialne vire, razen energije, njihovo zmanjšanje pa se določi z merjenjem ali oceno porabe pred izvajanjem ukrepa pomoči in po njem, pri čemer se upoštevajo vse prilagoditve zaradi zunanjih pogojev, ki bi lahko vplivali na porabo virov,

| (ii) | nadomestitev primarnih surovin ali vložkov s sekundarnimi (ponovno uporabljenimi ali predelanimi, vključno z recikliranimi); |
| --- | --- |

(ii)

nadomestitev primarnih surovin ali vložkov s sekundarnimi (ponovno uporabljenimi ali predelanimi, vključno z recikliranimi);

| (b) | naložbe v preprečevanje in zmanjšanje nastajanja odpadkov, pripravo za ponovno uporabo, dekontaminacijo in recikliranje odpadkov, ki jih ustvari upravičenec, ali naložbe v pripravo za ponovno uporabo, dekontaminacijo in recikliranje odpadkov, ki jih ustvarijo tretje osebe in se sicer ne bi uporabili oziroma bi se odstranili ali obdelali na podlagi postopka obdelave, ki je nižje v prednostnem vrstnem redu hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) Direktive 2008/98/ES, ali na način, ki je manj gospodaren z viri ali bi privedel do nižje kakovosti recikliranja; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v preprečevanje in zmanjšanje nastajanja odpadkov, pripravo za ponovno uporabo, dekontaminacijo in recikliranje odpadkov, ki jih ustvari upravičenec, ali naložbe v pripravo za ponovno uporabo, dekontaminacijo in recikliranje odpadkov, ki jih ustvarijo tretje osebe in se sicer ne bi uporabili oziroma bi se odstranili ali obdelali na podlagi postopka obdelave, ki je nižje v prednostnem vrstnem redu hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) Direktive 2008/98/ES, ali na način, ki je manj gospodaren z viri ali bi privedel do nižje kakovosti recikliranja;

| (c) | naložbe v zbiranje, sortiranje, dekontaminacijo, predhodno obdelavo in obdelavo drugih proizvodov, materialov ali snovi, ki jih ustvarijo upravičenec ali tretje osebe in se sicer ne bi uporabili ali bi se uporabili na način, ki je manj gospodaren z viri; |
| --- | --- |

(c)

naložbe v zbiranje, sortiranje, dekontaminacijo, predhodno obdelavo in obdelavo drugih proizvodov, materialov ali snovi, ki jih ustvarijo upravičenec ali tretje osebe in se sicer ne bi uporabili ali bi se uporabili na način, ki je manj gospodaren z viri;

| (d) | naložbe v ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov z namenom priprave za ponovno uporabo ali recikliranje. |
| --- | --- |

(d)

naložbe v ločeno zbiranje in sortiranje odpadkov z namenom priprave za ponovno uporabo ali recikliranje.

3.   Pomoč za postopke odstranjevanja in predelave odpadkov, namenjene proizvodnji energije, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

4.   Pomoč podjetij, ki ustvarjajo odpadke, ne razbremenjuje nobenih stroškov ali obveznosti v zvezi z obdelavo odpadkov, ki jih morajo plačati oziroma izpolniti v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom, tudi v okviru shem razširjene odgovornosti proizvajalca, ali stroškov, ki se štejejo za običajne stroške podjetja.

5.   Pomoč ne sme spodbujati nastajanja odpadkov ali večje uporabe virov.

6.   Naložbe, povezane s tehnologijami, ki predstavljajo že dobičkonosno uveljavljeno poslovno prakso po vsej Uniji, v skladu s tem členom niso izvzete iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

7.   Upravičeni stroški so dodatni stroški naložbe, določeni s primerjavo skupnih naložbenih stroškov projekta in stroškov okolju manj prijaznega projekta ali dejavnosti, ki je lahko:

| (a) | hipotetični scenarij, ki vključuje primerljivo naložbo v nov ali že obstoječ proizvodni proces, ki bi se realno izvedla brez pomoči in ki ne dosega enake ravni učinkovite rabe virov; |
| --- | --- |

(a)

hipotetični scenarij, ki vključuje primerljivo naložbo v nov ali že obstoječ proizvodni proces, ki bi se realno izvedla brez pomoči in ki ne dosega enake ravni učinkovite rabe virov;

| (b) | hipotetični scenarij, ki vključuje obdelavo odpadkov na podlagi postopka obdelave, ki je nižje v prednostnem vrstnem redu hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) Direktive 2008/98/ES, ali vključuje obdelavo odpadkov, drugih proizvodov, materialov ali snovi na način, ki je manj gospodaren z viri; |
| --- | --- |

(b)

hipotetični scenarij, ki vključuje obdelavo odpadkov na podlagi postopka obdelave, ki je nižje v prednostnem vrstnem redu hierarhije ravnanja z odpadki iz člena 4(1) Direktive 2008/98/ES, ali vključuje obdelavo odpadkov, drugih proizvodov, materialov ali snovi na način, ki je manj gospodaren z viri;

| (c) | hipotetični scenarij, ki vključuje primerljivo naložbo v klasični proizvodni proces z uporabo primarne surovine ali vložka, če je pridobljeni sekundarni (ponovno uporabljeni ali predelani) izdelek tehnično in ekonomsko nadomestljiv s primarnim izdelkom. |
| --- | --- |

(c)

hipotetični scenarij, ki vključuje primerljivo naložbo v klasični proizvodni proces z uporabo primarne surovine ali vložka, če je pridobljeni sekundarni (ponovno uporabljeni ali predelani) izdelek tehnično in ekonomsko nadomestljiv s primarnim izdelkom.

V vseh situacijah iz prvega pododstavka, točki (a) in (c), hipotetični scenarij ustreza naložbi s primerljivo proizvodno zmogljivostjo in življenjsko dobo, ki izpolnjuje že veljavne standarde Unije. Hipotetični scenarij je verodostojen glede na pravne zahteve, tržne pogoje in spodbude.

Kadar naložba vključuje namestitev dodatnega elementa v že obstoječem objektu, za katerega ne obstaja okolju manj prijazen ekvivalent, ali kadar lahko prosilec za pomoč dokaže, da brez pomoči ne bi bila izvedena nobena naložba, so upravičeni stroški skupni stroški naložbe.

8.   Intenzivnost pomoči ne presega 40 % upravičenih stroškov. Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno malim podjetjem, in za 10 odstotnih točk za pomoč, dodeljeno srednjim podjetjem.“;

| (b) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „10.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo. Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za naložbe, izvedene zaradi zagotovitve skladnosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, pod pogojem, da se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo za zagotovitev usklajenosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti in veljajo. Pomoč na podlagi tega člena se lahko dodeli za naložbe, izvedene zaradi zagotovitve skladnosti s standardi Unije, ki so bili sprejeti, vendar še ne veljajo, pod pogojem, da se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.“

| (45) | člena 48 in 49 se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 48
  Pomoč za naložbe v energetsko infrastrukturo

  1.   Pomoč za naložbe v izgradnjo ali nadgradnjo energetske infrastrukture je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Pomoč za energetsko infrastrukturo, ki je v skladu z zakonodajo na področju notranjega energetskega trga delno ali v celoti izvzeta iz pravil o dostopu tretjih oseb ali reguliranih tarifah, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.


  3.   Pomoč za naložbe v projekte shranjevanja električne energije in plina ni izvzeta na podlagi tega člena.


  4.   Pomoč za plinsko infrastrukturo se izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če je zadevna infrastruktura namenjena uporabi vodika in/ali obnovljivih plinov ali se uporablja za prenos več kot 50 % vodika in obnovljivih plinov.


  5.   Upravičeni stroški so skupni stroški naložbe.


  6.   Intenzivnost pomoči lahko doseže do 100 % vrzeli v financiranju. Pomoč je omejena na najmanjšo potrebno za izvajanje projekta ali dejavnosti, ki prejme pomoč. Ta pogoj je izpolnjen, če pomoč ustreza vrzeli v financiranju, kot je opredeljena v členu 2, točka 118. Podrobna ocena neto dodatnih stroškov ni potrebna, če se zneski pomoči določijo na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, saj slednji zagotavlja zanesljivo oceno najmanjše pomoči, ki jo potrebujejo potencialni upravičenci.



  Člen 49
  Pomoč za študije in svetovalne storitve na področju varstva okolja in energije

  1.   Pomoč za študije ali svetovalne storitve, vključno z energetskimi pregledi, ki so neposredno povezane z naložbami, upravičenimi do pomoči v okviru tega oddelka, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Kadar se celotna študija ali svetovalna storitev nanaša na naložbe, upravičene do pomoči v okviru tega oddelka, so upravičeni stroški stroški študije ali svetovalne storitve. Kadar se le del študije ali svetovalne storitve nanaša na naložbe, upravičene do pomoči v okviru tega oddelka, so upravičeni stroški stroški tistega dela študije ali svetovalne storitve, ki se nanaša na te naložbe.


  2a.   Pomoč se dodeli ne glede na to, ali ugotovitvam študije ali svetovalne storitve sledi naložba, ki je upravičena do pomoči v okviru tega oddelka.


  3.   Intenzivnost pomoči ne presega 60 % upravičenih stroškov.


  4.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, ki se opravljajo za mala podjetja, in za 10 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, ki se opravljajo za srednja podjetja.


  5.   Pomoč se ne dodeli za energetske preglede, ki se izvajajo zaradi zahtev iz Direktive 2012/27/EU, razen če je energetski pregled izveden poleg obveznega energetskega pregleda v skladu z navedeno direktivo.“; |
| --- | --- |

(45)

člena 48 in 49 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 48

Pomoč za naložbe v energetsko infrastrukturo

1.   Pomoč za naložbe v izgradnjo ali nadgradnjo energetske infrastrukture je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Pomoč za energetsko infrastrukturo, ki je v skladu z zakonodajo na področju notranjega energetskega trga delno ali v celoti izvzeta iz pravil o dostopu tretjih oseb ali reguliranih tarifah, se na podlagi tega člena ne izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

3.   Pomoč za naložbe v projekte shranjevanja električne energije in plina ni izvzeta na podlagi tega člena.

4.   Pomoč za plinsko infrastrukturo se izvzame iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe le, če je zadevna infrastruktura namenjena uporabi vodika in/ali obnovljivih plinov ali se uporablja za prenos več kot 50 % vodika in obnovljivih plinov.

5.   Upravičeni stroški so skupni stroški naložbe.

6.   Intenzivnost pomoči lahko doseže do 100 % vrzeli v financiranju. Pomoč je omejena na najmanjšo potrebno za izvajanje projekta ali dejavnosti, ki prejme pomoč. Ta pogoj je izpolnjen, če pomoč ustreza vrzeli v financiranju, kot je opredeljena v členu 2, točka 118. Podrobna ocena neto dodatnih stroškov ni potrebna, če se zneski pomoči določijo na podlagi konkurenčnega postopka zbiranja ponudb, saj slednji zagotavlja zanesljivo oceno najmanjše pomoči, ki jo potrebujejo potencialni upravičenci.

Člen 49

Pomoč za študije in svetovalne storitve na področju varstva okolja in energije

1.   Pomoč za študije ali svetovalne storitve, vključno z energetskimi pregledi, ki so neposredno povezane z naložbami, upravičenimi do pomoči v okviru tega oddelka, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Kadar se celotna študija ali svetovalna storitev nanaša na naložbe, upravičene do pomoči v okviru tega oddelka, so upravičeni stroški stroški študije ali svetovalne storitve. Kadar se le del študije ali svetovalne storitve nanaša na naložbe, upravičene do pomoči v okviru tega oddelka, so upravičeni stroški stroški tistega dela študije ali svetovalne storitve, ki se nanaša na te naložbe.

2a.   Pomoč se dodeli ne glede na to, ali ugotovitvam študije ali svetovalne storitve sledi naložba, ki je upravičena do pomoči v okviru tega oddelka.

3.   Intenzivnost pomoči ne presega 60 % upravičenih stroškov.

4.   Intenzivnost pomoči se lahko poveča za 20 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, ki se opravljajo za mala podjetja, in za 10 odstotnih točk za študije ali svetovalne storitve, ki se opravljajo za srednja podjetja.

5.   Pomoč se ne dodeli za energetske preglede, ki se izvajajo zaradi zahtev iz Direktive 2012/27/EU, razen če je energetski pregled izveden poleg obveznega energetskega pregleda v skladu z navedeno direktivo.“;

| (46) | člena 52 in 52a se nadomestita z naslednjim:

  „Člen 52
  Pomoč za fiksna širokopasovna omrežja

  1.   Pomoč za izgradnjo fiksnih širokopasovnih omrežij je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičeni stroški so vsi stroški izgradnje, upravljanja in obratovanja fiksnega širokopasovnega omrežja. Najvišji znesek pomoči za projekt se določi na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka, kot je določeno v odstavku 6, točka (a). Če se naložba izvede v skladu z odstavkom 6, točka (b), brez konkurenčnega izbirnega postopka, znesek pomoči ne presega razlike med upravičenimi stroški in običajnim poslovnim dobičkom naložbe. Poslovni dobiček se predhodno odšteje od upravičenih stroškov na podlagi realnih napovedi in naknadno preveri prek mehanizma za vračilo sredstev. Za realno napoved poslovnega dobička je treba upoštevati vse stroške in vse prihodke, za katere se pričakuje, da bodo nastali v ekonomski življenjski dobi naložbe.


  3.   Upravičene so naslednje alternativne vrste naložb:






  (a) | izgradnja fiksnega širokopasovnega omrežja za povezavo gospodinjstev in spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja na območjih, na katerih ne obstaja omrežje, ki bi zagotavljalo hitrost prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti (mejna hitrost), ali na katerih izgradnja takega omrežja ni realno načrtovana v ustreznem časovnem obdobju. To se preveri s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 4; |
| --- | --- | --- |

(46)

člena 52 in 52a se nadomestita z naslednjim:

„Člen 52

Pomoč za fiksna širokopasovna omrežja

1.   Pomoč za izgradnjo fiksnih širokopasovnih omrežij je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičeni stroški so vsi stroški izgradnje, upravljanja in obratovanja fiksnega širokopasovnega omrežja. Najvišji znesek pomoči za projekt se določi na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka, kot je določeno v odstavku 6, točka (a). Če se naložba izvede v skladu z odstavkom 6, točka (b), brez konkurenčnega izbirnega postopka, znesek pomoči ne presega razlike med upravičenimi stroški in običajnim poslovnim dobičkom naložbe. Poslovni dobiček se predhodno odšteje od upravičenih stroškov na podlagi realnih napovedi in naknadno preveri prek mehanizma za vračilo sredstev. Za realno napoved poslovnega dobička je treba upoštevati vse stroške in vse prihodke, za katere se pričakuje, da bodo nastali v ekonomski življenjski dobi naložbe.

3.   Upravičene so naslednje alternativne vrste naložb:

(a)

izgradnja fiksnega širokopasovnega omrežja za povezavo gospodinjstev in spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja na območjih, na katerih ne obstaja omrežje, ki bi zagotavljalo hitrost prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti (mejna hitrost), ali na katerih izgradnja takega omrežja ni realno načrtovana v ustreznem časovnem obdobju. To se preveri s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 4;

| (b) | izgradnja fiksnega širokopasovnega omrežja za povezavo spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja na območjih, na katerih obstaja samo eno omrežje, ki zagotavlja hitrost prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti, vendar manj kot 300 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti (mejna hitrost), ali na katerih se realno načrtuje izgradnja samo enega takega omrežja v ustreznem časovnem obdobju. To se preveri s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 5. |
| --- | --- |

(b)

izgradnja fiksnega širokopasovnega omrežja za povezavo spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja na območjih, na katerih obstaja samo eno omrežje, ki zagotavlja hitrost prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti, vendar manj kot 300 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti (mejna hitrost), ali na katerih se realno načrtuje izgradnja samo enega takega omrežja v ustreznem časovnem obdobju. To se preveri s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 5.

4.   Območja, na katerih je vsaj eno omrežje, ki ga je mogoče nadgraditi, da se zagotovi hitrost prenosa vsaj 1 Gb/s v razmerah največje obremenjenosti, niso upravičena do ukrepov iz točk (a) in (b) odstavka 3. Omrežje se šteje za nadgradljivo za zagotavljanje hitrosti prenosa vsaj 1 Gb/s v razmerah največje obremenjenosti, če lahko to hitrost zagotovi na podlagi omejene naložbe, kot je nadgradnja aktivne opreme, in brez znatnih naložb v širokopasovno infrastrukturo.

5.   Pri kartiranju in javnem posvetovanju za namene odstavka 3 je treba izpolniti naslednji kumulativni zahtevi:

| (a) | pri kartiranju se opredelijo geografska ciljna območja, ki naj bi bila zajeta z državnim ukrepom, in upoštevajo vsa obstoječa fiksna širokopasovna omrežja. Kartiranje se izvede:






  (i) | za fiksna omrežja na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom; |
| --- | --- | --- |

(a)

pri kartiranju se opredelijo geografska ciljna območja, ki naj bi bila zajeta z državnim ukrepom, in upoštevajo vsa obstoječa fiksna širokopasovna omrežja. Kartiranje se izvede:

(i)

za fiksna omrežja na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom;

| (ii) | za fiksna brezžična dostopovna omrežja na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom ali na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov. |
| --- | --- |

(ii)

za fiksna brezžična dostopovna omrežja na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom ali na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov.

Kadar izgradnja omrežja obenem vključuje izgradnjo dostopovnega omrežja in omejeno izgradnjo pomožnega zalednega omrežja, potrebnega za delovanje dostopovnega omrežja, kartiranje zalednih omrežij ni potrebno.

Vsi elementi metodologije in osnovna tehnična merila, ki se uporabljajo za kartiranje ciljnih območij, morajo biti javno dostopni. Kartiranje se vedno preveri z javnim posvetovanjem;

| (b) | javno posvetovanje izvede pristojni javni organ z objavo glavnih značilnosti načrtovanega državnega ukrepa in seznama geografskih ciljnih območij, opredeljenih pri kartiranju v skladu s točko (a). Te informacije morajo biti na voljo na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k načrtovanemu državnemu ukrepu in utemeljene informacije v skladu s točko (a) v zvezi z njihovimi omrežji, ki obstajajo na ciljnem območju ali katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju in ki zagotavljajo mejne hitrosti iz odstavka 3. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni. |
| --- | --- |

(b)

javno posvetovanje izvede pristojni javni organ z objavo glavnih značilnosti načrtovanega državnega ukrepa in seznama geografskih ciljnih območij, opredeljenih pri kartiranju v skladu s točko (a). Te informacije morajo biti na voljo na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k načrtovanemu državnemu ukrepu in utemeljene informacije v skladu s točko (a) v zvezi z njihovimi omrežji, ki obstajajo na ciljnem območju ali katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju in ki zagotavljajo mejne hitrosti iz odstavka 3. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni.

6.   Ukrep prinaša znatno izboljšanje (veliko spremembo) v primerjavi z obstoječimi omrežji ali omrežji, katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju, kot so bila opredeljena s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 5. Realno načrtovana omrežja se upoštevajo pri oceni velike spremembe le, če bi na ciljnih območjih v ustreznem časovnem obdobju sama zagotavljala podobno zmogljivost kot načrtovano državno financirano omrežje. Velika sprememba se zgodi, če se na podlagi subvencioniranega ukrepa izvede znatna nova naložba v širokopasovno omrežje ter če subvencionirano omrežje omogoči znatne nove zmogljivosti na trgu v smislu razpoložljivosti, kapacitet, hitrosti in konkurenčnosti širokopasovnih storitev v primerjavi z obstoječimi omrežji ali omrežji, realno načrtovanimi v ustreznem časovnem obdobju. Ukrep vključuje več kot 70 % naložb v širokopasovno infrastrukturo. V vsakem primeru morajo vsi upravičeni ukrepi iz odstavka 3 omogočiti vsaj naslednje izboljšave:

| (a) | za ukrepe iz odstavka 3, točka (a), državno financirano omrežje zagotavlja vsaj trikrat večjo hitrost prenosa v primerjavi z obstoječimi omrežji (ciljna hitrost); |
| --- | --- |

(a)

za ukrepe iz odstavka 3, točka (a), državno financirano omrežje zagotavlja vsaj trikrat večjo hitrost prenosa v primerjavi z obstoječimi omrežji (ciljna hitrost);

| (b) | za ukrepe iz odstavka 3, točka (b), državno financirano omrežje zagotavlja vsaj trikrat večjo hitrost prenosa v primerjavi z obstoječimi omrežji, in zagotavlja hitrost prenosa vsaj 1 Gb/s v razmerah največje obremenjenosti (ciljna hitrost). |
| --- | --- |

(b)

za ukrepe iz odstavka 3, točka (b), državno financirano omrežje zagotavlja vsaj trikrat večjo hitrost prenosa v primerjavi z obstoječimi omrežji, in zagotavlja hitrost prenosa vsaj 1 Gb/s v razmerah največje obremenjenosti (ciljna hitrost).

7.   Pomoč se dodeli, kot sledi:

| (a) | pomoč se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe; |
| --- | --- |

(a)

pomoč se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe;

| (b) | kadar se pomoč brez konkurenčnega izbirnega postopka dodeli javnemu organu za izgradnjo in upravljanje (neposredno ali prek notranjega subjekta) fiksnega širokopasovnega omrežja, javni organ oziroma notranji subjekt z uporabo subvencioniranega omrežja zagotavlja le veleprodajne storitve. Vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za izgradnjo ali upravljanje omrežja se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe. |
| --- | --- |

(b)

kadar se pomoč brez konkurenčnega izbirnega postopka dodeli javnemu organu za izgradnjo in upravljanje (neposredno ali prek notranjega subjekta) fiksnega širokopasovnega omrežja, javni organ oziroma notranji subjekt z uporabo subvencioniranega omrežja zagotavlja le veleprodajne storitve. Vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za izgradnjo ali upravljanje omrežja se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe.

8.   Subvencionirano omrežje omogoča veleprodajni dostop, opredeljen v členu 2, točka 139, pod poštenimi in nediskriminatornimi pogoji. Z odstopanjem od tega lahko ukrepi, ki so upravičeni na podlagi odstavka 3, točka (a), namesto fizične razvezave nudijo virtualno razvezavo, če določen izdelek za virtualni razvezani dostop odobri nacionalni regulativni organ ali drug pristojni organ. Aktivni veleprodajni dostop se odobri za najmanj deset let od začetka obratovanja omrežja, veleprodajni dostop do širokopasovne infrastrukture pa se odobri za življenjsko dobo zadevnih elementov. Dostop, ki temelji na virtualni razvezavi, je treba odobriti za obdobje, ki je enako življenjski dobi infrastrukture, za katero je virtualna razvezava nadomestek. Enaki pogoji dostopa veljajo za celotno omrežje, tudi za dele omrežja, na katerih se uporabljajo obstoječe infrastrukture. Obveznosti dostopa se izvršujejo ne glede na morebitno spremembo lastništva, vodenja ali obratovanja omrežja. Omrežje zagotavlja dostop vsaj trem prosilcem za dostop in jim zagotovi vsaj 50 % zmogljivosti. Da bi bil veleprodajni dostop učinkovit in bi prosilcem za dostop omogočili opravljanje storitev, se veleprodajni dostop odobri tudi za dele omrežja, ki jih ni financirala država ali ki jih upravičenec do pomoči morda ni vzpostavil, na primer z odobritvijo dostopa do aktivne opreme, tudi če se financira samo širokopasovna infrastruktura.

9.   Cena veleprodajnega dostopa temelji na enem od naslednjih referenčnih meril in načel oblikovanja cen:

| (a) | objavljenih povprečnih veleprodajnih cenah, ki prevladujejo na drugih primerljivih in bolj konkurenčnih območjih v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

objavljenih povprečnih veleprodajnih cenah, ki prevladujejo na drugih primerljivih in bolj konkurenčnih območjih v državi članici;

| (b) | reguliranih cenah, ki jih je nacionalni regulativni organ že določil ali odobril za zadevne trge in storitve; |
| --- | --- |

(b)

reguliranih cenah, ki jih je nacionalni regulativni organ že določil ali odobril za zadevne trge in storitve;

| (c) | stroškovni naravnanosti ali metodologiji, določeni v skladu s sektorskim regulativnim okvirom. |
| --- | --- |

(c)

stroškovni naravnanosti ali metodologiji, določeni v skladu s sektorskim regulativnim okvirom.

Brez poseganja v pristojnosti nacionalnega regulativnega organa na podlagi regulativnega okvira se z nacionalnim regulativnim organom opravi posvetovanje o veleprodajnih dostopovnih izdelkih, pogojih dostopa, vključno s cenami, in sporih v zvezi z uporabo tega člena.

10.   Države članice vzpostavijo mehanizem za spremljanje in vračilo sredstev, če znesek dodeljene pomoči za projekt presega 10 milijonov EUR.

11.   Da bi pomoč ostala sorazmerna in ne bi povzročila prekomerne kompenzacije ali navzkrižnega subvencioniranja dejavnosti, ki ne prejemajo pomoči, upravičenec do pomoči zagotovi ločeno računovodstvo za sredstva, ki se uporabljajo za izgradnjo in obratovanje državno financiranega omrežja, in za druga sredstva, ki jih ima na voljo.

Člen 52a

Pomoč za mobilna omrežja 4G in 5G

1.   Pomoč za izgradnjo mobilnih omrežij 4G in 5G je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičeni stroški so vsi stroški izgradnje, upravljanja in obratovanja pasivnih in aktivnih elementov mobilnega omrežja. Najvišji znesek pomoči za projekt se določi na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka, kot je določeno v odstavku 7, točka (a). Če se naložba izvede v skladu z odstavkom 7, točka (b), brez konkurenčnega izbirnega postopka, znesek pomoči ne presega razlike med upravičenimi stroški in običajnim poslovnim dobičkom naložbe. Poslovni dobiček se predhodno odšteje od upravičenih stroškov na podlagi realnih napovedi in naknadno preveri prek mehanizma za vračilo sredstev. Za realno napoved poslovnega dobička je treba upoštevati vse stroške in vse prihodke, za katere se pričakuje, da bodo nastali v ekonomski življenjski dobi naložbe.

3.   Omrežja 5G se gradijo na območjih, na katerih mobilna omrežja 4G in 5G ne obstajajo ali na katerih se izgradnja takih omrežij realno ne načrtuje v ustreznem časovnem obdobju. Omrežja 4G se gradijo na območjih, na katerih mobilna omrežja 3G, 4G ali 5G ne obstajajo ali na katerih se izgradnja takih omrežij realno ne načrtuje v ustreznem časovnem obdobju. Ti zahtevi se preverita s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 4.

4.   Pri kartiranju in javnem posvetovanju za namene odstavka 3 je treba izpolniti naslednji kumulativni zahtevi:

| (a) | pri kartiranju se jasno opredelijo geografska ciljna območja, ki naj bi bila zajeta z državnim ukrepom, in upoštevajo vsa obstoječa mobilna omrežja. Kartiranje se izvede na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov. Vsi elementi metodologije in osnovna tehnična merila, ki se uporabljajo za kartiranje ciljnih območij, morajo biti javno dostopni. Kartiranje se vedno preveri z javnim posvetovanjem.
  Kadar izgradnja omrežja obenem vključuje izgradnjo dostopovnega omrežja in omejeno izgradnjo pomožnega zalednega omrežja, potrebnega za delovanje dostopovnega omrežja, ločeno kartiranje zalednih omrežij ni potrebno; |
| --- | --- |

(a)

pri kartiranju se jasno opredelijo geografska ciljna območja, ki naj bi bila zajeta z državnim ukrepom, in upoštevajo vsa obstoječa mobilna omrežja. Kartiranje se izvede na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov. Vsi elementi metodologije in osnovna tehnična merila, ki se uporabljajo za kartiranje ciljnih območij, morajo biti javno dostopni. Kartiranje se vedno preveri z javnim posvetovanjem.

Kadar izgradnja omrežja obenem vključuje izgradnjo dostopovnega omrežja in omejeno izgradnjo pomožnega zalednega omrežja, potrebnega za delovanje dostopovnega omrežja, ločeno kartiranje zalednih omrežij ni potrebno;

| (b) | javno posvetovanje izvede pristojni javni organ z objavo glavnih značilnosti načrtovanega državnega ukrepa in seznama geografskih ciljnih območij, opredeljenih pri kartiranju v skladu s točko (a). Te informacije morajo biti na voljo na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k načrtovanemu državnemu ukrepu in utemeljene informacije v skladu s točko (a) v zvezi z njihovimi mobilnimi omrežji z značilnostmi iz odstavka 3, ki obstajajo na ciljnem območju ali katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni. |
| --- | --- |

(b)

javno posvetovanje izvede pristojni javni organ z objavo glavnih značilnosti načrtovanega državnega ukrepa in seznama geografskih ciljnih območij, opredeljenih pri kartiranju v skladu s točko (a). Te informacije morajo biti na voljo na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k načrtovanemu državnemu ukrepu in utemeljene informacije v skladu s točko (a) v zvezi z njihovimi mobilnimi omrežji z značilnostmi iz odstavka 3, ki obstajajo na ciljnem območju ali katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni.

5.   Infrastruktura, ki prejema pomoč, se ne upošteva pri dokazovanju izpolnjevanja obveznosti operaterjev mobilnih omrežij glede pokritosti, ki izhajajo iz pogojev, povezanih s pravicami do uporabe spektrov 4G in 5G.

6.   Ukrep prinaša znatno izboljšanje (veliko spremembo) v primerjavi z obstoječimi mobilnimi omrežji ali mobilnimi omrežji, katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju, kot so bila opredeljena s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 4. Realno načrtovana omrežja se upoštevajo pri oceni velike spremembe le, če bi na ciljnih območjih v ustreznem časovnem obdobju sama zagotavljala podobno zmogljivost kot načrtovano državno financirano omrežje. Velika sprememba se zgodi, če se na podlagi subvencioniranega ukrepa izvede znatna nova naložba v mobilno omrežje ter če subvencionirano omrežje omogoči znatne nove zmogljivosti na trgu v smislu razpoložljivosti, kapacitet, hitrosti in konkurenčnosti mobilnih storitev v primerjavi z obstoječimi omrežji ali omrežji, realno načrtovanimi v ustreznem časovnem obdobju. Ukrep vključuje več kot 50 % naložb v širokopasovno infrastrukturo.

7.   Pomoč se dodeli, kot sledi:

| (a) | pomoč se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe; |
| --- | --- |

(a)

pomoč se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe;

| (b) | kadar se pomoč brez konkurenčnega izbirnega postopka dodeli javnemu organu za izgradnjo in upravljanje (neposredno ali prek notranjega subjekta) mobilnega omrežja, javni organ oziroma notranji subjekt z uporabo subvencioniranega omrežja zagotavlja le veleprodajne storitve. Vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za izgradnjo ali upravljanje omrežja se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe. |
| --- | --- |

(b)

kadar se pomoč brez konkurenčnega izbirnega postopka dodeli javnemu organu za izgradnjo in upravljanje (neposredno ali prek notranjega subjekta) mobilnega omrežja, javni organ oziroma notranji subjekt z uporabo subvencioniranega omrežja zagotavlja le veleprodajne storitve. Vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za izgradnjo ali upravljanje omrežja se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe.

8.   Obratovanje subvencioniranega omrežja omogoča veleprodajni dostop, opredeljen v členu 2, točka 139, pod poštenimi in nediskriminatornimi pogoji. Aktivni veleprodajni dostop se odobri za najmanj deset let od začetka obratovanja omrežja, veleprodajni dostop do širokopasovne infrastrukture pa se odobri za življenjsko dobo zadevnih elementov. Enaki pogoji dostopa veljajo za celotno omrežje, tudi za dele omrežja, na katerih se uporabljajo obstoječe infrastrukture. Obveznosti dostopa se izvršujejo ne glede na morebitno spremembo lastništva, vodenja ali obratovanja omrežja. Da bi bil veleprodajni dostop učinkovit in bi prosilcem za dostop omogočili opravljanje storitev, se veleprodajni dostop odobri tudi za dele omrežja, ki jih ni financirala država ali ki jih upravičenec do pomoči morda ni vzpostavil, na primer z odobritvijo dostopa do aktivne opreme, tudi če se financira samo širokopasovna infrastruktura.

9.   Cena veleprodajnega dostopa temelji na enem od naslednjih referenčnih meril in načel oblikovanja cen:

| (a) | objavljenih povprečnih veleprodajnih cenah, ki prevladujejo na drugih primerljivih in bolj konkurenčnih območjih v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

objavljenih povprečnih veleprodajnih cenah, ki prevladujejo na drugih primerljivih in bolj konkurenčnih območjih v državi članici;

| (b) | reguliranih cenah, ki jih je nacionalni regulativni organ že določil ali odobril za zadevne trge in storitve; |
| --- | --- |

(b)

reguliranih cenah, ki jih je nacionalni regulativni organ že določil ali odobril za zadevne trge in storitve;

| (c) | stroškovni naravnanosti ali metodologiji, določeni v skladu s sektorskim regulativnim okvirom. |
| --- | --- |

(c)

stroškovni naravnanosti ali metodologiji, določeni v skladu s sektorskim regulativnim okvirom.

Brez poseganja v pristojnosti nacionalnega regulativnega organa na podlagi regulativnega okvira se z nacionalnim regulativnim organom opravi posvetovanje o veleprodajnih dostopovnih izdelkih, pogojih dostopa, vključno s cenami, in sporih v zvezi z uporabo tega člena.

10.   Države članice vzpostavijo mehanizem za spremljanje in vračilo sredstev, če znesek dodeljene pomoči za projekt presega 10 milijonov EUR.

11.   Uporaba državno financiranega mobilnega omrežja 4G ali 5G za zagotavljanje storitev fiksnega brezžičnega dostopa je dovoljena le na območjih, na katerih ni omrežja, ki bi zagotavljalo hitrosti prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti, ali na katerih se izgradnja takega omrežja realno ne pričakuje v ustreznem časovnem obdobju, če sta izpolnjena naslednja kumulativna pogoja:

| (a) | pri kartiranju in javnem posvetovanju se upoštevajo tudi obstoječa ali realno načrtovana fiksna širokopasovna omrežja, ugotovljena v skladu s členom 52(5); |
| --- | --- |

(a)

pri kartiranju in javnem posvetovanju se upoštevajo tudi obstoječa ali realno načrtovana fiksna širokopasovna omrežja, ugotovljena v skladu s členom 52(5);

| (b) | fiksno brezžično dostopovno omrežje 4G ali 5G, za katero se nameni pomoč, zagotavlja vsaj trikrat večjo hitrost prenosa v primerjavi z obstoječimi ali realno načrtovanimi omrežji (ciljna hitrost) v skladu s členom 52(5). |
| --- | --- |

(b)

fiksno brezžično dostopovno omrežje 4G ali 5G, za katero se nameni pomoč, zagotavlja vsaj trikrat večjo hitrost prenosa v primerjavi z obstoječimi ali realno načrtovanimi omrežji (ciljna hitrost) v skladu s členom 52(5).

12.   Da bi pomoč ostala sorazmerna in ne bi povzročila prekomerne kompenzacije ali navzkrižnega subvencioniranja dejavnosti, ki ne prejemajo pomoči, upravičenec do pomoči zagotovi ločeno računovodstvo za sredstva, ki se uporabljajo za izgradnjo in obratovanje državno financiranega omrežja, in za druga sredstva, ki jih ima na voljo.“;

| (47) | člen 52c se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 52c
  Boni za povezljivost

  1.   Pomoč v obliki shem bonov za povezljivost za potrošnike, da se olajšajo delo na daljavo ter storitve spletnega izobraževanja ali usposabljanja, ali za MSP je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Shema bonov traja največ tri leta. Boni za končne uporabnike ne smejo biti veljavni več kot dve leti.


  3.   Upravičeni sta naslednji kategoriji bonov:






  (a) | boni, ki so na voljo potrošnikom in MSP, da se naročijo na novo širokopasovno storitev ali nadgradijo sedanjo naročnino na storitev, ki zagotavlja hitrost prenosa vsaj 30 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti, če so v okviru sheme bonov upravičeni vsi ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev, ki zagotavljajo hitrost prenosa vsaj 30 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti. Boni se ne dodelijo za zamenjavo ponudnikov, ki zagotavljajo enake hitrosti, kot so že na voljo v okviru obstoječe naročnine, ali za nadgradnjo obstoječe naročnine s hitrostjo prenosa najmanj 30 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti; |
| --- | --- | --- |

(47)

člen 52c se nadomesti z naslednjim:

„Člen 52c

Boni za povezljivost

1.   Pomoč v obliki shem bonov za povezljivost za potrošnike, da se olajšajo delo na daljavo ter storitve spletnega izobraževanja ali usposabljanja, ali za MSP je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Shema bonov traja največ tri leta. Boni za končne uporabnike ne smejo biti veljavni več kot dve leti.

3.   Upravičeni sta naslednji kategoriji bonov:

(a)

boni, ki so na voljo potrošnikom in MSP, da se naročijo na novo širokopasovno storitev ali nadgradijo sedanjo naročnino na storitev, ki zagotavlja hitrost prenosa vsaj 30 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti, če so v okviru sheme bonov upravičeni vsi ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev, ki zagotavljajo hitrost prenosa vsaj 30 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti. Boni se ne dodelijo za zamenjavo ponudnikov, ki zagotavljajo enake hitrosti, kot so že na voljo v okviru obstoječe naročnine, ali za nadgradnjo obstoječe naročnine s hitrostjo prenosa najmanj 30 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti;

| (b) | boni, ki so na voljo MSP, da se naročijo na novo širokopasovno storitev ali nadgradijo sedanjo naročnino na storitev, ki zagotavlja hitrost prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti, če so v okviru sheme upravičeni vsi ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev, ki zagotavljajo hitrost prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti. Boni se ne dodelijo za zamenjavo ponudnikov, ki zagotavljajo enake hitrosti, kot so že na voljo v okviru obstoječe naročnine, ali za nadgradnjo obstoječe naročnine s hitrostjo prenosa najmanj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti. |
| --- | --- |

(b)

boni, ki so na voljo MSP, da se naročijo na novo širokopasovno storitev ali nadgradijo sedanjo naročnino na storitev, ki zagotavlja hitrost prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti, če so v okviru sheme upravičeni vsi ponudniki elektronskih komunikacijskih storitev, ki zagotavljajo hitrost prenosa vsaj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti. Boni se ne dodelijo za zamenjavo ponudnikov, ki zagotavljajo enake hitrosti, kot so že na voljo v okviru obstoječe naročnine, ali za nadgradnjo obstoječe naročnine s hitrostjo prenosa najmanj 100 Mb/s v razmerah največje obremenjenosti.

4.   Boni krijejo do 50 % upravičenih stroškov. Upravičeni stroški so mesečna pristojbina, stroški standardne vzpostavitve in potrebna terminalska oprema, ki jo končni uporabniki potrebujejo za uporabo širokopasovnih storitev s hitrostmi, določenimi v odstavku 3. Upravičeni so lahko tudi stroški hišne napeljave in omejene izgradnje na zasebnih zemljiščih končnih uporabnikov ali na javnem zemljišču v neposredni bližini zasebnih zemljišč končnih uporabnikov, če so nujni in prispevajo k zagotavljanju storitve. Javni organi izplačajo bon neposredno končnim uporabnikom ali neposredno ponudniku storitev, ki ga izberejo končni uporabniki.

5.   Boni se ne zagotovijo za območja, na katerih ni omrežja, ki bi zagotavljalo upravičene storitve iz odstavka 3. Države članice morajo izvesti javno posvetovanje z objavo glavnih značilnosti sheme in seznama geografskih ciljnih območij na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k osnutku ukrepa in utemeljene informacije o njihovih obstoječih omrežjih, ki lahko zanesljivo zagotavljajo hitrosti iz odstavka 3. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni.

6.   Boni so tehnološko nevtralni. Sheme zagotavljajo enako obravnavo vseh možnih ponudnikov storitev in končnim uporabnikom ponujajo najširšo možno izbiro ponudnikov ne glede na uporabljene tehnologije. Država članica v ta namen vzpostavi spletni register vseh upravičenih ponudnikov storitev ali uporabi drugo enakovredno metodo za zagotovitev odprtosti, preglednosti in nediskriminatornosti državnega ukrepa. Končni uporabniki imajo možnost dostopa do teh informacij o vseh podjetjih, ki lahko zagotavljajo upravičene storitve. Vsa podjetja, ki lahko zagotavljajo upravičene storitve, imajo pravico zahtevati, da se vključijo v spletni register ali na kateri koli drug seznam, ki ga izbere država članica.

7.   Da bi države članice čim bolj zmanjšale izkrivljanje trga, izvedejo oceno trga, v kateri opredelijo upravičene ponudnike, prisotne na območju, in zberejo informacije za izračun njihovega tržnega deleža, uporabe upravičenih storitev in njihovih cen. Pomoč se dodeli le, če se na podlagi ocene trga ugotovi, da je shema zasnovana dovolj široko, da ne bi neupravičeno koristila omejenemu številu ponudnikov, in da ne povzroča krepitve (lokalne) tržne moči nekaterih ponudnikov.

8.   Da bi bil ponudnik širokopasovnih storitev, ki je vertikalno integriran in ima maloprodajni tržni delež nad 25 %, upravičen do pomoči, mora na ustreznem trgu veleprodajnega dostopa ponujati veleprodajne dostopovne izdelke, na podlagi katerih bo lahko vsak prosilec za dostop zagotavljal upravičene storitve s hitrostmi, določenimi v odstavku 3, pod odprtimi, preglednimi in nediskriminatornimi pogoji.

Cena veleprodajnega dostopa temelji na enem od naslednjih referenčnih meril in načel oblikovanja cen:

| (a) | objavljenih povprečnih veleprodajnih cenah, ki prevladujejo na drugih primerljivih in bolj konkurenčnih območjih v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

objavljenih povprečnih veleprodajnih cenah, ki prevladujejo na drugih primerljivih in bolj konkurenčnih območjih v državi članici;

| (b) | reguliranih cenah, ki jih je nacionalni regulativni organ že določil ali odobril za zadevne trge in storitve; |
| --- | --- |

(b)

reguliranih cenah, ki jih je nacionalni regulativni organ že določil ali odobril za zadevne trge in storitve;

| (c) | stroškovni naravnanosti ali metodologiji, določeni v skladu s sektorskim regulativnim okvirom. |
| --- | --- |

(c)

stroškovni naravnanosti ali metodologiji, določeni v skladu s sektorskim regulativnim okvirom.

Brez poseganja v pristojnosti nacionalnega regulativnega organa na podlagi regulativnega okvira se z nacionalnim regulativnim organom opravi posvetovanje o veleprodajnih dostopovnih izdelkih, pogojih dostopa, vključno s cenami, in sporih v zvezi z uporabo tega člena.“;

| (48) | vstavi se naslednji člen 52d:

  „Člen 52d
  Pomoč za zaledna omrežja

  1.   Pomoč za izgradnjo zalednega omrežja je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.


  2.   Upravičeni stroški so vsi stroški izgradnje, upravljanja in obratovanja zalednega omrežja. Najvišji znesek pomoči za projekt se določi na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka, kot je določeno v odstavku 6, točka (a). Če se naložba izvede v skladu z odstavkom 6, točka (b), brez konkurenčnega izbirnega postopka, znesek pomoči ne presega razlike med upravičenimi stroški in običajnim poslovnim dobičkom naložbe. Poslovni dobiček se predhodno odšteje od upravičenih stroškov na podlagi realnih napovedi in naknadno preveri prek mehanizma za vračilo sredstev. Za realno napoved poslovnega dobička je treba upoštevati vse stroške in vse prihodke, za katere se pričakuje, da bodo nastali v ekonomski življenjski dobi naložbe.


  3.   Zaledno omrežje se zgradi na območjih, na katerih ne obstaja zaledno omrežje na podlagi tehnologije optičnih vlaken ali drugih tehnologij, ki bi lahko zagotavljale enako raven učinkovitosti in zanesljivosti kot optična vlakna, ali na katerih izgradnja takega omrežja ni realno načrtovana v ustreznem časovnem obdobju. To se preveri s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 4.


  4.   Pri kartiranju in javnem posvetovanju za namene odstavka 3 je treba izpolniti naslednji kumulativni zahtevi:






  (a) | pri kartiranju se opredelijo ciljna območja, ki naj bi bila zajeta z državnim ukrepom za izgradnjo zalednega omrežja, in upoštevajo vsa obstoječa zaledna omrežja. Vsi elementi metodologije in osnovna tehnična merila, ki se uporabljajo za kartiranje ciljnih območij, morajo biti javno dostopni. Kartiranje se vedno preveri z javnim posvetovanjem; |
| --- | --- | --- |

(48)

vstavi se naslednji člen 52d:

„Člen 52d

Pomoč za zaledna omrežja

1.   Pomoč za izgradnjo zalednega omrežja je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3) Pogodbe in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe, če so izpolnjeni pogoji iz tega člena in poglavja I.

2.   Upravičeni stroški so vsi stroški izgradnje, upravljanja in obratovanja zalednega omrežja. Najvišji znesek pomoči za projekt se določi na podlagi konkurenčnega izbirnega postopka, kot je določeno v odstavku 6, točka (a). Če se naložba izvede v skladu z odstavkom 6, točka (b), brez konkurenčnega izbirnega postopka, znesek pomoči ne presega razlike med upravičenimi stroški in običajnim poslovnim dobičkom naložbe. Poslovni dobiček se predhodno odšteje od upravičenih stroškov na podlagi realnih napovedi in naknadno preveri prek mehanizma za vračilo sredstev. Za realno napoved poslovnega dobička je treba upoštevati vse stroške in vse prihodke, za katere se pričakuje, da bodo nastali v ekonomski življenjski dobi naložbe.

3.   Zaledno omrežje se zgradi na območjih, na katerih ne obstaja zaledno omrežje na podlagi tehnologije optičnih vlaken ali drugih tehnologij, ki bi lahko zagotavljale enako raven učinkovitosti in zanesljivosti kot optična vlakna, ali na katerih izgradnja takega omrežja ni realno načrtovana v ustreznem časovnem obdobju. To se preveri s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 4.

4.   Pri kartiranju in javnem posvetovanju za namene odstavka 3 je treba izpolniti naslednji kumulativni zahtevi:

(a)

pri kartiranju se opredelijo ciljna območja, ki naj bi bila zajeta z državnim ukrepom za izgradnjo zalednega omrežja, in upoštevajo vsa obstoječa zaledna omrežja. Vsi elementi metodologije in osnovna tehnična merila, ki se uporabljajo za kartiranje ciljnih območij, morajo biti javno dostopni. Kartiranje se vedno preveri z javnim posvetovanjem;

| (b) | javno posvetovanje izvede pristojni javni organ z objavo glavnih značilnosti načrtovanega državnega ukrepa in seznama območij, opredeljenih pri kartiranju v skladu s točko (a). Te informacije morajo biti na voljo na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k načrtovanemu državnemu ukrepu in utemeljene informacije v skladu s točko (a) v zvezi z obstoječimi zalednimi omrežji ali zalednimi omrežji, katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni. |
| --- | --- |

(b)

javno posvetovanje izvede pristojni javni organ z objavo glavnih značilnosti načrtovanega državnega ukrepa in seznama območij, opredeljenih pri kartiranju v skladu s točko (a). Te informacije morajo biti na voljo na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k načrtovanemu državnemu ukrepu in utemeljene informacije v skladu s točko (a) v zvezi z obstoječimi zalednimi omrežji ali zalednimi omrežji, katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni.

5.   Ukrep prinaša znatno izboljšanje (veliko spremembo) v primerjavi z obstoječimi zalednimi omrežji ali zalednimi omrežji, katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju, kot so bila opredeljena s kartiranjem in javnim posvetovanjem v skladu z odstavkom 4. Realno načrtovana omrežja se upoštevajo pri oceni velike spremembe le, če bi na ciljnih območjih v ustreznem časovnem obdobju sama zagotavljala podobno zmogljivost kot načrtovano državno financirano omrežje. Velika sprememba se zgodi, če se na podlagi subvencioniranega ukrepa izvede znatna nova naložba v zaledno omrežje ter če subvencionirano zaledno omrežje temelji na tehnologiji optičnih vlaken ali na drugih tehnologijah, ki lahko zagotavljajo enako raven učinkovitosti kot optična vlakna, v nasprotju z obstoječimi omrežji ali omrežji, realno načrtovanimi v ustreznem časovnem obdobju. Ukrep mora vključevati več kot 70 % naložb v širokopasovno infrastrukturo.

6.   Pomoč se dodeli, kot sledi:

| (a) | pomoč se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe; |
| --- | --- |

(a)

pomoč se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe;

| (b) | kadar se pomoč brez konkurenčnega izbirnega postopka dodeli javnemu organu za izgradnjo in upravljanje (neposredno ali prek notranjega subjekta) zalednega omrežja, javni organ oziroma notranji subjekt z uporabo subvencioniranega omrežja zagotavlja le veleprodajne storitve. Vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za izgradnjo ali upravljanje omrežja se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe. |
| --- | --- |

(b)

kadar se pomoč brez konkurenčnega izbirnega postopka dodeli javnemu organu za izgradnjo in upravljanje (neposredno ali prek notranjega subjekta) zalednega omrežja, javni organ oziroma notranji subjekt z uporabo subvencioniranega omrežja zagotavlja le veleprodajne storitve. Vsaka koncesija tretji osebi ali druga pooblastitev tretje osebe za izgradnjo ali upravljanje omrežja se dodeli na podlagi odprtega, preglednega in nediskriminatornega konkurenčnega izbirnega postopka v skladu z načeli pravil o javnem naročanju in ob upoštevanju načela tehnološke nevtralnosti, na podlagi ekonomsko najugodnejše ponudbe.

7.   Obratovanje subvencioniranega omrežja omogoča veleprodajni dostop, opredeljen v členu 2, točka 139, pod poštenimi in nediskriminatornimi pogoji fiksnim in mobilnim omrežjem. Aktivni veleprodajni dostop se odobri za najmanj deset let od začetka obratovanja omrežja, veleprodajni dostop do širokopasovne infrastrukture pa se odobri za življenjsko dobo zadevnih elementov. Enaki pogoji dostopa veljajo za celotno omrežje, tudi za dele omrežja, na katerih se uporabljajo obstoječe infrastrukture. Obveznosti dostopa se izvršujejo ne glede na morebitno spremembo lastništva, vodenja ali obratovanja omrežja. Državno financirano omrežje zajema vsa fiksna in mobilna omrežja na ciljnih območjih, zajetih z ukrepom za izgradnjo zalednega omrežja, in prosilcem za dostop zagotavlja vsaj 50 % zmogljivosti. Da bi bil veleprodajni dostop učinkovit in bi prosilcem za dostop omogočili opravljanje storitev, se veleprodajni dostop odobri tudi za dele omrežja, ki jih ni financirala država ali ki jih upravičenec do pomoči morda ni vzpostavil, na primer z odobritvijo dostopa do aktivne opreme, tudi če se financira samo širokopasovna infrastruktura.

8.   Cena veleprodajnega dostopa temelji na enem od naslednjih referenčnih meril in načel oblikovanja cen:

| (a) | objavljenih povprečnih veleprodajnih cenah, ki prevladujejo na drugih primerljivih in bolj konkurenčnih območjih v državi članici; |
| --- | --- |

(a)

objavljenih povprečnih veleprodajnih cenah, ki prevladujejo na drugih primerljivih in bolj konkurenčnih območjih v državi članici;

| (b) | reguliranih cenah, ki jih je nacionalni regulativni organ že določil ali odobril za zadevne trge in storitve; |
| --- | --- |

(b)

reguliranih cenah, ki jih je nacionalni regulativni organ že določil ali odobril za zadevne trge in storitve;

| (c) | stroškovni naravnanosti ali metodologiji, določeni v skladu s sektorskim regulativnim okvirom. |
| --- | --- |

(c)

stroškovni naravnanosti ali metodologiji, določeni v skladu s sektorskim regulativnim okvirom.

Brez poseganja v pristojnosti nacionalnega regulativnega organa na podlagi regulativnega okvira se z nacionalnim regulativnim organom opravi posvetovanje o veleprodajnih dostopovnih izdelkih, pogojih dostopa, vključno s cenami, in sporih v zvezi z uporabo tega člena.

9.   Države članice vzpostavijo mehanizem za spremljanje in vračilo sredstev, če znesek dodeljene pomoči za projekt presega 10 milijonov EUR.

10.   Da bi pomoč ostala sorazmerna in ne bi povzročila prekomerne kompenzacije ali navzkrižnega subvencioniranja dejavnosti, ki ne prejemajo pomoči, upravičenec do pomoči zagotovi ločeno računovodstvo za sredstva, ki se uporabljajo za izgradnjo in obratovanje državno financiranega omrežja, in za druga sredstva, ki jih ima na voljo.“;

| (49) | v členu 53 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

  „8.   Za pomoč, ki ne presega 2,2 milijona EUR, se lahko namesto z uporabo metode iz odstavkov 6 in 7 najvišji znesek pomoči določi v višini 80 % upravičenih stroškov.“
  ; |
| --- | --- |

(49)

v členu 53 se odstavek 8 nadomesti z naslednjim:

„8.   Za pomoč, ki ne presega 2,2 milijona EUR, se lahko namesto z uporabo metode iz odstavkov 6 in 7 najvišji znesek pomoči določi v višini 80 % upravičenih stroškov.“

| (50) | v členu 55 se odstavek 12 nadomesti z naslednjim:

  „12.   Za pomoč, ki ne presega 2,2 milijona EUR, se lahko namesto z uporabo metode iz odstavkov 10 in 11 najvišji znesek pomoči določi v višini 80 % upravičenih stroškov.“
  ; |
| --- | --- |

(50)

v členu 55 se odstavek 12 nadomesti z naslednjim:

„12.   Za pomoč, ki ne presega 2,2 milijona EUR, se lahko namesto z uporabo metode iz odstavkov 10 in 11 najvišji znesek pomoči določi v višini 80 % upravičenih stroškov.“

| (51) | člen 56b se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo oskrbovalne infrastrukture, ki oskrbuje plovila s fosilnimi gorivi, kot so dizelsko gorivo, zemeljski plin v plinasti (stisnjeni zemeljski plin (SZP)) in utekočinjeni obliki (utekočinjeni zemeljski plin (UZP)) ter utekočinjeni naftni plin (UNP).“
  ; |
| --- | --- | --- |

(51)

člen 56b se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo oskrbovalne infrastrukture, ki oskrbuje plovila s fosilnimi gorivi, kot so dizelsko gorivo, zemeljski plin v plinasti (stisnjeni zemeljski plin (SZP)) in utekočinjeni obliki (utekočinjeni zemeljski plin (UZP)) ter utekočinjeni naftni plin (UNP).“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 2a:

  „2a.   Pri pomoči za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo za oskrbo z električno energijo, vodikom, amoniakom in metanolom so upravičeni stroški stroški gradnje, namestitve, nadgradnje ali razširitve polnilne ali oskrbovalne infrastrukture. Ti stroški lahko vključujejo stroške same polnilne ali oskrbovalne infrastrukture in z njo povezane tehnične opreme, vključno s pritrjenimi, premičnimi in plavajočimi napravami, stroške namestitve ali nadgradnje električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in močnostnimi transformatorji, ki so potrebni za priključitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika, ter stroške gradbenih del, prilagoditve zemljišč ali cest, stroške namestitve in stroške pridobitve zadevnih dovoljenj.
  Upravičeni stroški lahko krijejo tudi stroške naložb v proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ter stroške naložb v enote za shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika. Nominalna proizvodna zmogljivost naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ne presega največje nazivne moči ali oskrbovalne zmogljivosti polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, s katero je naprava povezana.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 2a:

„2a.   Pri pomoči za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo za oskrbo z električno energijo, vodikom, amoniakom in metanolom so upravičeni stroški stroški gradnje, namestitve, nadgradnje ali razširitve polnilne ali oskrbovalne infrastrukture. Ti stroški lahko vključujejo stroške same polnilne ali oskrbovalne infrastrukture in z njo povezane tehnične opreme, vključno s pritrjenimi, premičnimi in plavajočimi napravami, stroške namestitve ali nadgradnje električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in močnostnimi transformatorji, ki so potrebni za priključitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika, ter stroške gradbenih del, prilagoditve zemljišč ali cest, stroške namestitve in stroške pridobitve zadevnih dovoljenj.

Upravičeni stroški lahko krijejo tudi stroške naložb v proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ter stroške naložb v enote za shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika. Nominalna proizvodna zmogljivost naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ne presega največje nazivne moči ali oskrbovalne zmogljivosti polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, s katero je naprava povezana.“

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

  „5.   Intenzivnost pomoči na naložbo iz odstavka 2, točka (a), ne presega:






  (a) | 100 % upravičenih stroškov, če skupni upravičeni stroški projekta znašajo do 22 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Intenzivnost pomoči na naložbo iz odstavka 2, točka (a), ne presega:

(a)

100 % upravičenih stroškov, če skupni upravičeni stroški projekta znašajo do 22 milijonov EUR;

| (b) | 80 % upravičenih stroškov, če so skupni upravičeni stroški projekta višji od 22 milijonov EUR, vendar ne presegajo 55 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(b)

80 % upravičenih stroškov, če so skupni upravičeni stroški projekta višji od 22 milijonov EUR, vendar ne presegajo 55 milijonov EUR;

| (c) | 60 % upravičenih stroškov, če so skupni upravičeni stroški projekta višji od 55 milijonov EUR, vendar ne presegajo zneska, določenega v členu 4(1), točka (ee). |
| --- | --- |

(c)

60 % upravičenih stroškov, če so skupni upravičeni stroški projekta višji od 55 milijonov EUR, vendar ne presegajo zneska, določenega v členu 4(1), točka (ee).

Intenzivnost pomoči ni višja od 100 % upravičenih stroškov, določenih v odstavku 2, točki (b) in (c), in ne presega zneska, navedenega v členu 4(1), točka (ee).“

| (d) | vstavi se naslednji odstavek 8a:

  „8a.   Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo oskrbovalne infrastrukture za oskrbo z vodikom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo infrastrukture za oskrbo z amoniakom ali metanolom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala le amoniak ali metanol, katerega energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa, in ki je bil proizveden v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktih.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek 8a:

„8a.   Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo oskrbovalne infrastrukture za oskrbo z vodikom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo infrastrukture za oskrbo z amoniakom ali metanolom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala le amoniak ali metanol, katerega energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa, in ki je bil proizveden v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktih.“

| (e) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

  „9.   Za pomoč, ki ne presega 5,5 milijona EUR, se lahko namesto z uporabo metode iz odstavkov 4, 5 in 6 najvišji znesek pomoči določi v višini 80 % upravičenih stroškov.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   Za pomoč, ki ne presega 5,5 milijona EUR, se lahko namesto z uporabo metode iz odstavkov 4, 5 in 6 najvišji znesek pomoči določi v višini 80 % upravičenih stroškov.“

| (52) | člen 56c se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek 1a:

  „1a.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo oskrbovalne infrastrukture, ki oskrbuje plovila s fosilnimi gorivi, kot so dizelsko gorivo, zemeljski plin v plinasti (stisnjeni zemeljski plin (SZP)) in utekočinjeni obliki (utekočinjeni zemeljski plin (UZP)) ter utekočinjeni naftni plin (UNP).“
  ; |
| --- | --- | --- |

(52)

člen 56c se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek 1a:

„1a.   Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo oskrbovalne infrastrukture, ki oskrbuje plovila s fosilnimi gorivi, kot so dizelsko gorivo, zemeljski plin v plinasti (stisnjeni zemeljski plin (SZP)) in utekočinjeni obliki (utekočinjeni zemeljski plin (UZP)) ter utekočinjeni naftni plin (UNP).“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 2a:

  „2a.   Pri pomoči za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo za oskrbo z električno energijo, vodikom, amoniakom in metanolom so upravičeni stroški stroški gradnje, namestitve, nadgradnje ali razširitve polnilne ali oskrbovalne infrastrukture. Ti stroški lahko vključujejo stroške same polnilne ali oskrbovalne infrastrukture in z njo povezane tehnične opreme, vključno s pritrjenimi, premičnimi in plavajočimi napravami, stroške namestitve ali nadgradnje električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in močnostnimi transformatorji, ki so potrebni za priključitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika, ter stroške gradbenih del, prilagoditve zemljišč ali cest, stroške namestitve in stroške pridobitve zadevnih dovoljenj.
  Upravičeni stroški lahko krijejo tudi stroške naložb v proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ter stroške naložb v enote za shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika. Nominalna proizvodna zmogljivost naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ne presega največje nazivne moči ali oskrbovalne zmogljivosti polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, s katero je naprava povezana.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 2a:

„2a.   Pri pomoči za polnilno in oskrbovalno infrastrukturo za oskrbo z električno energijo, vodikom, amoniakom in metanolom so upravičeni stroški stroški gradnje, namestitve, nadgradnje ali razširitve polnilne ali oskrbovalne infrastrukture. Ti stroški lahko vključujejo stroške same polnilne ali oskrbovalne infrastrukture in z njo povezane tehnične opreme, vključno s pritrjenimi, premičnimi in plavajočimi napravami, stroške namestitve ali nadgradnje električnih ali drugih komponent, vključno z električnimi kabli in močnostnimi transformatorji, ki so potrebni za priključitev polnilne ali oskrbovalne infrastrukture na omrežje ali lokalno enoto za proizvodnjo ali shranjevanje električne energije ali vodika, ter stroške gradbenih del, prilagoditve zemljišč ali cest, stroške namestitve in stroške pridobitve zadevnih dovoljenj.

Upravičeni stroški lahko krijejo tudi stroške naložb v proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ter stroške naložb v enote za shranjevanje električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika. Nominalna proizvodna zmogljivost naprave za proizvodnjo električne energije iz obnovljivih virov ali obnovljivega vodika na kraju samem ne presega največje nazivne moči ali oskrbovalne zmogljivosti polnilne ali oskrbovalne infrastrukture, s katero je naprava povezana.“

| (c) | vstavi se naslednji odstavek 7a:

  „7a.   Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo oskrbovalne infrastrukture za oskrbo z vodikom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo infrastrukture za oskrbo z amoniakom ali metanolom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala le amoniak ali metanol, katerega energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa, in ki je bil proizveden v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktih.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek 7a:

„7a.   Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo oskrbovalne infrastrukture za oskrbo z vodikom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo infrastrukture za oskrbo z amoniakom ali metanolom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala le amoniak ali metanol, katerega energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa, in ki je bil proizveden v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktih.“

| (d) | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

  „8.   Za pomoč, ki ne presega 2,2 milijona EUR, se lahko namesto z uporabo metode iz odstavkov 4 in 5 najvišji znesek pomoči določi v višini 80 % upravičenih stroškov.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.   Za pomoč, ki ne presega 2,2 milijona EUR, se lahko namesto z uporabo metode iz odstavkov 4 in 5 najvišji znesek pomoči določi v višini 80 % upravičenih stroškov.“

| (53) | v členu 56d se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

  „4.   Najvišji pragovi iz členov 56e in 56f se uporabljajo za skupno neizplačano financiranje, če to financiranje, dodeljeno v okviru katerega koli finančnega produkta, ki ga podpira sklad InvestEU, vključuje pomoč. Najvišji pragovi se uporabljajo:






  (a) | na projekt v primeru pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški iz člena 56e(2), (3) in (4), člena 56e(5), točka (a)(i), ter člena 56e(6), (7), (8) in (9); |
| --- | --- | --- |

(53)

v členu 56d se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

„4.   Najvišji pragovi iz členov 56e in 56f se uporabljajo za skupno neizplačano financiranje, če to financiranje, dodeljeno v okviru katerega koli finančnega produkta, ki ga podpira sklad InvestEU, vključuje pomoč. Najvišji pragovi se uporabljajo:

(a)

na projekt v primeru pomoči z opredeljivimi upravičenimi stroški iz člena 56e(2), (3) in (4), člena 56e(5), točka (a)(i), ter člena 56e(6), (7), (8) in (9);

| (b) | na končnega upravičenca v primeru pomoči brez opredeljivih upravičenih stroškov iz člena 56e(5), točke (a)(ii), (iii) in (iv), člena 56e(10) in člena 56f.“; |
| --- | --- |

(b)

na končnega upravičenca v primeru pomoči brez opredeljivih upravičenih stroškov iz člena 56e(5), točke (a)(ii), (iii) in (iv), člena 56e(10) in člena 56f.“;

| (54) | člen 56e se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Pomoč za izgradnjo fiksnega širokopasovnega omrežja in pomoč za izgradnjo mobilnih omrežij 4G in 5G za povezavo določenih upravičenih spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja izpolnjujeta naslednje pogoje:






  (a) | pomoč se dodeli samo projektom, ki izpolnjujejo vse pogoje glede združljivosti iz člena 52 oziroma člena 52a, razen če je v točkah (c) in (d) tega odstavka navedeno drugače; |
| --- | --- | --- | --- |

(54)

člen 56e se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pomoč za izgradnjo fiksnega širokopasovnega omrežja in pomoč za izgradnjo mobilnih omrežij 4G in 5G za povezavo določenih upravičenih spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja izpolnjujeta naslednje pogoje:

(a)

pomoč se dodeli samo projektom, ki izpolnjujejo vse pogoje glede združljivosti iz člena 52 oziroma člena 52a, razen če je v točkah (c) in (d) tega odstavka navedeno drugače;

| (b) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 150 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(b)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 150 milijonov EUR;

| (c) | projekt povezuje spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, ki so javne uprave ali javni ali zasebni subjekti, pooblaščeni za opravljanje storitev splošnega pomena ali storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106(2) Pogodbe. Projekti, ki vključujejo elemente ali subjekte, ki niso navedeni v tej točki, so izključeni; |
| --- | --- |

(c)

projekt povezuje spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, ki so javne uprave ali javni ali zasebni subjekti, pooblaščeni za opravljanje storitev splošnega pomena ali storitev splošnega gospodarskega pomena v smislu člena 106(2) Pogodbe. Projekti, ki vključujejo elemente ali subjekte, ki niso navedeni v tej točki, so izključeni;

| (d) | z odstopanjem od člena 52(4) mora biti ugotovljeno nedelovanje trga preverjeno z razpoložljivim ustreznim kartiranjem, ali, če tako kartiranje ni na voljo, z javnim posvetovanjem, kot je navedeno v nadaljevanju:






  (i) | kartiranje se lahko šteje za ustrezno, če ni starejše od 18 mesecev. Kartiranje jasno opredeli spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, ki naj bi bili zajeti z javnim ukrepom, in vključuje vsa omrežja, ki v razmerah največje obremenjenosti zagotavljajo hitrosti prenosa vsaj 100 Mb/s, vendar manj kot 300 Mb/s (mejne hitrosti), ki obstajajo ali katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju in na katera so priključeni prostori upravičenega spodbujevalca socialno-ekonomskega razvoja, navedenega v točki (c). Kartiranje izvede pristojni javni organ. Kartiranje se izvede (1) pri izključno fiksnih omrežjih na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom, (2) pri fiksnih brezžičnih dostopovnih omrežjih na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom ali na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov, (3) pri mobilnih omrežjih na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov. Vsi elementi metodologije in osnovna tehnična merila, ki se uporabljajo za kartiranje ciljnih območij, morajo biti javno dostopni. Za spodbujanje sinergij in poenostavitev za javno upravo se lahko geografski pregled, opravljen na podlagi člena 22 Direktive (EU) 2018/1972, šteje za ustrezno kartiranje v smislu te točke, če so izpolnjeni pogoji iz te točke; |
| --- | --- | --- |

(d)

z odstopanjem od člena 52(4) mora biti ugotovljeno nedelovanje trga preverjeno z razpoložljivim ustreznim kartiranjem, ali, če tako kartiranje ni na voljo, z javnim posvetovanjem, kot je navedeno v nadaljevanju:

(i)

kartiranje se lahko šteje za ustrezno, če ni starejše od 18 mesecev. Kartiranje jasno opredeli spodbujevalce socialno-ekonomskega razvoja, ki naj bi bili zajeti z javnim ukrepom, in vključuje vsa omrežja, ki v razmerah največje obremenjenosti zagotavljajo hitrosti prenosa vsaj 100 Mb/s, vendar manj kot 300 Mb/s (mejne hitrosti), ki obstajajo ali katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju in na katera so priključeni prostori upravičenega spodbujevalca socialno-ekonomskega razvoja, navedenega v točki (c). Kartiranje izvede pristojni javni organ. Kartiranje se izvede (1) pri izključno fiksnih omrežjih na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom, (2) pri fiksnih brezžičnih dostopovnih omrežjih na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom ali na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov, (3) pri mobilnih omrežjih na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov. Vsi elementi metodologije in osnovna tehnična merila, ki se uporabljajo za kartiranje ciljnih območij, morajo biti javno dostopni. Za spodbujanje sinergij in poenostavitev za javno upravo se lahko geografski pregled, opravljen na podlagi člena 22 Direktive (EU) 2018/1972, šteje za ustrezno kartiranje v smislu te točke, če so izpolnjeni pogoji iz te točke;

| (ii) | javno posvetovanje izvede pristojni javni organ z objavo glavnih značilnosti načrtovanega državnega ukrepa na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k načrtovanemu državnemu ukrepu in utemeljene informacije v zvezi z omrežji, ki v razmerah največje obremenjenosti zagotavljajo hitrosti prenosa vsaj 100 Mb/s, vendar manj kot 300 Mb/s (mejne hitrosti), ki obstajajo ali katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju in na katera so priključeni prostori upravičenega spodbujevalca socialno-ekonomskega razvoja, naedenega v točki (c) in določenega v skladu s točko (i) na podlagi naslednjih informacij: (1) za izključno fiksna omrežja na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom, (2) za fiksna brezžična dostopovna omrežja na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom ali na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov, (3) za mobilna omrežja na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni.“; |
| --- | --- |

(ii)

javno posvetovanje izvede pristojni javni organ z objavo glavnih značilnosti načrtovanega državnega ukrepa na javno dostopnem spletnem mestu na regionalni in nacionalni ravni. Pri javnem posvetovanju so zainteresirane strani pozvane, naj predložijo pripombe k načrtovanemu državnemu ukrepu in utemeljene informacije v zvezi z omrežji, ki v razmerah največje obremenjenosti zagotavljajo hitrosti prenosa vsaj 100 Mb/s, vendar manj kot 300 Mb/s (mejne hitrosti), ki obstajajo ali katerih izgradnja se realno načrtuje v ustreznem časovnem obdobju in na katera so priključeni prostori upravičenega spodbujevalca socialno-ekonomskega razvoja, naedenega v točki (c) in določenega v skladu s točko (i) na podlagi naslednjih informacij: (1) za izključno fiksna omrežja na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom, (2) za fiksna brezžična dostopovna omrežja na ravni naslova na podlagi prostorov s priključkom ali na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov, (3) za mobilna omrežja na podlagi odsekov velikosti največ 100 × 100 metrov. Javno posvetovanje traja vsaj 30 dni.“;

| (b) | v odstavku 4 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:






  „(a) | pomoč se dodeli le za naložbe v energetsko infrastrukturo, ki niso izvzete iz pravil o dostopu tretjih oseb, reguliranih tarifah in razvezavi na podlagi zakonodaje na področju notranjega energetskega trga, za naslednje kategorije projektov:






  (i) | kar zadeva infrastrukturo za plin, za projekte z obstoječega seznama projektov skupnega interesa Unije iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 347/2013 ter |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se točki (a) in (b) nadomestita z naslednjim:

„(a)

pomoč se dodeli le za naložbe v energetsko infrastrukturo, ki niso izvzete iz pravil o dostopu tretjih oseb, reguliranih tarifah in razvezavi na podlagi zakonodaje na področju notranjega energetskega trga, za naslednje kategorije projektov:

(i)

kar zadeva infrastrukturo za plin, za projekte z obstoječega seznama projektov skupnega interesa Unije iz Priloge VII k Uredbi (EU) št. 347/2013 ter

| (ii) | za vse projekte v zvezi z električno infrastrukturo, infrastrukturo za vodik in infrastrukturo za ogljikov dioksid; |
| --- | --- |

(ii)

za vse projekte v zvezi z električno infrastrukturo, infrastrukturo za vodik in infrastrukturo za ogljikov dioksid;

| (b) | pomoč za naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov izpolnjuje naslednje zahteve:






  (i) | pomoč se dodeli le za nove naprave, izbrane na podlagi konkurenčnih, preglednih, objektivnih in nediskriminatornih meril v skladu s členom 41(10); |
| --- | --- | --- |

(b)

pomoč za naložbe v proizvodnjo energije iz obnovljivih virov izpolnjuje naslednje zahteve:

(i)

pomoč se dodeli le za nove naprave, izbrane na podlagi konkurenčnih, preglednih, objektivnih in nediskriminatornih meril v skladu s členom 41(10);

| (ii) | pomoč se lahko dodeli za projekte kombiniranega shranjevanja energije iz obnovljivih virov in električne energije ali toplote, če so izpolnjene zahteve iz člena 41(1a); |
| --- | --- |

(ii)

pomoč se lahko dodeli za projekte kombiniranega shranjevanja energije iz obnovljivih virov in električne energije ali toplote, če so izpolnjene zahteve iz člena 41(1a);

| (iii) | pomoč se lahko dodeli za projekte kombiniranega shranjevanja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv, če so izpolnjene zahteve iz člena 41(2); |
| --- | --- |

(iii)

pomoč se lahko dodeli za projekte kombiniranega shranjevanja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv, bioplina (vključno z biometanom) in biomasnih goriv, če so izpolnjene zahteve iz člena 41(2);

| (iv) | pri napravah, ki proizvajajo obnovljivi vodik, se pomoč dodeli samo za naprave, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 41(3); |
| --- | --- |

(iv)

pri napravah, ki proizvajajo obnovljivi vodik, se pomoč dodeli samo za naprave, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 41(3);

| (v) | pri napravah, ki proizvajajo pogonska biogoriva, se pomoč dodeli samo za naprave, ki proizvajajo pogonska biogoriva, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 29 Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX k navedeni direktivi.”; |
| --- | --- |

(v)

pri napravah, ki proizvajajo pogonska biogoriva, se pomoč dodeli samo za naprave, ki proizvajajo pogonska biogoriva, skladna s trajnostnimi merili in merili za prihranek emisij toplogrednih plinov iz člena 29 Direktive (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktov ter so proizvedena iz surovin iz Priloge IX k navedeni direktivi.”;

| (c) | v odstavku 5 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega:






  (i) | 110 milijonov EUR na projekt za naložbe v infrastrukturo, ki se uporablja za zagotavljanje socialnih storitev in za izobraževanje; 165 milijonov EUR na projekt za namene in dejavnosti na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine iz člena 53(2), vključno z naravno dediščino; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega:

(i)

110 milijonov EUR na projekt za naložbe v infrastrukturo, ki se uporablja za zagotavljanje socialnih storitev in za izobraževanje; 165 milijonov EUR na projekt za namene in dejavnosti na področju kulture in ohranjanja kulturne dediščine iz člena 53(2), vključno z naravno dediščino;

| (ii) | 33 milijonov EUR za dejavnosti, povezane s socialnimi storitvami; |
| --- | --- |

(ii)

33 milijonov EUR za dejavnosti, povezane s socialnimi storitvami;

| (iii) | 82,5 milijona EUR za dejavnosti, povezane s kulturo in ohranjanjem kulturne dediščine, ter |
| --- | --- |

(iii)

82,5 milijona EUR za dejavnosti, povezane s kulturo in ohranjanjem kulturne dediščine, ter

| (iv) | 5,5 milijona EUR za izobraževanje in usposabljanje.“; |
| --- | --- |

(iv)

5,5 milijona EUR za izobraževanje in usposabljanje.“;

| (d) | v odstavku 6 se točka (a)(v) nadomesti z naslednjim:






  „(v) | polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila z električno energijo ali vodikom. Pri oskrbovalni infrastrukturi, ki prejema pomoč, za oskrbo z vodikom se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Ta odstavek se ne uporablja za pomoč za naložbe v polnilno in oskrbovalno infrastrukturo v pristaniščih.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 6 se točka (a)(v) nadomesti z naslednjim:

„(v)

polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo, ki oskrbuje vozila z električno energijo ali vodikom. Pri oskrbovalni infrastrukturi, ki prejema pomoč, za oskrbo z vodikom se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Ta odstavek se ne uporablja za pomoč za naložbe v polnilno in oskrbovalno infrastrukturo v pristaniščih.“;

| (e) | v odstavku 6 se doda točka (b)(iv):






  „(iv) | kadar se pomoč dodeli za oskrbovalno infrastrukturo za oskrbo z vodikom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo infrastrukture za oskrbo z amoniakom ali metanolom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala le amoniak ali metanol, katerega energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa, in ki je bil proizveden v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktih.“; |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavku 6 se doda točka (b)(iv):

„(iv)

kadar se pomoč dodeli za oskrbovalno infrastrukturo za oskrbo z vodikom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala izključno obnovljivi vodik. Kadar se pomoč dodeli za gradnjo, namestitev ali nadgradnjo infrastrukture za oskrbo z amoniakom ali metanolom, se upravičenec zaveže, da bo oskrbovalna infrastruktura, ki prejema pomoč, najpozneje do 31. decembra 2035 zagotavljala le amoniak ali metanol, katerega energijska vsebnost izhaja iz obnovljivih virov, ki niso biomasa, in ki je bil proizveden v skladu z metodologijami, določenimi za obnovljiva tekoča in plinasta goriva nebiološkega izvora, namenjena uporabi v prometu, v Direktivi (EU) 2018/2001 in njenih izvedbenih ali delegiranih aktih.“;

| (f) | v odstavku 6 se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se v skladu s točko (a) ali (b) zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 165 milijonov EUR.“; |
| --- | --- | --- |

(f)

v odstavku 6 se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se v skladu s točko (a) ali (b) zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 165 milijonov EUR.“;

| (g) | v odstavku 7 se točka (a)(ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | naložbe v učinkovito rabo virov in krožnost v skladu s členom 47(1) do (6) in (10);“; |
| --- | --- | --- |

(g)

v odstavku 7 se točka (a)(ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

naložbe v učinkovito rabo virov in krožnost v skladu s členom 47(1) do (6) in (10);“;

| (h) | v odstavku 7 se vstavi naslednja točka (a)(v):






  „(v) | naložbe v preskusne in eksperimentalne infrastrukture;“; |
| --- | --- | --- |

(h)

v odstavku 7 se vstavi naslednja točka (a)(v):

„(v)

naložbe v preskusne in eksperimentalne infrastrukture;“;

| (i) | v odstavku 7 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 110 milijonov EUR.“; |
| --- | --- | --- |

(i)

v odstavku 7 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

Nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi končnemu upravičencu na projekt v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 110 milijonov EUR.“;

| (j) | v odstavku 8 se točka (a)(i) nadomesti z naslednjim:






  „(i) | naložbe, ki podjetjem omogočajo odpravljanje ali preprečevanje škode, ki nastane v fizičnem okolju (vključno s podnebnimi spremembami) ali v naravnih virih zaradi dejavnosti upravičenca ali dejavnosti drugega subjekta, ki sodeluje pri istem projektu, če (i) naložbe ne zadevajo opreme, strojev ali industrijskih proizvodnih obratov, ki uporabljajo fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, brez poseganja v možnost dodelitve pomoči za namestitev dodatnih elementov, ki izboljšujejo okoljevarstveno raven obstoječe opreme, strojev in industrijskih proizvodnih obratov, pri čemer se v tem primeru stroški naložbe ne nanašajo na naprave, ki oddajajo CO2, (ii) v primeru naložb v opremo, stroje in industrijske proizvodne obrate, ki uporabljajo vodik, pa se upravičenec zaveže, da bo v celotni življenjski dobi naložbe uporabljal izključno obnovljivi vodik. Pomoč na podlagi te točke se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo zaradi skladnosti s sprejetimi standardi Unije, razen če se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.“; |
| --- | --- | --- |

(j)

v odstavku 8 se točka (a)(i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

naložbe, ki podjetjem omogočajo odpravljanje ali preprečevanje škode, ki nastane v fizičnem okolju (vključno s podnebnimi spremembami) ali v naravnih virih zaradi dejavnosti upravičenca ali dejavnosti drugega subjekta, ki sodeluje pri istem projektu, če (i) naložbe ne zadevajo opreme, strojev ali industrijskih proizvodnih obratov, ki uporabljajo fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom, brez poseganja v možnost dodelitve pomoči za namestitev dodatnih elementov, ki izboljšujejo okoljevarstveno raven obstoječe opreme, strojev in industrijskih proizvodnih obratov, pri čemer se v tem primeru stroški naložbe ne nanašajo na naprave, ki oddajajo CO2, (ii) v primeru naložb v opremo, stroje in industrijske proizvodne obrate, ki uporabljajo vodik, pa se upravičenec zaveže, da bo v celotni življenjski dobi naložbe uporabljal izključno obnovljivi vodik. Pomoč na podlagi te točke se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo zaradi skladnosti s sprejetimi standardi Unije, razen če se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda.“;

2

| (k) | v odstavku 8 se točka (a)(ii) nadomesti z naslednjim:






  „(ii) | ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe ali podjetja, če naložbe ne zadevajo opreme, strojev ali industrijskih proizvodnih obratov, ki uporabljajo fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom. Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo zaradi skladnosti s sprejetimi standardi Unije, razen če se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda. Z odstopanjem od tega se lahko pomoč na podlagi te točke dodeli za naložbe v stavbe, ki se izvedejo zaradi skladnosti z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti, ki se štejejo za standarde Unije, če se pomoč dodeli, preden standardi postanejo obvezni za zadevno podjetje.“; |
| --- | --- | --- |

(k)

v odstavku 8 se točka (a)(ii) nadomesti z naslednjim:

„(ii)

ukrepe za izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe ali podjetja, če naložbe ne zadevajo opreme, strojev ali industrijskih proizvodnih obratov, ki uporabljajo fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom. Pomoč na podlagi tega člena se ne dodeli za naložbe, ki se izvedejo zaradi skladnosti s sprejetimi standardi Unije, razen če se naložba izvede in zaključi vsaj 18 mesecev pred začetkom veljavnosti standarda. Z odstopanjem od tega se lahko pomoč na podlagi te točke dodeli za naložbe v stavbe, ki se izvedejo zaradi skladnosti z minimalnimi standardi energijske učinkovitosti, ki se štejejo za standarde Unije, če se pomoč dodeli, preden standardi postanejo obvezni za zadevno podjetje.“;

| (l) | v odstavku 8 se doda točka (a)(vi):






  „(vi) | naložbe v nakup čistih vozil z vsaj delnim električnim pogonom ali pogonom na vodik ali brezemisijskih vozil za cestni in železniški prevoz ter prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz ter za naknadno opremljanje vozil, da bi se štela za čista ali brezemisijska vozila;“; |
| --- | --- | --- |

(l)

v odstavku 8 se doda točka (a)(vi):

„(vi)

naložbe v nakup čistih vozil z vsaj delnim električnim pogonom ali pogonom na vodik ali brezemisijskih vozil za cestni in železniški prevoz ter prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorski prevoz ter za naknadno opremljanje vozil, da bi se štela za čista ali brezemisijska vozila;“;

| (m) | v odstavku 8 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Brez poseganja v točko (a) se lahko pomoč, dodeljena za izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe, kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:






  (i) | namestitev integrirane naprave, ki proizvaja električno energijo, toploto ali hlad iz obnovljivih virov energije, na kraju samem, med drugim fotonapetostnih panelov in toplotnih črpalk; |
| --- | --- | --- | --- |

(m)

v odstavku 8 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

Brez poseganja v točko (a) se lahko pomoč, dodeljena za izboljšanje energijske učinkovitosti stavbe, kombinira s pomočjo za katere koli ali vse od naslednjih ukrepov:

(i)

namestitev integrirane naprave, ki proizvaja električno energijo, toploto ali hlad iz obnovljivih virov energije, na kraju samem, med drugim fotonapetostnih panelov in toplotnih črpalk;

| (ii) | namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem; |
| --- | --- |

(ii)

namestitev opreme za shranjevanje energije, proizvedene z napravami za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov na kraju samem;

| (iii) | priključitev na energijsko učinkovit sistem daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja ter s tem povezana oprema; |
| --- | --- |

(iii)

priključitev na energijsko učinkovit sistem daljinskega ogrevanja in/ali hlajenja ter s tem povezana oprema;

| (iv) | izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če so parkirišča za avtomobile v stavbi ali neposredno ob njej; |
| --- | --- |

(iv)

izgradnja in namestitev polnilne infrastrukture, namenjene uporabi uporabnikov stavbe, in z njo povezane infrastrukture, kot je napeljava vodov, če so parkirišča za avtomobile v stavbi ali neposredno ob njej;

| (v) | namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturiranim polaganjem kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom širokopasovne infrastrukture na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča; |
| --- | --- |

(v)

namestitev opreme za digitalizacijo stavbe, zlasti za povečanje njene pripravljenosti na pametne sisteme, vključno s pasivnim hišnim ožičenjem ali strukturiranim polaganjem kablov za podatkovna omrežja in pomožnim delom širokopasovne infrastrukture na zemljišču, ki mu stavba pripada, vendar brez ožičenja ali polaganja kablov za podatkovna omrežja zunaj zemljišča;

| (vi) | naložbe v zelene strehe in opremo za hrambo in uporabo deževnice. |
| --- | --- |

(vi)

naložbe v zelene strehe in opremo za hrambo in uporabo deževnice.

Ukrep pomoči ne podpira namestitve opreme za pridobivanje energije, ki uporablja fosilna goriva, vključno z zemeljskim plinom.

Pomoč se lahko dodeli lastniku(-om) ali najemniku(-om) stavbe, odvisno od tega, kdo prejme finančna sredstva za projekt.“;

| (n) | v odstavku 8 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | pomoč za izboljšanje energijske učinkovitost stavb je pod naslednjimi kumulativnimi pogoji lahko namenjena tudi spodbujanju pogodbenega zagotavljanja prihranka energije:






  (i) | pomoč se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so ponudniki ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti in končni upravičenci do pomoči; |
| --- | --- | --- | --- |

(n)

v odstavku 8 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

pomoč za izboljšanje energijske učinkovitost stavb je pod naslednjimi kumulativnimi pogoji lahko namenjena tudi spodbujanju pogodbenega zagotavljanja prihranka energije:

(i)

pomoč se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so ponudniki ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti in končni upravičenci do pomoči;

| (ii) | pomoč se zagotovi za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v smislu člena 2, točka 27, Direktive 2012/27/EU; |
| --- | --- |

(ii)

pomoč se zagotovi za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije v smislu člena 2, točka 27, Direktive 2012/27/EU;

| (iii) | pomoč je v obliki prednostnega posojila ali jamstva ponudniku ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti v okviru pogodbe o energijski učinkovitosti ali je sestavljena iz finančnega produkta, namenjenega financiranju ponudnika (npr. faktoring ali forfetiranje); |
| --- | --- |

(iii)

pomoč je v obliki prednostnega posojila ali jamstva ponudniku ukrepov za izboljšanje energijske učinkovitosti v okviru pogodbe o energijski učinkovitosti ali je sestavljena iz finančnega produkta, namenjenega financiranju ponudnika (npr. faktoring ali forfetiranje);

| (iv) | nominalni znesek skupnega neizplačanega financiranja, zagotovljenega v skladu s to točko, na upravičenca ne presega 30 milijonov EUR;“; |
| --- | --- |

(iv)

nominalni znesek skupnega neizplačanega financiranja, zagotovljenega v skladu s to točko, na upravičenca ne presega 30 milijonov EUR;“;

| (o) | odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

  „10.   MSP ali po potrebi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo lahko poleg kategorij pomoči iz odstavkov 2 do 9 prejmejo tudi pomoč v obliki financiranja, ki ga podpira sklad InvestEU, če so izpolnjeni ustrezni pogoji:






  (a) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 16,5 milijona EUR in se zagotovi:






  (i) | MSP, ki ne kotirajo na borzi in še ne poslujejo na nobenem trgu ali poslujejo manj kot 10 let po registraciji ali manj kot sedem let po prvi komercialni prodaji; kadar se za določeno podjetje uporabi obdobje poslovanja, ki traja manj kot 10 let po registraciji ali manj kot sedem let po prvi komercialni prodaji, se lahko samo to obdobje uporabi tudi za vsako nadaljnjo pomoč istemu podjetju v skladu s tem členom. Za podjetja, ki so prevzela drugo podjetje ali so bila ustanovljena z združitvijo, obdobje upravičenosti, ki se uporablja, zajema tudi dejavnosti prevzetega podjetja oziroma združenih podjetij, razen za taka prevzeta ali združena podjetja, katerih promet predstavlja manj kot 10 % prometa prevzemnega podjetja v poslovnem letu pred prevzemom ali, v primeru podjetij, ustanovljenih z združitvijo, manj kot 10 % skupnega prometa, ki so ga podjetja, ki so se združila, dosegla v poslovnem letu pred združitvijo. Če se za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, uporabi obdobje upravičenosti v zvezi z registracijo, se desetletno obdobje upravičenosti začne takrat, ko začne podjetje opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali ko postane zavezano plačilu davka zaradi svoje gospodarske dejavnosti, odvisno od tega, kar nastopi prej. Financiranje v okviru podpore sklada InvestEU lahko zajema tudi nadaljnje naložbe v MSP, ki ne kotirajo na borzi, po obdobju upravičenosti iz te točke, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (1) nominalni znesek skupnega financiranja iz točke (a) ni presežen, (2) možnost nadaljnjih naložb je bila določena v prvotnem poslovnem načrtu in (3) končni upravičenec, ki prejme nadaljnje naložbe, ni postalo povezano podjetje v smislu člena 3(3) Priloge I z drugim podjetjem, ki ni finančni posrednik ali neodvisni zasebni vlagatelj, ki zagotavlja financiranje v okviru podpore sklada InvestEU, razen če je novi subjekt MSP; |
| --- | --- | --- | --- |

(o)

odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.   MSP ali po potrebi mala podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo lahko poleg kategorij pomoči iz odstavkov 2 do 9 prejmejo tudi pomoč v obliki financiranja, ki ga podpira sklad InvestEU, če so izpolnjeni ustrezni pogoji:

(a)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 16,5 milijona EUR in se zagotovi:

(i)

MSP, ki ne kotirajo na borzi in še ne poslujejo na nobenem trgu ali poslujejo manj kot 10 let po registraciji ali manj kot sedem let po prvi komercialni prodaji; kadar se za določeno podjetje uporabi obdobje poslovanja, ki traja manj kot 10 let po registraciji ali manj kot sedem let po prvi komercialni prodaji, se lahko samo to obdobje uporabi tudi za vsako nadaljnjo pomoč istemu podjetju v skladu s tem členom. Za podjetja, ki so prevzela drugo podjetje ali so bila ustanovljena z združitvijo, obdobje upravičenosti, ki se uporablja, zajema tudi dejavnosti prevzetega podjetja oziroma združenih podjetij, razen za taka prevzeta ali združena podjetja, katerih promet predstavlja manj kot 10 % prometa prevzemnega podjetja v poslovnem letu pred prevzemom ali, v primeru podjetij, ustanovljenih z združitvijo, manj kot 10 % skupnega prometa, ki so ga podjetja, ki so se združila, dosegla v poslovnem letu pred združitvijo. Če se za upravičena podjetja, za katera ne velja obveznost registracije, uporabi obdobje upravičenosti v zvezi z registracijo, se desetletno obdobje upravičenosti začne takrat, ko začne podjetje opravljati svojo gospodarsko dejavnost ali ko postane zavezano plačilu davka zaradi svoje gospodarske dejavnosti, odvisno od tega, kar nastopi prej. Financiranje v okviru podpore sklada InvestEU lahko zajema tudi nadaljnje naložbe v MSP, ki ne kotirajo na borzi, po obdobju upravičenosti iz te točke, če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (1) nominalni znesek skupnega financiranja iz točke (a) ni presežen, (2) možnost nadaljnjih naložb je bila določena v prvotnem poslovnem načrtu in (3) končni upravičenec, ki prejme nadaljnje naložbe, ni postalo povezano podjetje v smislu člena 3(3) Priloge I z drugim podjetjem, ki ni finančni posrednik ali neodvisni zasebni vlagatelj, ki zagotavlja financiranje v okviru podpore sklada InvestEU, razen če je novi subjekt MSP;

| (ii) | MSP, ki ne kotirajo na borzi in ki začnejo opravljati novo gospodarsko dejavnost, pri čemer je začetna naložba višja od 50 % povprečnega letnega prometa v preteklih petih letih. Z odstopanjem od prvega stavka se za naložbe v nove gospodarske dejavnosti, če je povezana začetna naložba na podlagi poslovnega načrta višja od 30 % povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih, šteje naslednje: (1) naložbe, ki znatno izboljšujejo okoljsko uspešnost dejavnosti, ki presega obvezne standarde Unije v skladu s členom 36(2) te uredbe, (2) druge okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v členu 2(1) Uredbe (EU) 2020/852, in (3) naložbe, namenjene povečanju zmogljivosti za pridobivanje, ločevanje, rafiniranje, predelavo ali recikliranje kritične surovine iz Priloge IV. Okoljska trajnostnost naložbe se dokaže v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852, vključno z načelom, da se ne škoduje bistveno, ali z drugimi primerljivimi metodologijami, kot je med drugim preverjanje trajnostnosti za sklad InvestEU. Za ukrepe, ki so enaki ukrepom v okviru načrtov za okrevanje in odpornost, kot jih je odobril Svet, se šteje, da je njihova skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, izpolnjena, saj je bilo to že preverjeno; |
| --- | --- |

(ii)

MSP, ki ne kotirajo na borzi in ki začnejo opravljati novo gospodarsko dejavnost, pri čemer je začetna naložba višja od 50 % povprečnega letnega prometa v preteklih petih letih. Z odstopanjem od prvega stavka se za naložbe v nove gospodarske dejavnosti, če je povezana začetna naložba na podlagi poslovnega načrta višja od 30 % povprečnega letnega prometa v zadnjih petih letih, šteje naslednje: (1) naložbe, ki znatno izboljšujejo okoljsko uspešnost dejavnosti, ki presega obvezne standarde Unije v skladu s členom 36(2) te uredbe, (2) druge okoljsko trajnostne naložbe, kot so opredeljene v členu 2(1) Uredbe (EU) 2020/852, in (3) naložbe, namenjene povečanju zmogljivosti za pridobivanje, ločevanje, rafiniranje, predelavo ali recikliranje kritične surovine iz Priloge IV. Okoljska trajnostnost naložbe se dokaže v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2020/852, vključno z načelom, da se ne škoduje bistveno, ali z drugimi primerljivimi metodologijami, kot je med drugim preverjanje trajnostnosti za sklad InvestEU. Za ukrepe, ki so enaki ukrepom v okviru načrtov za okrevanje in odpornost, kot jih je odobril Svet, se šteje, da je njihova skladnost z načelom, da se ne škoduje bistveno, izpolnjena, saj je bilo to že preverjeno;

| (iii) | MSP in malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so inovativna podjetja, kot so opredeljena v členu 2, točka (80); |
| --- | --- |

(iii)

MSP in malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, ki so inovativna podjetja, kot so opredeljena v členu 2, točka (80);

| (b) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 16,5 milijona EUR in se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, katerih glavne dejavnosti se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, če se financiranje ne uporabi za selitev dejavnosti v smislu člena 2(61a); |
| --- | --- |

(b)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 16,5 milijona EUR in se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo, katerih glavne dejavnosti se izvajajo na območjih, ki prejemajo pomoč, če se financiranje ne uporabi za selitev dejavnosti v smislu člena 2(61a);

| (c) | nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 2,2 milijona EUR in se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo.“; |
| --- | --- |

(c)

nominalni znesek skupnega financiranja, ki se zagotovi na končnega upravičenca v okviru podpore sklada InvestEU, ne presega 2,2 milijona EUR in se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo.“;

| (55) | v členu 56f se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

  „3.   Nominalni znesek skupnega financiranja, ki se posameznemu končnemu upravičencu zagotovi prek vseh komercialnih finančnih posrednikov, ne presega 8,25 milijona EUR.“
  ; |
| --- | --- |

(55)

v členu 56f se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Nominalni znesek skupnega financiranja, ki se posameznemu končnemu upravičencu zagotovi prek vseh komercialnih finančnih posrednikov, ne presega 8,25 milijona EUR.“

| (56) | v členu 58 se odstavka 3a in 4 nadomestita z naslednjim:

  „3a.   Vsaka individualna pomoč, ki je bila dodeljena med 1. julijem 2014 in [datum začetka veljavnosti te spremembe] v skladu z določbami te uredbe, kot se uporabljajo v času dodelitve pomoči, je združljiva z notranjim trgom in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Vsaka individualna pomoč, ki je bila dodeljena pred 1. julijem 2014 v skladu z določbami te uredbe, razen člena 9, kot se uporabljajo pred 10. julijem 2017 ali po njem, pred 3. avgustom 2021 ali po njem ali pred [datum začetka veljavnosti te spremembe] ali po njem, je združljiva z notranjim trgom in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.


  4.   Ob koncu obdobja veljavnosti te uredbe so vse sheme pomoči, ki so bile izvzete v skladu s to uredbo, še naprej izvzete v prilagoditvenem obdobju šestih mesecev. Izvzetje pomoči za financiranje tveganja v skladu s členom 21(9), točka (a), se izteče na koncu obdobja, določenega v sporazumu o financiranju, če je bila zaveza javnih sredstev za sklad za naložbe zasebnega kapitala, ki prejema podporo, sprejeta na podlagi takega sporazuma v šestih mesecih po koncu obdobja veljavnosti te uredbe in so vsi drugi pogoji za uporabo izvzetja še vedno izpolnjeni.“
  ; |
| --- | --- |

(56)

v členu 58 se odstavka 3a in 4 nadomestita z naslednjim:

„3a.   Vsaka individualna pomoč, ki je bila dodeljena med 1. julijem 2014 in [datum začetka veljavnosti te spremembe] v skladu z določbami te uredbe, kot se uporabljajo v času dodelitve pomoči, je združljiva z notranjim trgom in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe. Vsaka individualna pomoč, ki je bila dodeljena pred 1. julijem 2014 v skladu z določbami te uredbe, razen člena 9, kot se uporabljajo pred 10. julijem 2017 ali po njem, pred 3. avgustom 2021 ali po njem ali pred [datum začetka veljavnosti te spremembe] ali po njem, je združljiva z notranjim trgom in izvzeta iz obveznosti priglasitve iz člena 108(3) Pogodbe.

4.   Ob koncu obdobja veljavnosti te uredbe so vse sheme pomoči, ki so bile izvzete v skladu s to uredbo, še naprej izvzete v prilagoditvenem obdobju šestih mesecev. Izvzetje pomoči za financiranje tveganja v skladu s členom 21(9), točka (a), se izteče na koncu obdobja, določenega v sporazumu o financiranju, če je bila zaveza javnih sredstev za sklad za naložbe zasebnega kapitala, ki prejema podporo, sprejeta na podlagi takega sporazuma v šestih mesecih po koncu obdobja veljavnosti te uredbe in so vsi drugi pogoji za uporabo izvzetja še vedno izpolnjeni.“

| (57) | v členu 59 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „Uporablja se do 31. decembra 2026.“; |
| --- | --- |

(57)

v členu 59 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Uporablja se do 31. decembra 2026.“;

| (58) | v Prilogi II se del II nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi; |
| --- | --- |

(58)

v Prilogi II se del II nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi;

| (59) | vstavi se naslednja Priloga IV:


  „PRILOGA IV
  Kritične surovine iz člena 21(3), točka (c) in člena 56e(10), točka (a)(ii)
  Za kritične surovine iz člena 21(3), točka (c), in člena 56e(10), točka (a)(ii), se štejejo naslednje surovine:






  (a) | antimon, |
| --- | --- | --- |

(59)

vstavi se naslednja Priloga IV:

„PRILOGA IV

Kritične surovine iz člena 21(3), točka (c) in člena 56e(10), točka (a)(ii)

Za kritične surovine iz člena 21(3), točka (c), in člena 56e(10), točka (a)(ii), se štejejo naslednje surovine:

(a)

antimon,

| (b) | arzen, |
| --- | --- |

(b)

arzen,

| (c) | boksit, |
| --- | --- |

(c)

boksit,

| (d) | barit, |
| --- | --- |

(d)

barit,

| (e) | berilij, |
| --- | --- |

(e)

berilij,

| (f) | bizmut, |
| --- | --- |

(f)

bizmut,

| (g) | bor, |
| --- | --- |

(g)

bor,

| (h) | kobalt, |
| --- | --- |

(h)

kobalt,

| (i) | premog za koksanje, |
| --- | --- |

(i)

premog za koksanje,

| (j) | baker, |
| --- | --- |

(j)

baker,

| (k) | glinenec, |
| --- | --- |

(k)

glinenec,

| (l) | fluorit, |
| --- | --- |

(l)

fluorit,

| (m) | galij, |
| --- | --- |

(m)

galij,

| (n) | germanij, |
| --- | --- |

(n)

germanij,

| (o) | hafnij, |
| --- | --- |

(o)

hafnij,

| (p) | helij, |
| --- | --- |

(p)

helij,

| (q) | težki redki zemeljski elementi, |
| --- | --- |

(q)

težki redki zemeljski elementi,

| (r) | lahki redki zemeljski elementi, |
| --- | --- |

(r)

lahki redki zemeljski elementi,

| (s) | litij, |
| --- | --- |

(s)

litij,

| (t) | magnezij, |
| --- | --- |

(t)

magnezij,

| (u) | mangan, |
| --- | --- |

(u)

mangan,

| (v) | naravni grafit, |
| --- | --- |

(v)

naravni grafit,

| (w) | nikelj – ustrezna kakovost za baterije, |
| --- | --- |

(w)

nikelj – ustrezna kakovost za baterije,

| (x) | niobij, |
| --- | --- |

(x)

niobij,

| (y) | fosfatna ruda, |
| --- | --- |

(y)

fosfatna ruda,

| (z) | fosfor, |
| --- | --- |

(z)

fosfor,

| (aa) | platinske kovine, |
| --- | --- |

(aa)

platinske kovine,

| (bb) | skandij, |
| --- | --- |

(bb)

skandij,

| (cc) | silicijeva kovina, |
| --- | --- |

(cc)

silicijeva kovina,

| (dd) | stroncij, |
| --- | --- |

(dd)

stroncij,

| (ee) | tantal, |
| --- | --- |

(ee)

tantal,

| (ff) | titanova kovina, |
| --- | --- |

(ff)

titanova kovina,

| (gg) | volfram, |
| --- | --- |

(gg)

volfram,

| (hh) | vanadij. |
| --- | --- |

(hh)

vanadij.

Člen 2

V členu 56 Uredbe (EU) 2022/2473 se vstavi naslednji odstavek 3:

„3.   Ta člen se uporablja do 30. junija 2023.“.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 248, 24.9.2015, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 651/2014 z dne 17. junija 2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 187, 26.6.2014, str. 1).

2

(3)  Sporočilo Komisije – Smernice o regionalni državni pomoči (UL C 153, 29.4.2021, str. 1).

3

(4)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

5

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo COM(2020) 103 final.

6

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020) 67 final).

7

(8)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropska strategija za podatke (COM(2020) 66 final).

8

(9)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020) 102 final).

9

(10)  Uredba Komisije (EU) 2022/2472 z dne 14. decembra 2022 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju ter na podeželju za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 327, 21.12.2022, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) 2022/1854 z dne 6. oktobra 2022 o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (UL L 261I , 7.10.2022, str. 1).

11

(12)  Uredba Komisije (EU) št. 1407/2013 z dne 18. decembra 2013 o uporabi členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije pri pomoči de minimis (UL L 352, 24.12.2013, str. 1).

12

de minimis

(13)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (UL C 508, 16.12.2021, str. 1).

13

(14)  Delovni dokument služb Komisije o preverjanju ustreznosti svežnja za posodobitev državne pomoči iz leta 2012, smernic o železnicah in kratkoročnega zavarovanja izvoznih kreditov (SWD(2020) 0257 final).

14

(15)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za podnebje, varstvo okolja in energijo za leto 2022 (UL C 80, 18.2.2022, str. 1).

15

(16)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – ‘Načrt REPowerEU Plan’(COM(2022)230 final).

16

(17)  Uredba Komisije (EU) 2021/1237 z dne 23. julija 2021 o spremembi Uredbe (EU) št. 651/2014 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive z notranjim trgom pri uporabi členov 107 in 108 Pogodbe (UL L 270, 29.7.2021, str. 39).

17

(18)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija za vodik za podnebno nevtralno Evropo (COM(2020) 301 final).

18

(19)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

19

(20)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

20

(21)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020) 380 final).

21

(22)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021) 82 final).

22

(23)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Trajnostni ogljikovi krogi (COM(2021) 800 final).

23

(24)  Sporočilo Komisije – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020) 98 final).

24

(25)  Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (UL L 283, 31.10.2003, str. 51).

25

(26)  Uredba Komisije (EU) 2022/2473 z dne 14. decembra 2022 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo in trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture, za združljive z notranjim trgom z uporabo členov 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 327, 21.12.2022, str. 82).

26

(27)  Sporočilo Komisije – Naložbeni načrt za trajnostno Evropo – Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (COM(2020) 21 final).

27

(28)  Uredba (EU) 2021/697 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o vzpostavitvi Evropskega obrambnega sklada ter razveljavitvi Uredbe (EU) 2018/1092 (UL L 170, 12.5.2021, str. 149).

28

(29)  Uredba (EU) 2018/1092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o vzpostavitvi evropskega programa za razvoj obrambne industrije v podporo konkurenčnosti in inovacijski zmogljivosti obrambne industrije Unije (UL L 200, 7.8.2018, str. 30).

29

---

PRILOGA

„DEL II

predložiti prek elektronskega sistema obveščanja, ki ga Komisija vzpostavi v skladu s členom 11

Navedite, na podlagi katerih določb uredbe o splošnih skupinskih izvzetjih se izvaja ukrep pomoči.

| Glavni cilj – splošni cilji (seznam) | Cilji
  (seznam) | Največja intenzivnost pomoči
  v %
  ali največji letni znesek pomoči v nacionalni valuti (celotni zneski) | MSP – bonusi (če je ustrezno)
  v % |
| --- | --- | --- | --- |
| Regionalna pomoč – pomoč za naložbe (1) (člen 14) | ☐ | Shema |

Glavni cilj – splošni cilji (seznam)

Cilji

(seznam)

Največja intenzivnost pomoči

v %

ali največji letni znesek pomoči v nacionalni valuti (celotni zneski)

MSP – bonusi (če je ustrezno)

v %

Regionalna pomoč – pomoč za naložbe (1) (člen 14)

☐

Shema

... %

... %

| ☐ | Ad hoc pomoč |
| --- | --- |

☐

Ad hoc pomoč

... %

... %

Regionalna pomoč – pomoč za tekoče poslovanje (člen 15)

| ☐ | Na redko poseljenih območjih (člen 15(2)) |
| --- | --- |

☐

Na redko poseljenih območjih (člen 15(2))

... %

... %

| ☐ | Na zelo redko poseljenih območjih (člen 15(3)) |
| --- | --- |

☐

Na zelo redko poseljenih območjih (člen 15(3))

... %

... %

| ☐ | V najbolj oddaljenih regijah (člen 15(4)) |
| --- | --- |

☐

V najbolj oddaljenih regijah (člen 15(4))

... %

... %

| ☐ | Regionalna pomoč za razvoj mestnih območij (člen 16) |
| --- | --- |

☐

Regionalna pomoč za razvoj mestnih območij (člen 16)

... nacionalna valuta

... %

Pomoč za MSP (členi 17–19d)

| ☐ | Pomoč za naložbe za MSP (člen 17) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe za MSP (člen 17)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za svetovanje v korist MSP (člen 18) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za svetovanje v korist MSP (člen 18)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za MSP za udeležbo na sejmih (člen 19) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za MSP za udeležbo na sejmih (člen 19)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za stroške MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost (člen 19a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za stroške MSP, ki sodelujejo v projektih lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost (člen 19a)

... %

... %

| ☐ | Omejeni zneski pomoči za MSP, ki imajo koristi od projektov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost (člen 19b) (2) |
| --- | --- |

☐

Omejeni zneski pomoči za MSP, ki imajo koristi od projektov lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost (člen 19b) (2)

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč mikropodjetjem v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote (člen 19c) |
| --- | --- |

☐

Pomoč mikropodjetjem v obliki javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote (člen 19c)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini (člen 19d) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za MSP v obliki začasnih javnih ukrepov v zvezi z dobavo električne energije, plina ali toplote, proizvedene iz zemeljskega plina ali električne energije, za ublažitev posledic zvišanja cen po ruski vojni agresiji proti Ukrajini (člen 19d)

... %

... %

Pomoč za evropsko teritorialno sodelovanje (člena 20 in 20a)

| ☐ | Pomoč za stroške podjetij, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja (člen 20) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za stroške podjetij, ki sodelujejo v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja (člen 20)

... %

... %

| ☐ | Omejeni zneski pomoči podjetjem za sodelovanje v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja (člen 20a) (3) |
| --- | --- |

☐

Omejeni zneski pomoči podjetjem za sodelovanje v projektih evropskega teritorialnega sodelovanja (člen 20a) (3)

... nacionalna valuta

... %

Pomoč za dostop MSP do finančnih sredstev (členi 21–22)

| ☐ | Pomoč za financiranje tveganja (člen 21) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za financiranje tveganja (člen 21)

... nacionalna valuta

n. r.

| ☐ | Pomoč za financiranje tveganja za MSP v obliki davčnih spodbud za zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe (člen 21a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za financiranje tveganja za MSP v obliki davčnih spodbud za zasebne vlagatelje, ki so fizične osebe (člen 21a)

... nacionalna valuta

n. r.

| ☐ | Pomoč za novoustanovljena podjetja (člen 22) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za novoustanovljena podjetja (člen 22)

... nacionalna valuta

n. r.

| ☐ | Pomoč za MSP – pomoč za alternativne platforme za trgovanje, specializirane za MSP (člen 23) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za MSP – pomoč za alternativne platforme za trgovanje, specializirane za MSP (člen 23)

... nacionalna valuta

n. r.

| ☐ | Pomoč za MSP – pomoč za stroške poizvedb (člen 24) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za MSP – pomoč za stroške poizvedb (člen 24)

... %

n. r.

Pomoč za raziskave, razvoj in inovacije (členi 25–30)

Pomoč za raziskovalne in razvojne projekte (člen 25)

| ☐ | Temeljne raziskave
  (člen 25(2), točka (a)) |
| --- | --- |

☐

Temeljne raziskave

(člen 25(2), točka (a))

... %

... %

| ☐ | Industrijske raziskave
  (člen 25(2), točka (b)) |
| --- | --- |

☐

Industrijske raziskave

(člen 25(2), točka (b))

... %

... %

| ☐ | Eksperimentalni razvoj (člen 25(2), točka (c)) |
| --- | --- |

☐

Eksperimentalni razvoj (člen 25(2), točka (c))

... %

... %

| ☐ | Študije izvedljivosti (člen 25(2)(d)) |
| --- | --- |

☐

Študije izvedljivosti (člen 25(2)(d))

... %

... %

| ☐ | Pomoč za projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ (člen 25a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za projekte, ki so prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ (člen 25a)

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta Evropskega raziskovalnega sveta (člen 25b) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za ukrepe Marie Skłodowske-Curie in ukrepe v okviru potrditve koncepta Evropskega raziskovalnega sveta (člen 25b)

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč v okviru sofinanciranih raziskovalnih in razvojnih projektov (člen 25c) |
| --- | --- |

☐

Pomoč v okviru sofinanciranih raziskovalnih in razvojnih projektov (člen 25c)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za ukrepe povezovanja (člen 25d) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za ukrepe povezovanja (člen 25d)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za sofinanciranje projektov, ki jih podpira Evropski obrambni sklad ali evropski program za razvoj obrambne industrije (člen 25e) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za sofinanciranje projektov, ki jih podpira Evropski obrambni sklad ali evropski program za razvoj obrambne industrije (člen 25e)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v raziskovalne infrastrukture (člen 26) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v raziskovalne infrastrukture (člen 26)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe za preskusne in eksperimentalne infrastrukture (člen 26a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe za preskusne in eksperimentalne infrastrukture (člen 26a)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za inovacijske grozde (člen 27) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za inovacijske grozde (člen 27)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za inovacije za MSP (člen 28) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za inovacije za MSP (člen 28)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za procesne in organizacijske inovacije (člen 29) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za procesne in organizacijske inovacije (člen 29)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za raziskave in razvoj v sektorju ribištva in akvakulture (člen 30) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za raziskave in razvoj v sektorju ribištva in akvakulture (člen 30)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za usposabljanje (člen 31) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za usposabljanje (člen 31)

... %

... %

Pomoč za prikrajšane in invalidne delavce (členi 32–35)

| ☐ | Pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev v obliki subvencij plač (člen 32) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za zaposlovanje prikrajšanih delavcev v obliki subvencij plač (člen 32)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za zaposlovanje invalidnih delavcev v obliki subvencij plač (člen 33) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za zaposlovanje invalidnih delavcev v obliki subvencij plač (člen 33)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidnih delavcev (člen 34) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za nadomestilo dodatnih stroškov zaradi zaposlovanja invalidnih delavcev (člen 34)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za nadomestilo stroškov pomoči za prikrajšane delavce (člen 35) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za nadomestilo stroškov pomoči za prikrajšane delavce (člen 35)

... %

... %

Pomoč za varstvo okolja (členi 36–49)

| ☐ | Pomoč za naložbe v varstvo okolja, vključno z razogljičenjem (člen 36) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v varstvo okolja, vključno z razogljičenjem (člen 36)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo (člen 36a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v polnilno ali oskrbovalno infrastrukturo (člen 36a)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v nakup čistih ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil (člen 36b) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v nakup čistih ali brezemisijskih vozil ter za naknadno opremljanje vozil (člen 36b)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost zunaj stavb (člen 38) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost zunaj stavb (člen 38)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost v stavbah (člen 38a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost v stavbah (člen 38a)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije (člen 38b) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za spodbujanje pogodbenega zagotavljanja prihranka energije (člen 38b)

... nacionalna valuta

n. r.

| ☐ | Pomoč za naložbe v projekte energijske učinkovitosti v stavbah v obliki finančnih instrumentov (člen 39) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v projekte energijske učinkovitosti v stavbah v obliki finančnih instrumentov (člen 39)

... nacionalna valuta

n. r.

| ☐ | Pomoč za naložbe v spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom (člen 41) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v spodbujanje energije iz obnovljivih virov, obnovljivega vodika in soproizvodnje z visokim izkoristkom (člen 41)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov (člen 42) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje električne energije iz obnovljivih virov (člen 42)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika pri manjših projektih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov (člen 43) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za tekoče poslovanje za spodbujanje energije iz obnovljivih virov in obnovljivega vodika pri manjših projektih in v skupnostih na področju energije iz obnovljivih virov (člen 43)

... %

... %

| ☐ | Pomoč v obliki znižanja davkov v skladu z Direktivo 2003/96/ES (člen 44) |
| --- | --- |

☐

Pomoč v obliki znižanja davkov v skladu z Direktivo 2003/96/ES (člen 44)

... %

n. r.

| ☐ | Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev (člen 44a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč v obliki znižanja okoljskih davkov ali davkom podobnih dajatev (člen 44a)

... %

n. r.

| ☐ | Pomoč za naložbe v sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev (člen 45) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v sanacijo okoljske škode, rehabilitacijo naravnih habitatov in ekosistemov, varstvo ali obnovo biotske raznovrstnosti in izvajanje sonaravnih rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev (člen 45)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v energijsko učinkovito daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje (člen 46) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v energijsko učinkovito daljinsko ogrevanje in/ali hlajenje (člen 46)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo (člen 47) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v učinkovito rabo virov in podporo prehodu na krožno gospodarstvo (člen 47)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v energetsko infrastrukturo (člen 48) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v energetsko infrastrukturo (člen 48)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za študije in svetovalne storitve na področju varstva okolja in energije (člen 49) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za študije in svetovalne storitve na področju varstva okolja in energije (člen 49)

... %

... %

| ☐ | Sheme pomoči za odpravo škode, ki jo povzročijo nekatere naravne nesreče (člen 50) |
| --- | --- |

☐

Sheme pomoči za odpravo škode, ki jo povzročijo nekatere naravne nesreče (člen 50)

Največja intenzivnost pomoči

... %

... %

Vrsta naravne nesreče

| ☐ | potres |
| --- | --- |

☐

potres

| ☐ | snežni plaz |
| --- | --- |

☐

snežni plaz

| ☐ | zemeljski plaz |
| --- | --- |

☐

zemeljski plaz

| ☐ | poplava |
| --- | --- |

☐

poplava

| ☐ | tornado |
| --- | --- |

☐

tornado

| ☐ | orkan |
| --- | --- |

☐

orkan

| ☐ | vulkanski izbruh |
| --- | --- |

☐

vulkanski izbruh

| ☐ | naravni požar |
| --- | --- |

☐

naravni požar

Datum pojava naravne nesreče

dd/mm/llll do dd/mm/llll

| ☐ | Socialna pomoč za prevoz za prebivalce oddaljenih regij (člen 51) |
| --- | --- |

☐

Socialna pomoč za prevoz za prebivalce oddaljenih regij (člen 51)

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za fiksna širokopasovna omrežja (člen 52) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za fiksna širokopasovna omrežja (člen 52)

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za mobilna omrežja 4G in 5G (člen 52a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za mobilna omrežja 4G in 5G (člen 52a)

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za projekte skupnega interesa na področju vseevropske infrastrukture za digitalno povezljivost (člen 52b) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za projekte skupnega interesa na področju vseevropske infrastrukture za digitalno povezljivost (člen 52b)

... %

... %

| ☐ | Boni za povezljivost (člen 52c) |
| --- | --- |

☐

Boni za povezljivost (člen 52c)

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za zaledna omrežja (člen 52d) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za zaledna omrežja (člen 52d)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine (člen 53) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za kulturo in ohranjanje kulturne dediščine (člen 53)

... %

... %

| ☐ | Sheme pomoči za avdiovizualna dela (člen 54) |
| --- | --- |

☐

Sheme pomoči za avdiovizualna dela (člen 54)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za športno in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo (člen 55) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za športno in večnamensko rekreacijsko infrastrukturo (člen 55)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za naložbe v lokalno infrastrukturo (člen 56) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za naložbe v lokalno infrastrukturo (člen 56)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za regionalna letališča (člen 56a) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za regionalna letališča (člen 56a)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za pomorska pristanišča (člen 56b) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za pomorska pristanišča (člen 56b)

... %

... %

| ☐ | Pomoč za pristanišča na celinskih vodah (člen 56c) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za pristanišča na celinskih vodah (člen 56c)

... %

... %

Pomoč v okviru finančnih produktov, ki jih podpira sklad InvestEU (členi 56d–56f)

Člen 56e

| ☐ | Pomoč za projekte skupnega interesa na področju vseevropske infrastrukture za digitalno povezljivost, ki se financirajo na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153 ali so na podlagi te uredbe prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ (člen 56e(2)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za projekte skupnega interesa na področju vseevropske infrastrukture za digitalno povezljivost, ki se financirajo na podlagi Uredbe (EU) 2021/1153 ali so na podlagi te uredbe prejeli oznako kakovosti ‚pečat odličnosti‘ (člen 56e(2))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za izgradnjo fiksnega širokopasovnega omrežja in pomoč za izgradnjo mobilnih omrežij 4G in 5G za povezavo določenih upravičenih spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja (člen 56e(3)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za izgradnjo fiksnega širokopasovnega omrežja in pomoč za izgradnjo mobilnih omrežij 4G in 5G za povezavo določenih upravičenih spodbujevalcev socialno-ekonomskega razvoja (člen 56e(3))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za proizvodnjo energije in energetsko infrastrukturo (člen 56e(4)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za proizvodnjo energije in energetsko infrastrukturo (člen 56e(4))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za infrastrukturo in dejavnosti na področju socialnih storitev, izobraževanja, kulture in naravne dediščine (člen 56e(5)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za infrastrukturo in dejavnosti na področju socialnih storitev, izobraževanja, kulture in naravne dediščine (člen 56e(5))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za promet in prometno infrastrukturo (člen 56e(6)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za promet in prometno infrastrukturo (člen 56e(6))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za drugo infrastrukturo (člen 56e(7)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za drugo infrastrukturo (člen 56e(7))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja (člen 56e(8)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za varstvo okolja, vključno z varstvom podnebja (člen 56e(8))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč za raziskave, razvoj, inovacije in digitalizacijo (člen 56e(9)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč za raziskave, razvoj, inovacije in digitalizacijo (člen 56e(9))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč v obliki financiranja, podprtega iz sklada InvestEU, ki se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo (člen 56e(10)) |
| --- | --- |

☐

Pomoč v obliki financiranja, podprtega iz sklada InvestEU, ki se zagotovi MSP ali malim podjetjem s srednje veliko tržno kapitalizacijo (člen 56e(10))

... nacionalna valuta

... %

| ☐ | Pomoč v okviru komercialnih finančnih produktov, ki jih zagotavljajo finančni posredniki in jih podpira sklad InvestEU (člen 56f) |
| --- | --- |

☐

Pomoč v okviru komercialnih finančnih produktov, ki jih zagotavljajo finančni posredniki in jih podpira sklad InvestEU (člen 56f)

... nacionalna valuta

... %“

---

(1)  V primeru ad hoc regionalne pomoči, ki dopolnjuje pomoč, dodeljeno na podlagi sheme ali shem pomoči, navedite intenzivnost pomoči, dodeljeno na podlagi sheme, in intenzivnost ad hoc pomoči.

1

ad hoc

ad hoc

(2)  V skladu s členom 11(1) poročanje o pomoči, dodeljeni na podlagi člena 19b, ni obvezno. Poročanje o taki pomoči je zato zgolj izbirno.

2

(3)  V skladu s členom 11(1) poročanje o pomoči, dodeljeni na podlagi člena 20a, ni obvezno. Poročanje o taki pomoči je zato zgolj izbirno.

3

---