# Euroopa Liidu L 234/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 234 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik22. september 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 234

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik22. september 2023

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1804, 13. september 2023, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2014/94/EL (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1805, 13. september 2023, mis käsitleb taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutamist meretranspordis ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (
  1
  ) | 48 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1804, 13. september 2023, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2014/94/EL (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1805, 13. september 2023, mis käsitleb taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutamist meretranspordis ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (
  1
  )

1

48

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1806, 20. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/73, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 101 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1807, 21. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes | 103 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1808, 21. september 2023, millega kehtestatakse vorm, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2371 esitada teavet, mis on seotud tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamisega | 105 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2023/1809, 14. september 2023, millega kehtestatakse imavatele hügieenitoodetele ja korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 6024 all)

   (
  1
  ) | 142 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2023/1810, 19. september 2023, milles käsitletakse Kambodža ja Vietnami vahelise laiendatud kumulatsiooni taotlust vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõikele 1 seoses päritolureeglitega, mida kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 kohase üldiste tariifsete soodustuste kava raames jalgrataste tootmiseks kasutatavate teatavate materjalide või osade suhtes | 190 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1811, 20. september 2023, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1550, et kehtestada 2024. aastaks komisjoni poolt liikmesriikides tehtava kontrolli kava liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrollimiseks | 196 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Kontrollikoja otsus nr 37-2023, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu kontrollikoja dokumentidele | 200 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1806, 20. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/73, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

101

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1807, 21. september 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes

103

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1808, 21. september 2023, millega kehtestatakse vorm, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2371 esitada teavet, mis on seotud tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamisega

105

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2023/1809, 14. september 2023, millega kehtestatakse imavatele hügieenitoodetele ja korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 6024 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 6024 all)

1

142

*

Komisjoni otsus (EL) 2023/1810, 19. september 2023, milles käsitletakse Kambodža ja Vietnami vahelise laiendatud kumulatsiooni taotlust vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõikele 1 seoses päritolureeglitega, mida kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 kohase üldiste tariifsete soodustuste kava raames jalgrataste tootmiseks kasutatavate teatavate materjalide või osade suhtes

190

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1811, 20. september 2023, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1550, et kehtestada 2024. aastaks komisjoni poolt liikmesriikides tehtava kontrolli kava liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrollimiseks

196

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Kontrollikoja otsus nr 37-2023, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu kontrollikoja dokumentidele

200

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsuse (ÜVJP) 2023/432 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 100, 13.4.2023 ) | 206 |
| | * | Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta rakendusmääruse (EL) 2023/429 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 100, 13.4.2023 ) | 207 |

Parandused

*

Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsuse (ÜVJP) 2023/432 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 100, 13.4.2023 )

( ELT L 100, 13.4.2023 )

206

*

Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta rakendusmääruse (EL) 2023/429 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus ( ELT L 100, 13.4.2023 )

( ELT L 100, 13.4.2023 )

207

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1804,

13. september 2023,

milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2014/94/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu raamistik on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/94/EL (4). Komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatises „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (edaspidi „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia“) juhiti tähelepanu laadimis- ja tankimistaristu ebaühtlasele arengule liidus ning asjaolule, et see ei ole koostalitlusvõimeline ega kasutajasõbralik. Teatises märgiti, et selge ühtse metoodika puudumine direktiivis 2014/94/EL nõutud riiklike poliitikaraamistike kohaste eesmärkide seadmiseks ja meetmete vastuvõtmiseks on viinud olukorrani, kus sihtide seadmise ja toetava poliitika ambitsioonikuse tase on liikmesriikides väga erinev. Nimetatud erinevused on takistanud kogu liitu hõlmava alternatiivkütuste taristu tervikliku ja täieliku võrgu loomist. |
| --- | --- |

(1)

Alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu raamistik on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/94/EL (4). Komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatises „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (edaspidi „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia“) juhiti tähelepanu laadimis- ja tankimistaristu ebaühtlasele arengule liidus ning asjaolule, et see ei ole koostalitlusvõimeline ega kasutajasõbralik. Teatises märgiti, et selge ühtse metoodika puudumine direktiivis 2014/94/EL nõutud riiklike poliitikaraamistike kohaste eesmärkide seadmiseks ja meetmete vastuvõtmiseks on viinud olukorrani, kus sihtide seadmise ja toetava poliitika ambitsioonikuse tase on liikmesriikides väga erinev. Nimetatud erinevused on takistanud kogu liitu hõlmava alternatiivkütuste taristu tervikliku ja täieliku võrgu loomist.

| (2) | Liidu õigusega on juba taastuvkütuste kasutamisele kehtestatud sihid. Näiteks kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (5) siht, mille kohaselt peaks taastuvate transpordikütuste turuosa 14 %. |
| --- | --- |

(2)

Liidu õigusega on juba taastuvkütuste kasutamisele kehtestatud sihid. Näiteks kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (5) siht, mille kohaselt peaks taastuvate transpordikütuste turuosa 14 %.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/631 (6) ning (EL) 2019/1242 (7) on juba kehtestatud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite ning teatavate uute raskeveokite CO2 heite normid. Kõnealused määrused peaksid kiirendama eelkõige heiteta sõidukite kasutuselevõttu ja tekitama seeläbi nõudluse laadimis- ja tankimistaristu järele. Oluline on tagada määruste (EL) 2019/631 ja (EL) 2019/1242 ning käesoleva määrusega maanteetranspordis alternatiivkütuste kasutamise ja kasutuselevõtu sidus raamistik. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustega (EL) 2019/631 (6) ning (EL) 2019/1242 (7) on juba kehtestatud uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite ning teatavate uute raskeveokite CO2 heite normid. Kõnealused määrused peaksid kiirendama eelkõige heiteta sõidukite kasutuselevõttu ja tekitama seeläbi nõudluse laadimis- ja tankimistaristu järele. Oluline on tagada määruste (EL) 2019/631 ja (EL) 2019/1242 ning käesoleva määrusega maanteetranspordis alternatiivkütuste kasutamise ja kasutuselevõtu sidus raamistik.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse võrdsete võimaluste tagamist säästva lennutranspordi jaoks, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1805 (8) peaksid edendama säästvate alternatiivkütuste tootmist ja kasutuselevõttu lennunduses ja meretranspordis. Kuigi säästvate lennukikütuste kasutamise nõuded saavad suures osas tugineda olemasolevale tankimistaristule, on vaja investeerida seisvate õhusõidukite elektritoitesse. Määruses (EL) 2023/1805 kehtestatakse eelkõige kaldaelektri kasutamise nõuded, mida on võimalik täita üksnes juhul, kui üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) sadamates võetakse kasutusele piisav kaldaäärne elektritoide. Nimetatud määrustes puuduvad samas nõuded kütusetaristu kohta, kuigi sellised nõuded on sihtide saavutamise eeltingimus. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse võrdsete võimaluste tagamist säästva lennutranspordi jaoks, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/1805 (8) peaksid edendama säästvate alternatiivkütuste tootmist ja kasutuselevõttu lennunduses ja meretranspordis. Kuigi säästvate lennukikütuste kasutamise nõuded saavad suures osas tugineda olemasolevale tankimistaristule, on vaja investeerida seisvate õhusõidukite elektritoitesse. Määruses (EL) 2023/1805 kehtestatakse eelkõige kaldaelektri kasutamise nõuded, mida on võimalik täita üksnes juhul, kui üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) sadamates võetakse kasutusele piisav kaldaäärne elektritoide. Nimetatud määrustes puuduvad samas nõuded kütusetaristu kohta, kuigi sellised nõuded on sihtide saavutamise eeltingimus.

| (5) | Seepärast tuleks kõiki transpordiliike käsitleda ühes õigusaktis, milles tuleks arvesse võtta mitmesuguseid alternatiivkütuseid. Eri transpordiliikide puhul kasutatavate heitevabade jõuseadmete tehnoloogia on liikmesriikides eri valmidusastmes. Eelkõige maanteesektoris võib täheldada akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite kiiret kasutuselevõttu. Turul on kättesaadavad ka vesinikkütusega sõidukid. Lisaks kasutatakse praegu eri projektides ja esimestes kommertsvedudes väiksemaid vesinikulaevu, akutoitega elektrilaevu ja vesinikkütusega ronge ning täiemahuline turustamine leiab eeldatavasti aset eelseisvatel aastatel. Seevastu lennundus- ja veetranspordisektor sõltuvad endiselt vedel- ja gaaskütustest, kuna heiteta ja vähese heitega jõuseadmete lahendused peaksid turule tulema alles 2030. aasta paiku või isegi hiljem, eelkõige lennundussektoris, kus täiemahulise turustamisega läheb veel aega. Fossiilseid gaas- või vedelkütuseid on võimalik kasutada ainult juhul, kui see kuulub selgelt süsinikuheite vähendamise sihtide alla, mis on kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse saavutamise pikaajalise eesmärgiga ning nõuab suurenevat segamist või asendamist taastuvkütustega, nagu biometaan, täiustatud biokütused või taastuvad ja vähese süsinikuheitega sünteetilised, parafiin-, gaas- ja vedelkütused. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks kõiki transpordiliike käsitleda ühes õigusaktis, milles tuleks arvesse võtta mitmesuguseid alternatiivkütuseid. Eri transpordiliikide puhul kasutatavate heitevabade jõuseadmete tehnoloogia on liikmesriikides eri valmidusastmes. Eelkõige maanteesektoris võib täheldada akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite kiiret kasutuselevõttu. Turul on kättesaadavad ka vesinikkütusega sõidukid. Lisaks kasutatakse praegu eri projektides ja esimestes kommertsvedudes väiksemaid vesinikulaevu, akutoitega elektrilaevu ja vesinikkütusega ronge ning täiemahuline turustamine leiab eeldatavasti aset eelseisvatel aastatel. Seevastu lennundus- ja veetranspordisektor sõltuvad endiselt vedel- ja gaaskütustest, kuna heiteta ja vähese heitega jõuseadmete lahendused peaksid turule tulema alles 2030. aasta paiku või isegi hiljem, eelkõige lennundussektoris, kus täiemahulise turustamisega läheb veel aega. Fossiilseid gaas- või vedelkütuseid on võimalik kasutada ainult juhul, kui see kuulub selgelt süsinikuheite vähendamise sihtide alla, mis on kooskõlas liidu kliimaneutraalsuse saavutamise pikaajalise eesmärgiga ning nõuab suurenevat segamist või asendamist taastuvkütustega, nagu biometaan, täiustatud biokütused või taastuvad ja vähese süsinikuheitega sünteetilised, parafiin-, gaas- ja vedelkütused.

| (6) | Selliseid biokütuseid, sünteetilisi ja parafiinkütuseid, mis asendavad diislikütust, bensiini ja reaktiivkütust, saab toota eri lähteainetest ning segada fossiilkütustesse väga suure osakaaluga. Nimetatud kütused on eriti olulised kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks lennundus- ja meretranspordisektorites, kus elektrifitseerimine on eeldatavasti aeglasem. Väikeste kohandustega on need kütused tehniliselt ühilduvad olemasoleva sõidukitehnoloogiaga. Lisaks saab siseveelaevanduses ja lähimerevedudel muu hulgas kasutada taastuvmetanooli. Sünteetilised ja parafiinkütused võivad fossiilsete kütuseallikate kasutamist transpordisektoris vähendada. Kõigi nimetatud kütuste jaotamiseks, ladustamiseks ja kasutamiseks saab kasutada olemasolevat taristut või vajaduse korral samasugust taristut. |
| --- | --- |

(6)

Selliseid biokütuseid, sünteetilisi ja parafiinkütuseid, mis asendavad diislikütust, bensiini ja reaktiivkütust, saab toota eri lähteainetest ning segada fossiilkütustesse väga suure osakaaluga. Nimetatud kütused on eriti olulised kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks lennundus- ja meretranspordisektorites, kus elektrifitseerimine on eeldatavasti aeglasem. Väikeste kohandustega on need kütused tehniliselt ühilduvad olemasoleva sõidukitehnoloogiaga. Lisaks saab siseveelaevanduses ja lähimerevedudel muu hulgas kasutada taastuvmetanooli. Sünteetilised ja parafiinkütused võivad fossiilsete kütuseallikate kasutamist transpordisektoris vähendada. Kõigi nimetatud kütuste jaotamiseks, ladustamiseks ja kasutamiseks saab kasutada olemasolevat taristut või vajaduse korral samasugust taristut.

| (7) | Meretranspordis, kus praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia, on tõenäoliselt endiselt oluline roll veeldatud metaanil. Ometi tuleks fossiilsetest allikatest pärit veeldatud metaani kasutamine meretranspordis järk-järgult võimalikult kiiresti lõpetada ja asendada see säästvamate alternatiividega. Säästva ja aruka liikuvuse strateegias juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad on 2030. aastaks turuvalmis, ning selliste laevade projektid on juba käimas. Arvestades merelaevade pikka kasutusiga, toimub laevastiku ümberkujundamine eeldatavasti järk-järgult. Erinevalt meretranspordi sektorist on siseveetranspordi sektoris, kus laevad on tavaliselt väiksemad ja vahemaad lühemad, saamas väljakujunenud tehnoloogiateks heitevabad jõuseadmed, näiteks vesinikku ja elektrit kasutavad jõuseadmed, mis peaksid seetõttu jõudma turule kiiremini. Kõnealused heitevabade jõuseadmete tehnoloogiad võivad mängida olulist rolli meretranspordis, luues mastaabi heitevabade jõuseadmete lahenduste jaoks. Veeldatud metaanil ei ole selles sektoris eeldatavasti enam olulist rolli. Selliste transpordikütuste nagu veeldatud metaani süsinikuheidet tuleb üha rohkem vähendada, segades või asendades neid näiteks veeldatud biometaani või taastuva ja vähese süsinikuheitega sünteetiliste gaasiliste e-kütustega (e-gaas). Sama gaasiliste fossiilkütuste jaoks kasutatavat taristut saab kasutada ka vähendatud süsinikuheitega kütuse jaoks, mis võimaldab järk-järgult üle minna vähendatud süsinikuheitega kütustele. |
| --- | --- |

(7)

Meretranspordis, kus praegu puudub majanduslikult elujõuline heitevaba jõuseadme tehnoloogia, on tõenäoliselt endiselt oluline roll veeldatud metaanil. Ometi tuleks fossiilsetest allikatest pärit veeldatud metaani kasutamine meretranspordis järk-järgult võimalikult kiiresti lõpetada ja asendada see säästvamate alternatiividega. Säästva ja aruka liikuvuse strateegias juhitakse tähelepanu sellele, et heiteta merelaevad on 2030. aastaks turuvalmis, ning selliste laevade projektid on juba käimas. Arvestades merelaevade pikka kasutusiga, toimub laevastiku ümberkujundamine eeldatavasti järk-järgult. Erinevalt meretranspordi sektorist on siseveetranspordi sektoris, kus laevad on tavaliselt väiksemad ja vahemaad lühemad, saamas väljakujunenud tehnoloogiateks heitevabad jõuseadmed, näiteks vesinikku ja elektrit kasutavad jõuseadmed, mis peaksid seetõttu jõudma turule kiiremini. Kõnealused heitevabade jõuseadmete tehnoloogiad võivad mängida olulist rolli meretranspordis, luues mastaabi heitevabade jõuseadmete lahenduste jaoks. Veeldatud metaanil ei ole selles sektoris eeldatavasti enam olulist rolli. Selliste transpordikütuste nagu veeldatud metaani süsinikuheidet tuleb üha rohkem vähendada, segades või asendades neid näiteks veeldatud biometaani või taastuva ja vähese süsinikuheitega sünteetiliste gaasiliste e-kütustega (e-gaas). Sama gaasiliste fossiilkütuste jaoks kasutatavat taristut saab kasutada ka vähendatud süsinikuheitega kütuse jaoks, mis võimaldab järk-järgult üle minna vähendatud süsinikuheitega kütustele.

| (8) | Raskeveokite maanteetranspordisektoris on tehnoloogiad veeldatud metaani kasutavatele veokitele täielikult välja arendatud. Säästva ja aruka liikuvuse strateegia aluseks olevad ühtsed stsenaariumid ning komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatis „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine – investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (edaspidi „kliimaeesmärgi kava“) ning paketi „Eesmärk 55“ läbivaadatud modelleerimisstsenaariumid viitavad sellele, et gaaskütustele jääb piiratud roll ja raskeveokite maanteetranspordis kasutatavate gaaskütuste süsinikuheidet vähendatakse järjest ning eriti pikamaavedude segmendis. Lisaks eeldatakse, et veeldatud naftagaasil (LPG) ja surumaagaasil (CNG) töötavad sõidukid, mille jaoks on kogu liidus juba olemas piisav taristuvõrk, asendatakse järk-järgult heitevabade jõuseadmetega ning seepärast on peamistes võrkudes allesjäänud puuduste kõrvaldamiseks vaja üksnes piiratud sihipärast poliitikat, et võtta kasutusele veeldatud metaani taristu, mis suudab pakkuda ka vähendatud süsinikuheitega kütuseid. |
| --- | --- |

(8)

Raskeveokite maanteetranspordisektoris on tehnoloogiad veeldatud metaani kasutavatele veokitele täielikult välja arendatud. Säästva ja aruka liikuvuse strateegia aluseks olevad ühtsed stsenaariumid ning komisjoni 17. septembri 2020. aasta teatis „Euroopa 2030. aasta kliimaeesmärgi suurendamine – investeerimine kliimaneutraalsesse tulevikku meie inimeste hüvanguks“ (edaspidi „kliimaeesmärgi kava“) ning paketi „Eesmärk 55“ läbivaadatud modelleerimisstsenaariumid viitavad sellele, et gaaskütustele jääb piiratud roll ja raskeveokite maanteetranspordis kasutatavate gaaskütuste süsinikuheidet vähendatakse järjest ning eriti pikamaavedude segmendis. Lisaks eeldatakse, et veeldatud naftagaasil (LPG) ja surumaagaasil (CNG) töötavad sõidukid, mille jaoks on kogu liidus juba olemas piisav taristuvõrk, asendatakse järk-järgult heitevabade jõuseadmetega ning seepärast on peamistes võrkudes allesjäänud puuduste kõrvaldamiseks vaja üksnes piiratud sihipärast poliitikat, et võtta kasutusele veeldatud metaani taristu, mis suudab pakkuda ka vähendatud süsinikuheitega kütuseid.

| (9) | Käesolevas määruses tuleks kehtestada kohustuslikud miinimumsihid maanteesõidukite üldkasutatava laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas määruses tuleks kehtestada kohustuslikud miinimumsihid maanteesõidukite üldkasutatava laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtuks.

| (10) | Laadimisjaam on füüsiline rajatis elektrisõidukite laadimiseks. Igal laadimisjaamal on teoreetiline maksimaalne väljendvõimsus, mida väljendatakse kW-des, ja igas laadimisjaamas on vähemalt üks laadimispunkt, mis saab korraga teenindada ainult üht sõidukit. Laadimisjaamas asuvate laadimispunktide arv määrab kindlaks sõidukite arvu, mida saab laadimisjaamas korraga laadida. Kui laadimisjaamas laetakse korraga rohkem kui üht sõidukit, jaotatakse maksimaalne väljundvõimsus eri laadimispunktide vahel nii, et igas üksikus laadimispunktis pakutav võimsus on selle laadimisjaama väljundvõimsusest väiksem. Laadimispark koosneb ühest või mitmest teatavas asukohas asuvast laadimisjaamast, sealhulgas asjakohasel juhul nende kõrval asuvatest sihipärastest parkimiskohtadest. Mis puutub käesolevas määruses laadimisparkide jaoks seatud sihte, siis laadimisparkide puhul nõutavat minimaalset väljundvõimsust võivad pakkuda üks või mitu laadimisjaama. |
| --- | --- |

(10)

Laadimisjaam on füüsiline rajatis elektrisõidukite laadimiseks. Igal laadimisjaamal on teoreetiline maksimaalne väljendvõimsus, mida väljendatakse kW-des, ja igas laadimisjaamas on vähemalt üks laadimispunkt, mis saab korraga teenindada ainult üht sõidukit. Laadimisjaamas asuvate laadimispunktide arv määrab kindlaks sõidukite arvu, mida saab laadimisjaamas korraga laadida. Kui laadimisjaamas laetakse korraga rohkem kui üht sõidukit, jaotatakse maksimaalne väljundvõimsus eri laadimispunktide vahel nii, et igas üksikus laadimispunktis pakutav võimsus on selle laadimisjaama väljundvõimsusest väiksem. Laadimispark koosneb ühest või mitmest teatavas asukohas asuvast laadimisjaamast, sealhulgas asjakohasel juhul nende kõrval asuvatest sihipärastest parkimiskohtadest. Mis puutub käesolevas määruses laadimisparkide jaoks seatud sihte, siis laadimisparkide puhul nõutavat minimaalset väljundvõimsust võivad pakkuda üks või mitu laadimisjaama.

| (11) | Üldsusele juurdepääsetavate laadimis- või tankimispunktide hulka kuuluvad näiteks eraomandis olevad üldsusele juurdepääsetavad laadimis- või tankimispunktid, mis asuvad avalikul või eramaal, näiteks avalikes parklates või supermarketite parklates. Üldsusele juurdepääsetavat eramaal asuvat laadimis- või tankimispunkti tuleks käsitada üldkasutatavana ka juhul, kui juurdepääs on piiratud teatava üldise kasutajarühmaga, näiteks klientidega. Ühisautode laadimis- või tankimispunkte tuleks käsitada üldsusele juurdepääsetavana üksnes juhul, kui need võimaldavad selgelt juurdepääsu kolmandatest isikutest kasutajatele. Eramaal asuvaid laadimis- või tankimispunkte, millele juurdepääs on piiratud kindlate isikute ringiga, näiteks kontorihoonete parklad, millele on juurdepääs ainult töötajatel või volitatud isikutel, ei tohiks käsitada üldsusele juurdepääsetavate laadimis- või tankimispunktidena. |
| --- | --- |

(11)

Üldsusele juurdepääsetavate laadimis- või tankimispunktide hulka kuuluvad näiteks eraomandis olevad üldsusele juurdepääsetavad laadimis- või tankimispunktid, mis asuvad avalikul või eramaal, näiteks avalikes parklates või supermarketite parklates. Üldsusele juurdepääsetavat eramaal asuvat laadimis- või tankimispunkti tuleks käsitada üldkasutatavana ka juhul, kui juurdepääs on piiratud teatava üldise kasutajarühmaga, näiteks klientidega. Ühisautode laadimis- või tankimispunkte tuleks käsitada üldsusele juurdepääsetavana üksnes juhul, kui need võimaldavad selgelt juurdepääsu kolmandatest isikutest kasutajatele. Eramaal asuvaid laadimis- või tankimispunkte, millele juurdepääs on piiratud kindlate isikute ringiga, näiteks kontorihoonete parklad, millele on juurdepääs ainult töötajatel või volitatud isikutel, ei tohiks käsitada üldsusele juurdepääsetavate laadimis- või tankimispunktidena.

| (12) | Selleks et suurendada tarbijate mugavust, on oluline, et üldsusele juurdepääsetavate laadimis- või tankimispunktide käitajad tagavad, et nende punktide lahtiolekuajad ja tööaeg vastavad täielikult lõppkasutajate vajadustele. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et suurendada tarbijate mugavust, on oluline, et üldsusele juurdepääsetavate laadimis- või tankimispunktide käitajad tagavad, et nende punktide lahtiolekuajad ja tööaeg vastavad täielikult lõppkasutajate vajadustele.

| (13) | Elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõtt on olnud liidus ebaühtlane. Üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu jätkuv ebaühtlane jaotus ohustaks elektriliste kergsõidukite kasutuselevõttu, piirates seeläbi ühenduvust kogu liidus. Poliitiliste ambitsioonide ja lähenemisviiside jätkuvad lahknevused riiklikul tasandil takistavad transpordisektoris hädavajalikku kestlikku üleminekut ega aita kaasa pikaajalise kindluse loomisele, mida on vaja olulisteks turuinvesteeringuteks. Liikmesriikide riikliku tasandi kohustuslikud miinimumsihid peaksid seega andma poliitikasuuniseid ja täiendama riiklikke poliitikaraamistikke. Selline lähenemine peaks ühendama riiklikud sõidukipargipõhised sihid TEN-T vahemaapõhiste sihtidega. Riiklikud sõidukipargipõhised sihid peaksid tagama, et elektriliste kergsõidukite kasutuselevõtuga igas liikmesriigis kaasneb piisava üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõtt. TEN-T võrgu vahemaapõhised sihid peaksid tagama, et liidu peamised teedevõrgud on laadimispunktidega täielikult kaetud, ning seega tagama lihtsa ja sujuva liikumise kogu liidus. |
| --- | --- |

(13)

Elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõtt on olnud liidus ebaühtlane. Üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu jätkuv ebaühtlane jaotus ohustaks elektriliste kergsõidukite kasutuselevõttu, piirates seeläbi ühenduvust kogu liidus. Poliitiliste ambitsioonide ja lähenemisviiside jätkuvad lahknevused riiklikul tasandil takistavad transpordisektoris hädavajalikku kestlikku üleminekut ega aita kaasa pikaajalise kindluse loomisele, mida on vaja olulisteks turuinvesteeringuteks. Liikmesriikide riikliku tasandi kohustuslikud miinimumsihid peaksid seega andma poliitikasuuniseid ja täiendama riiklikke poliitikaraamistikke. Selline lähenemine peaks ühendama riiklikud sõidukipargipõhised sihid TEN-T vahemaapõhiste sihtidega. Riiklikud sõidukipargipõhised sihid peaksid tagama, et elektriliste kergsõidukite kasutuselevõtuga igas liikmesriigis kaasneb piisava üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõtt. TEN-T võrgu vahemaapõhised sihid peaksid tagama, et liidu peamised teedevõrgud on laadimispunktidega täielikult kaetud, ning seega tagama lihtsa ja sujuva liikumise kogu liidus.

| (14) | Riiklikud sõidukipargipõhised sihid tuleks kehtestada asjaomases liikmesriigis registreeritud elektrisõidukite koguarvu põhjal. Kõnealused sihid tuleks kehtestada ühtse metoodika alusel, milles võetakse arvesse tehnoloogia arengut, näiteks elektrisõidukite sõiduulatuse suurenemist või selliste kiirlaadimispunktide arvu suurenemist, kus teataval ajavahemikul saab laadida rohkem sõidukeid kui tavalaadimispunktides. Kõnealuses ühtses metoodikas tuleks arvesse võtta ka akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite eri laadimisviise. Metoodika, millega kehtestatakse riiklikud sõidukipargipõhised sihid, mis põhinevad üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu maksimaalsel kogu väljundvõimsusel, annaks liikmesriikides paindlikkuse eri laadimistehnoloogiate kasutamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Riiklikud sõidukipargipõhised sihid tuleks kehtestada asjaomases liikmesriigis registreeritud elektrisõidukite koguarvu põhjal. Kõnealused sihid tuleks kehtestada ühtse metoodika alusel, milles võetakse arvesse tehnoloogia arengut, näiteks elektrisõidukite sõiduulatuse suurenemist või selliste kiirlaadimispunktide arvu suurenemist, kus teataval ajavahemikul saab laadida rohkem sõidukeid kui tavalaadimispunktides. Kõnealuses ühtses metoodikas tuleks arvesse võtta ka akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite eri laadimisviise. Metoodika, millega kehtestatakse riiklikud sõidukipargipõhised sihid, mis põhinevad üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu maksimaalsel kogu väljundvõimsusel, annaks liikmesriikides paindlikkuse eri laadimistehnoloogiate kasutamiseks.

| (15) | Liikmesriik peaks sõidukipargipõhiste sihtide rakendamisel tagama piisaval arvul üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide rajamise, nii et juurdepääs laadimispunktidele oleks tagatud kogu tema territooriumil, eelkõige ühistranspordijaamades, näiteks sadama reisiterminalides, lennu- või raudteejaamades. Selliste üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide kasutuselevõtt on eriti oluline elamupiirkondades, kus muid kui tänavaäärseid parkimisvõimalusi on vähe, ja piirkondades, kus tavaliselt pargitakse sõidukeid pikemaks ajaks. Samuti tuleks kasutusele võtta piisav arv üldsusele juurdepääsetavaid elektriliste kergsõidukite kiirlaadimispunkte, et suurendada tarbijate mugavust eelkõige kogu TEN-T võrgus ning tagada täielik piiriülene ühendatus ja võimaldada elektrisõidukite liikumist kogu liidus. Oluline on, et üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõtt tuleneks peamiselt erasektori investeeringutest. Liikmesriigid peaksid siiski kooskõlas liidu riigiabi normidega olema võimelised toetama vajaliku üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõttu juhtudel, kui turutingimusete tõttu on riigi toetus vajalik enne seda, kui täielikult konkurentsipõhise turg on loodud. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriik peaks sõidukipargipõhiste sihtide rakendamisel tagama piisaval arvul üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide rajamise, nii et juurdepääs laadimispunktidele oleks tagatud kogu tema territooriumil, eelkõige ühistranspordijaamades, näiteks sadama reisiterminalides, lennu- või raudteejaamades. Selliste üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide kasutuselevõtt on eriti oluline elamupiirkondades, kus muid kui tänavaäärseid parkimisvõimalusi on vähe, ja piirkondades, kus tavaliselt pargitakse sõidukeid pikemaks ajaks. Samuti tuleks kasutusele võtta piisav arv üldsusele juurdepääsetavaid elektriliste kergsõidukite kiirlaadimispunkte, et suurendada tarbijate mugavust eelkõige kogu TEN-T võrgus ning tagada täielik piiriülene ühendatus ja võimaldada elektrisõidukite liikumist kogu liidus. Oluline on, et üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõtt tuleneks peamiselt erasektori investeeringutest. Liikmesriigid peaksid siiski kooskõlas liidu riigiabi normidega olema võimelised toetama vajaliku üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõttu juhtudel, kui turutingimusete tõttu on riigi toetus vajalik enne seda, kui täielikult konkurentsipõhise turg on loodud.

| (16) | Sõltuvalt liikmesriigi konkreetsetest asjaoludest ei pruugi nõuded, mis käsitlevad üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kaudu pakutavat kogu kindlaksmääratud väljundvõimsuse taset iga asjaomases liikmesriigis registreeritud akutoitega elektrilise kergsõiduki kohta, olla enam põhjendatud, kui kõnealustel nõuetel võib olla kahjulik mõju, sest need pärsivad erainvesteeringuid või eelkõige põhjustavad keskpikas perspektiivis ülepakkumist. Sellise kahjuliku mõju tekkimise risk võib tuleneda suure arvu eralaadimispunktide paigaldamisest. Kasutajate vajadused või üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kasutusmäär võivad olla esialgsete eeldustega võrreldes väiksemad, mistõttu üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kogu väljundvõimsus osutub selliste jaamade tegeliku kasutamisega võrreldes ebaproportsionaalselt suureks. Sellisel juhul peaks liikmesriigil olema võimalik taotleda luba kohaldada kogu väljendvõimsuse suhtes käesolevas määruses sätestatutest leebemaid nõudeid või lõpetada selliste nõuete kohaldamine. Selleks et liikmesriik saaks sellise taotluse esitada, peaks akutoitega elektriliste kergsõidukite osakaal liikmesriigis registreeritud kergsõidukite koguarvus ulatuma vähemalt 15 %-ni ning liikmesriik peaks oma taotlust igakülgselt põhjendama. |
| --- | --- |

(16)

Sõltuvalt liikmesriigi konkreetsetest asjaoludest ei pruugi nõuded, mis käsitlevad üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kaudu pakutavat kogu kindlaksmääratud väljundvõimsuse taset iga asjaomases liikmesriigis registreeritud akutoitega elektrilise kergsõiduki kohta, olla enam põhjendatud, kui kõnealustel nõuetel võib olla kahjulik mõju, sest need pärsivad erainvesteeringuid või eelkõige põhjustavad keskpikas perspektiivis ülepakkumist. Sellise kahjuliku mõju tekkimise risk võib tuleneda suure arvu eralaadimispunktide paigaldamisest. Kasutajate vajadused või üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kasutusmäär võivad olla esialgsete eeldustega võrreldes väiksemad, mistõttu üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kogu väljundvõimsus osutub selliste jaamade tegeliku kasutamisega võrreldes ebaproportsionaalselt suureks. Sellisel juhul peaks liikmesriigil olema võimalik taotleda luba kohaldada kogu väljendvõimsuse suhtes käesolevas määruses sätestatutest leebemaid nõudeid või lõpetada selliste nõuete kohaldamine. Selleks et liikmesriik saaks sellise taotluse esitada, peaks akutoitega elektriliste kergsõidukite osakaal liikmesriigis registreeritud kergsõidukite koguarvus ulatuma vähemalt 15 %-ni ning liikmesriik peaks oma taotlust igakülgselt põhjendama.

| (17) | On oluline, et komisjon hindaks käesoleva määruse läbivaatamisel vajadust lisada laadimistaristule nõuded teenindada elektrilise jõuallikaga jalgrattaid ja L-kategooria sõidukeid, nagu täiselektrilised jalgrattad ja elektrimopeedid, ning eelkõige võimalust varustada laadimistaristu kodumajapidamises kasutatava toitepesaga, mis võimaldab selliseid sõidukeid hõlpsasti laadida, kuna need kujutavad endast transpordiliiki, mis võib aidata CO2 heidet ja õhusaastet veelgi vähendada. |
| --- | --- |

(17)

On oluline, et komisjon hindaks käesoleva määruse läbivaatamisel vajadust lisada laadimistaristule nõuded teenindada elektrilise jõuallikaga jalgrattaid ja L-kategooria sõidukeid, nagu täiselektrilised jalgrattad ja elektrimopeedid, ning eelkõige võimalust varustada laadimistaristu kodumajapidamises kasutatava toitepesaga, mis võimaldab selliseid sõidukeid hõlpsasti laadida, kuna need kujutavad endast transpordiliiki, mis võib aidata CO2 heidet ja õhusaastet veelgi vähendada.

| (18) | Elektrilised raskeveokid vajavad oluliselt teistsugust laadimistaristut kui elektrilised kergsõidukid. Praegu puudub liidus üldsusele juurdepääsetav elektriliste raskeveokite taristu aga peaaegu täielikult ja sellise taristu kasutuselevõttu tuleb kiirendada. Vahemaapõhiseid sihte TEN-T võrgus, kus tehakse asjakohaselt vahet TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu vahel, üleöölaadimistaristu sihte ning linnatranspordisõlmi hõlmavaid sihte ühendav lähenemisviis peaks tagama, et kogu liidus luuakse elektriliste raskeveokite jaoks piisav üldsusele juurdepääsetav laadimistaristu, et toetada akutoitega elektriliste raskeveokite turuosa eeldatavat suurenemist. |
| --- | --- |

(18)

Elektrilised raskeveokid vajavad oluliselt teistsugust laadimistaristut kui elektrilised kergsõidukid. Praegu puudub liidus üldsusele juurdepääsetav elektriliste raskeveokite taristu aga peaaegu täielikult ja sellise taristu kasutuselevõttu tuleb kiirendada. Vahemaapõhiseid sihte TEN-T võrgus, kus tehakse asjakohaselt vahet TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu vahel, üleöölaadimistaristu sihte ning linnatranspordisõlmi hõlmavaid sihte ühendav lähenemisviis peaks tagama, et kogu liidus luuakse elektriliste raskeveokite jaoks piisav üldsusele juurdepääsetav laadimistaristu, et toetada akutoitega elektriliste raskeveokite turuosa eeldatavat suurenemist.

| (19) | TEN-T võrgus tuleks kasutusele võtta piisav arv raskeveokite üldsusele juurdepääsetavaid kiirlaadimispunkte, et tagada kogu liidus täielik ühendatus. Sellel taristul peaks olema piisav väljundvõimsus, et raskeveokeid oleks võimalik laadida juhile seadusega ette nähtud puhkeaja jooksul. Selleks et võtta arvesse aega, mis on vajalik laadimistaristu planeerimiseks, projekteerimiseks ja kasutuselevõtuks, mis võib hõlmata elektrivõrgu laiendamist või uuendamist teatavates piirkondades, maa omandamist, keskkonnalubasid ja vajaduse korral riigihankelepingute sõlmimist, ning selleks et kohaneda elektriliste raskeveokite järkjärgulise kasutuselevõtuga, tuleks selliste sõidukite üldsusele juurdepääsetav laadimistaristu järk-järgult kasutusele võtta alates 2025. aastast, et katta 2030. aastaks kogu TEN-T võrk. |
| --- | --- |

(19)

TEN-T võrgus tuleks kasutusele võtta piisav arv raskeveokite üldsusele juurdepääsetavaid kiirlaadimispunkte, et tagada kogu liidus täielik ühendatus. Sellel taristul peaks olema piisav väljundvõimsus, et raskeveokeid oleks võimalik laadida juhile seadusega ette nähtud puhkeaja jooksul. Selleks et võtta arvesse aega, mis on vajalik laadimistaristu planeerimiseks, projekteerimiseks ja kasutuselevõtuks, mis võib hõlmata elektrivõrgu laiendamist või uuendamist teatavates piirkondades, maa omandamist, keskkonnalubasid ja vajaduse korral riigihankelepingute sõlmimist, ning selleks et kohaneda elektriliste raskeveokite järkjärgulise kasutuselevõtuga, tuleks selliste sõidukite üldsusele juurdepääsetav laadimistaristu järk-järgult kasutusele võtta alates 2025. aastast, et katta 2030. aastaks kogu TEN-T võrk.

| (20) | Laadimistaristu kasutuselevõtul TEN-T teedevõrgus peaksid kõik TEN-T teedevõrgus kasutusele võetavad laadimisjaamad asuma TEN-T teedevõrgus või kuni 3 km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast mahasõidukohast. |
| --- | --- |

(20)

Laadimistaristu kasutuselevõtul TEN-T teedevõrgus peaksid kõik TEN-T teedevõrgus kasutusele võetavad laadimisjaamad asuma TEN-T teedevõrgus või kuni 3 km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast mahasõidukohast.

| (21) | Mõnes liikmesriigis on käimas TEN-T võrgu lõikude ajakohastamine, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (9) sätestatud nõudeid. Seda tehes peaksid liikmesriigid püüdma tagada, et käesolevas määruses sätestatud nõudeid laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtuks TEN-T võrgus täidetakse terviklikult, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist, ning viisil, mis tagab määruse (EL) nr 1315/2013 ja käesoleva määruse koordineeritud rakendamise. |
| --- | --- |

(21)

Mõnes liikmesriigis on käimas TEN-T võrgu lõikude ajakohastamine, et täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1315/2013 (9) sätestatud nõudeid. Seda tehes peaksid liikmesriigid püüdma tagada, et käesolevas määruses sätestatud nõudeid laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtuks TEN-T võrgus täidetakse terviklikult, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist, ning viisil, mis tagab määruse (EL) nr 1315/2013 ja käesoleva määruse koordineeritud rakendamise.

| (22) | Praegu toimub uute elektrilistele raskeveokitele mõeldud laadimistaristu standardite väljatöötamine. Seepärast peaks komisjon kaaluma laadimisparkides asuvate laadimisjaamade individuaalse väljundvõimsuse suurendamist niipea, kui uued ühtsed tehnilised kirjeldused on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(22)

Praegu toimub uute elektrilistele raskeveokitele mõeldud laadimistaristu standardite väljatöötamine. Seepärast peaks komisjon kaaluma laadimisparkides asuvate laadimisjaamade individuaalse väljundvõimsuse suurendamist niipea, kui uued ühtsed tehnilised kirjeldused on kättesaadavad.

| (23) | TEN-T võrgus tuleks laadimistaristut täiendada linnatranspordisõlmedesse paigaldatava üldsusele juurdepääsetava kiirlaadimistaristuga. Kõnealune taristu on vajalik eelkõige selleks, et pakkuda laadimisvõimalusi kaubaveokitele ja pikamaaveokite laadimist sihtkohas. Elektriliste kergsõidukite laadimispunktid linnapiirkondades peaksid siiski kuuluma riikliku sõidukipargipõhise sihi alla. Lisaks kiirlaadimispunktidele TEN-T võrgus ja linnatranspordisõlmedes peaks elektrilistel raskeveokitel olema võimalik kasutada ka põhitranspordivõrgus üleöölaadimist võimaldavat üldsusele juurdepääsetavat laadimistaristut, et toetada eelkõige kaugveosektori elektrifitseerimist. |
| --- | --- |

(23)

TEN-T võrgus tuleks laadimistaristut täiendada linnatranspordisõlmedesse paigaldatava üldsusele juurdepääsetava kiirlaadimistaristuga. Kõnealune taristu on vajalik eelkõige selleks, et pakkuda laadimisvõimalusi kaubaveokitele ja pikamaaveokite laadimist sihtkohas. Elektriliste kergsõidukite laadimispunktid linnapiirkondades peaksid siiski kuuluma riikliku sõidukipargipõhise sihi alla. Lisaks kiirlaadimispunktidele TEN-T võrgus ja linnatranspordisõlmedes peaks elektrilistel raskeveokitel olema võimalik kasutada ka põhitranspordivõrgus üleöölaadimist võimaldavat üldsusele juurdepääsetavat laadimistaristut, et toetada eelkõige kaugveosektori elektrifitseerimist.

| (24) | Selleks et vältida investeeringuid, mis oleksid ebaproportsionaalsed võrreldes TEN-T võrgu mõne maantee liiklusmahuga, mille puhul laadimistaristu kasutuselevõtt ei oleks sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude seisukohast põhjendatud, peaks liikmesriigil olema võimalik ette näha, et üks üldsusele juurdepääsetav laadimispark teenindab mõlemat sõidusuunda, tingimusel et täidetud on muud ühe sõidusuuna suhtes kohaldatavad nõuded laadimisparkide vahelise maksimaalse vahekauguse, laadimispargi kogu väljundvõimsuse ja laadimisparkides asuvate laadimispunktide arvu kohta. Teise võimalusena peaks liikmesriikidel olema võimalik vähendada elektriliste kergsõidukite või elektriliste raskeveokite selliste laadimisparkide kogu väljundvõimsust, mis asuvad TEN-T teedevõrgus, kus kas elektriliste kergsõidukite või elektriliste raskeveokite liiklusmaht on väike. Samal eesmärgil peaks liikmesriikidel olema võimalik TEN-T põhivõrgu väga väikese liiklusmahuga maanteede puhul ka lubada, et elektriliste kergsõidukite või elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetav laadimisparkide maksimaalne vahekaugus võib olla suurem. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et vältida investeeringuid, mis oleksid ebaproportsionaalsed võrreldes TEN-T võrgu mõne maantee liiklusmahuga, mille puhul laadimistaristu kasutuselevõtt ei oleks sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude seisukohast põhjendatud, peaks liikmesriigil olema võimalik ette näha, et üks üldsusele juurdepääsetav laadimispark teenindab mõlemat sõidusuunda, tingimusel et täidetud on muud ühe sõidusuuna suhtes kohaldatavad nõuded laadimisparkide vahelise maksimaalse vahekauguse, laadimispargi kogu väljundvõimsuse ja laadimisparkides asuvate laadimispunktide arvu kohta. Teise võimalusena peaks liikmesriikidel olema võimalik vähendada elektriliste kergsõidukite või elektriliste raskeveokite selliste laadimisparkide kogu väljundvõimsust, mis asuvad TEN-T teedevõrgus, kus kas elektriliste kergsõidukite või elektriliste raskeveokite liiklusmaht on väike. Samal eesmärgil peaks liikmesriikidel olema võimalik TEN-T põhivõrgu väga väikese liiklusmahuga maanteede puhul ka lubada, et elektriliste kergsõidukite või elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetav laadimisparkide maksimaalne vahekaugus võib olla suurem.

| (25) | Võttes arvesse seda, et Küpros on saar ja tal puudub maismaaühendus teiste liikmesriikide ja mandriga, ning tema TEN-T teedevõrgu piiratud ulatust, on selles liikmesriigis raskeveokitega toimuvate pikamaavedude maht piiratud. Kuna elektriliste raskeveokite igapäevane läbisõit on Küprosel piiratud, kaetakse nende laadimisvajadused peamiselt üleöölaadimisvõimsusega eramaal, näiteks depoodes. Seetõttu, kui Küpros peaks täitma käesolevas määruses sätestatud nõuded raskeveokite üldsusele juurdepääsetavate laadimisparkide minimaalse katvuse kohta oma territooriumil, pidades silmas TEN-T võrgus asuvate laadimisparkide kogu väljundvõimsust ja nende laadimisparkide vahelist maksimaalset kaugust, oleks see tema jaoks ebaproportsionaalne ja tarbetu kohustus. Sellest tulenevalt peaks Küprosel olema võimalik esitada komisjonile põhjendatud loataotlus, et kohaldada kõnealuste nõuetega seoses leebemaid nõudeid, tingimusel et need leebemad nõuded ei takista kõnealuses liikmesriigis elektriliste raskeveokite liiklemist. |
| --- | --- |

(25)

Võttes arvesse seda, et Küpros on saar ja tal puudub maismaaühendus teiste liikmesriikide ja mandriga, ning tema TEN-T teedevõrgu piiratud ulatust, on selles liikmesriigis raskeveokitega toimuvate pikamaavedude maht piiratud. Kuna elektriliste raskeveokite igapäevane läbisõit on Küprosel piiratud, kaetakse nende laadimisvajadused peamiselt üleöölaadimisvõimsusega eramaal, näiteks depoodes. Seetõttu, kui Küpros peaks täitma käesolevas määruses sätestatud nõuded raskeveokite üldsusele juurdepääsetavate laadimisparkide minimaalse katvuse kohta oma territooriumil, pidades silmas TEN-T võrgus asuvate laadimisparkide kogu väljundvõimsust ja nende laadimisparkide vahelist maksimaalset kaugust, oleks see tema jaoks ebaproportsionaalne ja tarbetu kohustus. Sellest tulenevalt peaks Küprosel olema võimalik esitada komisjonile põhjendatud loataotlus, et kohaldada kõnealuste nõuetega seoses leebemaid nõudeid, tingimusel et need leebemad nõuded ei takista kõnealuses liikmesriigis elektriliste raskeveokite liiklemist.

| (26) | Elektrisõidukite omanikud kasutavad eeldatavasti suurel määral enda territooriumil või elu- ja mitteeluhoonete ühisparklates asuvaid laadimispunkte. Kuigi juhtmetaristu ja laadimispunktide kasutuselevõttu sellistes hoonetes reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/31/EL (10), on oluline, et liikmesriigid võtavad üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide kasutuselevõttu kavandades arvesse sellise erataristu kättesaadavust. |
| --- | --- |

(26)

Elektrisõidukite omanikud kasutavad eeldatavasti suurel määral enda territooriumil või elu- ja mitteeluhoonete ühisparklates asuvaid laadimispunkte. Kuigi juhtmetaristu ja laadimispunktide kasutuselevõttu sellistes hoonetes reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2010/31/EL (10), on oluline, et liikmesriigid võtavad üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide kasutuselevõttu kavandades arvesse sellise erataristu kättesaadavust.

| (27) | Sama oluline on ka elektriliste raskeveokite laadimistaristu kasutuselevõtt üldsusele juurdepääsmatul eramaal, näiteks eradepoodes ja logistikakeskustes, et tagada üleöö ja sihtkohas toimuv laadimine. Avaliku sektori asutused peaksid läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike kehtestamisel kaaluma meetmete võtmist, et tagada elektrilistele raskeveokitele asjakohase taristu olemasolu üleöö ja sihtkohas toimuva laadimise jaoks. |
| --- | --- |

(27)

Sama oluline on ka elektriliste raskeveokite laadimistaristu kasutuselevõtt üldsusele juurdepääsmatul eramaal, näiteks eradepoodes ja logistikakeskustes, et tagada üleöö ja sihtkohas toimuv laadimine. Avaliku sektori asutused peaksid läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike kehtestamisel kaaluma meetmete võtmist, et tagada elektrilistele raskeveokitele asjakohase taristu olemasolu üleöö ja sihtkohas toimuva laadimise jaoks.

| (28) | Kooskõlas komisjoni 23. märtsi 2017. aasta teatise „Euroopa koostalitlusvõime raamistik. Rakendusstrateegia“ põhimõtetega sõltub võimalus töötada välja täiustatud digitaalteenused, sealhulgas lepingupõhised makselahendused, ja tagada kasutaja läbipaistev teavitamine digitaalsete vahendite abil selliste digitaalselt ühendatud nutilaadimispunktide kasutuselevõtust, mis toetavad digitaalselt ühendatud ja koostalitlusliku taristu loomist. Need nutilaadimispunktid peaksid hõlmama füüsilisi omadusi ja tehnilist kirjeldust (riist- ja tarkvara), mis on vajalikud andmete reaalajas saatmiseks ja vastuvõtmiseks, võimaldades teabe liikumist nendest andmetest sõltuvate turuosaliste vahel, et laadimispunktide käitajad, liikuvusteenuse osutajad, e-rändlusplatvormid, jaotusvõrguettevõtjad ja lõpuks lõppkasutajad saaksid laadimiskogemust täielikult kujundada. |
| --- | --- |

(28)

Kooskõlas komisjoni 23. märtsi 2017. aasta teatise „Euroopa koostalitlusvõime raamistik. Rakendusstrateegia“ põhimõtetega sõltub võimalus töötada välja täiustatud digitaalteenused, sealhulgas lepingupõhised makselahendused, ja tagada kasutaja läbipaistev teavitamine digitaalsete vahendite abil selliste digitaalselt ühendatud nutilaadimispunktide kasutuselevõtust, mis toetavad digitaalselt ühendatud ja koostalitlusliku taristu loomist. Need nutilaadimispunktid peaksid hõlmama füüsilisi omadusi ja tehnilist kirjeldust (riist- ja tarkvara), mis on vajalikud andmete reaalajas saatmiseks ja vastuvõtmiseks, võimaldades teabe liikumist nendest andmetest sõltuvate turuosaliste vahel, et laadimispunktide käitajad, liikuvusteenuse osutajad, e-rändlusplatvormid, jaotusvõrguettevõtjad ja lõpuks lõppkasutajad saaksid laadimiskogemust täielikult kujundada.

| (29) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/944 (11) määratletud nutiarvestisüsteemid võimaldavad anda reaalajas andmeid, mis on vajalikud elektrivõrgu stabiilsuse tagamiseks ja laadimisteenuste ratsionaalse kasutamise soodustamiseks. Nutiarvestisüsteemid võimaldavad mõõta energiakasutust reaalajas ning pakkuda täpset ja läbipaistvat teavet kulude kohta ning soodustavad nii koos nutilaadimispunktidega laadimist ajal, mil üldine elektrinõudlus on väike ja energiahinnad madalad. Nutiarvestisüsteemide kasutamine koos nutilaadimispunktidega võimaldab optimeerida laadimist, millest saavad kasu elektrisüsteem ja lõppkasutajad. Liikmesriigid peaksid soodustama nutiarvestisüsteemide kasutamist elektrisõidukite laadimiseks üldsusele juurdepääsetavates laadimisjaamades, kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, ning tagama, et kõnealused süsteemid vastavad direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 20 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/944 (11) määratletud nutiarvestisüsteemid võimaldavad anda reaalajas andmeid, mis on vajalikud elektrivõrgu stabiilsuse tagamiseks ja laadimisteenuste ratsionaalse kasutamise soodustamiseks. Nutiarvestisüsteemid võimaldavad mõõta energiakasutust reaalajas ning pakkuda täpset ja läbipaistvat teavet kulude kohta ning soodustavad nii koos nutilaadimispunktidega laadimist ajal, mil üldine elektrinõudlus on väike ja energiahinnad madalad. Nutiarvestisüsteemide kasutamine koos nutilaadimispunktidega võimaldab optimeerida laadimist, millest saavad kasu elektrisüsteem ja lõppkasutajad. Liikmesriigid peaksid soodustama nutiarvestisüsteemide kasutamist elektrisõidukite laadimiseks üldsusele juurdepääsetavates laadimisjaamades, kui see on tehniliselt teostatav ja majanduslikult põhjendatud, ning tagama, et kõnealused süsteemid vastavad direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 20 sätestatud nõuetele.

| (30) | Maantee-, raudtee-, mere- ja muude transpordiliikide puhul kasutatavate elektrisõidukite arvu kasv nõuab laadimistoimingute optimeerimist ja haldamist viisil, mis ei põhjusta ülekoormust ning kasutab täiel määral ära taastuvelektri kättesaadavust ja süsteemi madalaid elektrihindu. Elektrisõidukite edasist integreerimist elektrisüsteemi aitaks hõlbustada eelkõige nutilaadimine, kuna see võimaldab agregeerimisel põhinevat tarbimiskaja. Süsteemi integreerimist saab veelgi hõlbustada kahesuunalise laadimisega (sõidukilt võrgule), samas kui nuti- ja kahesuunaline laadimine võib vähendada ka tarbija laadimiskulusid. Kõik laadimispunktid, mis on ehitatud või renoveeritud pärast 13. aprilli 2024, peaksid seetõttu nutilaadimist võimaldama. Lisaks tuleks koostalitlusvõime tagamiseks vastu võtta nuti- ja kahesuunalist laadimist toetavad sidestandardid. |
| --- | --- |

(30)

Maantee-, raudtee-, mere- ja muude transpordiliikide puhul kasutatavate elektrisõidukite arvu kasv nõuab laadimistoimingute optimeerimist ja haldamist viisil, mis ei põhjusta ülekoormust ning kasutab täiel määral ära taastuvelektri kättesaadavust ja süsteemi madalaid elektrihindu. Elektrisõidukite edasist integreerimist elektrisüsteemi aitaks hõlbustada eelkõige nutilaadimine, kuna see võimaldab agregeerimisel põhinevat tarbimiskaja. Süsteemi integreerimist saab veelgi hõlbustada kahesuunalise laadimisega (sõidukilt võrgule), samas kui nuti- ja kahesuunaline laadimine võib vähendada ka tarbija laadimiskulusid. Kõik laadimispunktid, mis on ehitatud või renoveeritud pärast 13. aprilli 2024, peaksid seetõttu nutilaadimist võimaldama. Lisaks tuleks koostalitlusvõime tagamiseks vastu võtta nuti- ja kahesuunalist laadimist toetavad sidestandardid.

| (31) | Elektrisõidukite võrgutaristu ja võrguvälise taristu arendamine, selle taristu ja elektrisüsteemi koostoime ning elektromobiilsuse turu eri osaliste õigused ja kohustused peavad olema direktiivis (EL) 2019/944 kehtestatud põhimõtetega kooskõlas. Sellega seoses peaksid jaotusvõrguettevõtjad tegema mittediskrimineerival viisil koostööd kõigi isikutega, kes rajavad või käitavad üldsusele juurdepääsetavaid laadimispunkte. Liidu elektritarnijate juurdepääs laadimispunktidele ei tohiks piirata direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 66 sätestatud erandite kohaldamist. |
| --- | --- |

(31)

Elektrisõidukite võrgutaristu ja võrguvälise taristu arendamine, selle taristu ja elektrisüsteemi koostoime ning elektromobiilsuse turu eri osaliste õigused ja kohustused peavad olema direktiivis (EL) 2019/944 kehtestatud põhimõtetega kooskõlas. Sellega seoses peaksid jaotusvõrguettevõtjad tegema mittediskrimineerival viisil koostööd kõigi isikutega, kes rajavad või käitavad üldsusele juurdepääsetavaid laadimispunkte. Liidu elektritarnijate juurdepääs laadimispunktidele ei tohiks piirata direktiivi (EL) 2019/944 artiklis 66 sätestatud erandite kohaldamist.

| (32) | Elektrisõidukite laadimispunktide rajamine ja käitamine peaks toimuma konkurentsipõhisel turul, millele on avatud juurdepääs kõikidel laadimistaristu rajamisest või käitamisest huvitatud isikutel. Võttes arvesse elektrisõidukite laadimispunktide alternatiivsete asukohtade piiratust kiirteedel, on eriti murettekitavad olemasolevad kiirteede kontsessioonilepingud, mis puudutavad näiteks tavapäraseid tanklaid või puhkealasid, kuna need lepingud võivad kehtida väga pikka aega ja mõnikord ei ole neil isegi kindlat kehtivuse lõpptähtaega. Liikmesriigid peaksid võimaluste piires ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/23/EL (12) püüdma konkurentsi tingimustes sõlmida uusi kontsessioonilepinguid just laadimisjaamade rajamiseks olemasolevatel puhkealadel, mis asuvad kiirteedel või nende kõrval, et vältida laienemist rohealadele ning piirata kasutuselevõtukulusid ja võimaldada uutel tulijatel turule tulla. |
| --- | --- |

(32)

Elektrisõidukite laadimispunktide rajamine ja käitamine peaks toimuma konkurentsipõhisel turul, millele on avatud juurdepääs kõikidel laadimistaristu rajamisest või käitamisest huvitatud isikutel. Võttes arvesse elektrisõidukite laadimispunktide alternatiivsete asukohtade piiratust kiirteedel, on eriti murettekitavad olemasolevad kiirteede kontsessioonilepingud, mis puudutavad näiteks tavapäraseid tanklaid või puhkealasid, kuna need lepingud võivad kehtida väga pikka aega ja mõnikord ei ole neil isegi kindlat kehtivuse lõpptähtaega. Liikmesriigid peaksid võimaluste piires ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/23/EL (12) püüdma konkurentsi tingimustes sõlmida uusi kontsessioonilepinguid just laadimisjaamade rajamiseks olemasolevatel puhkealadel, mis asuvad kiirteedel või nende kõrval, et vältida laienemist rohealadele ning piirata kasutuselevõtukulusid ja võimaldada uutel tulijatel turule tulla.

| (33) | Hindade läbipaistvus on oluline, et tagada sujuv ja lihtne laadimine ja tankimine. Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajatele tuleks enne laadimis- või tankimiskorra algust anda täpset hinnateavet. Hind tuleks esitada selgelt struktureeritud viisil, nii et lõppkasutaja saaks käitaja küsitava hinna komponendid laadimis- või tankimiskorra maksumuse arvutamisel ja kogukulu prognoosimisel kindlaks teha. Samuti peaks laadimisjaamade käitajal olema lubatud võtta lisatasusid, muu hulgas selleks, et vältida laadimispunkti kasutamise takistamist teiste kasutajate poolt, tingimusel et need tasud on selgelt esitatud ja neist teatatakse enne laadimiskorra algust. Kui korrapõhise laadimise hind on esitatud asjaomasel veebilehel, peaks see olema selgelt esitatud ka samal veebilehel, mida kasutatakse laadimis- või tankimiskorra eest tasumiseks. Nõuete kehtestamine käitajatele ja liikuvusteenuste osutajatele tagaks tarbijatele tagatised ja prognoositavuse ning aitaks seega tagada elektromobiilsuse kasutuselevõtu algetappides kindlustunde. Samuti soodustaks see akutoitega elektrisõidukite ja vesinikkütusega sõidukite kiiret kasutuselevõttu, mis on oluline liidu suuremate kliimaeesmärkide ja komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ sätestatud prioriteetide saavutamiseks. Hinnad peaksid olema mõistlikud ega tohiks ületada kantud kulusid ja mõistlikku kasumimarginaali. Need hinnanõuded ei piira liikmesriikide õigust määrata kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/6/EÜ (13) kindlaks laadimisjaamast laaditava elektri kohaldatav ühikuhind. |
| --- | --- |

(33)

Hindade läbipaistvus on oluline, et tagada sujuv ja lihtne laadimine ja tankimine. Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajatele tuleks enne laadimis- või tankimiskorra algust anda täpset hinnateavet. Hind tuleks esitada selgelt struktureeritud viisil, nii et lõppkasutaja saaks käitaja küsitava hinna komponendid laadimis- või tankimiskorra maksumuse arvutamisel ja kogukulu prognoosimisel kindlaks teha. Samuti peaks laadimisjaamade käitajal olema lubatud võtta lisatasusid, muu hulgas selleks, et vältida laadimispunkti kasutamise takistamist teiste kasutajate poolt, tingimusel et need tasud on selgelt esitatud ja neist teatatakse enne laadimiskorra algust. Kui korrapõhise laadimise hind on esitatud asjaomasel veebilehel, peaks see olema selgelt esitatud ka samal veebilehel, mida kasutatakse laadimis- või tankimiskorra eest tasumiseks. Nõuete kehtestamine käitajatele ja liikuvusteenuste osutajatele tagaks tarbijatele tagatised ja prognoositavuse ning aitaks seega tagada elektromobiilsuse kasutuselevõtu algetappides kindlustunde. Samuti soodustaks see akutoitega elektrisõidukite ja vesinikkütusega sõidukite kiiret kasutuselevõttu, mis on oluline liidu suuremate kliimaeesmärkide ja komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ sätestatud prioriteetide saavutamiseks. Hinnad peaksid olema mõistlikud ega tohiks ületada kantud kulusid ja mõistlikku kasumimarginaali. Need hinnanõuded ei piira liikmesriikide õigust määrata kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/6/EÜ (13) kindlaks laadimisjaamast laaditava elektri kohaldatav ühikuhind.

| (34) | Turule tuleb aja jooksul uusi teenuseid, et võimaldada elektrisõidukite kasutamist. Liikmesriikide pakutavad stiimulid ja võetavad siduvad meetmed, nagu kindlaksmääratud laadimispunktide kohustuslik rändlussuutlikkus, on mänginud selliste uute teenuste arendamisel olulist rolli. Selliseid uusi teenuseid pakkuvad üksused, näiteks liikuvusteenuse osutajad, peaksid saama tegutseda õiglastes turutingimustes. Eelkõige ei tohiks laadimispunktide käitajad kohelda mõnda liikuvusteenuse osutajat põhjendamatult soodsamalt, näiteks kehtestades põhjendamatult erinevaid hindu, mis võib takistada konkurentsi ja lõppkokkuvõttes tuua kaasa kõrgemad hinnad tarbijatele. Selleks et tagada üleminek uutele teenustele ja et selliste sõidukite kasutajad saaksid kasutada laadimistaristut kõikjal liidus hõlpsasti ja takistusteta, peaksid liikmesriigid jälgima laadimisturu arengut. Käesoleva määruse läbivaatamisel peaks komisjon võtma meetmeid, kui seda nõuavad turusuundumused, näiteks lõppkasutajatele osutatavate teenuste piirangud, tarbijat eksitavad ja hinna läbipaistvust takistavad teenused, või äritavad, mis võivad piirata konkurentsi. |
| --- | --- |

(34)

Turule tuleb aja jooksul uusi teenuseid, et võimaldada elektrisõidukite kasutamist. Liikmesriikide pakutavad stiimulid ja võetavad siduvad meetmed, nagu kindlaksmääratud laadimispunktide kohustuslik rändlussuutlikkus, on mänginud selliste uute teenuste arendamisel olulist rolli. Selliseid uusi teenuseid pakkuvad üksused, näiteks liikuvusteenuse osutajad, peaksid saama tegutseda õiglastes turutingimustes. Eelkõige ei tohiks laadimispunktide käitajad kohelda mõnda liikuvusteenuse osutajat põhjendamatult soodsamalt, näiteks kehtestades põhjendamatult erinevaid hindu, mis võib takistada konkurentsi ja lõppkokkuvõttes tuua kaasa kõrgemad hinnad tarbijatele. Selleks et tagada üleminek uutele teenustele ja et selliste sõidukite kasutajad saaksid kasutada laadimistaristut kõikjal liidus hõlpsasti ja takistusteta, peaksid liikmesriigid jälgima laadimisturu arengut. Käesoleva määruse läbivaatamisel peaks komisjon võtma meetmeid, kui seda nõuavad turusuundumused, näiteks lõppkasutajatele osutatavate teenuste piirangud, tarbijat eksitavad ja hinna läbipaistvust takistavad teenused, või äritavad, mis võivad piirata konkurentsi.

| (35) | Vesinikkütusega sõidukite turuosa on praegu väga väike. Siiski on oluline võtta kasutusele piisav vesinikutankimistaristu, et muuta võimalikuks vesinikkütusega sõidukite ulatuslik kasutuselevõtt, nagu on ette nähtud komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatises „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“. Praegu kasutatakse vesinikutankimispunkte vaid mõnes liikmesriigis ja üldiselt need raskeveokitele ei sobi. Seetõttu ei ole vesinikkütusega sõidukitel võimalik liikuda kogu liidus. Üldsusele juurdepääsetavate vesinikutankimispunktide kohustuslikud kasutuselevõtusihid peaksid tagama, et kogu TEN-T põhivõrgus rajatakse piisavalt tihe vesinikutankimispunktide võrgustik, et vesinikkütusega kergsõidukitel ja raskeveokitel oleks võimalik kogu liidus sujuvalt liikuda. Vesinikutankimistaristu kasutuselevõtuks TEN-T võrgus peaksid kõik TEN-T teedevõrgus kasutusele võetavad vesinikutanklad asuma TEN-T teedevõrgus või kuni 10 km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast mahasõidukohast. |
| --- | --- |

(35)

Vesinikkütusega sõidukite turuosa on praegu väga väike. Siiski on oluline võtta kasutusele piisav vesinikutankimistaristu, et muuta võimalikuks vesinikkütusega sõidukite ulatuslik kasutuselevõtt, nagu on ette nähtud komisjoni 8. juuli 2020. aasta teatises „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“. Praegu kasutatakse vesinikutankimispunkte vaid mõnes liikmesriigis ja üldiselt need raskeveokitele ei sobi. Seetõttu ei ole vesinikkütusega sõidukitel võimalik liikuda kogu liidus. Üldsusele juurdepääsetavate vesinikutankimispunktide kohustuslikud kasutuselevõtusihid peaksid tagama, et kogu TEN-T põhivõrgus rajatakse piisavalt tihe vesinikutankimispunktide võrgustik, et vesinikkütusega kergsõidukitel ja raskeveokitel oleks võimalik kogu liidus sujuvalt liikuda. Vesinikutankimistaristu kasutuselevõtuks TEN-T võrgus peaksid kõik TEN-T teedevõrgus kasutusele võetavad vesinikutanklad asuma TEN-T teedevõrgus või kuni 10 km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast mahasõidukohast.

| (36) | Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajad peaksid saama laadida ja tankida korrapõhiselt ning maksta kergesti ja mugavalt kõikides üldsusele juurdepääsetavates laadimis- ja tankimispunktides, ilma et neil oleks vaja sõlmida lepingut laadimis- või tankimispunkti käitaja või liikuvusteenuse osutajaga. Seepärast peaksid kõik üldsusele juurdepääsetavad laadimis- ja tankimispunktid aktsepteerima korrapõhiseks laadimiseks või tankimiseks liidus laialdaselt kasutatavaid makseviise, eelkõige elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid. Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kasutusele võetud taristu puhul tuleks nende nõuete kohaldamine edasi lükata. Selline korrapõhine makseviis peaks olema tarbijatele alati kättesaadav, isegi kui laadimis- või tankimispunktis on võimalik teha lepingupõhiseid makseid. |
| --- | --- |

(36)

Alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite kasutajad peaksid saama laadida ja tankida korrapõhiselt ning maksta kergesti ja mugavalt kõikides üldsusele juurdepääsetavates laadimis- ja tankimispunktides, ilma et neil oleks vaja sõlmida lepingut laadimis- või tankimispunkti käitaja või liikuvusteenuse osutajaga. Seepärast peaksid kõik üldsusele juurdepääsetavad laadimis- ja tankimispunktid aktsepteerima korrapõhiseks laadimiseks või tankimiseks liidus laialdaselt kasutatavaid makseviise, eelkõige elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid. Enne käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva kasutusele võetud taristu puhul tuleks nende nõuete kohaldamine edasi lükata. Selline korrapõhine makseviis peaks olema tarbijatele alati kättesaadav, isegi kui laadimis- või tankimispunktis on võimalik teha lepingupõhiseid makseid.

| (37) | Lõppkasutajatel peaks sõiduki margist olenemata olema võimalik üldsusele juurdepääsetavatele laadimisjaamadele ligi pääseda ja neid kasutajasõbralikul ja mittediskrimineerival viisil kasutada. |
| --- | --- |

(37)

Lõppkasutajatel peaks sõiduki margist olenemata olema võimalik üldsusele juurdepääsetavatele laadimisjaamadele ligi pääseda ja neid kasutajasõbralikul ja mittediskrimineerival viisil kasutada.

| (38) | Transporditaristu peaks võimaldama sujuvat liikuvust ja ligipääsu kõigile kasutajatele, sealhulgas eakatele, piiratud liikumisvõimega inimestele ja puuetega inimestele. Põhimõtteliselt tuleks kõik laadimisjaamad ja tanklad ning laadimisjaamade ja tanklate asukohad kavandada nii, et need on ligipääsetavad ja kasutajasõbralikud võimalikult suurele osale elanikkonnast, eelkõige eakatele, piiratud liikumisvõimega inimestele ja puuetega inimestele. Selleks tuleks näiteks tagada, et parkimiskoha ümber on piisavalt ruumi, et laadimisjaam ei ole paigaldatud äärekividega pinnale, et laadimisjaama nupud või ekraan on sobival kõrgusel ning laadimiskaablite ja tankimisvoolikute kaal on selline, et nõrgematel inimestel on neid kerge käsitseda. Lisaks peaksid olema juurdepääsetavad laadimisjaamade kasutajaliidesed. Sellega seoses tuleks laadimis- ja tankimistaristu suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/882 (14) sätestatud ligipääsetavusnõudeid. |
| --- | --- |

(38)

Transporditaristu peaks võimaldama sujuvat liikuvust ja ligipääsu kõigile kasutajatele, sealhulgas eakatele, piiratud liikumisvõimega inimestele ja puuetega inimestele. Põhimõtteliselt tuleks kõik laadimisjaamad ja tanklad ning laadimisjaamade ja tanklate asukohad kavandada nii, et need on ligipääsetavad ja kasutajasõbralikud võimalikult suurele osale elanikkonnast, eelkõige eakatele, piiratud liikumisvõimega inimestele ja puuetega inimestele. Selleks tuleks näiteks tagada, et parkimiskoha ümber on piisavalt ruumi, et laadimisjaam ei ole paigaldatud äärekividega pinnale, et laadimisjaama nupud või ekraan on sobival kõrgusel ning laadimiskaablite ja tankimisvoolikute kaal on selline, et nõrgematel inimestel on neid kerge käsitseda. Lisaks peaksid olema juurdepääsetavad laadimisjaamade kasutajaliidesed. Sellega seoses tuleks laadimis- ja tankimistaristu suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/882 (14) sätestatud ligipääsetavusnõudeid.

| (39) | Kasutajate ohutuse ja turvalisuse tagamiseks, eelkõige järelevalveta laadimisjaamades, võiks laadimisjaamad varustada hädaabinuppudega ning nendes võiks kuvada hädaabiteenistuste kontaktandmed, tagada piisava valgustuse või võtta muid asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(39)

Kasutajate ohutuse ja turvalisuse tagamiseks, eelkõige järelevalveta laadimisjaamades, võiks laadimisjaamad varustada hädaabinuppudega ning nendes võiks kuvada hädaabiteenistuste kontaktandmed, tagada piisava valgustuse või võtta muid asjakohaseid meetmeid.

| (40) | Vesinikkütusega sõidukid peaksid saama tankida sihtkohas või selle lähedal, mis tavaliselt asub linnapiirkonnas. Selleks et tagada sihtkohas üldsusele juurdepääsetava tankimise võimalus vähemalt peamistes linnapiirkondades, tuleks vesinikutanklad luua kõigis linnatranspordisõlmedes, nagu on määratletud määruses (EL) nr 1315/2013. Linnatranspordisõlmede piires peaksid ametiasutused kaaluma vesinikutanklate kasutuselevõtmist mitmeliigilise kaubaveo sõlmpunktides, kuna need on raskeveokite tüüpiline sihtkoht ning võimaldaksid kasutada vesinikku ka muude transpordiliikide, näiteks raudtee- ja siseveetranspordi jaoks. TEN-T nõude täitmiseks peaks piisama ühest linnatranspordisõlmes asuvast üldsusele juurdepääsetavast vesinikutanklast, tingimusel et tankla võimsuse siht on saavutatud. |
| --- | --- |

(40)

Vesinikkütusega sõidukid peaksid saama tankida sihtkohas või selle lähedal, mis tavaliselt asub linnapiirkonnas. Selleks et tagada sihtkohas üldsusele juurdepääsetava tankimise võimalus vähemalt peamistes linnapiirkondades, tuleks vesinikutanklad luua kõigis linnatranspordisõlmedes, nagu on määratletud määruses (EL) nr 1315/2013. Linnatranspordisõlmede piires peaksid ametiasutused kaaluma vesinikutanklate kasutuselevõtmist mitmeliigilise kaubaveo sõlmpunktides, kuna need on raskeveokite tüüpiline sihtkoht ning võimaldaksid kasutada vesinikku ka muude transpordiliikide, näiteks raudtee- ja siseveetranspordi jaoks. TEN-T nõude täitmiseks peaks piisama ühest linnatranspordisõlmes asuvast üldsusele juurdepääsetavast vesinikutanklast, tingimusel et tankla võimsuse siht on saavutatud.

| (41) | Praeguses taristu kasutuselevõtu varajases etapis valitseb endiselt teatav ebakindlus selles osas, millist liiki sõidukid turule tulevad ja millist liiki tehnoloogiaid hakatakse laialdaselt kasutama. Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegias toodi esile, et vesinikkütusega sõidukite massiline varajane kasutuselevõtt on kõige tõenäolisem raskeveokite segmendis. Seepärast tuleks vesinikutankimistaristu rajamisel keskenduda esialgu sellele segmendile, võimaldades ühtlasi ka kergsõidukitel üldsusele juurdepääsetavates vesinikutanklates tankida. Koostalitlusvõime tagamiseks peaksid kõik üldsusele juurdepääsetavad vesinikutanklad pakkuma gaasilist vesinikku vähemalt rõhuga 700 baari. Taristu väljaarendamisel tuleks arvesse võtta ka selliste uute tehnoloogiate esilekerkimist nagu vedela vesiniku tehnoloogia, mida saab kasutada suurema hulga eri raskeveokite puhul ja millest saab eeldatavasti osa sõidukitootjate eelistatud tehnoloogiavalik. |
| --- | --- |

(41)

Praeguses taristu kasutuselevõtu varajases etapis valitseb endiselt teatav ebakindlus selles osas, millist liiki sõidukid turule tulevad ja millist liiki tehnoloogiaid hakatakse laialdaselt kasutama. Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegias toodi esile, et vesinikkütusega sõidukite massiline varajane kasutuselevõtt on kõige tõenäolisem raskeveokite segmendis. Seepärast tuleks vesinikutankimistaristu rajamisel keskenduda esialgu sellele segmendile, võimaldades ühtlasi ka kergsõidukitel üldsusele juurdepääsetavates vesinikutanklates tankida. Koostalitlusvõime tagamiseks peaksid kõik üldsusele juurdepääsetavad vesinikutanklad pakkuma gaasilist vesinikku vähemalt rõhuga 700 baari. Taristu väljaarendamisel tuleks arvesse võtta ka selliste uute tehnoloogiate esilekerkimist nagu vedela vesiniku tehnoloogia, mida saab kasutada suurema hulga eri raskeveokite puhul ja millest saab eeldatavasti osa sõidukitootjate eelistatud tehnoloogiavalik.

| (42) | Uute tehnoloogiate arendamine nõuab koordineerimist kõigi sidusrühmade vahel. Näiteks selliseid algatusi nagu nõukogu määrusega (EL) 2021/2085 (15) loodud Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte tuleks kasutada ka selleks, et hõlbustada ja võimendada rahastamist erasektori vahenditest, et saavutada määruses seatud sihid. |
| --- | --- |

(42)

Uute tehnoloogiate arendamine nõuab koordineerimist kõigi sidusrühmade vahel. Näiteks selliseid algatusi nagu nõukogu määrusega (EL) 2021/2085 (15) loodud Saastevaba Vesiniku Ühisettevõte tuleks kasutada ka selleks, et hõlbustada ja võimendada rahastamist erasektori vahenditest, et saavutada määruses seatud sihid.

| (43) | Liidus on seatud üles mitu veeldatud metaani tankimispunkti, millega juba toetatakse veeldatud metaanil töötavate raskeveokite liiklemist. Veeldatud metaani taristu kasutuselevõtu aluseks peaks jääma TEN-T põhivõrk, kuna see hõlmab peamisi liiklusvooge ja võimaldab piiriülest ühendatust kogu liidus. Direktiivis 2014/94/EL soovitati sellised tankimispunktid võtta TEN-T põhivõrgus kasutusele iga 400 km tagant. Siiski on üksikute lünkade olemasolu võrgus takistanud selle sihi saavutamist. Liikmesriigid peaksid saavutama kõnealuse sihi ja kõrvaldama allesjäänud lüngad 2025. aastaks, pärast mida seda sihti enam ei kohaldata. |
| --- | --- |

(43)

Liidus on seatud üles mitu veeldatud metaani tankimispunkti, millega juba toetatakse veeldatud metaanil töötavate raskeveokite liiklemist. Veeldatud metaani taristu kasutuselevõtu aluseks peaks jääma TEN-T põhivõrk, kuna see hõlmab peamisi liiklusvooge ja võimaldab piiriülest ühendatust kogu liidus. Direktiivis 2014/94/EL soovitati sellised tankimispunktid võtta TEN-T põhivõrgus kasutusele iga 400 km tagant. Siiski on üksikute lünkade olemasolu võrgus takistanud selle sihi saavutamist. Liikmesriigid peaksid saavutama kõnealuse sihi ja kõrvaldama allesjäänud lüngad 2025. aastaks, pärast mida seda sihti enam ei kohaldata.

| (44) | Käesolevas määruses tuleks mõistet „veeldatud metaan“ mõista kui veeldatud maagaasi, veeldatud biogaasi või sünteetilist veeldatud metaani, sealhulgas nende kütuste segusid. Määratletud mõiste „veeldatud metaan“ kasutamine ei muuda muudes liidu õigusaktides määratletud eraldiseisvate kütuste (veeldatud maagaas, veeldatud biogaas või sünteetiline veeldatud metaan) määratlust ega koostist. |
| --- | --- |

(44)

Käesolevas määruses tuleks mõistet „veeldatud metaan“ mõista kui veeldatud maagaasi, veeldatud biogaasi või sünteetilist veeldatud metaani, sealhulgas nende kütuste segusid. Määratletud mõiste „veeldatud metaan“ kasutamine ei muuda muudes liidu õigusaktides määratletud eraldiseisvate kütuste (veeldatud maagaas, veeldatud biogaas või sünteetiline veeldatud metaan) määratlust ega koostist.

| (45) | Paiksed või teisaldatavad kaldaäärse elektritoite agregaadid võimaldavad varustada meretransporti ja siseveelaevandust puhta energiaga ning aidata vähendada merelaevade ja siseveelaevade keskkonna-, kliima- ja tervisemõju, eelkõige mis puudutab sadamaid ümbritsevate linnapiirkondade õhu kvaliteeti. Määruse (EL) 2023/1805 kohaselt peavad merekonteineri- ja merereisilaevade käitajad vähendama kai ääres sildumisel laevade tekitatavat heidet. Nende nõuete täitmiseks peaksid kohustuslikud kasutuselevõtusihid tagama, et selle sektori jaoks on TEN-T põhivõrgu meresadamates ja TEN-T üldvõrgu meresadamates kai ääres sildunud laevadele olemas piisav kaldaäärne elektritoide. Seepärast on tähtis sätestada selged kaldalt tuleva elektri taristu TEN-T sadamates kasutuselevõtu sihid. Võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikidel on sadamate jaoks erinevad juhtimismudelid, peaks liikmesriikidel kõnealuste sihtide saavutamiseks olema võimalik otsustada, kuidas nad taristu oma sadamates ja eri terminalides vastavalt oma vajadustele kasutusele võtavad. On oluline, et sadamates ja, kui see on asjakohane, terminalide vahel võetaks kasutusele taristu, kus maksimaalne investeeringutasuvus ja kasutusmäär annavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja õhusaaste vähendamise näol suurimat keskkonnakasu. |
| --- | --- |

(45)

Paiksed või teisaldatavad kaldaäärse elektritoite agregaadid võimaldavad varustada meretransporti ja siseveelaevandust puhta energiaga ning aidata vähendada merelaevade ja siseveelaevade keskkonna-, kliima- ja tervisemõju, eelkõige mis puudutab sadamaid ümbritsevate linnapiirkondade õhu kvaliteeti. Määruse (EL) 2023/1805 kohaselt peavad merekonteineri- ja merereisilaevade käitajad vähendama kai ääres sildumisel laevade tekitatavat heidet. Nende nõuete täitmiseks peaksid kohustuslikud kasutuselevõtusihid tagama, et selle sektori jaoks on TEN-T põhivõrgu meresadamates ja TEN-T üldvõrgu meresadamates kai ääres sildunud laevadele olemas piisav kaldaäärne elektritoide. Seepärast on tähtis sätestada selged kaldalt tuleva elektri taristu TEN-T sadamates kasutuselevõtu sihid. Võttes arvesse asjaolu, et liikmesriikidel on sadamate jaoks erinevad juhtimismudelid, peaks liikmesriikidel kõnealuste sihtide saavutamiseks olema võimalik otsustada, kuidas nad taristu oma sadamates ja eri terminalides vastavalt oma vajadustele kasutusele võtavad. On oluline, et sadamates ja, kui see on asjakohane, terminalide vahel võetaks kasutusele taristu, kus maksimaalne investeeringutasuvus ja kasutusmäär annavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja õhusaaste vähendamise näol suurimat keskkonnakasu.

| (46) | Merelaevade kaldaäärse elektritoite kavandamine, arendamine ja kasutuselevõtt nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi, et ühitada pakkumine ja nõudlus. Seepärast peaksid kõik avaliku ja erasektori sidusrühmad nii laeva kui ka sadama poolel ning kõik muud asjaomased turuosalised koordineerima oma tegevust nii, et igapäevane tegevus oleks sujuv. |
| --- | --- |

(46)

Merelaevade kaldaäärse elektritoite kavandamine, arendamine ja kasutuselevõtt nõuab kooskõlastatud lähenemisviisi, et ühitada pakkumine ja nõudlus. Seepärast peaksid kõik avaliku ja erasektori sidusrühmad nii laeva kui ka sadama poolel ning kõik muud asjaomased turuosalised koordineerima oma tegevust nii, et igapäevane tegevus oleks sujuv.

| (47) | Oluline on vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja tagada, et praegu tehtavad avaliku ja erasektori investeeringud oleksid tulevikukindlad ja aitaksid kaasa Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud kliimaneutraalsuse saavutamisele. Kaldalt tuleva elektritoite kasutuselevõttu meresadamates tuleb vaadelda koos kasvuhoonegaaside netonullheite ja nullsaaste samaväärsete alternatiivsete tehnoloogiate praeguse ja tulevase kasutuselevõtuga, eelkõige seoses selliste tehnoloogiatega, mis vähendavad heidet ja saastet nii sadamakai ääres seismise kui ka navigeerimise ajal. |
| --- | --- |

(47)

Oluline on vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja tagada, et praegu tehtavad avaliku ja erasektori investeeringud oleksid tulevikukindlad ja aitaksid kaasa Euroopa rohelises kokkuleppes sätestatud kliimaneutraalsuse saavutamisele. Kaldalt tuleva elektritoite kasutuselevõttu meresadamates tuleb vaadelda koos kasvuhoonegaaside netonullheite ja nullsaaste samaväärsete alternatiivsete tehnoloogiate praeguse ja tulevase kasutuselevõtuga, eelkõige seoses selliste tehnoloogiatega, mis vähendavad heidet ja saastet nii sadamakai ääres seismise kui ka navigeerimise ajal.

| (48) | Merekonteinerilaevadele ja merereisilaevadele, mis kai ääres sildunult ühe laeva kohta kõige rohkem heidet tekitavad laevakategooriad, tuleks tagada kaldaäärne elektritoide esmajärjekorras. Selleks et võtta arvesse kai ääres sildunud eri merereisilaevade elektrinõudlust ja sadama käitamise iseärasusi, on vaja eristada merereisilaevade nõudeid, mis kohalduvad ro-ro-reisiparvlaevadele ja kiirreisilaevadele ning muudele merereisilaevadele. |
| --- | --- |

(48)

Merekonteinerilaevadele ja merereisilaevadele, mis kai ääres sildunult ühe laeva kohta kõige rohkem heidet tekitavad laevakategooriad, tuleks tagada kaldaäärne elektritoide esmajärjekorras. Selleks et võtta arvesse kai ääres sildunud eri merereisilaevade elektrinõudlust ja sadama käitamise iseärasusi, on vaja eristada merereisilaevade nõudeid, mis kohalduvad ro-ro-reisiparvlaevadele ja kiirreisilaevadele ning muudele merereisilaevadele.

| (49) | Kohustuslike kasutuselevõtusihtide puhul tuleks arvesse võtta teenindatavate laevade liike ja meresadamate liiklusmahtu. Meresadamate suhtes, kus teatavatesse laevakategooriatesse kuuluvate laevade liiklusmaht on iga-aastase sadamakülastuste keskmise arvu järgi väike, ei tuleks selliste laevakategooriate suhtes kehtivaid kasutuselevõtusihte kohaldada, et vältida sellise võimsuse ülesseadmist, mida ei kasutata ära. Samuti ei peaks kohustuslikud sihid keskenduma maksimaalsele elektrinõudlusele, vaid piisavalt suurele mahule, et vältida võimsuse alakasutamist ja võtta arvesse sadama käitamise iseärasusi. |
| --- | --- |

(49)

Kohustuslike kasutuselevõtusihtide puhul tuleks arvesse võtta teenindatavate laevade liike ja meresadamate liiklusmahtu. Meresadamate suhtes, kus teatavatesse laevakategooriatesse kuuluvate laevade liiklusmaht on iga-aastase sadamakülastuste keskmise arvu järgi väike, ei tuleks selliste laevakategooriate suhtes kehtivaid kasutuselevõtusihte kohaldada, et vältida sellise võimsuse ülesseadmist, mida ei kasutata ära. Samuti ei peaks kohustuslikud sihid keskenduma maksimaalsele elektrinõudlusele, vaid piisavalt suurele mahule, et vältida võimsuse alakasutamist ja võtta arvesse sadama käitamise iseärasusi.

| (50) | Sadamakülastuste arvu kindlakstegemisel ei tuleks arvesse võtta lühiajalisi sadamakülastusi, heitevaba tehnoloogiat kasutavate laevade sadamakülastusi, plaaniväliseid sadamakülastusi ohutuse tagamiseks või inimelude päästmiseks merel ning sadamakülastusi erakorraliste asjaolude puhul, mis nõuavad energia tootmist pardal, ning sadamakülastusi hädaolukorras, mis kujutab otsest ohtu elule, laevale või keskkonnale, või sadamakülastusi muudel vääramatust jõust tulenevatel põhjustel. |
| --- | --- |

(50)

Sadamakülastuste arvu kindlakstegemisel ei tuleks arvesse võtta lühiajalisi sadamakülastusi, heitevaba tehnoloogiat kasutavate laevade sadamakülastusi, plaaniväliseid sadamakülastusi ohutuse tagamiseks või inimelude päästmiseks merel ning sadamakülastusi erakorraliste asjaolude puhul, mis nõuavad energia tootmist pardal, ning sadamakülastusi hädaolukorras, mis kujutab otsest ohtu elule, laevale või keskkonnale, või sadamakülastusi muudel vääramatust jõust tulenevatel põhjustel.

| (51) | Meretransport on liidu saarte ja äärepoolseimate piirkondade ning Ceuta ja Melilla ühtekuuluvuse ja majandusarengu jaoks oluline ühenduslüli. Kõnealuste saarte, piirkondade ja territooriumide elektritootmisvõimsus ei pruugi alati olla piisav, et rahuldada elektrinõudlust kaldaäärse elektritoite pakkumiseks. Sellisel juhul tuleks kõnealused saared, piirkonnad ja territooriumid kaldaäärse elektritoitega varustamise nõudest vabastada, välja arvatud juhul kui ja seni kuni selline elektriühendus on mandriga või asjakohasel juhul naaberriikidega loodud või on olemas piisav kohapeal mittefossiilsetest energiaallikatest toodetud võimsus. |
| --- | --- |

(51)

Meretransport on liidu saarte ja äärepoolseimate piirkondade ning Ceuta ja Melilla ühtekuuluvuse ja majandusarengu jaoks oluline ühenduslüli. Kõnealuste saarte, piirkondade ja territooriumide elektritootmisvõimsus ei pruugi alati olla piisav, et rahuldada elektrinõudlust kaldaäärse elektritoite pakkumiseks. Sellisel juhul tuleks kõnealused saared, piirkonnad ja territooriumid kaldaäärse elektritoitega varustamise nõudest vabastada, välja arvatud juhul kui ja seni kuni selline elektriühendus on mandriga või asjakohasel juhul naaberriikidega loodud või on olemas piisav kohapeal mittefossiilsetest energiaallikatest toodetud võimsus.

| (52) | TEN-T põhivõrgu meresadamates peaks asjakohane arv veeldatud metaani tankimispunkte olema kättesaadav 2025. aastaks. Selle taristu kasutuselevõttu peaks suunama turunõudlus. Veeldatud metaani tankimispunktide hulka kuuluvad veeldatud metaani terminalid, paagid, tsisternpoolhaagised, tsisternveokid, teisaldatavad konteinerid, punkerlaevad ja -praamid. |
| --- | --- |

(52)

TEN-T põhivõrgu meresadamates peaks asjakohane arv veeldatud metaani tankimispunkte olema kättesaadav 2025. aastaks. Selle taristu kasutuselevõttu peaks suunama turunõudlus. Veeldatud metaani tankimispunktide hulka kuuluvad veeldatud metaani terminalid, paagid, tsisternpoolhaagised, tsisternveokid, teisaldatavad konteinerid, punkerlaevad ja -praamid.

| (53) | Kaldaäärset elektritoidet pakkuvad rajatised tuleks kasutusele võtta ka TEN-T võrgu siseveesadamates. |
| --- | --- |

(53)

Kaldaäärset elektritoidet pakkuvad rajatised tuleks kasutusele võtta ka TEN-T võrgu siseveesadamates.

| (54) | Välise elektritoite kasutamine peaks asendama mootori kasutamist, kui õhusõiduk seisab lennujaamas. See peaks vähendama saasteainete heidet ja müraemissiooni, parandama õhu kvaliteeti ja vähendama õhusõidukite mõju kliimamuutustele. Seepärast tuleks kogu ärilise lennutranspordi tegevuse puhul tagada väline elektrivarustus ajal, mil õhusõiduk seisab TEN-T võrgu lennujaamas terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaigas või terminalist eemal asuvas õhusõiduki seisupaigas. Välise elektrivarustuse tagamiseks õhusõidukitele võiks nii terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaikades kui ka terminalist eemal asuvates seisupaikades kasutada paikseid või teisaldatavaid maapealse toite agregaate. Kuigi õhusõidukitel peaks olema võimalik kasutada välist elektritoidet kõikides äriliseks lennutranspordiks kasutatavates terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaikades ja terminalist eemal asuvates seisupaikades, ei ole vaja, et igas seisupaigas oleks vähemalt oma paikne või teisaldatav maapealse toite agregaat, sest üks paikne või teisaldatav maapealse toite agregaat saab teenindada mitut seisupaika ja seda saab kasutada vastavalt operatiivsetele vajadusele. |
| --- | --- |

(54)

Välise elektritoite kasutamine peaks asendama mootori kasutamist, kui õhusõiduk seisab lennujaamas. See peaks vähendama saasteainete heidet ja müraemissiooni, parandama õhu kvaliteeti ja vähendama õhusõidukite mõju kliimamuutustele. Seepärast tuleks kogu ärilise lennutranspordi tegevuse puhul tagada väline elektrivarustus ajal, mil õhusõiduk seisab TEN-T võrgu lennujaamas terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaigas või terminalist eemal asuvas õhusõiduki seisupaigas. Välise elektrivarustuse tagamiseks õhusõidukitele võiks nii terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaikades kui ka terminalist eemal asuvates seisupaikades kasutada paikseid või teisaldatavaid maapealse toite agregaate. Kuigi õhusõidukitel peaks olema võimalik kasutada välist elektritoidet kõikides äriliseks lennutranspordiks kasutatavates terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaikades ja terminalist eemal asuvates seisupaikades, ei ole vaja, et igas seisupaigas oleks vähemalt oma paikne või teisaldatav maapealse toite agregaat, sest üks paikne või teisaldatav maapealse toite agregaat saab teenindada mitut seisupaika ja seda saab kasutada vastavalt operatiivsetele vajadusele.

| (55) | Liikmesriigid peaksid lennujaamades seisvatele õhusõidukitele elektritoite tagamisel edendama asjakohasel juhul lennujaama juhtorgan koostööd maapealse teeninduse teenuste osutajatega ning, kui see on asjakohane, omakäitlust teostavate lennujaamakasutajatega. Liikmesriigid peaksid seda tegema eelkõige nõukogu direktiivi 96/67/EÜ (16) kohaselt loodud lennujaama kasutajate komitee kaudu. |
| --- | --- |

(55)

Liikmesriigid peaksid lennujaamades seisvatele õhusõidukitele elektritoite tagamisel edendama asjakohasel juhul lennujaama juhtorgan koostööd maapealse teeninduse teenuste osutajatega ning, kui see on asjakohane, omakäitlust teostavate lennujaamakasutajatega. Liikmesriigid peaksid seda tegema eelkõige nõukogu direktiivi 96/67/EÜ (16) kohaselt loodud lennujaama kasutajate komitee kaudu.

| (56) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik vabastada TEN-T võrgu lennujaamad, kus viimase kolme aasta kohta arvutatuna on tehtud keskmiselt vähem kui 10 000 kommertslendu aastas, kohustusest varustada elektriga kõiki terminalist eemal asuvates õhusõiduki seisupaikades seisvaid õhusõidukeid. Lendude arvu silmas pidades ei pruugi investeerimis- ja hoolduskulud, mis on seotud nimetatud TEN-T võrgu lennujaamades terminalist eemal asuvates õhusõiduki seisupaikades seisvate õhusõidukite elektrivarustusega, olla proportsionaalsed sellest saadav keskkonnakasuga, eriti lennujaamade CO2 heidet vähendavate tõhusamate investeeringutega võrreldes. |
| --- | --- |

(56)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik vabastada TEN-T võrgu lennujaamad, kus viimase kolme aasta kohta arvutatuna on tehtud keskmiselt vähem kui 10 000 kommertslendu aastas, kohustusest varustada elektriga kõiki terminalist eemal asuvates õhusõiduki seisupaikades seisvaid õhusõidukeid. Lendude arvu silmas pidades ei pruugi investeerimis- ja hoolduskulud, mis on seotud nimetatud TEN-T võrgu lennujaamades terminalist eemal asuvates õhusõiduki seisupaikades seisvate õhusõidukite elektrivarustusega, olla proportsionaalsed sellest saadav keskkonnakasuga, eriti lennujaamade CO2 heidet vähendavate tõhusamate investeeringutega võrreldes.

| (57) | Kooskõlas direktiiviga 2014/94/EL on liikmesriigid kehtestanud riiklikud poliitikaraamistikud, milles on esitatud eesmärgid ja kavad, et tagada nende eesmärkide saavutamine. Nii riikliku poliitikaraamistiku kui ka direktiivi 2014/94/EL hindamine on toonud liikmesriikides esile vajaduse ambitsioonikama ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi järele, pidades silmas, et alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite, eelkõige elektrisõidukite kasutuselevõtt eeldatavasti kiireneb. Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide ja liidu kliimeesmärkide saavutamiseks on kõigi transpordiliikide jaoks vaja ka alternatiive fossiilkütustele. Olemasolevad riiklikud poliitikaraamistikud tuleks läbi vaadata, et selgelt kirjeldada, kuidas liikmesriigid kavatsevad vastata nõudlusele üldsusele juurdepääsetava laadimis- ja tankimistaristu järele, mis on kohustuslike sihtidega ettenähtust palju suurem. Läbivaadatud riiklikes poliitikaraamistikes võiks käsitleda ka transpordiliike, mille jaoks kohustuslikke kasutuselevõtu sihte kehtestatud ei ole. Liikmesriigid peaksid läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike rakendamisel tehtud edusammudest korrapäraselt aru andma. |
| --- | --- |

(57)

Kooskõlas direktiiviga 2014/94/EL on liikmesriigid kehtestanud riiklikud poliitikaraamistikud, milles on esitatud eesmärgid ja kavad, et tagada nende eesmärkide saavutamine. Nii riikliku poliitikaraamistiku kui ka direktiivi 2014/94/EL hindamine on toonud liikmesriikides esile vajaduse ambitsioonikama ja paremini kooskõlastatud lähenemisviisi järele, pidades silmas, et alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite, eelkõige elektrisõidukite kasutuselevõtt eeldatavasti kiireneb. Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide ja liidu kliimeesmärkide saavutamiseks on kõigi transpordiliikide jaoks vaja ka alternatiive fossiilkütustele. Olemasolevad riiklikud poliitikaraamistikud tuleks läbi vaadata, et selgelt kirjeldada, kuidas liikmesriigid kavatsevad vastata nõudlusele üldsusele juurdepääsetava laadimis- ja tankimistaristu järele, mis on kohustuslike sihtidega ettenähtust palju suurem. Läbivaadatud riiklikes poliitikaraamistikes võiks käsitleda ka transpordiliike, mille jaoks kohustuslikke kasutuselevõtu sihte kehtestatud ei ole. Liikmesriigid peaksid läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike rakendamisel tehtud edusammudest korrapäraselt aru andma.

| (58) | Lisaks peaksid liikmesriigid korrapäraselt hindama, kuidas laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine aitaks kaasa sellele, et elektrisõidukid muudaksid energiasüsteemi veelgi paindlikumaks ja võimaldaksid süsteemi veelgi rohkem taastuvelektrit kaasata. Hindamisel tuleks kindlaks määrata asjakohased meetmed, mida tuleb rakendada, et tagada taristu planeerimise kooskõla vastava võrgu planeerimisega, et täita käesolevas määruses sätestatud nõuded. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (17) ja direktiivi (EL) 2019/944 kohaldamist, peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et elektrivõrk kataks käesoleva määrusega ette nähtud laadimistaristu elektrinõudluse. Selleks peaksid liikmesriigid elektrivõrku ajakohastama ja hooldama, et see suudaks transpordisektori praeguse ja kasvava elektrinõudlusega toime tulla. |
| --- | --- |

(58)

Lisaks peaksid liikmesriigid korrapäraselt hindama, kuidas laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine aitaks kaasa sellele, et elektrisõidukid muudaksid energiasüsteemi veelgi paindlikumaks ja võimaldaksid süsteemi veelgi rohkem taastuvelektrit kaasata. Hindamisel tuleks kindlaks määrata asjakohased meetmed, mida tuleb rakendada, et tagada taristu planeerimise kooskõla vastava võrgu planeerimisega, et täita käesolevas määruses sätestatud nõuded. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (17) ja direktiivi (EL) 2019/944 kohaldamist, peaksid liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et elektrivõrk kataks käesoleva määrusega ette nähtud laadimistaristu elektrinõudluse. Selleks peaksid liikmesriigid elektrivõrku ajakohastama ja hooldama, et see suudaks transpordisektori praeguse ja kasvava elektrinõudlusega toime tulla.

| (59) | Läbivaadatud riiklikud poliitikaraamistikud peaksid hõlmama toetusmeetmeid alternatiivkütuste turu arendamiseks, sealhulgas vajaliku alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning asjaomase tööstusharuga, võttes samal ajal arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi. Lisaks tuleks läbivaadatud riiklikes poliitikaraamistikes kirjeldada kõnealuse taristu planeerimise ning taristuga seotud lubade andmise ja hangete üldist riiklikku raamistikku, teha kindlaks takistused ja määrata kindlaks meetmed nende kõrvaldamiseks, nii et taristu kasutuselevõtu ja kasutamise vaheline aeg jääks mõistlikkuse piiridesse ning taristut oleks võimalik kiiremini täies mahus kasutusele võtta. Riiklike poliitikaraamistike läbivaatamisel on oluline järgida tehnoloogilise neutraalsuse ja energiatõhususe esikohale seadmise üldpõhimõtteid. Liikmesriigid peaksid loetlema kõik võetud või kavandatavad meetmed. |
| --- | --- |

(59)

Läbivaadatud riiklikud poliitikaraamistikud peaksid hõlmama toetusmeetmeid alternatiivkütuste turu arendamiseks, sealhulgas vajaliku alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks tihedas koostöös piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning asjaomase tööstusharuga, võttes samal ajal arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi. Lisaks tuleks läbivaadatud riiklikes poliitikaraamistikes kirjeldada kõnealuse taristu planeerimise ning taristuga seotud lubade andmise ja hangete üldist riiklikku raamistikku, teha kindlaks takistused ja määrata kindlaks meetmed nende kõrvaldamiseks, nii et taristu kasutuselevõtu ja kasutamise vaheline aeg jääks mõistlikkuse piiridesse ning taristut oleks võimalik kiiremini täies mahus kasutusele võtta. Riiklike poliitikaraamistike läbivaatamisel on oluline järgida tehnoloogilise neutraalsuse ja energiatõhususe esikohale seadmise üldpõhimõtteid. Liikmesriigid peaksid loetlema kõik võetud või kavandatavad meetmed.

| (60) | Komisjon peaks liikmesriikide läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike väljatöötamist ja rakendamist hõlbustama, edendades liikmesriikide vahelist teabe ja parimate tavade vahetamist. Samuti peaks igal liikmesriigil olema võimalik määrata alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu riiklik koordinaator, kelle ülesanne on teha järelevalvet riikliku poliitikaraamistiku riikliku koordineerimise ja rakendamise üle. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon peaks liikmesriikide läbivaadatud riiklike poliitikaraamistike väljatöötamist ja rakendamist hõlbustama, edendades liikmesriikide vahelist teabe ja parimate tavade vahetamist. Samuti peaks igal liikmesriigil olema võimalik määrata alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu riiklik koordinaator, kelle ülesanne on teha järelevalvet riikliku poliitikaraamistiku riikliku koordineerimise ja rakendamise üle.

| (61) | Selleks et edendada alternatiivkütuseid ja arendada asjakohast taristut, peaksid riiklikud poliitikaraamistikud andma ülevaate olukorrast, väljavaadetest ja kavandatavatest algatustest, et edendada alternatiivkütuseid sektorites, kus süsinikuheidet on raske vähendada, nagu lennundus, meretransport, siseveelaevandus ning raudteetransport nendes raudteelõikudes, mida ei saa elektrifitseerida. Eelkõige peaksid liikmesriigid tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega andma ülevaate olukorrast, väljavaadetest ja kavandatavatest algatustest siseveelaevanduses süsinikuheite vähendamiseks TEN-T võrgus. Samuti võiks välja töötada pikaajalised süsinikuheite vähendamise strateegiad TEN-T võrgu sadamate ja TEN-T võrgu lennujaamade jaoks, keskendudes eelkõige taristu kasutuselevõtule vähese heitega ja heiteta laevade ja õhusõidukite jaoks ning raudteeliinide jaoks, mida ei elektrifitseerita. Nende strateegiate alusel ning riikide turuosa ning liikluse osakaalu andmeid ja turuprognoose arvesse võttes peaks komisjon käesoleva määruse läbi vaatama, et kehtestada nendele sektoritele kohustuslikud lisasihid. |
| --- | --- |

(61)

Selleks et edendada alternatiivkütuseid ja arendada asjakohast taristut, peaksid riiklikud poliitikaraamistikud andma ülevaate olukorrast, väljavaadetest ja kavandatavatest algatustest, et edendada alternatiivkütuseid sektorites, kus süsinikuheidet on raske vähendada, nagu lennundus, meretransport, siseveelaevandus ning raudteetransport nendes raudteelõikudes, mida ei saa elektrifitseerida. Eelkõige peaksid liikmesriigid tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega andma ülevaate olukorrast, väljavaadetest ja kavandatavatest algatustest siseveelaevanduses süsinikuheite vähendamiseks TEN-T võrgus. Samuti võiks välja töötada pikaajalised süsinikuheite vähendamise strateegiad TEN-T võrgu sadamate ja TEN-T võrgu lennujaamade jaoks, keskendudes eelkõige taristu kasutuselevõtule vähese heitega ja heiteta laevade ja õhusõidukite jaoks ning raudteeliinide jaoks, mida ei elektrifitseerita. Nende strateegiate alusel ning riikide turuosa ning liikluse osakaalu andmeid ja turuprognoose arvesse võttes peaks komisjon käesoleva määruse läbi vaatama, et kehtestada nendele sektoritele kohustuslikud lisasihid.

| (62) | Alternatiivkütuste tehnoloogia arendamine on oluline ka raudteede jaoks, kus raudteelõigu otsene elektrifitseerimine ei pruugi olla võimalik näiteks teenuse kulutõhususe tõttu. Diiselrongidelt üleminekuks raudteesektoris on kättesaadavad erinevad tehnoloogiad, sealhulgas otsene elektrifitseerimine, akutoitega rongid ja vesinikurakendused. Nende tehnoloogiate arendamiseks on vaja liikmesriikides kasutusele võtta sobiv laadimis- ja tankimistaristu. |
| --- | --- |

(62)

Alternatiivkütuste tehnoloogia arendamine on oluline ka raudteede jaoks, kus raudteelõigu otsene elektrifitseerimine ei pruugi olla võimalik näiteks teenuse kulutõhususe tõttu. Diiselrongidelt üleminekuks raudteesektoris on kättesaadavad erinevad tehnoloogiad, sealhulgas otsene elektrifitseerimine, akutoitega rongid ja vesinikurakendused. Nende tehnoloogiate arendamiseks on vaja liikmesriikides kasutusele võtta sobiv laadimis- ja tankimistaristu.

| (63) | Liikmesriigid peaksid kasutama mitmesuguseid regulatiivseid ja mitteregulatiivseid stiimuleid ja meetmeid, et saavutada kohustuslikud sihid ja rakendada oma riiklikke poliitikaraamistikke tihedas koostöös erasektori osalejatega, kellel peaks olema alternatiivkütuste taristu arendamise toetamisel keskne roll. |
| --- | --- |

(63)

Liikmesriigid peaksid kasutama mitmesuguseid regulatiivseid ja mitteregulatiivseid stiimuleid ja meetmeid, et saavutada kohustuslikud sihid ja rakendada oma riiklikke poliitikaraamistikke tihedas koostöös erasektori osalejatega, kellel peaks olema alternatiivkütuste taristu arendamise toetamisel keskne roll.

| (64) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/33/EÜ (18) nähakse ette keskkonnasõbralike busside ja heiteta busside minimaalse osakaalu riiklikud hanke-eesmärgid, kui keskkonnasõbralikes bussides kasutatakse käesolevas määruses määratletud alternatiivkütuseid. Kuna üha rohkem ühistranspordiasutusi ja käitajaid lähevad nende kohustuslike sihtide saavutamiseks üle keskkonnasõbralikele ja heiteta bussidele, on oluline, et liikmesriigid lisaksid bussidele vajaliku laadimis- ja tankimistaristu sihipärase edendamise ja arendamise olulise osana oma riiklikesse poliitikaraamistikesse. Samuti on oluline see, et liikmesriigid looksid ja säilitaksid asjakohased vahendid, et edendada busside laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ka erisõidukiparkide, eelkõige keskkonnasõbralike ja heiteta busside jaoks kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(64)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/33/EÜ (18) nähakse ette keskkonnasõbralike busside ja heiteta busside minimaalse osakaalu riiklikud hanke-eesmärgid, kui keskkonnasõbralikes bussides kasutatakse käesolevas määruses määratletud alternatiivkütuseid. Kuna üha rohkem ühistranspordiasutusi ja käitajaid lähevad nende kohustuslike sihtide saavutamiseks üle keskkonnasõbralikele ja heiteta bussidele, on oluline, et liikmesriigid lisaksid bussidele vajaliku laadimis- ja tankimistaristu sihipärase edendamise ja arendamise olulise osana oma riiklikesse poliitikaraamistikesse. Samuti on oluline see, et liikmesriigid looksid ja säilitaksid asjakohased vahendid, et edendada busside laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõttu ka erisõidukiparkide, eelkõige keskkonnasõbralike ja heiteta busside jaoks kohalikul tasandil.

| (65) | Kuna mootorsõidukite kütuseliigid muutuvad pidevalt mitmekesisemaks ja kodanike liikuvus maanteedel suureneb jätkuvalt kogu liidus, peab tarbijale antav teave liidu turul tanklates saadaolevate kütuste ning tema sõiduki ühilduvuse kohta eri kütuste või laadimispunktidega olema selge ja kergesti mõistetav. |
| --- | --- |

(65)

Kuna mootorsõidukite kütuseliigid muutuvad pidevalt mitmekesisemaks ja kodanike liikuvus maanteedel suureneb jätkuvalt kogu liidus, peab tarbijale antav teave liidu turul tanklates saadaolevate kütuste ning tema sõiduki ühilduvuse kohta eri kütuste või laadimispunktidega olema selge ja kergesti mõistetav.

| (66) | Lihtne ja kergesti võrreldav teave eri kütuste hinna kohta aitaks tarbijatel paremini hinnata turul saadaolevate kütuste suhtelist maksumust. Seepärast tuleks kõikides asjaomastes tanklates esitada teavitamise eesmärgil teatud alternatiivkütuste ja tavakütuste ühikuhinna võrdlus, mille väljenduseks on „kütusehind 100 km kohta“. Tarbijatele tuleks selgitada, et see võrdlus puudutab liikmesriigi keskmisi kütusehindu, mis võivad asjaomases tankla tegelikest hindadest erineda. Lisaks peaks komisjon, kui see on asjakohane, vaatama läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/94/EÜ (19), tagamaks, et tarbijate teavitamisel kütusesäästust ja CO2 heitest uute sõiduautode turustamisel, nagu on sätestatud kõnealuses direktiivis, võetakse arvesse ja kajastatakse alternatiivkütustele üleminekuga seotud muutusi. |
| --- | --- |

(66)

Lihtne ja kergesti võrreldav teave eri kütuste hinna kohta aitaks tarbijatel paremini hinnata turul saadaolevate kütuste suhtelist maksumust. Seepärast tuleks kõikides asjaomastes tanklates esitada teavitamise eesmärgil teatud alternatiivkütuste ja tavakütuste ühikuhinna võrdlus, mille väljenduseks on „kütusehind 100 km kohta“. Tarbijatele tuleks selgitada, et see võrdlus puudutab liikmesriigi keskmisi kütusehindu, mis võivad asjaomases tankla tegelikest hindadest erineda. Lisaks peaks komisjon, kui see on asjakohane, vaatama läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/94/EÜ (19), tagamaks, et tarbijate teavitamisel kütusesäästust ja CO2 heitest uute sõiduautode turustamisel, nagu on sätestatud kõnealuses direktiivis, võetakse arvesse ja kajastatakse alternatiivkütustele üleminekuga seotud muutusi.

| (67) | Tarbijatele tuleb anda käesoleva määrusega hõlmatud alternatiivkütuste üldsusele juurdepääsetavate laadimis- ja tankimispunktide geograafilise asukoha, omaduste ja pakutavate teenuste kohta piisavalt teavet. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusele juurdepääsetavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või omanikud teeksid asjakohased staatilised ja dünaamilised andmed kättesaadavaks. Tuleks kehtestada nõuded andmeliikide kohta, mis on seotud laadimis- ja tankimisandmete kättesaadavust ja juurdepääsetavust puudutavate asjakohaste andmetega, tuginedes 2022. aastal lõpuleviidud programmi „Alternatiivkütuste laadimis-/tankimispunktidega seotud andmete kogumine ja e-liikuvuses osalejate kordumatud tunnuskoodid“ (IDACS), tulemustele. |
| --- | --- |

(67)

Tarbijatele tuleb anda käesoleva määrusega hõlmatud alternatiivkütuste üldsusele juurdepääsetavate laadimis- ja tankimispunktide geograafilise asukoha, omaduste ja pakutavate teenuste kohta piisavalt teavet. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et üldsusele juurdepääsetavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või omanikud teeksid asjakohased staatilised ja dünaamilised andmed kättesaadavaks. Tuleks kehtestada nõuded andmeliikide kohta, mis on seotud laadimis- ja tankimisandmete kättesaadavust ja juurdepääsetavust puudutavate asjakohaste andmetega, tuginedes 2022. aastal lõpuleviidud programmi „Alternatiivkütuste laadimis-/tankimispunktidega seotud andmete kogumine ja e-liikuvuses osalejate kordumatud tunnuskoodid“ (IDACS), tulemustele.

| (68) | Käesolevas määruses käsitletakse andmeliike, mis on vajalikud konkurentsipõhise ja avatud turu toimimiseks ning on lõppkasutajatele olulised, et nad saaksid teha oma laadimis- ja tankimiskordade kohta teadlikke otsuseid, sealhulgas asjaomaste turuosaliste välja töötatud kvaliteetsete teabeteenuste kaudu. Käesolevas määruses sätestatud andmeliikidega seotud nõudeid tuleks kohaldada ainult selliste andmete suhtes, mis on kättesaadavad digitaalses masinloetavas vormingus. |
| --- | --- |

(68)

Käesolevas määruses käsitletakse andmeliike, mis on vajalikud konkurentsipõhise ja avatud turu toimimiseks ning on lõppkasutajatele olulised, et nad saaksid teha oma laadimis- ja tankimiskordade kohta teadlikke otsuseid, sealhulgas asjaomaste turuosaliste välja töötatud kvaliteetsete teabeteenuste kaudu. Käesolevas määruses sätestatud andmeliikidega seotud nõudeid tuleks kohaldada ainult selliste andmete suhtes, mis on kättesaadavad digitaalses masinloetavas vormingus.

| (69) | Andmetel peaks olema laadimis- ja tankimistaristu nõuetekohases toimimises oluline roll. Kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vorming, esitamise sagedus ja kvaliteet määravad kasutajate vajadustele vastava alternatiivkütuste taristu üldise kvaliteedi. Lisaks peaksid need andmed olema sidusal viisil kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Liikmesriigid peaksid tegema alternatiivkütuste taristu andmed avatud andmetena kättesaadavaks oma riikliku juurdepääsupunkti kaudu kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/670 (20) ja vastavalt lisakirjeldustele, mis täiendavad kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud kirjeldusi. Samuti peaks olema võimalik esitada selliseid andmeid Euroopa ühisele juurdepääsupunktile, mille komisjon peaks looma ja mis peaks toimima ühtse liidu andmeväravana andmetele, mille teevad käitajad kättesaadavaks riiklikes juurdepääsupunktides. Ühine Euroopa juurdepääsupunkt peaks võimaluse korral tuginema Euroopa alternatiivkütuste vaatluskeskuse (EAFO) olemasolevatele struktuuridele ja funktsioonidele koos TENteci infosüsteemiga või see tuleks näiteks teha juurdepääsetavaks sihipärase veebiportaali kaudu. Ühine Euroopa juurdepääsupunkt peaks võimaldama andmekasutajatel andmetele kergesti juurde pääseda, hindu võrrelda ja saada teavet alternatiivkütuste taristu omaduste kohta nagu juurdepääsetavus, kättesaadavus või võimsus. |
| --- | --- |

(69)

Andmetel peaks olema laadimis- ja tankimistaristu nõuetekohases toimimises oluline roll. Kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vorming, esitamise sagedus ja kvaliteet määravad kasutajate vajadustele vastava alternatiivkütuste taristu üldise kvaliteedi. Lisaks peaksid need andmed olema sidusal viisil kättesaadavad kõigis liikmesriikides. Liikmesriigid peaksid tegema alternatiivkütuste taristu andmed avatud andmetena kättesaadavaks oma riikliku juurdepääsupunkti kaudu kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2022/670 (20) ja vastavalt lisakirjeldustele, mis täiendavad kõnealuses delegeeritud määruses sätestatud kirjeldusi. Samuti peaks olema võimalik esitada selliseid andmeid Euroopa ühisele juurdepääsupunktile, mille komisjon peaks looma ja mis peaks toimima ühtse liidu andmeväravana andmetele, mille teevad käitajad kättesaadavaks riiklikes juurdepääsupunktides. Ühine Euroopa juurdepääsupunkt peaks võimaluse korral tuginema Euroopa alternatiivkütuste vaatluskeskuse (EAFO) olemasolevatele struktuuridele ja funktsioonidele koos TENteci infosüsteemiga või see tuleks näiteks teha juurdepääsetavaks sihipärase veebiportaali kaudu. Ühine Euroopa juurdepääsupunkt peaks võimaldama andmekasutajatel andmetele kergesti juurde pääseda, hindu võrrelda ja saada teavet alternatiivkütuste taristu omaduste kohta nagu juurdepääsetavus, kättesaadavus või võimsus.

| (70) | On väga oluline, et kõik elektromobiilsuse sektori osalised saaksid hõlpsalt suhelda digitaalsete vahendite abil, et pakkuda lõppkasutajatele parimat teenusekvaliteeti. Selliseks suhtluseks on vaja, et väärtusahela osalistel oleksid kordumatud tunnuskoodid. Selleks peaksid kõik liikmesriigid looma kordumatute tunnuskoodide väljaandmiseks ja haldamiseks identifitseerimistunnuste registreerimise organisatsiooni, et teha kindlaks vähemalt laadimispunktide käitajad ja liikuvusteenuse osutajad. Iga identifitseerimistunnuste registreerimise organisatsioon peaks koguma teavet oma liikmesriigis juba kasutusel olevate elektromobiilsuse tunnuskoodide kohta, väljastama vajaduse korral laadimispunktide käitajatele ja liikuvusteenuse osutajatele uusi elektromobiilsuse tunnuskoode vastavalt kogu liitu hõlmavale kokkulepitud loogikale, milles elektromobiilsuse tunnuskoodid vormindatakse, ning võimaldama vahetada neid elektromobiilsuse tunnuskoode ja kontrollida nende kordumatust võimaliku tulevase ühise identifitseerimisregistri kaudu. Komisjon peaks andma selliste organisatsioonide loomiseks välja tehnilised suunised, tuginedes programmi „IDACS“ tulemustele. |
| --- | --- |

(70)

On väga oluline, et kõik elektromobiilsuse sektori osalised saaksid hõlpsalt suhelda digitaalsete vahendite abil, et pakkuda lõppkasutajatele parimat teenusekvaliteeti. Selliseks suhtluseks on vaja, et väärtusahela osalistel oleksid kordumatud tunnuskoodid. Selleks peaksid kõik liikmesriigid looma kordumatute tunnuskoodide väljaandmiseks ja haldamiseks identifitseerimistunnuste registreerimise organisatsiooni, et teha kindlaks vähemalt laadimispunktide käitajad ja liikuvusteenuse osutajad. Iga identifitseerimistunnuste registreerimise organisatsioon peaks koguma teavet oma liikmesriigis juba kasutusel olevate elektromobiilsuse tunnuskoodide kohta, väljastama vajaduse korral laadimispunktide käitajatele ja liikuvusteenuse osutajatele uusi elektromobiilsuse tunnuskoode vastavalt kogu liitu hõlmavale kokkulepitud loogikale, milles elektromobiilsuse tunnuskoodid vormindatakse, ning võimaldama vahetada neid elektromobiilsuse tunnuskoode ja kontrollida nende kordumatust võimaliku tulevase ühise identifitseerimisregistri kaudu. Komisjon peaks andma selliste organisatsioonide loomiseks välja tehnilised suunised, tuginedes programmi „IDACS“ tulemustele.

| (71) | Laadimis- ja tankimispunktide koostalitluse tehnilisi kirjeldusi tuleks Euroopa või rahvusvahelistes standardites täpsustada. Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid võtma vastu Euroopa standardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (21) artikliga 10. On oluline, et need standardid põhineksid kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, või kui see on kohaldatav, käimasoleval rahvusvahelisel standardimistööl. Selleks on oluline, et laadimis- ja tankimistaristut käsitlevad Euroopa standardimismenetlused toimuksid kiiresti, pakkudes kohest tuge käesoleva määruse alusel nõutava taristu kavandamise, hankemenetluste ja ehitamise ajakava elluviimiseks. Samuti on oluline algatada või kiirendada statsionaarse ja dünaamilise laadimise jaoks kogu liitu hõlmava ühtlustatud laadimistaristu standardimisprotsesse. |
| --- | --- |

(71)

Laadimis- ja tankimispunktide koostalitluse tehnilisi kirjeldusi tuleks Euroopa või rahvusvahelistes standardites täpsustada. Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid võtma vastu Euroopa standardid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 (21) artikliga 10. On oluline, et need standardid põhineksid kehtivatel rahvusvahelistel standarditel, või kui see on kohaldatav, käimasoleval rahvusvahelisel standardimistööl. Selleks on oluline, et laadimis- ja tankimistaristut käsitlevad Euroopa standardimismenetlused toimuksid kiiresti, pakkudes kohest tuge käesoleva määruse alusel nõutava taristu kavandamise, hankemenetluste ja ehitamise ajakava elluviimiseks. Samuti on oluline algatada või kiirendada statsionaarse ja dünaamilise laadimise jaoks kogu liitu hõlmava ühtlustatud laadimistaristu standardimisprotsesse.

| (72) | Meretransport ja siseveelaevandus vajavad alternatiivkütuste turule sisenemise hõlbustamiseks ja konsolideerimiseks uusi standardeid seoses elektrivarustuse ning vesiniku, metanooli ja ammoniaagi punkerdamisega ning standardeid laevade ja taristu vahelise teabevahetuse kohta. |
| --- | --- |

(72)

Meretransport ja siseveelaevandus vajavad alternatiivkütuste turule sisenemise hõlbustamiseks ja konsolideerimiseks uusi standardeid seoses elektrivarustuse ning vesiniku, metanooli ja ammoniaagi punkerdamisega ning standardeid laevade ja taristu vahelise teabevahetuse kohta.

| (73) | Meretranspordi jaoks töötab ühtsed ja rahvusvaheliselt tunnustatud ohutus- ja keskkonnastandardid välja Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO). Meretranspordi üleilmset olemust arvestades tuleks vältida vastuolu rahvusvaheliste standarditega. Seetõttu peaks liit tagama, et käesoleva määruse kohaselt vastu võetud meretranspordi tehnilised kirjeldused on kooskõlas IMO poolt vastu võetud rahvusvaheliste reeglitega. |
| --- | --- |

(73)

Meretranspordi jaoks töötab ühtsed ja rahvusvaheliselt tunnustatud ohutus- ja keskkonnastandardid välja Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO). Meretranspordi üleilmset olemust arvestades tuleks vältida vastuolu rahvusvaheliste standarditega. Seetõttu peaks liit tagama, et käesoleva määruse kohaselt vastu võetud meretranspordi tehnilised kirjeldused on kooskõlas IMO poolt vastu võetud rahvusvaheliste reeglitega.

| (74) | Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon konsulteerima asjaomaste eksperdirühmadega, eelkõige säästva transpordi foorumi ja Euroopa säästva laevanduse foorumiga. Ekspertidega konsulteerimine on eriti oluline, kui komisjon kavatseb käesoleva määruse alusel vastu võtta delegeeritud õigusakte või rakendusakte. |
| --- | --- |

(74)

Käesoleva määruse kohaldamisel peaks komisjon konsulteerima asjaomaste eksperdirühmadega, eelkõige säästva transpordi foorumi ja Euroopa säästva laevanduse foorumiga. Ekspertidega konsulteerimine on eriti oluline, kui komisjon kavatseb käesoleva määruse alusel vastu võtta delegeeritud õigusakte või rakendusakte.

| (75) | Alternatiivkütuste taristu on kiiresti arenev valdkond. Alternatiivkütuste taristu ühtse turu loomist takistab aga ühtse tehnilise kirjelduse puudumine. Seepärast on vaja kehtestada tehnilised kirjeldused valdkondades, kus ühtsed tehnilised kirjeldused puuduvad, kuid on vajalikud. Eelkõige peaksid tehnilised kirjeldused hõlmama suhtlust elektrisõiduki ja laadimispunkti vahel, suhtlust laadimispunkti ja laadimistarkvara haldussüsteemi (tagasüsteemi) vahel, suhtlust elektrisõidukite rändlusteenusega ja suhtlust elektrivõrguga, kusjuures samal ajal tagatakse küberturvalisuse ning lõpptarbijate isikuandmete kaitse kõrgeim tase. Samuti on vaja kindlaks määrata sobiv juhtimisraamistik ning sõidukite ja võrgu vahelises suhtluses osalejate rollid. Lisaks tuleb arvesse võtta uusi tehnoloogilisi võimalusi, nagu elektriteede süsteeme, sealhulgas dünaamiline elektrivarustus õhuliinidelt pantograafi kaudu, dünaamiline maapealne elektrivarustus voolu juhtivate rööbaste abil ja induktiivne elektrivarustus teekattesse paigaldatud poolide abil. Seoses andmete esitamisega on vaja, et täiendavad andmeliigid, näiteks andmed lõppkasutajatele seotud teenuseid pakkuvate vahendite olemasolu, aktsepteeritavate maksemeetodite, taristus kättesaadavate keelte ning arukate ja kahesuunaliste laadimisteenuste osutamise kohta, lisataks üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide andmetele. |
| --- | --- |

(75)

Alternatiivkütuste taristu on kiiresti arenev valdkond. Alternatiivkütuste taristu ühtse turu loomist takistab aga ühtse tehnilise kirjelduse puudumine. Seepärast on vaja kehtestada tehnilised kirjeldused valdkondades, kus ühtsed tehnilised kirjeldused puuduvad, kuid on vajalikud. Eelkõige peaksid tehnilised kirjeldused hõlmama suhtlust elektrisõiduki ja laadimispunkti vahel, suhtlust laadimispunkti ja laadimistarkvara haldussüsteemi (tagasüsteemi) vahel, suhtlust elektrisõidukite rändlusteenusega ja suhtlust elektrivõrguga, kusjuures samal ajal tagatakse küberturvalisuse ning lõpptarbijate isikuandmete kaitse kõrgeim tase. Samuti on vaja kindlaks määrata sobiv juhtimisraamistik ning sõidukite ja võrgu vahelises suhtluses osalejate rollid. Lisaks tuleb arvesse võtta uusi tehnoloogilisi võimalusi, nagu elektriteede süsteeme, sealhulgas dünaamiline elektrivarustus õhuliinidelt pantograafi kaudu, dünaamiline maapealne elektrivarustus voolu juhtivate rööbaste abil ja induktiivne elektrivarustus teekattesse paigaldatud poolide abil. Seoses andmete esitamisega on vaja, et täiendavad andmeliigid, näiteks andmed lõppkasutajatele seotud teenuseid pakkuvate vahendite olemasolu, aktsepteeritavate maksemeetodite, taristus kättesaadavate keelte ning arukate ja kahesuunaliste laadimisteenuste osutamise kohta, lisataks üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide andmetele.

| (76) | Selleks et täiendada käesolevat määrust, kehtestades täiendavad tehnilised kirjeldused, ja muuta käesolevat määrust täiendavate andmeliikide lisamisega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte vajalike ühtsete tehniliste nõuete kohta seoses ühise rakendusliidesega, mis võimaldaksid automaatset ja ühtset andmevahetust üldsusele juurdepääsetavate laadimis- ja tankimispunktide käitajate ja andmekasutajate vahel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (22) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(76)

Selleks et täiendada käesolevat määrust, kehtestades täiendavad tehnilised kirjeldused, ja muuta käesolevat määrust täiendavate andmeliikide lisamisega, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte vajalike ühtsete tehniliste nõuete kohta seoses ühise rakendusliidesega, mis võimaldaksid automaatset ja ühtset andmevahetust üldsusele juurdepääsetavate laadimis- ja tankimispunktide käitajate ja andmekasutajate vahel. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (22) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (77) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses märgistamisnõuetega, üldsusele juurdepääsetavaid laadimis- ja tankimispunkte käsitlevate, käesoleva määruse alusel kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vormingu, esitamise sageduse ja kvaliteediga ning kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse tagamist võimaldava korraga. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (23). |
| --- | --- |

(77)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses märgistamisnõuetega, üldsusele juurdepääsetavaid laadimis- ja tankimispunkte käsitlevate, käesoleva määruse alusel kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tehtavate andmete vormingu, esitamise sageduse ja kvaliteediga ning kättesaadavuse ja juurdepääsetavuse tagamist võimaldava korraga. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (23).

| (78) | Alternatiivkütuste ja eelkõige heitevabade kütuste turg on alles varajases arenguetapis ja tehnoloogia muutub kiiresti. See peaks tõenäoliselt mõjutama kõigi transpordiliikide lõikes nõudlust alternatiivkütuste ja seega alternatiivkütuste taristu järele. Seepärast peaks komisjon esitama 31. detsembriks 2024 raskeveokeid käsitleva tehnoloogia- ja turuvalmiduse aruande. Kõnealuses aruandes tuleks arvesse võtta esimesi märke turueelistustest ning vaadata tehnoloogia arengut ja tehniliste kirjelduste väljatöötamist. Komisjon peaks käesoleva määruse vaatama läbi 31. detsembriks 2026 ja pärast seda iga viie aasta järel. |
| --- | --- |

(78)

Alternatiivkütuste ja eelkõige heitevabade kütuste turg on alles varajases arenguetapis ja tehnoloogia muutub kiiresti. See peaks tõenäoliselt mõjutama kõigi transpordiliikide lõikes nõudlust alternatiivkütuste ja seega alternatiivkütuste taristu järele. Seepärast peaks komisjon esitama 31. detsembriks 2024 raskeveokeid käsitleva tehnoloogia- ja turuvalmiduse aruande. Kõnealuses aruandes tuleks arvesse võtta esimesi märke turueelistustest ning vaadata tehnoloogia arengut ja tehniliste kirjelduste väljatöötamist. Komisjon peaks käesoleva määruse vaatama läbi 31. detsembriks 2026 ja pärast seda iga viie aasta järel.

| (79) | Kuna käesoleva määrusega kaasnevad täiendavad kohandamis- ja halduskulud, tuleks sellega hõlmatud sektorite üldist regulatiivset koormust hoolikalt jälgida. Seda arvesse võttes peaks komisjon oma aruandes, milles hinnatakse käesoleva määruse toimimist, hindama, mil määral on määruse eesmärgid saavutatud ja mil määral on see mõjutanud asjaomaste sektorite konkurentsivõimet. Läbivaatamine peaks hõlmama ka käesoleva määruse koostoimet muude asjakohaste liidu õigusaktidega, sealhulgas võimalikke tegevusi ja meetmeid, mida on ellu viidud ja võetud või võidakse ellu viia või võtta, et vähendada kogukulude survet asjaomastele sektoritele. |
| --- | --- |

(79)

Kuna käesoleva määrusega kaasnevad täiendavad kohandamis- ja halduskulud, tuleks sellega hõlmatud sektorite üldist regulatiivset koormust hoolikalt jälgida. Seda arvesse võttes peaks komisjon oma aruandes, milles hinnatakse käesoleva määruse toimimist, hindama, mil määral on määruse eesmärgid saavutatud ja mil määral on see mõjutanud asjaomaste sektorite konkurentsivõimet. Läbivaatamine peaks hõlmama ka käesoleva määruse koostoimet muude asjakohaste liidu õigusaktidega, sealhulgas võimalikke tegevusi ja meetmeid, mida on ellu viidud ja võetud või võidakse ellu viia või võtta, et vähendada kogukulude survet asjaomastele sektoritele.

| (80) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt tagada liidus piisava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmine, eelkõige maanteesõidukite, rongide, laevade ja seisvate õhusõidukite jaoks, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada, küll aga saab seda kogu liitu hõlmava alternatiivkütusega sõidukute liikuvuse võimaldamise vajaduse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(80)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt tagada liidus piisava alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtmine, eelkõige maanteesõidukite, rongide, laevade ja seisvate õhusõidukite jaoks, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt saavutada, küll aga saab seda kogu liitu hõlmava alternatiivkütusega sõidukute liikuvuse võimaldamise vajaduse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (81) | Direktiiv 2014/94/EL tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. Komisjoni delegeeritud määrustes (EL) 2019/1745 (24) ja (EL) 2021/1444 (25) on sätestatud teatavat liiki alternatiivkütuste taristu tähtajatud tehnilised kirjeldused ning need kirjeldused on nüüd kuupäevaga ja loetletud käesoleva määruse II lisas. Seetõttu tuleks ka kõnealused delegeeritud määrused kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(81)

Direktiiv 2014/94/EL tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. Komisjoni delegeeritud määrustes (EL) 2019/1745 (24) ja (EL) 2021/1444 (25) on sätestatud teatavat liiki alternatiivkütuste taristu tähtajatud tehnilised kirjeldused ning need kirjeldused on nüüd kuupäevaga ja loetletud käesoleva määruse II lisas. Seetõttu tuleks ka kõnealused delegeeritud määrused kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesolevas määruses kehtestatakse kohustuslikud riiklikud sihid, et võtta liidus maanteesõidukite, rongide, laevade ja seisvate õhusõidukite jaoks kasutusele piisav alternatiivkütuste taristu. Selles sätestatakse alternatiivkütuste taristu jaoks kasutajateabe, andmete esitamise ja maksete tegemise ühtsed tehnilised kirjeldused ja nõuded.

2.   Käesolevas määruses kehtestatakse samuti normid liikmesriikide poolt vastu võetavate artiklis 14 osutatud riiklike poliitikaraamistike jaoks, sealhulgas normid alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks aladel, kus ei ole kehtestatud kogu liitu hõlmavaid kohustuslikke sihte, ning sellise taristu kasutuselevõttu käsitleva aruandluse jaoks.

3.   Käesoleva määrusega kehtestatakse aruandlusmehhanism, et ergutada koostööd, ja tagatakse edusammude usaldusväärne jälgimine. Aruandlusmehhanism on komisjoni ja liikmesriikide vahel toimuv struktureeritud, läbipaistev ja korduv mehhanism, mille eesmärk on riiklike poliitikaraamistike viimistlemine, võttes arvesse olemasolevaid kohalikke ja piirkondlikke alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu strateegiaid, ning nende edasine rakendamine ja nendele vastavad komisjoni meetmed, et toetada alternatiivkütuste taristu sidusat ja kiiremat kasutuselevõttu liikmesriikides.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „juurdepääs andmetele“ – võimalus igal ajal taotleda ja saada masinloetavas vormingus andmeid; |
| --- | --- |

1)

„juurdepääs andmetele“ – võimalus igal ajal taotleda ja saada masinloetavas vormingus andmeid;

| 2) | „korrapõhine hind“ – hind, mida laadimis- või tankimispunkti käitaja küsib lõppkasutajalt korrapõhise laadimise või tankimise eest; |
| --- | --- |

2)

„korrapõhine hind“ – hind, mida laadimis- või tankimispunkti käitaja küsib lõppkasutajalt korrapõhise laadimise või tankimise eest;

| 3) | „TEN-T teedevõrgus“ –






  a) | elektrilaadimisjaamade puhul: asumine TEN-T teedevõrku kuuluval maanteel või kuni 3 km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast mahasõidukohast ning |
| --- | --- | --- |

3)

„TEN-T teedevõrgus“ –

a)

elektrilaadimisjaamade puhul: asumine TEN-T teedevõrku kuuluval maanteel või kuni 3 km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast mahasõidukohast ning

| b) | vesinikutanklate puhul: asumine TEN-T teedevõrku kuuluval maanteel või kuni 10 km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast mahasõidukohast; |
| --- | --- |

b)

vesinikutanklate puhul: asumine TEN-T teedevõrku kuuluval maanteel või kuni 10 km sõidu kaugusel TEN-T maantee lähimast mahasõidukohast;

| 4) | „alternatiivkütused“ – kütused või energiaallikad, mida kasutatakse vähemalt osaliselt transpordis kasutatavas energias fossiilsete naftaallikate asemel ja millel on potentsiaali aidata kaasa transpordi süsinikuheite vähendamisele ja transpordisektori keskkonnatoime parandamisele, sealhulgas:






  a) | „alternatiivkütused heiteta sõidukitele, rongidele, laevadele või õhusõidukitele:






  — | elekter, |
| --- | --- | --- | --- |

4)

„alternatiivkütused“ – kütused või energiaallikad, mida kasutatakse vähemalt osaliselt transpordis kasutatavas energias fossiilsete naftaallikate asemel ja millel on potentsiaali aidata kaasa transpordi süsinikuheite vähendamisele ja transpordisektori keskkonnatoime parandamisele, sealhulgas:

a)

„alternatiivkütused heiteta sõidukitele, rongidele, laevadele või õhusõidukitele:

—

elekter,

| — | vesinik, |
| --- | --- |

—

vesinik,

| — | ammoniaak, |
| --- | --- |

—

ammoniaak,

| b) | „taastuvkütused“:






  — | biomasskütused, sealhulgas biogaas, ja biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktides 27, 28 ja 33, |
| --- | --- | --- |

b)

„taastuvkütused“:

—

biomasskütused, sealhulgas biogaas, ja biokütused, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktides 27, 28 ja 33,

| — | taastuvatest energiaallikatest toodetud sünteetilised ja parafiinkütused, sealhulgas ammoniaak, |
| --- | --- |

—

taastuvatest energiaallikatest toodetud sünteetilised ja parafiinkütused, sealhulgas ammoniaak,

| c) | „taastumatutest energiaallikatest toodetud alternatiivkütused ja fossiilsetest energiaallikatest toodetud üleminekukütused“:






  — | maagaas gaasilises olekus (surumaagaas (CNG)) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas (LNG)), |
| --- | --- | --- |

c)

„taastumatutest energiaallikatest toodetud alternatiivkütused ja fossiilsetest energiaallikatest toodetud üleminekukütused“:

—

maagaas gaasilises olekus (surumaagaas (CNG)) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas (LNG)),

| — | veeldatud naftagaas (LPG), |
| --- | --- |

—

veeldatud naftagaas (LPG),

| — | taastumatutest energiaallikatest toodetud sünteetilised ja parafiinkütused; |
| --- | --- |

—

taastumatutest energiaallikatest toodetud sünteetilised ja parafiinkütused;

| 5) | „terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaik“ – lennujaama perrooni kindlaksmääratud alal asuv seisupaik, mis on varustatud reisijate pardasillaga; |
| --- | --- |

5)

„terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaik“ – lennujaama perrooni kindlaksmääratud alal asuv seisupaik, mis on varustatud reisijate pardasillaga;

| 6) | „terminalist eemal asuv õhusõiduki seisupaik“ – lennujaama perrooni kindlaksmääratud alal asuv seisupaik, mis ei ole varustatud reisijate pardasillaga; |
| --- | --- |

6)

„terminalist eemal asuv õhusõiduki seisupaik“ – lennujaama perrooni kindlaksmääratud alal asuv seisupaik, mis ei ole varustatud reisijate pardasillaga;

| 7) | „TEN-T põhivõrgu või TEN-T üldvõrgu lennujaam“ – lennujaam, mis on loetletud ja liigitatud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas; |
| --- | --- |

7)

„TEN-T põhivõrgu või TEN-T üldvõrgu lennujaam“ – lennujaam, mis on loetletud ja liigitatud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas;

| 8) | „automaatne autentimine“ – sõiduki autentimine laadimispunktis laadimispistmiku või telemaatika kaudu; |
| --- | --- |

8)

„automaatne autentimine“ – sõiduki autentimine laadimispunktis laadimispistmiku või telemaatika kaudu;

| 9) | „andmete kättesaadavus“ – andmete olemasolu digitaalses masinloetavas vormingus; |
| --- | --- |

9)

„andmete kättesaadavus“ – andmete olemasolu digitaalses masinloetavas vormingus;

| 10) | „akutoitega elektrisõiduk“ – elektrisõiduk, mis töötab üksnes elektrimootoril ja millel puudub teisene jõuallikas; |
| --- | --- |

10)

„akutoitega elektrisõiduk“ – elektrisõiduk, mis töötab üksnes elektrimootoril ja millel puudub teisene jõuallikas;

| 11) | „kahesuunaline laadimine“ – nutilaadimine, mille puhul elektrivoolu suunda saab muuta nii, et elektrivool liigub akust sellega ühendatud laadimispunkti; |
| --- | --- |

11)

„kahesuunaline laadimine“ – nutilaadimine, mille puhul elektrivoolu suunda saab muuta nii, et elektrivool liigub akust sellega ühendatud laadimispunkti;

| 12) | „pistmik“ – laadimis- või tankimispunkti ja sõiduki vaheline füüsiline liides, mille kaudu kütust või elektrienergiat üle antakse; |
| --- | --- |

12)

„pistmik“ – laadimis- või tankimispunkti ja sõiduki vaheline füüsiline liides, mille kaudu kütust või elektrienergiat üle antakse;

| 13) | „äriline lennutransport“ – äriline lennutransport, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (26) artikli 3 punktis 24; |
| --- | --- |

13)

„äriline lennutransport“ – äriline lennutransport, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1139 (26) artikli 3 punktis 24;

26

| 14) | „konteinerilaev“ – laev, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks lastiruumis ja tekil; |
| --- | --- |

14)

„konteinerilaev“ – laev, mis on ette nähtud üksnes konteinerite veoks lastiruumis ja tekil;

| 15) | „lepingupõhine makse“ – lõppkasutaja poolt liikuvusteenuse osutajale tehtav makse laadimis- või tankimisteenuse eest lõppkasutaja ja liikuvusteenuse osutaja vahel sõlmitud lepingu alusel; |
| --- | --- |

15)

„lepingupõhine makse“ – lõppkasutaja poolt liikuvusteenuse osutajale tehtav makse laadimis- või tankimisteenuse eest lõppkasutaja ja liikuvusteenuse osutaja vahel sõlmitud lepingu alusel;

| 16) | „andmekasutaja“ – avaliku sektori asutus, maanteeamet, teedehaldaja, laadimis- ja tankimispunkti käitaja, teadusasutus või valitsusväline organisatsioon, liikuvusteenuse osutaja, e-rändlusplatvorm, digikaartide pakkuja või muu üksus, kes on huvitatud andmete kasutamisest, et anda teavet, luua teenuseid või teha teadusuuringuid või analüüse alternatiivkütuste taristu valdkonnas; |
| --- | --- |

16)

„andmekasutaja“ – avaliku sektori asutus, maanteeamet, teedehaldaja, laadimis- ja tankimispunkti käitaja, teadusasutus või valitsusväline organisatsioon, liikuvusteenuse osutaja, e-rändlusplatvorm, digikaartide pakkuja või muu üksus, kes on huvitatud andmete kasutamisest, et anda teavet, luua teenuseid või teha teadusuuringuid või analüüse alternatiivkütuste taristu valdkonnas;

| 17) | „digitaalselt ühendatud laadimispunkt“ – laadimispunkt, mis suudab reaalajas saata ja vastu võtta teavet, suhelda elektrivõrgu ja elektrisõidukiga kahesuunaliselt ning mida saab kaugjälgida ja -juhtida, sealhulgas laadimiskorra alustamiseks ja lõpetamiseks ning elektrivoogude mõõtmiseks; |
| --- | --- |

17)

„digitaalselt ühendatud laadimispunkt“ – laadimispunkt, mis suudab reaalajas saata ja vastu võtta teavet, suhelda elektrivõrgu ja elektrisõidukiga kahesuunaliselt ning mida saab kaugjälgida ja -juhtida, sealhulgas laadimiskorra alustamiseks ja lõpetamiseks ning elektrivoogude mõõtmiseks;

| 18) | „jaotusvõrguettevõtja“ – jaotusvõrguettevõtja, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 29; |
| --- | --- |

18)

„jaotusvõrguettevõtja“ – jaotusvõrguettevõtja, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 29;

| 19) | „turustaja“ – turustaja, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/858 (27) artikli 3 punktis 43; |
| --- | --- |

19)

„turustaja“ – turustaja, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/858 (27) artikli 3 punktis 43;

27

| 20) | „dünaamilised andmed“ – andmed, mis muutuvad sageli või korrapäraselt; |
| --- | --- |

20)

„dünaamilised andmed“ – andmed, mis muutuvad sageli või korrapäraselt;

| 21) | „elektriteede süsteem“ – füüsiline teed mööda kulgev paigaldis, mis kannab elektrisõidukile selle liikumise ajal elektrit üle; |
| --- | --- |

21)

„elektriteede süsteem“ – füüsiline teed mööda kulgev paigaldis, mis kannab elektrisõidukile selle liikumise ajal elektrit üle;

| 22) | „elektrisõiduk“ – mootorsõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, millel on vähemalt üks energiamuunduriga mitteperifeerne elektriseade koos elektrilise laetava energiasalvestussüsteemiga, ning mida saab väljastpoolt laadida; |
| --- | --- |

22)

„elektrisõiduk“ – mootorsõiduk, mis on varustatud jõuseadmega, millel on vähemalt üks energiamuunduriga mitteperifeerne elektriseade koos elektrilise laetava energiasalvestussüsteemiga, ning mida saab väljastpoolt laadida;

| 23) | „elektritoide seisvatele õhusõidukitele“ – standardse paikse või teisaldatava liidese kaudu õhusõiduki varustamine elektriga, kui õhusõiduk seisab terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaigas või terminalist eemal asuvas õhusõiduki seisupaigas; |
| --- | --- |

23)

„elektritoide seisvatele õhusõidukitele“ – standardse paikse või teisaldatava liidese kaudu õhusõiduki varustamine elektriga, kui õhusõiduk seisab terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaigas või terminalist eemal asuvas õhusõiduki seisupaigas;

| 24) | „lõppkasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab vahetult sõidukis kasutamiseks alternatiivkütust; |
| --- | --- |

24)

„lõppkasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes ostab vahetult sõidukis kasutamiseks alternatiivkütust;

| 25) | „e-rändlus“ – andmete ja maksete vahetamine laadimis- või tankimispunkti käitaja ja liikuvusteenuse osutaja vahel, kellelt lõppkasutaja ostab laadimis- või tankimisteenust; |
| --- | --- |

25)

„e-rändlus“ – andmete ja maksete vahetamine laadimis- või tankimispunkti käitaja ja liikuvusteenuse osutaja vahel, kellelt lõppkasutaja ostab laadimis- või tankimisteenust;

| 26) | „e-rändlusplatvorm“ – platvorm, mis ühendab turuosalisi, eelkõige liikuvusteenuse osutajaid ning laadimis- ja tankimispunktide käitajaid, et võimaldada nende vahel teenuste osutamist, sealhulgas e-rändlust; |
| --- | --- |

26)

„e-rändlusplatvorm“ – platvorm, mis ühendab turuosalisi, eelkõige liikuvusteenuse osutajaid ning laadimis- ja tankimispunktide käitajaid, et võimaldada nende vahel teenuste osutamist, sealhulgas e-rändlust;

| 27) | „Euroopa standard“ – Euroopa standard, nagu on määratletudmääruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis b; |
| --- | --- |

27)

„Euroopa standard“ – Euroopa standard, nagu on määratletudmääruse (EL) nr 1025/2012 artikli 2 punkti 1 alapunktis b;

| 28) | „üldlennundus“ – tsiviillennundus, välja arvatud regulaarlennud ja mitteregulaarlennud, mida tehakse tasu eest; |
| --- | --- |

28)

„üldlennundus“ – tsiviillennundus, välja arvatud regulaarlennud ja mitteregulaarlennud, mida tehakse tasu eest;

| 29) | „kogumahutavus“ – kogumahutavus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 (28) artikli 3 punktis e; |
| --- | --- |

29)

„kogumahutavus“ – kogumahutavus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/757 (28) artikli 3 punktis e;

28

| 30) | „raskeveok“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii kirjeldatud M2-kategooria mootorsõiduk, artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iii kirjeldatud M3-kategooria mootorsõiduk, artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii kirjeldatud N2-kategooria mootorsõiduk või artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis iii kirjeldatud N3-kategooria mootorsõiduk; |
| --- | --- |

30)

„raskeveok“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii kirjeldatud M2-kategooria mootorsõiduk, artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis iii kirjeldatud M3-kategooria mootorsõiduk, artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis ii kirjeldatud N2-kategooria mootorsõiduk või artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis iii kirjeldatud N3-kategooria mootorsõiduk;

| 31) | „kiirlaadimispunkt“ – laadimispunkt, millega saab elektrisõidukile edastada elektrit väljundvõimsusega üle 22 kW; |
| --- | --- |

31)

„kiirlaadimispunkt“ – laadimispunkt, millega saab elektrisõidukile edastada elektrit väljundvõimsusega üle 22 kW;

| 32) | „kiirreisilaev“ – kiirlaev, nagu on määratletud 1974. aasta inimelude ohutust merel käsitleva rahvusvahelise konventsiooni (SOLAS 74) X peatüki 1. reeglis ja millega veetakse enam kui 12 reisijat; |
| --- | --- |

32)

„kiirreisilaev“ – kiirlaev, nagu on määratletud 1974. aasta inimelude ohutust merel käsitleva rahvusvahelise konventsiooni (SOLAS 74) X peatüki 1. reeglis ja millega veetakse enam kui 12 reisijat;

| 33) | „kergsõiduk“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i kirjeldatud M1-kategooria mootorsõiduk või artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis i kirjeldatud N1-kategooria mootorsõiduk; |
| --- | --- |

33)

„kergsõiduk“ – määruse (EL) 2018/858 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis i kirjeldatud M1-kategooria mootorsõiduk või artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis i kirjeldatud N1-kategooria mootorsõiduk;

| 34) | „veeldatud metaan“ – veeldatud maagaas, veeldatud biogaas või sünteetiline veeldatud metaan, sealhulgas nende kütuste segud; |
| --- | --- |

34)

„veeldatud metaan“ – veeldatud maagaas, veeldatud biogaas või sünteetiline veeldatud metaan, sealhulgas nende kütuste segud;

| 35) | „tootja“ – tootja, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 40; |
| --- | --- |

35)

„tootja“ – tootja, nagu on määratletud määruse (EL) 2018/858 artikli 3 punktis 40;

| 36) | „liikuvusteenuse osutaja“ – juriidiline isik, kes osutab lõppkasutajale tasu eest teenuseid, kaasa arvatud laadimis- või tankimisteenuse pakkumine; |
| --- | --- |

36)

„liikuvusteenuse osutaja“ – juriidiline isik, kes osutab lõppkasutajale tasu eest teenuseid, kaasa arvatud laadimis- või tankimisteenuse pakkumine;

| 37) | „tavalaadimispunkt“ – laadimispunkt, millega saab elektrisõidukile edastada elektrit väljundvõimsusega kuni 22 kW; |
| --- | --- |

37)

„tavalaadimispunkt“ – laadimispunkt, millega saab elektrisõidukile edastada elektrit väljundvõimsusega kuni 22 kW;

| 38) | „riiklik juurdepääsupunkt“ – liikmesriigi loodud digiliides, mis on ühtne andmetele juurdepääsu punkt; |
| --- | --- |

38)

„riiklik juurdepääsupunkt“ – liikmesriigi loodud digiliides, mis on ühtne andmetele juurdepääsu punkt;

| 39) | „laadimispunkti käitaja“ – üksus, mis vastutab laadimispunkti haldamise ja käitamise eest ning osutab lõppkasutajatele laadimisteenust, sealhulgas liikuvusteenuse osutaja nimel ja eest; |
| --- | --- |

39)

„laadimispunkti käitaja“ – üksus, mis vastutab laadimispunkti haldamise ja käitamise eest ning osutab lõppkasutajatele laadimisteenust, sealhulgas liikuvusteenuse osutaja nimel ja eest;

| 40) | „tankimispunkti käitaja“ – üksus, mis vastutab tankimispunkti haldamise ja käitamise eest ning osutab lõppkasutajatele tankimisteenust, sealhulgas liikuvusteenuse osutaja eest ja nimel; |
| --- | --- |

40)

„tankimispunkti käitaja“ – üksus, mis vastutab tankimispunkti haldamise ja käitamise eest ning osutab lõppkasutajatele tankimisteenust, sealhulgas liikuvusteenuse osutaja eest ja nimel;

| 41) | „reisilaev“ – laev, mis on ette nähtud rohkem kui 12 reisija vedamiseks, sh kruiisilaevad, kiirreisilaevad ja ro-ro-reisiparvlaevad; |
| --- | --- |

41)

„reisilaev“ – laev, mis on ette nähtud rohkem kui 12 reisija vedamiseks, sh kruiisilaevad, kiirreisilaevad ja ro-ro-reisiparvlaevad;

| 42) | „makseteenus“ – makseteenus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (29) artikli 4 punktis 3; |
| --- | --- |

42)

„makseteenus“ – makseteenus, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/2366 (29) artikli 4 punktis 3;

29

| 43) | „pistikühendusega hübriidsõiduk“ – elektrisõiduk, millel on tavapärane sisepõlemismootor ja elektriajam ja mida saab laadida välisest elektrilisest toiteallikast; |
| --- | --- |

43)

„pistikühendusega hübriidsõiduk“ – elektrisõiduk, millel on tavapärane sisepõlemismootor ja elektriajam ja mida saab laadida välisest elektrilisest toiteallikast;

| 44) | „väljundvõimsus“ – teoreetiline maksimumvõimsus kilovattides (kW) väljendatuna, mida laadimispunkt, -jaam või -park või kaldaäärse elektritoite seade saab edastada sõidukitele või laevadele, mis on laadimispunkti, -jaama, -pargi või -seadmega ühendatud; |
| --- | --- |

44)

„väljundvõimsus“ – teoreetiline maksimumvõimsus kilovattides (kW) väljendatuna, mida laadimispunkt, -jaam või -park või kaldaäärse elektritoite seade saab edastada sõidukitele või laevadele, mis on laadimispunkti, -jaama, -pargi või -seadmega ühendatud;

| 45) | „üldsusele juurdepääsetav alternatiivkütuste taristu“ – alternatiivkütuste taristu, mis asub üldsusele avatud kohas või territooriumil, olenemata sellest, kas alternatiivkütuste taristu asub avalikul või eramaal ning kas kohaldatakse piiranguid või tingimusi seoses kohale või valdusele juurdepääsuga, ning olenemata alternatiivkütuste taristu kasutamise suhtes kohaldatavatest tingimustest; |
| --- | --- |

45)

„üldsusele juurdepääsetav alternatiivkütuste taristu“ – alternatiivkütuste taristu, mis asub üldsusele avatud kohas või territooriumil, olenemata sellest, kas alternatiivkütuste taristu asub avalikul või eramaal ning kas kohaldatakse piiranguid või tingimusi seoses kohale või valdusele juurdepääsuga, ning olenemata alternatiivkütuste taristu kasutamise suhtes kohaldatavatest tingimustest;

| 46) | „ruutkood“ (QR-kood) – ISO/IEC 18004:2015 nõuetele vastav andmete kodeerimine ja visualiseerimine; |
| --- | --- |

46)

„ruutkood“ (QR-kood) – ISO/IEC 18004:2015 nõuetele vastav andmete kodeerimine ja visualiseerimine;

| 47) | „korrapõhine laadimine“ – laadimisteenus, mille lõppkasutaja ostab, ilma et ta peaks end registreerima, sõlmima kirjaliku lepingu või looma laadimispunkti käitajaga ärisuhte, mis läheb kaugemale laadimisteenuse ostmisest; |
| --- | --- |

47)

„korrapõhine laadimine“ – laadimisteenus, mille lõppkasutaja ostab, ilma et ta peaks end registreerima, sõlmima kirjaliku lepingu või looma laadimispunkti käitajaga ärisuhte, mis läheb kaugemale laadimisteenuse ostmisest;

| 48) | „laadimispunkt“ – paikne või teisaldatav võrguliides või võrguväline liides, mis on ette nähtud elektri edastamiseks elektrisõidukile ja millel võib küll eri tüüpi pistmike jaoks olla üks või mitu pistmikku, kuid mis saab korraga laadida ainult üht elektrisõidukit, välja arvatud seadmed, mille väljundvõimsus on kuni 3,7 kW ja mille peamine eesmärk ei ole elektrisõidukite laadimine; |
| --- | --- |

48)

„laadimispunkt“ – paikne või teisaldatav võrguliides või võrguväline liides, mis on ette nähtud elektri edastamiseks elektrisõidukile ja millel võib küll eri tüüpi pistmike jaoks olla üks või mitu pistmikku, kuid mis saab korraga laadida ainult üht elektrisõidukit, välja arvatud seadmed, mille väljundvõimsus on kuni 3,7 kW ja mille peamine eesmärk ei ole elektrisõidukite laadimine;

| 49) | „kergsõidukite laadimispunkt, -jaam või -park“ – laadimispunkt, -jaam või -park, mis on ette nähtud kergsõidukite laadimiseks tulenevalt pistmike/pistikute erikonstruktsioonist või laadimispunkti, -jaama või -pargi kõrval asuva parkimiskoha ehitusest või mõlemast; |
| --- | --- |

49)

„kergsõidukite laadimispunkt, -jaam või -park“ – laadimispunkt, -jaam või -park, mis on ette nähtud kergsõidukite laadimiseks tulenevalt pistmike/pistikute erikonstruktsioonist või laadimispunkti, -jaama või -pargi kõrval asuva parkimiskoha ehitusest või mõlemast;

| 50) | „raskeveokite laadimispunkt, -jaam või -park“ – laadimispunkt, -jaam või -park, mis on ette nähtud raskeveokite laadimiseks tulenevalt kas pistmike/pistikute erikonstruktsioonist või laadimispunkti, -jaama või -pargi kõrval asuva parkimiskoha ehitusest või mõlemast; |
| --- | --- |

50)

„raskeveokite laadimispunkt, -jaam või -park“ – laadimispunkt, -jaam või -park, mis on ette nähtud raskeveokite laadimiseks tulenevalt kas pistmike/pistikute erikonstruktsioonist või laadimispunkti, -jaama või -pargi kõrval asuva parkimiskoha ehitusest või mõlemast;

| 51) | „laadimispark“ – üks või mitu laadimisjaama teatavas asukohas; |
| --- | --- |

51)

„laadimispark“ – üks või mitu laadimisjaama teatavas asukohas;

| 52) | „laadimisjaam“ – teatavas asukohas asuv füüsiline rajatis, mis koosneb ühest või mitmest laadimispunktist; |
| --- | --- |

52)

„laadimisjaam“ – teatavas asukohas asuv füüsiline rajatis, mis koosneb ühest või mitmest laadimispunktist;

| 53) | „laadimisteenus“ – elektri müük või tarnimine, sealhulgas elektriga seotud teenuste osutamine, üldsusele juurdepääsetava laadimispunkti kaudu; |
| --- | --- |

53)

„laadimisteenus“ – elektri müük või tarnimine, sealhulgas elektriga seotud teenuste osutamine, üldsusele juurdepääsetava laadimispunkti kaudu;

| 54) | „laadimiskord“ – sõiduki täielik laadimisprotsess üldsusele juurdepääsetavas laadimispunktis alates sõiduki ühendamisest kuni sõiduki lahtiühendamiseni; |
| --- | --- |

54)

„laadimiskord“ – sõiduki täielik laadimisprotsess üldsusele juurdepääsetavas laadimispunktis alates sõiduki ühendamisest kuni sõiduki lahtiühendamiseni;

| 55) | „korrapõhine tankimine“ – tankimisteenus, mille lõppkasutaja ostab, ilma et ta peaks end registreerima, sõlmima kirjaliku lepingu või looma tankimispunkti käitajaga ärisuhte, mis läheb kaugemale pelgast tankimisteenuse ostmisest; |
| --- | --- |

55)

„korrapõhine tankimine“ – tankimisteenus, mille lõppkasutaja ostab, ilma et ta peaks end registreerima, sõlmima kirjaliku lepingu või looma tankimispunkti käitajaga ärisuhte, mis läheb kaugemale pelgast tankimisteenuse ostmisest;

| 56) | „tankimispunkt“ – tankimisrajatis, mis on ette nähtud vedel- või gaaskütuse tankimiseks paikse või teisaldatava seadmega ning mis võimaldab korraga tankida ainult üht sõidukit, rongi, laeva või õhusõidukit; |
| --- | --- |

56)

„tankimispunkt“ – tankimisrajatis, mis on ette nähtud vedel- või gaaskütuse tankimiseks paikse või teisaldatava seadmega ning mis võimaldab korraga tankida ainult üht sõidukit, rongi, laeva või õhusõidukit;

| 57) | „tankimisteenus“ – vedel- või gaaskütuse müük või tarnimine üldsusele juurdepääsetava tankimispunkti kaudu; |
| --- | --- |

57)

„tankimisteenus“ – vedel- või gaaskütuse müük või tarnimine üldsusele juurdepääsetava tankimispunkti kaudu;

| 58) | „tankimiskord“ – sõiduki täielik tankimisprotsess üldsusele juurdepääsetavas tankimispunktis alates sõiduki ühendamisest kuni sõiduki lahtiühendamiseni; |
| --- | --- |

58)

„tankimiskord“ – sõiduki täielik tankimisprotsess üldsusele juurdepääsetavas tankimispunktis alates sõiduki ühendamisest kuni sõiduki lahtiühendamiseni;

| 59) | „tankla“ – teatavas asukohas asuv üks füüsiline rajatis, mis koosneb ühest või mitmest tankimispunktist; |
| --- | --- |

59)

„tankla“ – teatavas asukohas asuv üks füüsiline rajatis, mis koosneb ühest või mitmest tankimispunktist;

| 60) | „reguleeriv asutus“ – iga liikmesriigi poolt direktiivi (EL) 2019/944 artikli 57 lõike 1 kohaselt määratud reguleeriv asutus; |
| --- | --- |

60)

„reguleeriv asutus“ – iga liikmesriigi poolt direktiivi (EL) 2019/944 artikli 57 lõike 1 kohaselt määratud reguleeriv asutus;

| 61) | „taastuvenergia“ – taastuvatest energiaallikatest toodetud energia, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 1; |
| --- | --- |

61)

„taastuvenergia“ – taastuvatest energiaallikatest toodetud energia, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 1;

| 62) | „ro-ro-reisiparvlaev“ – üle 12 reisija vedamiseks ette nähtud laev, mis on ehitatud nii, et maanteesõidukid või raudteeveeremid saavad ise pardale ja sealt maha sõita; |
| --- | --- |

62)

„ro-ro-reisiparvlaev“ – üle 12 reisija vedamiseks ette nähtud laev, mis on ehitatud nii, et maanteesõidukid või raudteeveeremid saavad ise pardale ja sealt maha sõita;

| 63) | „ohutu ja turvaline parkimisala“ – kauba- ja reisijateveoga tegelevatele veokijuhtidele juurdepääsetav parkimisala, mis on sertifitseeritud vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2022/1012 (30); |
| --- | --- |

63)

„ohutu ja turvaline parkimisala“ – kauba- ja reisijateveoga tegelevatele veokijuhtidele juurdepääsetav parkimisala, mis on sertifitseeritud vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2022/1012 (30);

30

| 64) | „kaldaäärne elektritoide“ – kai ääres sildunud merelaevade või siseveelaevade varustamine kaldaäärse elektriga paikse või teisaldatava standardliidese abil; |
| --- | --- |

64)

„kaldaäärne elektritoide“ – kai ääres sildunud merelaevade või siseveelaevade varustamine kaldaäärse elektriga paikse või teisaldatava standardliidese abil;

| 65) | „nutilaadimine“ – laadimistoiming, mille käigus akusse suunatava elektrienergia kogust kohandatakse elektroonilise side kaudu saadud teabe alusel reaalajas; |
| --- | --- |

65)

„nutilaadimine“ – laadimistoiming, mille käigus akusse suunatava elektrienergia kogust kohandatakse elektroonilise side kaudu saadud teabe alusel reaalajas;

| 66) | „staatilised andmed“ – andmed, mis ei muutu sageli ega korrapäraselt; |
| --- | --- |

66)

„staatilised andmed“ – andmed, mis ei muutu sageli ega korrapäraselt;

| 67) | „TEN-T üldvõrk“ – üldvõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 9 tähenduses; |
| --- | --- |

67)

„TEN-T üldvõrk“ – üldvõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 9 tähenduses;

| 68) | „TEN-T põhivõrk“ – põhivõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 38 tähenduses; |
| --- | --- |

68)

„TEN-T põhivõrk“ – põhivõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 38 tähenduses;

| 69) | „TEN-T põhivõrgu siseveesadam või TEN-T üldvõrgu siseveesadam“ – TEN-T põhivõrku või TEN-T üldvõrku kuuluv siseveesadam, mis on loetletud ja liigitatud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas; |
| --- | --- |

69)

„TEN-T põhivõrgu siseveesadam või TEN-T üldvõrgu siseveesadam“ – TEN-T põhivõrku või TEN-T üldvõrku kuuluv siseveesadam, mis on loetletud ja liigitatud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas;

| 70) | „TEN-T põhivõrgu meresadam või TEN-T üldvõrgu meresadam“ – TEN-T põhivõrku või TEN-T üldvõrku kuuluv meresadam, mis on loetletud ja liigitatud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas; |
| --- | --- |

70)

„TEN-T põhivõrgu meresadam või TEN-T üldvõrgu meresadam“ – TEN-T põhivõrku või TEN-T üldvõrku kuuluv meresadam, mis on loetletud ja liigitatud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas;

| 71) | „põhivõrguettevõtja“ – põhivõrguettevõtja, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 35; |
| --- | --- |

71)

„põhivõrguettevõtja“ – põhivõrguettevõtja, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 35;

| 72) | „linnatranspordisõlm“ – linnatranspordisõlm, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis p. |
| --- | --- |

72)

„linnatranspordisõlm“ – linnatranspordisõlm, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 3 punktis p.

Artikkel 3

Elektriliste kergsõidukite laadimistaristuga seotud sihid

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil võetakse kasutusele elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetavad laadimisjaamad ulatuses, mis vastab elektriliste kergsõidukite kasutuselevõtule, ja et niisugused laadimisjaamad tagavad kõnealustele sõidukitele piisava väljundvõimsuse.

Selleks tagavad liikmesriigid, et alates 2024. aastast saavutatakse iga aasta lõpus kumulatiivselt järgmised väljundvõimsuse sihid:

| a) | iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektrilise kergsõiduki kohta on üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,3 kW ning |
| --- | --- |

a)

iga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektrilise kergsõiduki kohta on üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 1,3 kW ning

| b) | iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 0,80 kW. |
| --- | --- |

b)

iga nende territooriumil registreeritud pistikühendusega kerghübriidsõiduki kohta on üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade kaudu pakutav kogu väljundvõimsus vähemalt 0,80 kW.

2.   Kui akutoitega elektriliste kergsõidukite osakaal liikmesriigi territooriumil registreeritud kergsõidukite koguarvus on saavutanud vähemalt 15 % taseme ja liikmesriik tõendab, et lõike 1 teises lõigus sätestatud nõuete rakendamisel on negatiivne mõju kõnealuses liikmesriigis, sest see pärsib erainvesteeringuid, ning et see ei ole enam õigustatud, võib asjaomane liikmesriik esitada komisjonile põhjendatud taotluse saada luba kohaldada kogu väljundvõimsuse taseme osas leebemaid nõudeid või lõpetada selliste nõuete kohaldamine.

3.   Komisjon võtab vastu otsuse kuue kuu jooksul lõike 2 kohaselt esitatud põhjendatud taotluse kättesaamisest, tuginedes seejuures iga üksikjuhtumi puhul esitatud põhjendustele.

4.   Liikmesriigid tagavad elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide minimaalse katvuse oma territooriumi teedevõrgus.

Selleks tagavad liikmesriigid, et

| a) | TEN-T põhiteedevõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | 31. detsembriks 2025 pakub iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 400 kW ja koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW; |
| --- | --- | --- |

a)

TEN-T põhiteedevõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

31. detsembriks 2025 pakub iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 400 kW ja koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW;

| ii) | 31. detsembriks 2027 pakub iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosneb vähemalt kahest laadimispunktist, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW; |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2027 pakub iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosneb vähemalt kahest laadimispunktist, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW;

| b) | TEN-T üldteedevõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | 31. detsembriks 2027 pakub TEN-T üldteedevõrgu pikkusest vähemalt 50 % ulatuses iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW; |
| --- | --- | --- |

b)

TEN-T üldteedevõrgus võetakse igas sõidusuunas kasutusele elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km ja mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

31. detsembriks 2027 pakub TEN-T üldteedevõrgu pikkusest vähemalt 50 % ulatuses iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW;

| ii) | 31. detsembriks 2030 pakub iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW; |
| --- | --- |

ii)

31. detsembriks 2030 pakub iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 300 kW ja koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 150 kW;

| iii) | 31. detsembriks 2035 pakub iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosneb vähemalt kahest laadimispunktist, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW. |
| --- | --- |

iii)

31. detsembriks 2035 pakub iga laadimispark väljundvõimsust vähemalt 600 kW ja koosneb vähemalt kahest laadimispunktist, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW.

5.   Lõike 4 punkti b alapunktis i osutatud TEN-T üldteedevõrgu pikkuse protsendimäära arvutamine põhineb järgmistel elementidel:

| a) | nimetaja arvutamise puhul: liikmesriigi territooriumil asuva TEN-T üldteedevõrgu kogupikkus; |
| --- | --- |

a)

nimetaja arvutamise puhul: liikmesriigi territooriumil asuva TEN-T üldteedevõrgu kogupikkus;

| b) | lugeja arvutamise puhul: kahe lõike 4 punkti b alapunktis i sätestatud nõuetele vastava elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetava laadimispargi vaheliste TEN-T üldteedevõrgu lõikude kumulatiivne pikkus, välja arvatud TEN-T üldteedevõrgu lõigud, mis jäävad kahe niisuguse laadimispargi vahele, mille vahekaugus on pikem kui 60 km. |
| --- | --- |

b)

lugeja arvutamise puhul: kahe lõike 4 punkti b alapunktis i sätestatud nõuetele vastava elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetava laadimispargi vaheliste TEN-T üldteedevõrgu lõikude kumulatiivne pikkus, välja arvatud TEN-T üldteedevõrgu lõigud, mis jäävad kahe niisuguse laadimispargi vahele, mille vahekaugus on pikem kui 60 km.

6.   TEN-T teedevõrgu maanteedel võib kasutusele võtta ühe elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetava laadimispargi mõlema sõidusuuna jaoks tingimusel, et

| a) | selline laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast, |
| --- | --- |

a)

selline laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast,

| b) | laadimispargile osutavad asjakohased viidad ning |
| --- | --- |

b)

laadimispargile osutavad asjakohased viidad ning

| c) | lõikes 4 sätestatud nõuded, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul ning mis on seotud laadimisparkide maksimaalse vahekauguse, laadimispargi kogu väljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega, on täidetud mõlema sõidusuuna puhul. |
| --- | --- |

c)

lõikes 4 sätestatud nõuded, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul ning mis on seotud laadimisparkide maksimaalse vahekauguse, laadimispargi kogu väljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega, on täidetud mõlema sõidusuuna puhul.

7.   Erandina käesoleva artikli lõikest 4 võivad liikmesriigid TEN-T võrgu maanteedel, kus kogu keskmine aastane liiklustihedus on väiksem kui 8 500 kergsõidukit päevas ja kus taristu kasutuselevõtt ei ole sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude seisukohast õigustatud, näha ette, et elektriliste kergsõidukite üldsusele juurdepääsetav laadimispark teenindab mõlemat sõidusuunda, tingimusel et täidetud on käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud nõuded, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul ning mis on seotud laadimisparkide maksimaalse vahekauguse, laadimispargi kogu väljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega, ning et laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast ja sellele osutavad asjakohased viidad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas lõikes osutatud erandi kasutamise juhtumitest. Liikmesriigid vaatavad need juhtumid läbi artiklis 15 osutatud riiklike eduaruannete esitamise raames iga kahe aasta tagant.

8.   Erandina käesoleva artikli lõikest 4 võivad liikmesriigid TEN-T võrgu maanteedel, kus kogu keskmine aastane liiklustihedus on väiksem kui 8 500 kergsõidukit päevas ja kus taristu kasutuselevõtt ei ole sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude seisukohast õigustatud, vähendada kuni 50 % võrra kergsõidukite üldsusele juurdepääsetava laadimispargi kogu väljundvõimsust, mis on nõutav vastavalt käesoleva artikli lõikele 4, tingimusel et laadimispark teenindab ainult ühte sõidusuunda ning täidetud on muud käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud nõuded, mis on seotud laadimisparkide maksimaalse vahekauguse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest käesolevas lõikes osutatud erandi kasutamise juhtumitest. Liikmesriigid vaatavad need juhtumid läbi artiklis 15 osutatud riiklike eduaruannete esitamise raames iga kahe aasta tagant.

9.   Erandina käesoleva artikli lõike 4 punktides a ja b sätestatud nõudest, mille kohaselt on kergsõidukite üldsusele juurdepääsetavate laadimisparkide maksimaalne vahekaugus 60 km, võivad liikmesriigid TEN-T võrgu maanteedel, kus kogu keskmine aastane liiklustihedus on väiksem kui 3 000 kergsõidukit päevas, lubada selliste laadimisparkide puhul pikemat kuni 100 km pikkust vahekaugust, tingimusel et laadimisparkide vahekaugusele osutavad asjakohased viidad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas lõikes osutatud erandi kasutamise juhtumitest. Liikmesriigid vaatavad need juhtumid läbi artiklis 15 osutatud riiklike eduaruannete esitamise raames iga kahe aasta tagant.

10.   Kui liikmesriik on teavitanud komisjoni lõikes 5, 6 või 7 osutatud erandi kasutamise juhtumist, loetakse lõike 4 punktides a ja b sätestatud laadimisparkide maksimaalse vahekaugusega seotud nõuded täidetuks.

11.   Naaberliikmesriigid tagavad, et lõike 4 punktides a ja b osutatud maksimaalseid vahekaugusi ei ületata TEN-T põhiteedevõrgu ja TEN-T üldteedevõrgu piiriülestel lõikudel.

Artikkel 4

Elektriliste raskeveokite laadimistaristuga seotud sihid

1.   Liikmesriigid tagavad elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide minimaalse katvuse oma territooriumil.

Selleks tagavad liikmesriigid, et

| a) | 31. detsembriks 2025 on TEN-T teedevõrgu pikkusest vähemalt 15 % ulatuses kasutusele võetud mõlemas sõidusuunas elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid ning iga laadimispargi väljundvõimsus on vähemalt 1 400 kW ning see koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 350 kW; |
| --- | --- |

a)

31. detsembriks 2025 on TEN-T teedevõrgu pikkusest vähemalt 15 % ulatuses kasutusele võetud mõlemas sõidusuunas elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid ning iga laadimispargi väljundvõimsus on vähemalt 1 400 kW ning see koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 350 kW;

| b) | 31. detsembriks 2027 on TEN-T teedevõrgu pikkusest vähemalt 50 % ulatuses kasutusele võetud mõlemas sõidusuunas elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid ning iga laadimispark






  i) | pakub TEN-T põhiteedevõrgus väljundvõimsust vähemalt 2 800 kW ja koosneb vähemalt kahest laadimispunktist, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 350 kW; |
| --- | --- | --- |

b)

31. detsembriks 2027 on TEN-T teedevõrgu pikkusest vähemalt 50 % ulatuses kasutusele võetud mõlemas sõidusuunas elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid ning iga laadimispark

i)

pakub TEN-T põhiteedevõrgus väljundvõimsust vähemalt 2 800 kW ja koosneb vähemalt kahest laadimispunktist, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 350 kW;

| ii) | pakub TEN-T üldteedevõrgus väljundvõimsust vähemalt 1 400 kW ja koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 350 kW; |
| --- | --- |

ii)

pakub TEN-T üldteedevõrgus väljundvõimsust vähemalt 1 400 kW ja koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 350 kW;

| c) | 31. detsembriks 2030 on TEN-T põhiteedevõrgus igas sõidusuunas kasutusele võetud elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km, ning iga laadimispark pakub väljundvõimsust vähemalt 3 600 kW ning koosneb vähemalt kahest laadimispunktist, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 350 kW; |
| --- | --- |

c)

31. detsembriks 2030 on TEN-T põhiteedevõrgus igas sõidusuunas kasutusele võetud elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 60 km, ning iga laadimispark pakub väljundvõimsust vähemalt 3 600 kW ning koosneb vähemalt kahest laadimispunktist, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 350 kW;

| d) | 31. detsembriks 2030 on TEN-T üldteedevõrgus igas sõidusuunas kasutusele võetud elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 100 km, ning iga laadimispark pakub väljundvõimsust vähemalt 1 500 kW ning koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 350 kW; |
| --- | --- |

d)

31. detsembriks 2030 on TEN-T üldteedevõrgus igas sõidusuunas kasutusele võetud elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavad laadimispargid, mille maksimaalne vahekaugus on 100 km, ning iga laadimispark pakub väljundvõimsust vähemalt 1 500 kW ning koosneb vähemalt ühest laadimispunktist, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 350 kW;

| e) | 31. detsembriks 2027 on igal ohutul ja turvalisel parkimisalal kasutusele võetud vähemalt kaks elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavat laadimisjaama, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 100 kW; |
| --- | --- |

e)

31. detsembriks 2027 on igal ohutul ja turvalisel parkimisalal kasutusele võetud vähemalt kaks elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavat laadimisjaama, mille individuaalne väljundvõimsus on vähemalt 100 kW;

| f) | 31. detsembriks 2030 on igal ohutul ja turvalisel parkimisalal kasutusele võetud vähemalt neli elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavat laadimisjaama, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 100 kW; |
| --- | --- |

f)

31. detsembriks 2030 on igal ohutul ja turvalisel parkimisalal kasutusele võetud vähemalt neli elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavat laadimisjaama, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 100 kW;

| g) | 31. detsembriks 2025 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt 900 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavad elektriliste raskeveokite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW; |
| --- | --- |

g)

31. detsembriks 2025 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt 900 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavad elektriliste raskeveokite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW;

| h) | 31. detsembriks 2030 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt 1 800 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavad elektriliste raskeveokite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW. |
| --- | --- |

h)

31. detsembriks 2030 on igas linnatranspordisõlmes kasutusele võetud kokku vähemalt 1 800 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavad elektriliste raskeveokite laadimispunktid laadimisjaamades, mille individuaalsed väljundvõimsused on vähemalt 150 kW.

2.   Lõike 1 punktides a ja b osutatud TEN-T teedevõrgu pikkuse protsendimäära arvutamine põhineb järgmistel elementidel:

| a) | nimetaja arvutamise puhul: liikmesriigi territooriumil asuva TEN-T teedevõrgu kogupikkus; |
| --- | --- |

a)

nimetaja arvutamise puhul: liikmesriigi territooriumil asuva TEN-T teedevõrgu kogupikkus;

| b) | lugeja arvutamise puhul: kahe lõike 1 punktis a või punktis b sätestatud nõuetele vastava elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetava laadimispargi vaheliste TEN-T teedevõrgu lõikude kumulatiivne pikkus, välja arvatud TEN-T võrgu lõigud, mis jäävad kahe kõnealuse laadimispargi vahele, mille vahekaugus on pikem kui 120 km; |
| --- | --- |

b)

lugeja arvutamise puhul: kahe lõike 1 punktis a või punktis b sätestatud nõuetele vastava elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetava laadimispargi vaheliste TEN-T teedevõrgu lõikude kumulatiivne pikkus, välja arvatud TEN-T võrgu lõigud, mis jäävad kahe kõnealuse laadimispargi vahele, mille vahekaugus on pikem kui 120 km;

3.   TEN-T teedevõrgu maanteedel võib kasutusele võtta ühe elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetava laadimispargi mõlema sõidusuuna jaoks tingimusel, et

| a) | selline laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast, |
| --- | --- |

a)

selline laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast,

| b) | laadimispargile osutavad asjakohased viidad ning |
| --- | --- |

b)

laadimispargile osutavad asjakohased viidad ning

| c) | lõikes 1 sätestatud nõuded, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul ning mis on seotud laadimisparkide maksimaalse vahekauguse, laadimispargi kogu väljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete punktide väljundvõimsusega, on täidetud mõlema sõidusuuna puhul. |
| --- | --- |

c)

lõikes 1 sätestatud nõuded, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul ning mis on seotud laadimisparkide maksimaalse vahekauguse, laadimispargi kogu väljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete punktide väljundvõimsusega, on täidetud mõlema sõidusuuna puhul.

4.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid TEN-T võrgu maanteedel, kus kogu keskmine aastane liiklustihedus on väiksem kui 2 000 raskeveokit päevas ja kus taristu kasutuselevõtt ei ole sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude seisukohast õigustatud, näha ette, et elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetava laadimispark teenindab mõlemat sõidusuunda, tingimusel et täidetud on käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuded, mida kohaldatakse ühe sõidusuuna puhul ning mis on seotud laadimisparkide maksimaalse vahekauguse, laadimispargi kogu väljundvõimsuse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega, ning et laadimispark on kergesti juurdepääsetav mõlemast sõidusuunast ja sellele osutavad asjakohased viidad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas lõikes osutatud erandi kasutamise juhtumitest. Liikmesriigid vaatavad need juhtumid läbi artiklis 15 osutatud riiklike eduaruannete esitamise raames iga kahe aasta tagant.

5.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid TEN-T võrgu maanteedel, kus kogu keskmine aastane liiklustihedus on väiksem kui 2 000 raskeveokit päevas ja kus taristu kasutuselevõtt ei ole sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude seisukohast õigustatud, vähendada kuni 50 % võrra elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetava laadimispargi kogu väljundvõimsust, mis on nõutav vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, tingimusel et laadimispark teenindab ainult ühte sõidusuunda ning täidetud on muud käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuded, mis on seotud laadimisparkide maksimaalse vahekauguse, laadimispunktide arvu ja individuaalsete laadimispunktide väljundvõimsusega. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas lõikes osutatud erandi kasutamise juhtumitest. Liikmesriigid vaatavad need juhtumid läbi artiklis 15 osutatud riiklike eduaruannete esitamise raames iga kahe aasta tagant.

6.   Erandina käesoleva artikli lõike 1 punktis a sätestatud nõudest, mille kohaselt on elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavate laadimisparkide maksimaalne vahekaugus 60 km, võivad liikmesriigid TEN-T põhivõrgu maanteedel, kus kogu keskmine aastane liiklustihedus on väiksem kui 800 raskeveokit päevas, lubada selliste laadimisparkide puhul pikemat kuni 100 km pikkusega vahekaugust, tingimusel et laadimisparkide vahekaugusele osutavad asjakohased viidad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas lõikes osutatud erandite kasutamise juhtumitest. Liikmesriigid vaatavad need juhtumid läbi artiklis 15 osutatud riiklike eduaruannete esitamise raames iga kahe aasta tagant.

7.   Kui liikmesriik on teavitanud komisjoni lõikes 3, 4 või 5 osutatud erandi kasutamise juhtumist, loetakse lõike 1 punktis c sätestatud laadimisparkide maksimaalse vahekaugusega seotud nõuded täidetuks.

8.   Erandina lõike 1 punktides a, b, c ja d sätestatud nõuetest, mis on seotud elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavate laadimisparkide kogu väljundvõimsusega, ning lõike 1 punktis c sätestatud nõudest, mis on seotud niisuguste laadimisparkide maksimaalse vahekaugusega, võib Küpros esitada komisjonile põhjendatud taotluse saada luba kohaldada elektriliste raskeveokite üldsusele juurdepääsetavate laadimisparkide kogu väljundvõimsuse taseme osas leebemaid nõudeid või kohaldada niisuguste laadimisparkide vahel pikemat kuni 100 km pikkusega maksimaalset vahekaugust või mõlemat, tingimusel et niisugune taotlus ei takista loa andmise korral elektriliste raskeveokite liiklust selles liikmesriigis.

Komisjon võtab vastu otsuse kuue kuu jooksul esimese lõigu kohaselt esitatud taotluse kättesaamisest, tuginedes seejuures iga üksikjuhtumi puhul esitatud põhjendustele.. Sellise otsuse alusel Küprosele antav luba kehtib kuni neli aastat. Kui Küpros soovib loa kehtivusaega pikendada, võib ta enne loa kehtivusaja lõppu esitada komisjonile uue põhjendatud taotluse.

9.   Naaberliikmesriigid tagavad 31. detsembriks 2030, et lõike 1 punktides c ja d osutatud maksimaalseid laadimisparkide vahekaugusi ei ületata TEN-T põhiteedevõrgu ja TEN-T üldteedevõrgu piiriülestel lõikudel. Enne seda kuupäeva pööratakse erilist tähelepanu piiriülestele lõikudele ja naaberliikmesriigid teevad kõik võimaliku, et kõnealustest maksimaalsetest vahekaugustest peetaks kinni niipea, kui riigid TEN-T teedevõrgu piiriülestel lõikudel laadimistaristu kasutusele võtavad.

Artikkel 5

Laadimistaristu

1.   Laadimispunktide käitajad võimaldavad lõppkasutajatel laadida nende käitatavates üldsusele juurdepääsetavates laadimispunktides elektrisõidukit korrapõhiselt.

Alates 13. aprillist 2024 kasutusele võetud üldsusele juurdepääsetavates laadimispunktides peab olema võimalik korrapõhine laadimine, mille eest tasutakse liidus laialdaselt kasutatava maksevahendiga. Selleks võtavad laadimispunktide käitajad kõnealustes punktides vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt ühte järgmist seadet:

| a) | maksekaardilugejad; |
| --- | --- |

a)

maksekaardilugejad;

| b) | kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte; |
| --- | --- |

b)

kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte;

| c) | alla 50 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide puhul internetiühendust kasutavad seadmed, mis võimaldavad turvalist maksetehingut, näiteks konkreetse ruutkoodi loovad seadmed. |
| --- | --- |

c)

alla 50 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide puhul internetiühendust kasutavad seadmed, mis võimaldavad turvalist maksetehingut, näiteks konkreetse ruutkoodi loovad seadmed.

Alates 1. jaanuarist 2027 tagavad laadimispunktide käitajad, et kõik nende käitatavad üldsusele juurdepääsetavad laadimispunktid, mille väljundvõimsus on vähemalt 50 kW ja mis on kasutusele võetud TEN-T teedevõrgus või ohutul ja turvalisel parkimisalal, sealhulgas laadimispunktid, mis on kasutusele võetud enne 13. aprilli 2024, vastavad punkti a või b nõuetele.

Ühe teises lõigus osutatud makseterminali või -seadmega võib üldsusele juurdepääsetavas laadimispargis teenindada mitut laadimispunkti.

Käesolevas lõikes sätestatud nõudeid ei kohaldata selliste üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide suhtes, mille puhul laadimisteenuse eest maksmist ei nõuta.

2.   Laadimispunktide käitajad tagavad automaatse autentimise pakkumisel nende käitatavas üldsusele juurdepääsetavas laadimispunktis, et lõppkasutajatel ei ole kohustust kasutada automaatset autentimist ja nad võivad selle asemel laadida oma sõidukit korrapõhiselt, nagu on sätestatud lõikes 1, või kasutada muud lepingupõhist laadimislahendust, mida asjaomases laadimispunktis pakutakse. Laadimispunktide käitajad näitavad lõppkasutajatele seda võimalust selgelt ja pakuvad seda lõppkasutajale mugaval viisil igas nende käitatavas üldsusele juurdepääsetavas laadimispunktis, kus nad teevad automaatse autentimise kättesaadavaks.

3.   Üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide käitajate küsitavad hinnad peavad olema mõistlikud, kergesti ja selgelt võrreldavad, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide käitajad ei tohi küsitavate hindadega diskrimineerida lõppkasutajaid ja liikuvusteenuse osutajaid ega eri liikuvusteenuse osutajaid. Hindu võib eristada üksnes proportsionaalselt ja kui see on objektiivselt põhjendatud.

4.   Vähemalt 50 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavates laadimispunktides peab käitaja küsitav korrapõhine hind põhinema tarnitud elektri kilovatt-tunni (kWh) hinnal. Lisaks võivad kõnealuste laadimispunktide käitajad võtta kasutustasu minutihinnana, et vältida laadimispunkti pikaajalist hõivamist.

Vähemalt 50 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide käitajad esitavad laadimisjaamades korrapõhise kWh hinna ja võimaliku kasutustasu, mis on väljendatud minutihinnana, nii et see teave oleks lõppkasutajale teada enne laadimiskorra algust ja hõlbustaks hinnavõrdlust.

Alla 50 kW väljundvõimsusega üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide käitajad teevad nende käitatavates laadimisjaamades kättesaadavaks selgelt ja lihtsalt korrapõhist hinda käsitleva teabe, sealhulgas koos kõigi selle hinnakomponentidega, nii et kõnealune teave oleks lõppkasutajale teada enne laadimiskorra algust ja hõlbustaks hinnavõrdlust. Kohaldatavad hinnakomponendid esitatakse järgmises järjekorras:

| — | kilovatt-tunni (kWh) hind; |
| --- | --- |

—

kilovatt-tunni (kWh) hind;

| — | minutihind; |
| --- | --- |

—

minutihind;

| — | laadimiskorra hind ja |
| --- | --- |

—

laadimiskorra hind ja

| — | muu kohaldatav hinnakomponent. |
| --- | --- |

—

muu kohaldatav hinnakomponent.

Esimest ja teist lõiku kohaldatakse kõigi laadimispunktide suhtes, mis on kasutusele võetud alates 13. aprillist 2024.

5.   Hinnad, mida liikuvusteenuse osutajad küsivad lõppkasutajatelt, peavad olema mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne kavandatud laadimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse laadimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt eristatud kõik hinnakomponendid, sealhulgas kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud. Tasud peavad olema mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Liikuvusteenuse osutajad ei võta piiriüleste e-rändlusteenuste eest lisatasu.

6.   Liikmesriigid tagavad, et nende ametiasutused jälgiksid korrapäraselt laadimistaristu turgu ning eelkõige laadimispunktide käitajate ja liikuvusteenuse osutajate vastavust lõigetele 3 ja 5. Samuti püüavad liikmesriigid tagada, et nende ametiasutused jälgiksid korrapäraselt tarbijaid mõjutavaid võimalikke ebaausaid kaubandustavasid.

7.   Laadimispunktide käitajad tagavad, et hiljemalt 14. oktoobriks 2024 on kõik nende käitatavad üldsusele juurdepääsetavad laadimispunktid digitaalselt ühendatud laadimispunktid.

8.   Laadimispunktide käitajad tagavad, et kõik nende käitatavad üldsusele juurdepääsetavad laadimispunktid, mis on ehitatud pärast 13. aprilli 2024 või renoveeritud pärast 14. oktoobrit 2024, võimaldavad nutilaadimist.

9.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et TEN-T teedevõrgus olevatel parkimis- ja puhkealadel, kus on kasutusele võetud alternatiivkütuste taristu, oleks alternatiivkütuste taristu täpne asukoht tähistatud asjakohaste viitadega.

10.   Üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide käitajad tagavad, et hiljemalt 14. aprilliks 2025 on kõikides nende käitatavates üldsusele juurdepääsetavates alalisvooluga laadimispunktides paigaldatud paikne laadimiskaabel.

11.   Kui laadimispunkti käitaja ei ole asjaomase laadimispunkti omanik, teeb omanik käitajale vastavalt nendevahelisele kokkuleppele juurdepääsetavaks laadimispunkti, mille tehnilised omadused võimaldavad käitajal täita lõigetes 2, 7, 8 ja 10 sätestatud kohustusi.

Artikkel 6

Maanteesõidukite vesinikutankimistaristuga seotud sihid

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil võetakse hiljemalt 31. detsembriks 2030 kasutusele minimaalne arv üldsusele juurdepääsetavaid vesinikutanklaid.

Selleks tagavad liikmesriigid, et 31. detsembriks 2030 võetakse kasutusele üldsusele juurdepääsetavad vesinikutanklad, mille kavandatud minimaalne kumulatiivne võimsus on 1 tonn päevas ja mis on varustatud vähemalt 700-baarise tankuriga ning mille maksimaalne vahekaugus TEN-T põhivõrgus on 200 km.

Liikmesriigid tagavad, et 31. detsembriks 2030 võetakse igas linnatranspordisõlmes kasutusele vähemalt üks üldsusele juurdepääsetav vesinikutankla. Liikmesriigid tagavad, et viiakse läbi analüüs, et määrata parim asukoht vesinikutanklate jaoks ja et uurida eelkõige selliste tanklate kasutuselevõttu mitmeliigilise transpordi sõlmpunktides, kus saaks varustada ka muid transpordiliike.

Liikmesriigid määravad oma riiklikes poliitikaraamistikes kindlaks selge lineaarse trajektoori, et saavutada 2030. aasta sihid, koos 2027. aastaks kavandatud selge sihiga, millega tagatakse TEN-T põhivõrgu piisav katvus, et rahuldada arenevat turunõudlust.

2.   Naaberliikmesriigid tagavad, et TEN-T põhivõrgu piiriülestel lõikudel ei ületata lõike 1 teises lõigus osutatud maksimaalseid vahekaugusi.

3.   Üldsusele juurdepääsetava tankla käitaja või, kui käitaja ei ole tankla omanik, siis kõnealuse tankla omanik tagab vastavalt nendevahelisele kokkuleppele, et tankla on kavandatud kergsõidukite ja raskeveokite teenindamiseks.

4.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad liikmesriigid TEN-T põhivõrgu maanteedel, kus kogu keskmine aastane liiklustihedus on väiksem kui 2 000 raskeveokit päevas ja kus taristu kasutuselevõtt ei ole sotsiaal-majanduslike kulude ja tulude seisukohast õigustatud, vähendada kuni 50 % võrra üldsusele juurdepääsetava vesinikutankla võimsust, mis on nõutav vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, tingimusel et kõnealuses lõikes sätestatud nõuded seoses vesinikutanklate maksimaalse vahekauguse ja tankuri rõhuga on täidetud. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas lõikes osutatud erandi kasutamise juhtumitest. Liikmesriigid vaatavad need juhtumid läbi artiklis 15 osutatud riiklike eduaruannete esitamise raames iga kahe aasta tagant.

5.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1, juhul kui taristu kasutuselevõtu kulud on ebaproportsionaalsed võrreldes kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga, võivad liikmesriigid otsustada jätta kohaldamata käesoleva artikli lõige 1

| a) | ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimatele piirkondadele või |
| --- | --- |

a)

ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud liidu äärepoolseimatele piirkondadele või

| b) | saartele, mis on vastavalt direktiivile (EL) 2019/944 hõlmatud väikeste ühendatud võrkude või väikeste eraldatud võrkude määratlusega. |
| --- | --- |

b)

saartele, mis on vastavalt direktiivile (EL) 2019/944 hõlmatud väikeste ühendatud võrkude või väikeste eraldatud võrkude määratlusega.

Sellistel juhtudel põhjendavad liikmesriigid oma otsuseid komisjonile ja teevad kogu asjakohase teabe kättesaadavaks oma riiklikes poliitikaraamistikes.

Artikkel 7

Vesinikutankimistaristu

1.   Vesinikutankimispunktide käitajad võimaldavad lõppkasutajatel tankida nende käitatavates üldsusele juurdepääsetavates tankimispunktides korrapõhiselt.

Kõigis üldsusele juurdepääsetavates vesinikutankimispunktides peab olema võimalik korrapõhine tankimine, mille eest tasutakse liidus laialdaselt kasutatava maksevahendiga. Selleks võtavad kõnealuste tankimispunktide käitajad vastu elektroonilisi makseid, mille tegemiseks kasutatakse makseterminale ja -seadmeid, sealhulgas vähemalt ühte järgmist seadet:

| a) | maksekaardilugejad; |
| --- | --- |

a)

maksekaardilugejad;

| b) | kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte. |
| --- | --- |

b)

kontaktivaba funktsiooniga seadmed, mis on võimelised lugema vähemalt maksekaarte.

Üldsusele juurdepääsetavatele vesinikutankimispunktidele, mis on kasutusele võetud pärast 13. aprilli 2024, kohaldatakse käesolevas lõikes sätestatud nõudeid alates nende kasutuselevõtust. Üldsusele juurdepääsetavatele tankimispunktidele, mis on kasutusele võetud enne 13. aprilli 2024, kohaldatakse käesolevas lõikes sätestatud nõudeid alates 14. oktoobrist 2024.

Kui vesinikutankimispunkti käitaja ei ole asjaomase tankimispunkti omanik, teeb omanik käitajale vastavalt nendevahelisele kokkuleppele juurdepääsetavaks vesinikutankimispunktid, mille tehnilised omadused võimaldavad käitajal täita käesolevas lõikes sätestatud kohustusi.

2.   Üldsusele juurdepääsetavate vesinikutankimispunktide käitajate küsitavad hinnad peavad olema mõistlikud, kergesti ja selgelt võrreldavad, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad. Üldsusele juurdepääsetavate vesinikutankimispunktide käitajad ei tohi küsitavate hindadega diskrimineerida lõppkasutajaid ja liikuvusteenuse osutajaid ega eri liikuvusteenuse osutajaid. Asjakohasel juhul võib hindu eristada üksnes juhul, kui see on objektiivselt põhjendatud.

3.   Vesinikutankimispunktide käitajad esitavad nende käitatavates üldsusele juurdepääsetavates vesinikutanklates selgelt teabe korrapõhise kilogrammihinna kohta, nii et see teave oleks lõppkasutajatele teada enne tankimiskorra algust ja hõlbustaks hinnavõrdlust.

4.   Üldsusele juurdepääsetavate vesinikutanklate käitajad võivad pakkuda klientidele vesiniku tankimise teenuseid lepingu alusel, sealhulgas teiste liikuvusteenuse osutajate eest ja nimel. Liikuvusteenuse osutajad kehtestavad lõppkasutajatele mõistlikud, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad hinnad. Liikuvusteenuse osutajad teevad enne tankimiskorra algust lõppkasutajatele vabalt kättesaadavate ja laialdaselt kasutatavate elektrooniliste vahendite kaudu kättesaadavaks kogu konkreetse tankimiskorra kohta käiva hinnateabe, milles on selgelt eristatud kõik vesinikutankimispunkti käitaja küsitava hinna komponendid, sealhulgas kohaldatavad e-rändluskulud ja muud liikuvusteenuse osutaja kohaldatavad tasud.

Artikkel 8

Maanteesõidukite jaoks ette nähtud veeldatud metaani taristu

Liikmesriigid tagavad kuni 31. detsembrini 2024, et vähemalt TEN-T põhivõrgus võetakse nõudluse korral kasutusele piisav arv üldsusele juurdepääsetavaid veeldatud metaani tankimise punkte, et veeldatud metaani kasutavad raskeveokid saaksid kogu liidus liikuda, välja arvatud juhul, kui taristu kasutuselevõtu kulud on ebaproportsionaalsed võrreldes kasuga, sealhulgas keskkonnakasuga.

Artikkel 9

Meresadamate kaldaäärse elektritoitega seotud sihid

1.   Liikmesriigid tagavad, et merekonteinerilaevadele ja merereisilaevadele tagatakse TEN-T meresadamates minimaalne kaldaäärne elektritoide.

Selleks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, millega tagatakse 31. detsembriks 2029, et:

| a) | TEN-T põhivõrgu meresadamates ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, kus viimase kolme aasta jooksul on kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merekonteinerilaevade sadamakülastuste keskmine arv aastas üle 100, on võimalik tagada igal aastal kaldaäärne elektritoide vähemalt 90 % kõigi asjaomases meresadamas kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merekonteinerilaevade sadamakülastuste puhul; |
| --- | --- |

a)

TEN-T põhivõrgu meresadamates ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, kus viimase kolme aasta jooksul on kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merekonteinerilaevade sadamakülastuste keskmine arv aastas üle 100, on võimalik tagada igal aastal kaldaäärne elektritoide vähemalt 90 % kõigi asjaomases meresadamas kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merekonteinerilaevade sadamakülastuste puhul;

| b) | TEN-T põhivõrgu meresadamates ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, kus viimase kolme aasta jooksul on kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merereise tegevate ro-ro-reisiparvlaevade ja üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merereise tegevate kiirreisilaevade sadamakülastuste keskmine arv aastas üle 40, on võimalik tagada igal aastal kaldaäärne elektritoide vähemalt 90 % kõigi asjaomases meresadamas kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merereise tegevate ro-ro-reisiparvlaevade ja üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merereise tegevate kiirreisilaevade sadamakülastuste puhul; |
| --- | --- |

b)

TEN-T põhivõrgu meresadamates ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, kus viimase kolme aasta jooksul on kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merereise tegevate ro-ro-reisiparvlaevade ja üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merereise tegevate kiirreisilaevade sadamakülastuste keskmine arv aastas üle 40, on võimalik tagada igal aastal kaldaäärne elektritoide vähemalt 90 % kõigi asjaomases meresadamas kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merereise tegevate ro-ro-reisiparvlaevade ja üle 5 000-tonnise kogumahutavusega merereise tegevate kiirreisilaevade sadamakülastuste puhul;

| c) | TEN-T põhivõrgu meresadamates ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, kus viimase kolme aasta jooksul on kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega muude merereisilaevade kui merereise tegevate ro-ro-reisiparvlaevade ja merereise tegevate kiirreisilaevade sadamakülastuste keskmine arv aastas üle 25, on võimalik tagada igal aastal kaldaäärne elektritoide vähemalt 90 % kõigi asjaomases meresadamas kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega muude merereisilaevade kui merereise tegevate ro-ro-reisiparvlaevade ning merereise tegevate kiirreisilaevade sadamakülastuste puhul. |
| --- | --- |

c)

TEN-T põhivõrgu meresadamates ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, kus viimase kolme aasta jooksul on kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega muude merereisilaevade kui merereise tegevate ro-ro-reisiparvlaevade ja merereise tegevate kiirreisilaevade sadamakülastuste keskmine arv aastas üle 25, on võimalik tagada igal aastal kaldaäärne elektritoide vähemalt 90 % kõigi asjaomases meresadamas kai ääres sildunud üle 5 000-tonnise kogumahutavusega muude merereisilaevade kui merereise tegevate ro-ro-reisiparvlaevade ning merereise tegevate kiirreisilaevade sadamakülastuste puhul.

2.   Määruse (EL) 2023/1805 artikli 6 lõike 5 punktides a, b, c, e ja g osutatud laevade sadamakülastusi ei võeta arvesse käesoleva artikli lõike 1 kohaselt asjaomases meresadamas kai ääres sildunud laevade sadamakülastuste koguarvu kindlaksmääramisel.

3.   Kui TEN-T põhivõrgu meresadam või TEN-T üldvõrgu meresadam asub saarel, või ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimas piirkonnas või Ceuta ja Melilla territooriumil, mis ei ole otse ühendatud mandri elektrivõrguga või äärepoolseima piirkonna või Ceuta ja Melilla puhul naaberriigi elektrivõrguga, ei kohaldata käesoleva artikli lõiget 1 seni, kuni selline ühendus on loodud või kui on olemas piisav kohapeal mittefossiilsetest energiaallikatest toodetud elektrivõimsus asjaomase saare, äärepoolseima piirkonna või Ceuta ja Melilla vajaduste rahuldamiseks.

Artikkel 10

Siseveesadamate kaldaäärse elektritoitega seotud sihid

Liikmesriigid tagavad, et

| a) | 31. detsembriks 2024 on kõigis TEN-T põhivõrgu siseveesadamates vähemalt üks seade, mis varustab siseveelaevu kaldaäärse elektritoitega; |
| --- | --- |

a)

31. detsembriks 2024 on kõigis TEN-T põhivõrgu siseveesadamates vähemalt üks seade, mis varustab siseveelaevu kaldaäärse elektritoitega;

| b) | 31. detsembriks 2029 on kõigis TEN-T üldvõrgu siseveesadamates vähemalt üks seade, mis varustab siseveelaevu kaldaäärse elektritoitega. |
| --- | --- |

b)

31. detsembriks 2029 on kõigis TEN-T üldvõrgu siseveesadamates vähemalt üks seade, mis varustab siseveelaevu kaldaäärse elektritoitega.

Artikkel 11

Veeldatud metaaniga meresadamate varustamise sihid

1.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 osutatud TEN-T põhivõrgu meresadamates võetakse kasutusele piisav arv veeldatud metaani tankimise punkte, et hiljemalt 31. detsembriks 2024 saaksid merelaevad kogu TEN-T põhivõrgus liikuda. Liikmesriigid teevad vajaduse korral naaberliikmesriikidega koostööd, et tagada piisav katvus TEN-T põhivõrgus.

2.   Liikmesriigid määravad oma riiklikes poliitikaraamistikes kindlaks TEN-T põhivõrgu meresadamad, mis võimaldavad juurdepääsu lõikes 1 osutatud veeldatud metaani tankimise punktidele, võttes arvesse sadama arengut, olemasolevaid veeldatud metaani tankimise punkte ja tegelikku turunõudlust, sealhulgas lühi- ja pikaajaliselt, ning muid arenguid.

Artikkel 12

Seisvate õhusõidukite elektriga varustamise sihid

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõikides TEN-T põhivõrgu lennujaamades ja TEN-T üldvõrgu lennujaamades on elektritoide seisvatele õhusõidukitele tagatud järgmiselt:

| a) | 31. detsembriks 2024 kõikidel äriliseks lennutranspordiks kasutatavatel terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaikadel, mida kasutatakse reisijate pardaleminekuks või pardalt lahkumiseks või kaupade peale- või mahalaadimiseks; |
| --- | --- |

a)

31. detsembriks 2024 kõikidel äriliseks lennutranspordiks kasutatavatel terminaliga ühendatud õhusõiduki seisupaikadel, mida kasutatakse reisijate pardaleminekuks või pardalt lahkumiseks või kaupade peale- või mahalaadimiseks;

| b) | 31. detsembriks 2029 kõikidel äriliseks lennutranspordiks kasutatavatel terminalist eemal asuvatel õhusõiduki seisupaikadel, mida kasutatakse reisijate pardaleminekuks või nende õhusõidukist väljumiseks või kaupade peale- või mahalaadimiseks. |
| --- | --- |

b)

31. detsembriks 2029 kõikidel äriliseks lennutranspordiks kasutatavatel terminalist eemal asuvatel õhusõiduki seisupaikadel, mida kasutatakse reisijate pardaleminekuks või nende õhusõidukist väljumiseks või kaupade peale- või mahalaadimiseks.

2.   Liikmesriigid võivad vabastada TEN-T võrgu lennujaamad, kus viimase kolme aasta jooksul on tehtud keskmiselt vähem kui 10 000 kommertslendu aastas, kohustusest varustada elektriga kõigil terminalist eemal asuvatel seisupaikadel seisvaid õhusõidukeid.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata sihipärastele jäätõrjealadele, kindlaksmääratud sõjaväealadel asuvatele seisupaikadele ja seisupaikadele, mis on ette nähtud konkreetselt üldlennunduses kasutatavatele õhusõidukitele, mille maksimaalne stardimass on alla 5,7 tonni.

4.   Liikmesriigid võtavad hiljemalt 1. jaanuarist 2030 vajalikud meetmed, et lõike 1 kohaselt tarnitud elekter tuleks elektrivõrgust või oleks toodetud kohapeal ilma fossiilkütust kasutamata.

Artikkel 13

Raudteetaristu

Raudteetaristu puhul, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) nr 1315/2013, hindavad liikmesriigid alternatiivkütuste tehnoloogia ja jõuseadmete arendamist raudteelõikude jaoks, mida ei saa tehnilistel või kulutõhususe põhjustel täielikult elektrifitseerida, näiteks vesinikkütuseelemendiga või akutoitega rongid, ning asjakohasel juhul laadimis- ja tankimistaristu vajadusi.

Artikkel 14

Riiklikud poliitikaraamistikud

1.   Iga liikmesriik koostab ja edastab komisjonile 31. detsembriks 2024 transpordisektori alternatiivkütuste turu arengut ja asjaomase taristu kasutuselevõttu käsitleva riikliku poliitikaraamistiku kavandi.

2.   Riiklik poliitikaraamistik sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | hinnang transpordisektori alternatiivkütuste turu hetkeolukorrale ja tulevasele arengule ning alternatiivkütuste taristu arendamisele, võttes arvesse eri transpordiliikide juurdepääsu alternatiivkütuste taristule ja asjakohasel juhul piiriülest pidevust ning alternatiivkütuste taristu arengut saartel ja äärepoolseimates piirkondades; |
| --- | --- |

a)

hinnang transpordisektori alternatiivkütuste turu hetkeolukorrale ja tulevasele arengule ning alternatiivkütuste taristu arendamisele, võttes arvesse eri transpordiliikide juurdepääsu alternatiivkütuste taristule ja asjakohasel juhul piiriülest pidevust ning alternatiivkütuste taristu arengut saartel ja äärepoolseimates piirkondades;

| b) | artiklite 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ja 12 kohased riiklikud sihid, mille puhul on käesolevas määruses sätestatud kohustuslikud riiklikud sihid; |
| --- | --- |

b)

artiklite 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ja 12 kohased riiklikud sihid, mille puhul on käesolevas määruses sätestatud kohustuslikud riiklikud sihid;

| c) | poliitika ja meetmed, mis on vajalikud, et tagada punktis b osutatud kohustuslike sihtide saavutamine; |
| --- | --- |

c)

poliitika ja meetmed, mis on vajalikud, et tagada punktis b osutatud kohustuslike sihtide saavutamine;

| d) | kavandatud või vastuvõetud meetmed, millega edendatakse sõidukiparkide jaoks ette nähtud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, eelkõige ühistransporditeenuste jaoks ette nähtud laadimisjaamade ja vesinikutanklate ning ühiskasutatavate autode jaoks ette nähtud laadimisjaamade kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

d)

kavandatud või vastuvõetud meetmed, millega edendatakse sõidukiparkide jaoks ette nähtud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu, eelkõige ühistransporditeenuste jaoks ette nähtud laadimisjaamade ja vesinikutanklate ning ühiskasutatavate autode jaoks ette nähtud laadimisjaamade kasutuselevõttu;

| e) | kavandatud või vastuvõetud meetmed, millega ergutatakse ja hõlbustatakse kergsõidukite ja raskeveokite laadimisjaamade kasutuselevõttu eramaal, mis ei ole üldsusele juurdepääsetavad; |
| --- | --- |

e)

kavandatud või vastuvõetud meetmed, millega ergutatakse ja hõlbustatakse kergsõidukite ja raskeveokite laadimisjaamade kasutuselevõttu eramaal, mis ei ole üldsusele juurdepääsetavad;

| f) | kavandatud või vastuvõetud meetmed alternatiivkütuste taristu edendamiseks linnatranspordisõlmedes, eelkõige seoses üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktidega; |
| --- | --- |

f)

kavandatud või vastuvõetud meetmed alternatiivkütuste taristu edendamiseks linnatranspordisõlmedes, eelkõige seoses üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktidega;

| g) | kavandatud või vastuvõetud meetmed piisava arvu üldsusele juurdepääsetavate kiirlaadimispunktide kasutuselevõtu edendamiseks; |
| --- | --- |

g)

kavandatud või vastuvõetud meetmed piisava arvu üldsusele juurdepääsetavate kiirlaadimispunktide kasutuselevõtu edendamiseks;

| h) | kavandatud või vastuvõetud meetmed, millega tagatakse, et laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine, sealhulgas kahesuunaliste laadimispunktide geograafiline jaotus, suurendab energiasüsteemi paindlikkust ja taastuvelektri lõimimist elektrisüsteemi; |
| --- | --- |

h)

kavandatud või vastuvõetud meetmed, millega tagatakse, et laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine, sealhulgas kahesuunaliste laadimispunktide geograafiline jaotus, suurendab energiasüsteemi paindlikkust ja taastuvelektri lõimimist elektrisüsteemi;

| i) | meetmed, millega tagatakse, et üldsusele juurdepääsetavad alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktid on ligipääsetavad eakatele, piiratud liikumisvõimega isikutele ja puuetega inimestele kooskõlas direktiivis (EL) 2019/882 sätestatud ligipääsetavusnõuetega; |
| --- | --- |

i)

meetmed, millega tagatakse, et üldsusele juurdepääsetavad alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktid on ligipääsetavad eakatele, piiratud liikumisvõimega isikutele ja puuetega inimestele kooskõlas direktiivis (EL) 2019/882 sätestatud ligipääsetavusnõuetega;

| j) | kavandatud või vastuvõetud meetmed, millega kõrvaldatakse alternatiivkütuste taristu planeerimise, lubade andmise, hangete ja käitamisega seotud võimalikud takistused; |
| --- | --- |

j)

kavandatud või vastuvõetud meetmed, millega kõrvaldatakse alternatiivkütuste taristu planeerimise, lubade andmise, hangete ja käitamisega seotud võimalikud takistused;

| k) | ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga meresadamates, välja arvatud merelaevade varustamiseks veeldatud metaani ja kaldaäärse elektritoitega, näiteks vesiniku, ammoniaagi, metanooli ja elektri kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

k)

ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga meresadamates, välja arvatud merelaevade varustamiseks veeldatud metaani ja kaldaäärse elektritoitega, näiteks vesiniku, ammoniaagi, metanooli ja elektri kasutuselevõtuga;

| l) | ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga, sealhulgas sihid, peamised vahe-eesmärgid ja vajalikud rahalised vahendid vesinikkütuseelemendiga või akutoitega rongide jaoks TEN-T raudteelõikudes, mida ei ole võimalik elektrifitseerida; |
| --- | --- |

l)

ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga, sealhulgas sihid, peamised vahe-eesmärgid ja vajalikud rahalised vahendid vesinikkütuseelemendiga või akutoitega rongide jaoks TEN-T raudteelõikudes, mida ei ole võimalik elektrifitseerida;

| m) | ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga lennujaamades, välja arvatud lennujaamades seisvate õhusõidukite elektritoiteks, näiteks õhusõidukite elektriga laadimiseks ja vesinikuga tankimiseks; |
| --- | --- |

m)

ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga lennujaamades, välja arvatud lennujaamades seisvate õhusõidukite elektritoiteks, näiteks õhusõidukite elektriga laadimiseks ja vesinikuga tankimiseks;

| n) | ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga siseveelaevanduses, näiteks elektri ja vesiniku puhul. |
| --- | --- |

n)

ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga siseveelaevanduses, näiteks elektri ja vesiniku puhul.

3.   Riiklik poliitikaraamistik võib sisaldada järgmisi elemente:

| a) | ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga meresadamates, näiteks elektri ja vesiniku kasutamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/352 (31) määratletud sadamateenuste puhul; |
| --- | --- |

a)

ülevaade olukorrast, perspektiividest ja kavandatud meetmetest seoses alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuga meresadamates, näiteks elektri ja vesiniku kasutamine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/352 (31) määratletud sadamateenuste puhul;

| b) | riiklikud sihid ja meetmed alternatiivkütuste taristu edendamiseks teedevõrkudes, mis ei kuulu TEN-T põhivõrku või TEN-T üldvõrku, pidades eelkõige silmas üldsusele juurdepääsetavaid laadimispunkte; |
| --- | --- |

b)

riiklikud sihid ja meetmed alternatiivkütuste taristu edendamiseks teedevõrkudes, mis ei kuulu TEN-T põhivõrku või TEN-T üldvõrku, pidades eelkõige silmas üldsusele juurdepääsetavaid laadimispunkte;

| c) | meetmed, millega tagatakse liikmesriigi kogu territooriumil juurdepääs laadimis- ja tankimistaristule, pöörates erilist tähelepanu maapiirkondadele, et tagada nende juurdepääsetavus ja territoriaalne ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

c)

meetmed, millega tagatakse liikmesriigi kogu territooriumil juurdepääs laadimis- ja tankimistaristule, pöörates erilist tähelepanu maapiirkondadele, et tagada nende juurdepääsetavus ja territoriaalne ühtekuuluvus;

| d) | meetmed, millega tagatakse, et riiklikul tasandil kättesaadava üldsusele juurdepääsetava alternatiivkütuste taristu tiheduse puhul võetakse arvesse rahvastikutihedust; |
| --- | --- |

d)

meetmed, millega tagatakse, et riiklikul tasandil kättesaadava üldsusele juurdepääsetava alternatiivkütuste taristu tiheduse puhul võetakse arvesse rahvastikutihedust;

| e) | punktidega a, b, c ja d seotud riiklikud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu sihid ja eesmärgid, mille puhul ei ole käesolevas määruses sätestatud kohustuslikke sihte. |
| --- | --- |

e)

punktidega a, b, c ja d seotud riiklikud alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu sihid ja eesmärgid, mille puhul ei ole käesolevas määruses sätestatud kohustuslikke sihte.

4.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse arvesse nende territooriumil olemasolevate eri transpordiliikide vajadusi.

5.   Liikmesriigid tagavad, et riiklikes poliitikaraamistikes võetakse asjakohasel juhul arvesse piirkondlike ja kohalike ametiasutuste huve, eelkõige ühistranspordi jaoks ette nähtud laadimis- ja tankimistaristu puhul, ning asjaomaste sidusrühmade huve.

6.   Vajaduse korral teevad liikmesriigid koostööd, korraldades konsultatsioone või kasutades ühiseid poliitikaraamistikke, et tagada käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete sidusus ja kooskõlastatus. Eelkõige teevad liikmesriigid koostööd veetranspordis alternatiivkütuste kasutamist käsitlevate strateegiate ja asjaomase taristu kasutuselevõtu puhul. Komisjon abistab liikmesriike koostööprotsessis.

7.   Alternatiivkütuste taristu toetusmeetmed peavad olema kooskõlas liidu asjakohaste riigiabi normidega.

8.   Iga liikmesriik teeb oma riikliku poliitikaraamistiku kavandi üldsusele kättesaadavaks ning tagab, et üldsusele antakse varajased ja tõhusad võimalused osaleda riikliku poliitikaraamistiku kavandi ettevalmistamises.

9.   Komisjon hindab riiklike poliitikaraamistike kavandeid ja võib esitada liikmesriigile soovitusi. Kõnealused soovitused esitatakse hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riiklike poliitikaraamistike kavandite esitamist. Kõnealustes soovitustes võidakse käsitleda eelkõige järgmist:

| a) | sihtide ambitsioonikuse tase, pidades silmas artiklites 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 ja 13 sätestatud kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

a)

sihtide ambitsioonikuse tase, pidades silmas artiklites 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 ja 13 sätestatud kohustuste täitmist;

| b) | riiklike sihtide ja eesmärkidega seotud poliitika ja meetmed. |
| --- | --- |

b)

riiklike sihtide ja eesmärkidega seotud poliitika ja meetmed.

10.   Iga liikmesriik võtab oma lõplikus riiklikus poliitikaraamistikus kõiki komisjoni soovitusi asjakohaselt arvesse. Kui liikmesriik ei võta soovitust või selle olulist osa arvesse, esitab ta komisjonile kirjaliku selgituse.

11.   Iga liikmesriik koostab 31. detsembriks 2025 kergesti loetaval ja arusaadaval kujul oma lõpliku riikliku poliitikaraamistiku ning teavitab sellest komisjoni. Komisjon teeb kõnealused lõplikud riiklikud poliitikaraamistikud üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 15

Riikide aruandlus

1.   Iga liikmesriik esitab komisjonile 31. detsembriks 2027 ja seejärel iga kahe aasta tagant eraldi riikliku eduaruande oma riikliku poliitikaraamistiku rakendamise kohta. Aruanne koostatakse kergesti loetaval ja arusaadaval kujul ning komisjon teeb selle üldsusele kättesaadavaks.

2.   Riiklik eduaruanne hõlmab I lisas loetletud teavet ning sisaldab asjakohasel juhul põhjendust artikli 14 lõikes 2 osutatud riiklike sihtide ja eesmärkide saavutamise taseme kohta ning kõnealuste sihtide ja eesmärkide tulevikus saavutamiseks kavandatud meetmete kohta.

3.   Liikmesriigid hindavad hiljemalt 30. juuniks 2024 ja seejärel iga kolme aasta tagant, kuidas laadimispunktide kasutuselevõtt ja käitamine saaks kaasa aidata sellele, et elektrisõidukid, sealhulgas nende osalemine tasakaalustamisturul, suurendaksid energiasüsteemi paindlikkust ja võimaldaksid süsteemi veelgi rohkem taastuvelektrit kaasata. Sellel hindamisel võetakse arvesse kõiki avalike või eraomandis olevate laadimispunktide liike, sealhulgas need, mis pakuvad nutilaadimist, kahesuunalist laadimist ja kõiki väljundvõimsusi, ning antakse soovitusi laadimispunkti liigi, kasutamist võimaldava tehnoloogia ja geograafilise jaotuse kohta, et kasutajatel oleks hõlpsam oma elektrisõidukit süsteemi lõimida. Hindamisel määratakse kindlaks asjakohased meetmed, mida tuleb rakendada käesolevas määruses sätestatud nõuete täitmiseks, sealhulgas meetmed, millega tagatakse taristu planeerimise kooskõla vastava võrgu planeerimisega. Hindamisel võetakse arvesse kõigi sidusrühmade sisendit ja hinnang tehakse üldsusele kättesaadavaks. Iga liikmesriik võib taotleda, et hindamise teeks tema reguleeriv asutus. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid vajaduse korral asjakohased meetmed täiendavate laadimispunktide kasutuselevõtuks ja lisavad need meetmed käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riiklikku eduaruandesse. Võrguettevõtjad võtavad hindamist ja meetmeid arvesse direktiivi (EL) 2019/944 artikli 32 lõikes 3 ja artiklis 51 osutatud võrgu arengukavades.

4.   Liikmesriigi reguleeriv asutus hindab hiljemalt 30. juuniks 2024 ning seejärel iga kolme aasta tagant põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate esitatud teabe põhjal kahesuunalise laadimise võimalikku rolli kasutaja ja süsteemi kulude vähendamisel ja taastuvelektri osakaalu suurendamisel elektrisüsteemis. Hinnang tehakse üldsusele kättesaadavaks. Hindamistulemuste põhjal võtavad liikmesriigid vajaduse korral asjakohaseid meetmeid eramaal asuvate kahesuunaliste laadimispunktide kättesaadavuse ja geograafilise jaotuse kohandamiseks ning lisavad need lõikes 1 osutatud riiklikku eduaruandesse.

Artikkel 16

Riiklike poliitikaraamistike ja riiklike eduaruannete sisu, ülesehitus ja vorming

Komisjon võtab hiljemalt 14. oktoobriks 2024 vastu suunised ja vormingud, mis käsitlevad liikmesriikide poolt artikli 14 kohaselt esitatavate riiklike poliitikaraamistike sisu, ülesehitust ja vormingut ning liikmesriikide poolt artikli 15 lõike 1 kohaselt esitatavate riiklike eduaruannete sisu. Komisjon võib võtta vastu suunised ja vormingud, et hõlbustada käesoleva määruse muude sätete tulemuslikku kohaldamist kogu liidus.

Artikkel 17

Riiklike poliitikaraamistike ja riiklike eduaruannete läbivaatamine

1.   Komisjon hindab 31. detsembriks 2026 liikmesriikide poolt artikli 14 lõike 11 kohaselt teavitatud riiklikke poliitikaraamistikke ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuste riiklike poliitikaraamistike hindamise ja nende sidususe kohta liidu tasandil, sealhulgas annab esimese hinnangu artikli 14 lõikes 2 osutatud riiklike sihtide saavutamise eeldatava taseme kohta.

2.   Komisjon hindab liikmesriikide poolt artikli 15 lõike 1 kohaselt esitatud riiklikke eduaruandeid ja annab asjakohasel juhul liikmesriikidele soovitusi, et tagada käesolevas määruses sätestatud eesmärkide ja kohustuste täitmine.

3.   Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile kuue kuu jooksul alates lõikes 2 osutatud soovituste kättesaamisest, kuidas ta kavatseb soovitusi rakendada. Kui asjaomane liikmesriik otsustab soovitused või nende olulise osa rakendamata jätta, esitab ta komisjonile selle kohta põhjendused.

4.   Pärast seda, kui liikmesriik on esitanud teate või lõikes 3 osutatud põhjendused, kirjeldab asjaomane liikmesriik oma järgmises riiklikus eduaruandes, kuidas ta on soovitusi rakendanud.

5.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande riiklike eduaruannete hindamise kohta üks aasta pärast seda, kui liikmesriigid on riiklikud eduaruanded artikli 15 lõike 1 kohaselt esitanud. Kõnealune hindamine sisaldab hinnangut järgmise kohta:

| a) | liikmesriikide edusammud artikli 14 lõikes 2 osutatud sihtide ja eesmärkide saavutamisel, sealhulgas liikmesriikide vastused käesoleva artikli lõike 2 kohastele komisjoni soovitustele; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide edusammud artikli 14 lõikes 2 osutatud sihtide ja eesmärkide saavutamisel, sealhulgas liikmesriikide vastused käesoleva artikli lõike 2 kohastele komisjoni soovitustele;

| b) | alternatiivkütuste taristu arengu sidusus liidu tasandil. |
| --- | --- |

b)

alternatiivkütuste taristu arengu sidusus liidu tasandil.

6.   Komisjon teeb artikli 14 lõikes 11 osutatud lõplike riiklike poliitikaraamistike, artikli 15 lõikes 1 osutatud riiklike eduaruannete ja artikli 18 lõikes 1 osutatud aruannete põhjal üldsusele kättesaadavaks teabe iga liikmesriigi esitatud riiklike sihtide ja eesmärkide kohta ja ajakohastab kõnealust teavet seoses järgmisega:

| a) | üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide ja -jaamade arv vastavalt III lisas esitatud liigitusele, eristades seejuures kergsõidukite laadimispunkte ning raskeveokite laadimispunkte ja -jaamasid; |
| --- | --- |

a)

üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide ja -jaamade arv vastavalt III lisas esitatud liigitusele, eristades seejuures kergsõidukite laadimispunkte ning raskeveokite laadimispunkte ja -jaamasid;

| b) | üldsusele juurdepääsetavate vesinikutankimispunktide arv; |
| --- | --- |

b)

üldsusele juurdepääsetavate vesinikutankimispunktide arv;

| c) | TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu mere- ja siseveesadamate kaldaäärse elektritoite taristu; |
| --- | --- |

c)

TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu mere- ja siseveesadamate kaldaäärse elektritoite taristu;

| d) | TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu lennujaamades seisvate õhusõidukite elektritoite taristu; |
| --- | --- |

d)

TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu lennujaamades seisvate õhusõidukite elektritoite taristu;

| e) | veeldatud metaani tankimispunktide arv TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu mere- ja siseveesadamates; |
| --- | --- |

e)

veeldatud metaani tankimispunktide arv TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu mere- ja siseveesadamates;

| f) | mootorsõidukite jaoks ette nähtud üldsusele juurdepääsetavate veeldatud metaani tankimise punktide arv; |
| --- | --- |

f)

mootorsõidukite jaoks ette nähtud üldsusele juurdepääsetavate veeldatud metaani tankimise punktide arv;

| g) | mootorsõidukite jaoks ette nähtud üldsusele juurdepääsetavate surumaagaasi tankimispunktide arv; |
| --- | --- |

g)

mootorsõidukite jaoks ette nähtud üldsusele juurdepääsetavate surumaagaasi tankimispunktide arv;

| h) | muude alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktid TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu mere- ja siseveesadamates; |
| --- | --- |

h)

muude alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktid TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu mere- ja siseveesadamates;

| i) | muude alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktid TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu lennujaamades; |
| --- | --- |

i)

muude alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktid TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu lennujaamades;

| j) | raudteetranspordi jaoks ette nähtud alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktid. |
| --- | --- |

j)

raudteetranspordi jaoks ette nähtud alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktid.

Artikkel 18

Edusammude jälgimine

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile 31. märtsiks 2025 ja seejärel iga aasta 31. märtsiks laadimise kogu summaarse väljundvõimsuse ja kasutusele võetud üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide arvu ning eelneva aasta 31. detsembri seisuga nende territooriumil registreeritud akutoitega elektrisõidukite ja pistikühendusega hübriidsõidukite arvu kooskõlas III lisas esitatud nõuetega.

2.   Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artiklis 258 sätestatud menetluse kohaldamist, kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruandest või komisjonile kättesaadavast teabest ilmneb risk, et liikmesriik ei saavuta käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud riiklikke sihte, võib komisjon koostada selle kohta järeldused ja soovitada asjaomasel liikmesriigil võtta riiklike sihtide saavutamiseks parandusmeetmeid. Asjaomane liikmesriik teavitab kolme kuu jooksul pärast komisjoni järelduste kättesaamist komisjoni

| a) | parandusmeetmetest, mida ta kavatseb rakendada käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud riiklike sihtide saavutamiseks, sealhulgas lisameetmed, mida liikmesriik kavatseb nende sihtide saavutamiseks võtta, ning |
| --- | --- |

a)

parandusmeetmetest, mida ta kavatseb rakendada käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatud riiklike sihtide saavutamiseks, sealhulgas lisameetmed, mida liikmesriik kavatseb nende sihtide saavutamiseks võtta, ning

| b) | meetmete selge ajakava, mis võimaldab hinnata iga-aastaseid edusamme kõnealuste sihtide saavutamisel. |
| --- | --- |

b)

meetmete selge ajakava, mis võimaldab hinnata iga-aastaseid edusamme kõnealuste sihtide saavutamisel.

Kui komisjon leiab, et parandusmeetmed on rahuldavad, ajakohastab asjaomane liikmesriik oma viimases riiklikus eduaruandes, millele on osutatud artiklis 15, kõnealuseid parandusmeetmeid ja esitab selle komisjonile.

Komisjon teeb oma soovitused ning asjaomase liikmesriigi parandusmeetmed ja lisameetmed üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 19

Kasutajateave

1.   Turule lastud mootorsõidukite kohta, mida on võimalik korrapäraselt laadida või tankida, tuleb teha kättesaadavaks asjakohane, järjepidev ja selge teave.

Kõnealune teave tehakse kättesaadavaks

| a) | tootjate poolt mootorsõidukite kasutusjuhendites ja mootorsõidukitel, kui need sõidukid turule lastakse; |
| --- | --- |

a)

tootjate poolt mootorsõidukite kasutusjuhendites ja mootorsõidukitel, kui need sõidukid turule lastakse;

| b) | laadimis- ja tankimispunktides nende käitajate poolt ning |
| --- | --- |

b)

laadimis- ja tankimispunktides nende käitajate poolt ning

| c) | mootorsõidukite edasimüüjate puhul turustajate poolt. |
| --- | --- |

c)

mootorsõidukite edasimüüjate puhul turustajate poolt.

2.   Käesoleva artikli lõikega 1 hõlmatud sõidukite ja taristu või kütuste ja sõidukite ühilduvus tehakse kindlaks vastavalt II lisa punktides 10.1 ja 10.2 osutatud tehniliste kirjeldustele.

Kui need tehnilised kirjeldused osutavad graafilisele tähisele, sealhulgas värvikoodide skeemile, peab graafiline tähis olema lihtne ja kergesti arusaadav.

Kõnealune graafiline tähis peab olema paigutatud selgelt nähtavale kohale

| a) | tankimispunktide käitajate poolt kõigi nende käitatavate tankimispunktide asjaomastele pumpadele ja nende püstolitele alates kütuste turule laskmise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

tankimispunktide käitajate poolt kõigi nende käitatavate tankimispunktide asjaomastele pumpadele ja nende püstolitele alates kütuste turule laskmise kuupäevast;

| b) | tootja poolt asjaomase kütuse jaoks soovitatava ja sobiva mootorsõiduki kütusepaagi korgi vahetusse lähedusse ning mootorsõiduki kasutusjuhendisse, kui mootorsõidukid lastakse turule. |
| --- | --- |

b)

tootja poolt asjaomase kütuse jaoks soovitatava ja sobiva mootorsõiduki kütusepaagi korgi vahetusse lähedusse ning mootorsõiduki kasutusjuhendisse, kui mootorsõidukid lastakse turule.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kütusehindade näitamisel tanklas on teavitamise eesmärgil esitatud II lisa punktis 10.3 osutatud alternatiivkütuste ühikuhindade võrdlemise ühist metoodikat kasutades asjaomaste ühikuhindade võrdlus. Võrdlus sisaldab asjakohasel juhul asjaomast ühikuhinda, eelkõige elektri ja vesiniku ühikuhinda.

4.   Juhul kui kütuse tehnilisi kirjeldusi kindlaks määravad Euroopa standardid ei hõlma asjaomase standardi järgimist näitavaid märgistamisnõudeid või kui märgistamisnõuetes ei osutata graafilisele tähisele, sealhulgas värvikoodide skeemile, või kui märgistamisnõuded ei ole käesoleva määruse sihtide saavutamiseks sobivad, võib komisjon lõigete 1 ja 2 ühetaoliseks rakendamiseks võtta vastu rakendusakte, et anda luba Euroopa standardiorganisatsioonidele töötada välja ühilduvuse märgistamiseks kirjeldused.

Esimeses lõigus osutatud loa kohaste Euroopa standardiorganisatsioonide välja töötatud ühilduvuse märgistamise kirjelduste alusel võtab komisjon vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks graafiline tähis, sealhulgas värvikoodide skeem, niisuguste kütuste ühilduvuse suhtes, mis on liidu turule lastud ja komisjoni hinnangul saavutanud rohkem kui ühes liikmesriigis kogumüügist 1 % taseme.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

5.   Kui asjaomaste Euroopa standardite märgistamist käsitlevaid norme ajakohastatakse või töötatakse välja uued alternatiivkütuste Euroopa standardid, kohaldatakse vastavaid märgistamisnõudeid kõigi laadimis- ja tankimispunktide suhtes hiljemalt 24 kuu möödumisel asjaomase rakendusakti vastuvõtmisest ning kõigi turule lastud mootorsõidukite suhtes alates asjaomase rakendusakti jõustumise kuupäevast.

Artikkel 20

Andmete esitamine

1.   Liikmesriigid määravad identifitseerimistunnuste registreerimise organisatsiooni. Identifitseerimistunnuste registreerimise organisatsioon annab välja ja haldab kordumatuid tunnuskoode, et 14. aprilliks 2025 identifitseerida vähemalt laadimispunktide käitajaid ja liikuvusteenuse osutajaid.

2.   Alternatiivkütuste üldsusele juurdepääsetavate laadimis- ja tankimispunktide käitajad või vastavalt käitajate ja omanike vahelisele kokkuleppele nende punktide omanikud tagavad hiljemalt 14. aprilliks 2025 staatiliste ja dünaamiliste andmete tasuta kättesaadavuse nende käitatava alternatiivkütuste taristu või selle taristuga olemuslikult seotud teenuste kohta, mida nad osutavad või mille osutamiseks kasutavad nad allhanget. Kättesaadavaks tuleb teha järgmised andmeliigid:

| a) | nende käitatavate üldsusele juurdepääsetavate alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide staatilised andmed:






  i) | alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide geograafiline asukoht; |
| --- | --- | --- |

a)

nende käitatavate üldsusele juurdepääsetavate alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide staatilised andmed:

i)

alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide geograafiline asukoht;

| ii) | pistmike arv; |
| --- | --- |

ii)

pistmike arv;

| iii) | puuetega inimeste jaoks ette nähtud parkimiskohtade arv; |
| --- | --- |

iii)

puuetega inimeste jaoks ette nähtud parkimiskohtade arv;

| iv) | laadimisjaamade ja tankla omaniku ja käitaja kontaktandmed; |
| --- | --- |

iv)

laadimisjaamade ja tankla omaniku ja käitaja kontaktandmed;

| v) | lahtiolekuajad; |
| --- | --- |

v)

lahtiolekuajad;

| b) | täiendavad staatilised andmed nende käitatavate üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide kohta:






  i) | tunnuskoodid, vähemalt laadimispunkti käitaja tunnuskood; |
| --- | --- | --- |

b)

täiendavad staatilised andmed nende käitatavate üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide kohta:

i)

tunnuskoodid, vähemalt laadimispunkti käitaja tunnuskood;

| ii) | pistmiku tüüp; |
| --- | --- |

ii)

pistmiku tüüp;

| iii) | voolu tüüp (vahelduv-/alalisvool); |
| --- | --- |

iii)

voolu tüüp (vahelduv-/alalisvool);

| iv) | laadimisjaama maksimaalne väljundvõimsus (kW); |
| --- | --- |

iv)

laadimisjaama maksimaalne väljundvõimsus (kW);

| v) | laadimispunkti maksimaalne väljundvõimsus (kW); |
| --- | --- |

v)

laadimispunkti maksimaalne väljundvõimsus (kW);

| vi) | sõidukitüübi ühilduvus; |
| --- | --- |

vi)

sõidukitüübi ühilduvus;

| c) | dünaamilised andmed nende käitatavate üldsusele juurdepääsetavate alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide kohta:






  i) | käitusseisund (töökorras/rikkis); |
| --- | --- | --- |

c)

dünaamilised andmed nende käitatavate üldsusele juurdepääsetavate alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide kohta:

i)

käitusseisund (töökorras/rikkis);

| ii) | kättesaadavus (kasutuses / ei ole kasutuses); |
| --- | --- |

ii)

kättesaadavus (kasutuses / ei ole kasutuses);

| iii) | korrapõhine hind; |
| --- | --- |

iii)

korrapõhine hind;

| iv) | tarnitud elektrienergia on 100 % ulatuses taastuv (jah/ei). |
| --- | --- |

iv)

tarnitud elektrienergia on 100 % ulatuses taastuv (jah/ei).

Punktis c sätestatud nõudeid ei kohaldata üldsusele juurdepääsetavate laadimispunktide suhtes, mille puhul laadimisteenuse eest maksmist ei nõuta.

3.   Iga üldsusele juurdepääsetava alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide käitaja või vastavalt käitajate ja omanike vahelisele kokkuleppele loob kõnealuste punktide omanik rakendusliidese, mis võimaldab tasuta ja piiramatut juurdepääsu lõikes 2 osutatud andmetele, ning esitab selle rakendusliidese kohta teabe riiklikule juurdepääsupunktile.

Iga laadimis- ja tankimispunktide käitaja rakendusliides või vastavalt käitajate ja omanike vahelisele kokkuleppele vastab kõnealuste punktide omaniku rakendusliides ühtsetele tehnilistele nõuetele, mille komisjon on kehtestanud lõikes 6 osutatud delegeeritud õigusaktidega, et võimaldada automaatset ja ühtset andmevahetust üldsusele juurdepääsetavate laadimis- ja tankimispunktide käitajate ning andmekasutajate vahel.

4.   Liikmesriigid tagavad, et 31. detsembriks 2024 tehakse käesoleva artikli lõikes 2 osutatud andmed riiklike juurdepääsupunktide kaudu avatud ja mittediskrimineerival alusel kõigile andmekasutajatele kättesaadavaks kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2022/670 asjaomaseid andmeid käsitlevate sätetega ning kooskõlas täiendavate tehniliste kirjeldustega, mis võidakse kooskõlas käesoleva artikli lõikega 7 vastu võtta. Kui liikmesriigid koondavad andmed oma riiklike juurdepääsupunktides, võivad nad esitada kõnealused andmed rakendusliidese kaudu ühisele Euroopa juurdepääsupunktile.

5.   Komisjon loob 31. detsembriks 2026 ühise Euroopa juurdepääsupunkti, mis toimib lõikes 2 osutatud eri riiklikest juurdepääsupunktidest pärit andmetele juurdepääsu hõlbustava andmeväravana. Komisjon tagab, et ühine Euroopa juurdepääsupunkt on kõigile andmekasutajatele kergesti juurdepääsetav ja seda saavad kasutada kõik andmekasutajad, näiteks luues selle jaoks eraldi veebiportaali.

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 22 vastu delegeeritud õigusakte, et

| a) | muuta käesoleva artikli lõiget 2, et lisada täiendavaid andmeliike üldsusele juurdepääsetavate alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide või sellise taristuga olemuslikult seotud teenuste kohta, mida selle taristu käitajad osutavad või mille osutamiseks kasutavad nad allhanget, pidades silmas tehnoloogia arengut või turul kättesaadavaks tehtud uusi teenuseid, ning |
| --- | --- |

a)

muuta käesoleva artikli lõiget 2, et lisada täiendavaid andmeliike üldsusele juurdepääsetavate alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide või sellise taristuga olemuslikult seotud teenuste kohta, mida selle taristu käitajad osutavad või mille osutamiseks kasutavad nad allhanget, pidades silmas tehnoloogia arengut või turul kättesaadavaks tehtud uusi teenuseid, ning

| b) | täiendada käesolevat määrust, kehtestades ühtsed tehnilised nõuded ühtse rakendusliidese jaoks, et võimaldada automaatset ja ühtset andmevahetust üldsusele juurdepääsetavate alternatiivkütuste laadimispunktide ja tankimispunktide käitajate ning andmekasutajate vahel. |
| --- | --- |

b)

täiendada käesolevat määrust, kehtestades ühtsed tehnilised nõuded ühtse rakendusliidese jaoks, et võimaldada automaatset ja ühtset andmevahetust üldsusele juurdepääsetavate alternatiivkütuste laadimispunktide ja tankimispunktide käitajate ning andmekasutajate vahel.

7.   Komisjon võib vastu võtta rakendusakte, milles kehtestatakse

| a) | delegeeritud määruses (EL) 2022/670 esitatud kirjelduste täiendavad kirjeldused seoses käesoleva artikli lõikes 2 osutatud andmete ja käesoleva artikli lõike 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides osutatud andmete kättesaadavaks tegemise vormingu, sageduse ja kvaliteediga; |
| --- | --- |

a)

delegeeritud määruses (EL) 2022/670 esitatud kirjelduste täiendavad kirjeldused seoses käesoleva artikli lõikes 2 osutatud andmete ja käesoleva artikli lõike 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktides osutatud andmete kättesaadavaks tegemise vormingu, sageduse ja kvaliteediga;

| b) | üksikasjalik kord, mis võimaldab käesoleva artikli kohaselt nõutavate andmete kättesaadavust ja juurdepääsetavust. |
| --- | --- |

b)

üksikasjalik kord, mis võimaldab käesoleva artikli kohaselt nõutavate andmete kättesaadavust ja juurdepääsetavust.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 23 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Kõnealused rakendusaktid ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL (32) ega selle alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktide kohaldamist.

8.   Lõigetes 6 ja 7 osutatud delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega nähakse ette mõistlikud üleminekuperioodid, enne kui nendes sisalduvad sätted või nende muudatused muutuvad alternatiivkütuste laadimis- ja tankimispunktide käitajatele või omanikele siduvaks.

Artikkel 21

Ühtsed tehnilised kirjeldused

1.   Kohaldatakse II lisas esitatud tehnilisi kirjeldusi.

2.   Kooskõlas määruse (EL) nr 1025/2012 artikliga 10 võib komisjon paluda Euroopa standardiorganisatsioonidel koostada Euroopa standardite kavandi, milles esitatakse tehnilised kirjeldused käesoleva määruse II lisas osutatud valdkondadele, mille jaoks komisjon ei ole ühtseid tehnilisi kirjeldusi vastu võtnud.

3.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga 22 vastu delegeeritud õigusaktid, et

| a) | muuta II lisa, kehtestades selles lisas loetletud valdkondade tehnilised kirjeldused, et võimaldada laadimis- ja tankimistaristu täielikku tehnilist koostalitlusvõimet seoses füüsiliste ühenduste, teabevahetuse ning piiratud liikumisvõimega inimestele ligipääsetavuse tagamisega kõnealustes valdkondades, ning |
| --- | --- |

a)

muuta II lisa, kehtestades selles lisas loetletud valdkondade tehnilised kirjeldused, et võimaldada laadimis- ja tankimistaristu täielikku tehnilist koostalitlusvõimet seoses füüsiliste ühenduste, teabevahetuse ning piiratud liikumisvõimega inimestele ligipääsetavuse tagamisega kõnealustes valdkondades, ning

| b) | muuta II lisa põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 12 kuud pärast asjakohaste standardite vastuvõtmist, ajakohastades kõnealuses lisas esitatud tehnilistes kirjeldustes osutatud standardite viiteid. |
| --- | --- |

b)

muuta II lisa põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt 12 kuud pärast asjakohaste standardite vastuvõtmist, ajakohastades kõnealuses lisas esitatud tehnilistes kirjeldustes osutatud standardite viiteid.

4.   Kui lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusakte kohaldatakse olemasolevate taristute suhtes, peavad need delegeeritud õigusaktid põhinema kulude-tulude analüüsil, mis tuleb esitada koos kõnealuste delegeeritud õigusaktidega Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Kui kütuse tehnilisi kirjeldusi kindlaks määravad Euroopa standardid töötatakse välja pärast seda, kui komisjon on vastu võtnud artikli 19 lõike 4 teises lõigus osutatud rakendusakti, ning need standardid sisaldavad sätteid, millega nõutakse, et märgistuse puhul oleks ära näidatud vastavus asjaomastele standarditele ja viidataks graafilisele tähisele, sealhulgas värvikoodide skeemile, sisaldavad käesoleva artikli lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktidega vastu võetud II lisa muudatused viidet selle kohta, milliseid standardeid või rakendusakte tuleb kohaldada, ning asjakohasel juhul tunnistatakse asjaomased rakendusaktid kehtetuks.

6.   II lisa muudatused, mis on vastu võetud lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktidega, sisaldavad nende delegeeritud õigusaktidega kehtestatud või muudetavate tehniliste kirjelduste puhul mõistlikke üleminekuperioode, mille jooksul need ei ole asjaomase taristu suhtes siduvad.

Artikkel 22

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklites 20 ja 21 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 13. aprillist 2024. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 20 ja 21 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artiklite 20 ja 21 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.

Artikkel 23

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 24

Aruandlus ja läbivaatamine

1.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2024 Euroopa Parlamendile ja nõukogule raskeveokite tehnoloogiat ja turuvalmidust käsitleva aruande. Kõnealuses aruandes võetakse arvesse esimesi märke turu eelistustest. Samuti võetakse arvesse tehnoloogia arengut ja selleks kuupäevaks juba välja töötatud tehnilisi kirjeldusi ning lähiajal oodatavat arengut, eelkõige seoses laadimis- ja tankimisstandardite ja -tehnoloogiaga, nagu kiirlaadimisstandardid ja elektriteede süsteemid, ning seoses veeldatud vesiniku kasutamisega.

Vesinikutanklate puhul hindab komisjon täiendavalt artiklis 6 osutatud nõudeid, võttes arvesse tehnoloogia ja turu arengut, vajadust määrata kindlaks vesinikutanklate suurem võimsus, vajadust määrata kindlaks veeldatud vesiniku tankimise taristu sihid ning vesinikutanklate TEN-T üldvõrgus kasutuselevõtmise nõuete pikendamise tähtaeg.

2.   Komisjon vaatab käesoleva määruse läbi 31. detsembriks 2026 ja seejärel iga viie aasta järel.

Läbivaatamise käigus hindab komisjon eelkõige järgmist:

| a) | kas artikli 3 lõigetes 6 ja 7, artikli 4 lõigetes 4 ja 5 ning artikli 6 lõikes 4 osutatud liikluskünnised on endiselt asjakohased, võttes arvesse vesinikkütusega sõidukite või akutoitega elektrisõidukite osakaalu eeldatavat suurenemist liidus liiklevate sõidukite koguarvus; |
| --- | --- |

a)

kas artikli 3 lõigetes 6 ja 7, artikli 4 lõigetes 4 ja 5 ning artikli 6 lõikes 4 osutatud liikluskünnised on endiselt asjakohased, võttes arvesse vesinikkütusega sõidukite või akutoitega elektrisõidukite osakaalu eeldatavat suurenemist liidus liiklevate sõidukite koguarvus;

| b) | kas artikli 5 lõikes 1 osutatud elektroonilised maksevahendid on endiselt asjakohased; |
| --- | --- |

b)

kas artikli 5 lõikes 1 osutatud elektroonilised maksevahendid on endiselt asjakohased;

| c) | üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade hinnakujundusmehhanismi toimimine ja see, kas artikli 5 lõikes 4 sätestatud hinnakomponendid annavad tarbijatele selget ja piisavat teavet; |
| --- | --- |

c)

üldsusele juurdepääsetavate laadimisjaamade hinnakujundusmehhanismi toimimine ja see, kas artikli 5 lõikes 4 sätestatud hinnakomponendid annavad tarbijatele selget ja piisavat teavet;

| d) | artiklis 9 sätestatud kogumahutavuse künnise võimalik vähendamine ning käesoleva määruse kohaldamisala võimalik laiendamine muudele laevatüüpidele pärast vastavasisulisi kohandusi muudes asjakohastes liidu õigusaktides; |
| --- | --- |

d)

artiklis 9 sätestatud kogumahutavuse künnise võimalik vähendamine ning käesoleva määruse kohaldamisala võimalik laiendamine muudele laevatüüpidele pärast vastavasisulisi kohandusi muudes asjakohastes liidu õigusaktides;

| e) | vesinik- ja elektriajamiga lennunduse turu praegune olukord ja edasine areng; |
| --- | --- |

e)

vesinik- ja elektriajamiga lennunduse turu praegune olukord ja edasine areng;

| f) | käesoleva määruse mõju seoses süsinikuheite ülekandumise võimaluse ja ulatusega. |
| --- | --- |

f)

käesoleva määruse mõju seoses süsinikuheite ülekandumise võimaluse ja ulatusega.

Läbivaatamisel hindab komisjon ka seda, mil määral on käesoleva määruse rakendamine täitnud oma eesmärgid ja mil määral on see mõjutanud käesoleva määrusega hõlmatud sektorite konkurentsivõimet. Kõnealune läbivaatamine hõlmab ka käesoleva määruse koostoimet muude asjakohaste liidu õigusaktidega ja selle käigus tehakse kindlaks käesoleva määruse sätted, mida võiks ajakohastada ja lihtsustada, samuti meetmed, mida on võetud või võidakse võtta, et vähendada kogukulude survet asjaomastele sektoritele. Kuna läbivaatamine on osa komisjoni analüüsist käesoleva määruse tõhususe kohta, sisaldab läbivaatamine ka hinnangut käesoleva määrusega ettevõtjatele pandud koormuse kohta.

3.   Komisjon kaalub asjakohasel juhul lõikes 2 osutatud hindamise tulemusi silmas pidades, kas lisada kõnealusele hindamisele ettepanek muuta käesolevat määrust.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiiv 2014/94/EL ning delegeeritud määrused (EL) 2019/1745 ja (EL) 2021/1444 tunnistatakse kehtetuks alates 13. aprillist 2024.

2.   Viiteid direktiivile 2014/94/EL käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 26

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 13. aprillist 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. september 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  ELT C 152, 6.4.2022, lk 138.

1

(2)  
  ELT C 270, 13.7.2022, lk 38.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 11. juuli 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. juuli 2023. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/631, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 (ELT L 111, 25.4.2019, lk 13).

6

2

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202).

7

2

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2023. aasta määrus (EL) 2023/1805, mis käsitleb taastuvkütuste ja vähese CO2 heitega kütuste kasutamist meretranspordis ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 48).

8

2

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiiv 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/6/EÜ tarbijakaitse kohta tarbijatele pakutavate toodete hindade avaldamisel (EÜT L 80, 18.3.1998, lk 27).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

14

(15)  Nõukogu 19. novembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2085, millega luuakse ühisettevõtted programmi „Euroopa horisont“ raames ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 219/2007, (EL) nr 557/2014, (EL) nr 558/2014, (EL) nr 559/2014, (EL) nr 560/2014, (EL) nr 561/2014 ja (EL) nr 642/2014 (ELT L 427, 30.11.2021, lk 17).

15

(16)  Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiiv 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (ELT L 158, 14.6.2019, lk 54).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel (EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16).

19

(20)  Komisjoni 2. veebruari 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/670, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/40/EL kogu ELis reaalajas saadava liiklusteabe teenuste pakkumise osas (ELT L 122, 25.4.2022, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

21

(22)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

23

(24)  Komisjoni 13. augusti 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/1745, millega täiendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/94/EL seoses L-kategooria mootorsõidukite laadimispunktidega, siseveelaevade kaldaäärse elektritoitega, maanteetranspordi vesinikuvarustusega ning maantee- ja veetranspordi maagaasivarustusega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2018/674 (ELT L 268, 22.10.2019, lk 1).

24

(25)  Komisjoni 17. juuni 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1444, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/94/EL elektribusside laadimispunktide standardite osas (ELT L 313, 6.9.2021, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (ELT L 123, 19.5.2015, lk 55).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 337, 23.12.2015, lk 35).

29

(30)  Komisjoni 7. aprilli 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/1012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006 seoses ohutute ja turvaliste parkimisalade teenuste ja turvalisuse taset täpsustavate standardite kehtestamise ning nende alade sertifitseerimise korraga (ELT L 170, 28.6.2022, lk 27).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid (ELT L 57, 3.3.2017, lk 1).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/40/EL, mis käsitleb raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (ELT L 207, 6.8.2010, lk 1).

32

---

I LISA

Aruandlus

Artikli 15 lõikes 1 osutatud riiklik eduaruanne sisaldab vähemalt järgmist.

| 1. | Sihtide seadmine






  a) | sõidukite kasutuselevõtu prognoosid 31. detsembriks aastatel 2025, 2030 ja 2035






  — | kergsõidukid, eraldi akutoitega elektrilised kergsõidukid, pistikühendusega kerghübriidsõidukid ja vesinikkütusega kergsõidukid; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Sihtide seadmine

a)

sõidukite kasutuselevõtu prognoosid 31. detsembriks aastatel 2025, 2030 ja 2035

—

kergsõidukid, eraldi akutoitega elektrilised kergsõidukid, pistikühendusega kerghübriidsõidukid ja vesinikkütusega kergsõidukid;

| — | raskeveokid, eraldi akutoitega elektrilised raskeveokid ja vesinikkütusega raskeveokid; |
| --- | --- |

—

raskeveokid, eraldi akutoitega elektrilised raskeveokid ja vesinikkütusega raskeveokid;

| b) | sihid 31. detsembriks aastatel 2025, 2027, 2030 ja 2035






  — | elektriliste kergsõidukite laadimistaristu: laadimisjaamade arv ja väljundvõimsus (laadimisjaamade liigitus kooskõlas III lisaga); |
| --- | --- | --- |

b)

sihid 31. detsembriks aastatel 2025, 2027, 2030 ja 2035

—

elektriliste kergsõidukite laadimistaristu: laadimisjaamade arv ja väljundvõimsus (laadimisjaamade liigitus kooskõlas III lisaga);

| — | asjakohasel juhul, selliste elektrilistele kergsõidukitele ette nähtud laadimisjaamade rajamine, mis ei ole üldsusele juurdepääsetavad; |
| --- | --- |

—

asjakohasel juhul, selliste elektrilistele kergsõidukitele ette nähtud laadimisjaamade rajamine, mis ei ole üldsusele juurdepääsetavad;

| — | elektriliste raskeveokite jaoks ette nähtud laadimistaristu: laadimisjaamade arv ja väljundvõimsus; |
| --- | --- |

—

elektriliste raskeveokite jaoks ette nähtud laadimistaristu: laadimisjaamade arv ja väljundvõimsus;

| — | kui see on kohaldatav, selliste elektrilistele raskeveokitele ette nähtud laadimisjaamade rajamine, mis ei ole üldsusele juurdepääsetavad; |
| --- | --- |

—

kui see on kohaldatav, selliste elektrilistele raskeveokitele ette nähtud laadimisjaamade rajamine, mis ei ole üldsusele juurdepääsetavad;

| — | vesinikutanklad: tanklate arv, tanklate võimsus ja nende pakutavad pistmikud; |
| --- | --- |

—

vesinikutanklad: tanklate arv, tanklate võimsus ja nende pakutavad pistmikud;

| — | veeldatud metaani tanklad maanteedel: tanklate arv ja võimsus; |
| --- | --- |

—

veeldatud metaani tanklad maanteedel: tanklate arv ja võimsus;

| — | veeldatud metaani tankimispunktid TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, sealhulgas asukoht (sadam) ja võimsus sadama kohta; |
| --- | --- |

—

veeldatud metaani tankimispunktid TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, sealhulgas asukoht (sadam) ja võimsus sadama kohta;

| — | kaldaäärne elektritoide TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, sealhulgas täpne asukoht (sadam) ja sadama iga seadme võimsus; |
| --- | --- |

—

kaldaäärne elektritoide TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu meresadamates, sealhulgas täpne asukoht (sadam) ja sadama iga seadme võimsus;

| — | kaldaäärne elektritoide TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu siseveesadamates, sealhulgas asukoht (sadam) ja võimsus; |
| --- | --- |

—

kaldaäärne elektritoide TEN-T põhivõrgu ja TEN-T üldvõrgu siseveesadamates, sealhulgas asukoht (sadam) ja võimsus;

| — | elektritoide seisvatele õhusõidukitele, seadmete arv TEN-T põhivõrgu lennujaama või TEN-T üldvõrgu lennujaama kohta; |
| --- | --- |

—

elektritoide seisvatele õhusõidukitele, seadmete arv TEN-T põhivõrgu lennujaama või TEN-T üldvõrgu lennujaama kohta;

| — | kui see on kohaldatav, muud riiklikud sihid, mille puhul ei ole kehtestatud kogu liitu hõlmavaid kohustuslikke riiklikke sihte. Sadamate, lennujaamade ja raudtee alternatiivkütuste taristu puhul tuleb teatada seadme asukoht ja võimsus/suurus. |
| --- | --- |

—

kui see on kohaldatav, muud riiklikud sihid, mille puhul ei ole kehtestatud kogu liitu hõlmavaid kohustuslikke riiklikke sihte. Sadamate, lennujaamade ja raudtee alternatiivkütuste taristu puhul tuleb teatada seadme asukoht ja võimsus/suurus.

| 2. | Kasutamise määrad: punkti 1 alapunktis b osutatud kategooriate puhul asjaomase taristu kasutamisest teatamine. |
| --- | --- |

2.

Kasutamise määrad: punkti 1 alapunktis b osutatud kategooriate puhul asjaomase taristu kasutamisest teatamine.

| 3. | Alternatiivkütuste kasutuselevõtuga seoses teatatud riiklike sihtide saavutamise tase eri transpordiliikide puhul (maantee-, raudtee-, vee- ja lennutransport)






  — | punkti 1 alapunktis b osutatud taristu kasutuselevõtu sihtide saavutamise tase kõikide asjakohaste transpordiliikide puhul, eelkõige laadimisjaamade, elektriteede süsteemi (kui see on kohaldatav), vesinikutanklate, mere- ja siseveesadamate kaldaäärse elektritoite, TEN-T põhivõrgu meresadamates veeldatud metaani punkerdamise, muu sadamates asuva alternatiivkütuste taristu ning seisvate õhusõidukite elektriga varustamise puhul; |
| --- | --- | --- |

3.

Alternatiivkütuste kasutuselevõtuga seoses teatatud riiklike sihtide saavutamise tase eri transpordiliikide puhul (maantee-, raudtee-, vee- ja lennutransport)

—

punkti 1 alapunktis b osutatud taristu kasutuselevõtu sihtide saavutamise tase kõikide asjakohaste transpordiliikide puhul, eelkõige laadimisjaamade, elektriteede süsteemi (kui see on kohaldatav), vesinikutanklate, mere- ja siseveesadamate kaldaäärse elektritoite, TEN-T põhivõrgu meresadamates veeldatud metaani punkerdamise, muu sadamates asuva alternatiivkütuste taristu ning seisvate õhusõidukite elektriga varustamise puhul;

| — | laadimispunktide puhul täpsustada avaliku ja erasektori taristu suhe; |
| --- | --- |

—

laadimispunktide puhul täpsustada avaliku ja erasektori taristu suhe;

| — | alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt linnatranspordisõlmedes. |
| --- | --- |

—

alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtt linnatranspordisõlmedes.

| 4. | Nende juhtude läbivaatamine, mil liikmesriigid on kasutanud artikli 3 lõigetes 6, 7 ja 8, artikli 4 lõigetes 6, 7 ja 8 ning artikli 6 lõikes 4 sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

4.

Nende juhtude läbivaatamine, mil liikmesriigid on kasutanud artikli 3 lõigetes 6, 7 ja 8, artikli 4 lõigetes 6, 7 ja 8 ning artikli 6 lõikes 4 sätestatud erandeid.

| 5. | Õiguslikud meetmed: teave õiguslike meetmete kohta, mis võivad olla alternatiivkütuste taristu rajamise toetamiseks võetavad seadusandlikud, regulatiivsed ja haldusmeetmed, nagu ehitusload, parkimisload, ettevõtete keskkonnasäästlikkuse sertifitseerimine ning laadimispunktide ja tanklate kontsessioonid. |
| --- | --- |

5.

Õiguslikud meetmed: teave õiguslike meetmete kohta, mis võivad olla alternatiivkütuste taristu rajamise toetamiseks võetavad seadusandlikud, regulatiivsed ja haldusmeetmed, nagu ehitusload, parkimisload, ettevõtete keskkonnasäästlikkuse sertifitseerimine ning laadimispunktide ja tanklate kontsessioonid.

| 6. | Teave riikliku poliitikaraamistiku rakendamist toetavate poliitikameetmete kohta, sealhulgas






  — | otsesed stiimulid alternatiivkütuseid kasutavate transpordivahendite ostmiseks või taristu rajamiseks; |
| --- | --- | --- |

6.

Teave riikliku poliitikaraamistiku rakendamist toetavate poliitikameetmete kohta, sealhulgas

—

otsesed stiimulid alternatiivkütuseid kasutavate transpordivahendite ostmiseks või taristu rajamiseks;

| — | võimalus kasutada maksusoodustusi, et edendada alternatiivkütuseid ja asjaomast taristut kasutavate transpordivahendite kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

—

võimalus kasutada maksusoodustusi, et edendada alternatiivkütuseid ja asjaomast taristut kasutavate transpordivahendite kasutuselevõttu;

| — | riigihanked, sealhulgas ühishanked alternatiivkütuste kasutamise toetamiseks; |
| --- | --- |

—

riigihanked, sealhulgas ühishanked alternatiivkütuste kasutamise toetamiseks;

| — | nõudlusega seotud mitterahalised stiimulid, näiteks eelisjuurdepääs piiratud juurdepääsuga aladele, parkimispoliitika ja eraldi sõidurajad. |
| --- | --- |

—

nõudlusega seotud mitterahalised stiimulid, näiteks eelisjuurdepääs piiratud juurdepääsuga aladele, parkimispoliitika ja eraldi sõidurajad.

| 7. | Taristu kasutuselevõtuga ja tootmisega seotud avaliku sektori toetus, sealhulgas






  — | iga-aastased avaliku sektori eelarve eraldised alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks, jaotatud alternatiivkütuste ja transpordiliikide (maantee-, raudtee-, vee- ja lennutransport) järgi; |
| --- | --- | --- |

7.

Taristu kasutuselevõtuga ja tootmisega seotud avaliku sektori toetus, sealhulgas

—

iga-aastased avaliku sektori eelarve eraldised alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks, jaotatud alternatiivkütuste ja transpordiliikide (maantee-, raudtee-, vee- ja lennutransport) järgi;

| — | iga-aastased avaliku sektori eelarve eraldised, millega toetatakse alternatiivkütuste tehnoloogiat kasutavaid tootmisettevõtteid, jaotatud alternatiivkütuste järgi; |
| --- | --- |

—

iga-aastased avaliku sektori eelarve eraldised, millega toetatakse alternatiivkütuste tehnoloogiat kasutavaid tootmisettevõtteid, jaotatud alternatiivkütuste järgi;

| — | kõikide erivajaduste arvessevõtmine alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu algjärgus. |
| --- | --- |

—

kõikide erivajaduste arvessevõtmine alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu algjärgus.

| 8. | Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamine: iga-aastased avaliku sektori eelarve eraldised, millega toetatakse alternatiivkütustega seotud teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust. |
| --- | --- |

8.

Teadusuuringud, tehnoloogiaarendus ja tutvustamine: iga-aastased avaliku sektori eelarve eraldised, millega toetatakse alternatiivkütustega seotud teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust.

---

II LISA

Tehnilised kirjeldused

1.

Maanteetranspordi elektrivarustuse tehnilised kirjeldused

1.1.

| — | vahelduvvoolul töötavad elektrisõidukite tavalaadimispunktid tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt standardis EN 62196-2:2017 kirjeldatud 2. tüüpi pistikupesade või sõiduki pistmikega. |
| --- | --- |

—

vahelduvvoolul töötavad elektrisõidukite tavalaadimispunktid tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt standardis EN 62196-2:2017 kirjeldatud 2. tüüpi pistikupesade või sõiduki pistmikega.

1.2.

| — | alalisvoolul töötavad elektrisõidukite tavalaadimispunktid tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt standardis EN 62196-3:2014 kirjeldatud kombineeritud laadimissüsteemi „Combo 2“ pistmikega; |
| --- | --- |

—

alalisvoolul töötavad elektrisõidukite tavalaadimispunktid tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt standardis EN 62196-3:2014 kirjeldatud kombineeritud laadimissüsteemi „Combo 2“ pistmikega;

| — | vahelduvvoolul töötavad elektrisõidukite kiirlaadimispunktid tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt standardis EN 62196-2:2017 kirjeldatud 2. tüüpi pistmikega; |
| --- | --- |

—

vahelduvvoolul töötavad elektrisõidukite kiirlaadimispunktid tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt standardis EN 62196-2:2017 kirjeldatud 2. tüüpi pistmikega;

| — | alalisvoolul töötavad elektrisõidukite kiirlaadimispunktid tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt standardis EN 62196-3:2014 kirjeldatud kombineeritud laadimissüsteemi „Combo 2“ pistmikega. |
| --- | --- |

—

alalisvoolul töötavad elektrisõidukite kiirlaadimispunktid tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt standardis EN 62196-3:2014 kirjeldatud kombineeritud laadimissüsteemi „Combo 2“ pistmikega.

1.3.

L-kategooria elektrisõidukite jaoks ette nähtud üldsusele juurdepääsetavad vahelduvvoolul töötavad laadimispunktid võimsusega kuni 3,7 kW tuleb koostalitluse eesmärgil varustada vähemalt ühega järgmistest:

| a) | standardis EN 62196-2:2017 kirjeldatud 3A tüüpi pistikupesad või sõiduki pistmikud (3. laadimisviisi jaoks); |
| --- | --- |

a)

standardis EN 62196-2:2017 kirjeldatud 3A tüüpi pistikupesad või sõiduki pistmikud (3. laadimisviisi jaoks);

| b) | standardile IEC 60884-1:2002+A1:2006+A2:2013 vastavad pistikupesad (1. või 2. laadimisviisi jaoks). |
| --- | --- |

b)

standardile IEC 60884-1:2002+A1:2006+A2:2013 vastavad pistikupesad (1. või 2. laadimisviisi jaoks).

1.4.

| — | vahelduvvoolul töötavad elektribusside tavalaadimispunktid ja kiirlaadimispunktid tuleb varustada vähemalt standardis EN 62196-2:2017 kirjeldatud 2. tüüpi pistmikega; |
| --- | --- |

—

vahelduvvoolul töötavad elektribusside tavalaadimispunktid ja kiirlaadimispunktid tuleb varustada vähemalt standardis EN 62196-2:2017 kirjeldatud 2. tüüpi pistmikega;

| — | alalisvoolul töötavad elektribusside tavalaadimispunktid ja kiirlaadimispunktid tuleb varustada vähemalt standardis EN 62196-3:2014 kirjeldatud kombineeritud laadimissüsteemi „Combo 2“ pistmikega. |
| --- | --- |

—

alalisvoolul töötavad elektribusside tavalaadimispunktid ja kiirlaadimispunktid tuleb varustada vähemalt standardis EN 62196-3:2014 kirjeldatud kombineeritud laadimissüsteemi „Combo 2“ pistmikega.

1.5.

| — | taristule paigaldatud automaatne ühendusseade (ACD) (pantograaf); |
| --- | --- |

—

taristule paigaldatud automaatne ühendusseade (ACD) (pantograaf);

| — | sõiduki katusele paigaldatud automaatne ühendusseade (ACD); |
| --- | --- |

—

sõiduki katusele paigaldatud automaatne ühendusseade (ACD);

| — | sõiduki alla paigaldatud automaatne ühendusseade (ACD); |
| --- | --- |

—

sõiduki alla paigaldatud automaatne ühendusseade (ACD);

| — | taristule paigaldatud ning sõiduki küljega või katusega ühenduv automaatne ühendusseade (ACD). |
| --- | --- |

—

taristule paigaldatud ning sõiduki küljega või katusega ühenduv automaatne ühendusseade (ACD).

1.6.

Elektriliste raskeveokite laadimisseadmete (alalisvoolul laadimine) pistmiku tehniline kirjeldus.

1.7.

Sõiduautode ja elektriliste kergsõidukite induktiivse staatilise juhtmevaba laadimise tehniline kirjeldus.

1.8.

Elektriliste raskeveokite induktiivse staatilise juhtmevaba laadimise tehniline kirjeldus.

1.9.

Sõiduautode ja elektriliste kergsõidukite induktiivse dünaamilise juhtmevaba laadimise tehniline kirjeldus.

1.10.

Elektriliste raskeveokite induktiivse dünaamilise juhtmevaba laadimise tehniline kirjeldus.

1.11.

Elektribusside induktiivse staatilise juhtmevaba laadimise tehniline kirjeldus.

1.12.

Elektribusside induktiivse dünaamilise juhtmevaba laadimise tehniline kirjeldus.

1.13.

Elektriteede süsteemi tehniline kirjeldus: elektriliste raskeveokite dünaamiline elektrivarustus õhuliinidelt pantograafi kaudu.

1.14.

Elektriteede süsteemi tehniline kirjeldus: elektriliste sõiduautode, elektriliste kergsõidukite ja elektriliste raskeveokite dünaamiline maapealne energiavarustus voolu juhtivate rööbaste abil.

1.15.

L-kategooria elektrisõidukite akuvahetuse tehniline kirjeldus.

1.16.

Tehniline kirjeldus elektriliste sõiduautode ja elektriliste kergsõidukite akuvahetuse kohta, kui see on tehniliselt teostatav.

1.17.

Tehniline kirjeldus elektriliste raskeveokite akuvahetuse kohta, kui see on tehniliselt teostatav.

1.18.

Laadimisjaamade tehniline kirjeldus, et tagada ligipääs puuetega kasutajate jaoks.

2.

Elektrisõiduki laadimise sektori sisese teabevahetuse tehnilised kirjeldused

2.1.

Elektrisõiduki ja laadimispunkti vahelise teabevahetuse (sõiduki ja võrgu vaheline side) tehniline kirjeldus.

2.2.

Laadimispunkti ja laadimispunkti haldussüsteemi vahelise teabevahetuse (tagasüsteemi side) tehniline kirjeldus.

2.3.

Laadimispunkti käitaja, elektromobiilsusteenuste osutajate ja e-rändlusplatvormide vahelise teabevahetuse tehniline kirjeldus.

2.4.

Laadimispunkti käitaja ja jaotusvõrguettevõtjate vahelise teabevahetuse tehniline kirjeldus.

3.

Maanteetranspordisõidukite vesinikuvarustuse tehnilised kirjeldused

3.1.

Välitingimustes paiknevad vesinikutankimispunktid, mis väljastavad mootorsõidukite kütuseks gaasilist vesinikku, vastavad vähemalt standardis EN 17127:2020 kirjeldatud koostalitlusvõime nõuetele.

3.2.

Mootorsõidukite vesinikutankimispunktide väljastatava vesiniku kvaliteedinäitajad vastavad standardis EN 17124:2022 kirjeldatud nõuetele. Standardis kirjeldatakse ka vesiniku kvaliteedi tagamise meetodeid.

3.3.

Tankimisalgoritm vastab standardi EN 17127:2020 nõuetele.

3.4.

Kui standardi EN ISO 17268:2020 kohane sertifitseerimisprotsess on lõpule viidud, vastavad mootorsõidukite pistmikud gaasilise vesiniku tankimiseks vähemalt kõnealusele standardile.

3.5.

Raskeveokite gaasilise vesiniku (suruvesiniku) tankimispunktide pistmike tehniline kirjeldus.

3.6.

Raskeveokite veeldatud vesiniku tankimispunktide pistmike tehniline kirjeldus.

4.

Maanteetranspordis metaani kasutamist puudutavad tehnilised kirjeldused

4.1.

Mootorsõidukite surumaagaasi tankimispunktid vastavad nõudele, mille kohaselt tankimisrõhk (töörõhk) on 15 °C juures 20,0 MPa (200 baari). Kooskõlas standardiga EN ISO 16923:2018 on koos temperatuuri korrigeerimisega suurimaks tankimisrõhuks lubatud 26,0 MPa.

4.2.

Pistikühenduse profiil vastab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 110, milles viidatakse standardi EN ISO 14469:2017 I ja II osale.

4.3.

Mootorsõidukite veeldatud metaani tankimise punktid vastavad nõudele, mille kohaselt tankimisrõhk peab olema madalam kui sõiduki paagi suurim lubatud töörõhk, nagu on kirjeldatud standardis EN ISO 16924:2018 „Maagaasi tanklad. Veeldatud maagaasi tanklad sõidukite jaoks“. Lisaks vastavad pistmiku omadused standardile EN ISO 12617:2017 „Maanteesõidukid. Veeldatud maagaasi pistmik. 3,1 MPa pistmik“.

5.

Meretranspordi ja siseveelaevanduse elektrivarustuse tehnilised kirjeldused

5.1.

Merelaevade kaldaäärne elektritoide, sealhulgas süsteemide kavandamine, paigaldamine ja katsetamine vastab vähemalt standardi IEC/IEEE 80005-1:2019/AMD1:2022 tehnilistele kirjeldustele kaldaäärse kõrgepingeühenduse kohta.

5.2.

Kaldaäärse kõrgepingeühenduse pistikud, pistikupesad ja laevaliitmikud vastavad vähemalt standardi IEC 62613-1:2019 tehnilisele kirjeldusele.

5.3.

Siseveelaevade kaldaäärne elektritoide vastab olenevalt energianõudest vähemalt standardile EN 15869–2:2019 või standardile EN 16840:2017.

5.4.

Merelaevade kaldaäärsete akulaadimispunktide tehniline kirjeldus, mis hõlmab merelaevade ühenduvust ja süsteemi koostalitlusvõimet.

5.5.

Siseveelaevade kaldaäärsete akulaadimispunktide tehniline kirjeldus, mis hõlmab siseveelaevade ühenduvust ja süsteemi koostalitlusvõimet.

5.6.

Tehniline kirjeldus laeva ja sadama vahelise võrgu sideliidese kohta merelaevade automatiseeritud kaldaelektri toites ja akulaadimissüsteemides.

5.7.

Tehniline kirjeldus laeva ja sadama vahelise võrgu sideliidese kohta siseveelaevade automatiseeritud kaldaelektri toites ja akulaadimissüsteemides.

5.8.

Tehniline kirjeldus siseveelaevade akuvahetuse ja laadimise kohta kaldaäärsetes laadimisjaamades, kui see on tehniliselt teostatav.

6.

Meretranspordis ja siseveelaevanduses vesiniku punkerdamise tehnilised kirjeldused

6.1.

Vesinikkütusega merelaevade puhul gaasilise vesiniku (suruvesiniku) punkerdamise ja tankimispunktide tehniline kirjeldus.

6.2.

Vesinikkütusega siseveelaevade puhul gaasilise vesiniku (suruvesiniku) punkerdamise ja tankimispunktide tehniline kirjeldus.

6.3.

Vesinikkütusega merelaevade puhul veeldatud vesiniku punkerdamise ja tankimispunktide tehniline kirjeldus.

6.4.

Vesinikkütusega siseveelaevade puhul veeldatud vesiniku punkerdamise ja tankimispunktide tehniline kirjeldus.

7.

Meretranspordis ja siseveelaevanduses metanooli punkerdamise tehnilised kirjeldused

7.1.

Metanoolkütust kasutavate merelaevade puhul metanooli punkerdamise ja tankimispunktide tehniline kirjeldus.

7.2.

Metanoolkütust kasutavate siseveelaevade puhul metanooli punkerdamise ja tankimispunktide tehniline kirjeldus.

8.

Meretranspordis ja siseveelaevanduses ammoniaagi punkerdamise tehnilised kirjeldused

8.1.

Ammoniaakkütust kasutavate merelaevade puhul ammoniaagi punkerdamise ja tankimispunktide tehniline kirjeldus.

8.2.

Ammoniaakkütust kasutavate siseveelaevade puhul ammoniaagi punkerdamise ja tankimispunktide tehniline kirjeldus.

9.

Meretranspordis ja siseveelaevanduses veeldatud metaani tankimise punktide tehnilised kirjeldused

9.1.

Merelaevade veeldatud metaani tankimise punktid, mis ei ole hõlmatud rahvusvahelise koodeksiga veeldatud gaasi mahtlastina vedavate laevade ehituse ja seadmete kohta (IGC koodeks), vastavad vähemalt standardile EN ISO 20519:2017.

9.2.

Siseveelaevade veeldatud metaani tankimispunktid vastavad vähemalt standardile EN ISO 20519:2017 (osad 5.3–5.7) üksnes koostalitluse võimaldamiseks.

10.

Kütuse märgistamisega seotud tehnilised kirjeldused

10.1.

„Kütuse ja sõiduki ühilduvuse tähistamine. Tarbijateabe graafiline tähis“ vastab standardile EN 16942:2016+A1:2021.

10.2.

„Sõiduki ja taristu ühilduvuse tähistamine. Elektrisõiduki energiavarustust käsitleva tarbijateabe graafiline tähis“ vastab vähemalt standardile EN 17186:2019.

10.3.

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/732 (1) sätestatud alternatiivkütuste ühikuhindade võrdlemise ühtne metoodika.

10.4.

Raudteetranspordi elektrilaadimisjaamade ja vesinikutankimisrajatiste tehniline kirjeldus.

---

(1)  Komisjoni 17. mai 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/732 alternatiivkütuste ühikuhindade võrdlemise ühtse metoodika kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/94/EL kohaselt (ELT L 123, 18.5.2018, lk 85).

1

---

III LISA

Elektrisõidukite ja üldsusele juurdepääsetava laadimistaristu kasutuselevõtu aruandlusnõuded

1.

| — | akutoitega elektrisõidukid, eraldi M1, N1, M2/3 ja N2/3-kategooria kohta |
| --- | --- |

—

akutoitega elektrisõidukid, eraldi M1, N1, M2/3 ja N2/3-kategooria kohta

| — | pistikühendusega hübriidsõidukid, eraldi M1, N1, M2/3 ja N2/3-kategooria kohta |
| --- | --- |

—

pistikühendusega hübriidsõidukid, eraldi M1, N1, M2/3 ja N2/3-kategooria kohta

2.

| Kategooria | Alamkategooria | Maksimaalne väljundvõimsus | Käesoleva määruse artikli 2 kohane määratlus |
| --- | --- | --- | --- |
| Kategooria 1 (vahelduvvool) | Aeglase vahelduvvoolul laadimisega
  laadimispunkt, ühefaasiline | P < 7,4 kW | Tavalaadimispunkt |
| Keskmise kiirusega vahelduvvoolul laadimisega
  laadimispunkt, kolmefaasiline | 7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW |
| Kiire vahelduvvoolul laadimisega
  laadimispunkt, kolmefaasiline | P > 22 kW | Kiirlaadimispunkt |
| Kategooria 2 (alalisvool) | Aeglase alalisvoolul laadimisega laadimispunkt | P < 50 kW |
| Kiire alalisvoolul laadimisega laadimispunkt | 50 kW ≤ P < 150 kW |
| Tase 1 – ülikiire alalisvoolul laadimisega laadimispunkt | 150 kW ≤ P < 350 kW |
| Tase 2 – ülikiire alalisvoolul laadimisega laadimispunkt | P ≥ 350 kW |

Kategooria

Alamkategooria

Maksimaalne väljundvõimsus

Käesoleva määruse artikli 2 kohane määratlus

Kategooria 1 (vahelduvvool)

Aeglase vahelduvvoolul laadimisega

laadimispunkt, ühefaasiline

P < 7,4 kW

Tavalaadimispunkt

Keskmise kiirusega vahelduvvoolul laadimisega

laadimispunkt, kolmefaasiline

7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW

Kiire vahelduvvoolul laadimisega

laadimispunkt, kolmefaasiline

P > 22 kW

Kiirlaadimispunkt

Kategooria 2 (alalisvool)

Aeglase alalisvoolul laadimisega laadimispunkt

P < 50 kW

Kiire alalisvoolul laadimisega laadimispunkt

50 kW ≤ P < 150 kW

Tase 1 – ülikiire alalisvoolul laadimisega laadimispunkt

150 kW ≤ P < 350 kW

Tase 2 – ülikiire alalisvoolul laadimisega laadimispunkt

P ≥ 350 kW

3.

| — | laadimispunktide arv, millest tuleb teatada iga punktis 2 nimetatud kategooria kohta; |
| --- | --- |

—

laadimispunktide arv, millest tuleb teatada iga punktis 2 nimetatud kategooria kohta;

| — | laadimisjaamade arv, millest tuleb teatada iga punktis 2 nimetatud kategooria kohta; |
| --- | --- |

—

laadimisjaamade arv, millest tuleb teatada iga punktis 2 nimetatud kategooria kohta;

| — | laadimisjaamade kogu summaarne väljundvõimsus. |
| --- | --- |

—

laadimisjaamade kogu summaarne väljundvõimsus.

---

IV LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 2014/94/EL | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 14 |
| Artikkel 4 | Artiklid 3, 4, 5, 9 ja 10 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 |
| – | Artikkel 7 |
| Artikkel 6 | Artiklid 8 ja 11 |
| – | Artikkel 12 |
| – | Artikkel 13 |
| Artikkel 7 | Artikkel 19 |
| Artikkel 8 | Artikkel 22 |
| Artikkel 9 | Artikkel 23 |
| Artikkel 10 | Artiklid 15, 16 ja 24 |
| – | Artikkel 17 |
| – | Artikkel 18 |
| – | Artikkel 20 |
| – | Artikkel 21 |
| – | Artikkel 25 |
| Artikkel 11 | – |
| Artikkel 12 | Artikkel 26 |
| Artikkel 13 | – |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| – | III lisa |

Direktiiv 2014/94/EL

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 14

Artikkel 4

Artiklid 3, 4, 5, 9 ja 10

Artikkel 5

Artikkel 6

–

Artikkel 7

Artikkel 6

Artiklid 8 ja 11

–

Artikkel 12

–

Artikkel 13

Artikkel 7

Artikkel 19

Artikkel 8

Artikkel 22

Artikkel 9

Artikkel 23

Artikkel 10

Artiklid 15, 16 ja 24

–

Artikkel 17

–

Artikkel 18

–

Artikkel 20

–

Artikkel 21

–

Artikkel 25

Artikkel 11

–

Artikkel 12

Artikkel 26

Artikkel 13

–

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

–

III lisa

---

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/48

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2023/1805,

13. september 2023,

mis käsitleb taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutamist meretranspordis ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Meretransport moodustab umbes 75 % liidu väliskaubandusest ja 31 % sisekaubandusest. Liikmesriikide sadamates läheb igal aastal laevale või tuleb laevalt 400 miljonit reisijat, sealhulgas umbes 14 miljonit kruiisilaevade puhul. Meretransport on seega liidu transpordisüsteemi oluline osa ja etendab liidu majanduse jaoks olulist rolli. Meretransporditurul valitseb tugev konkurents liidus ja väljaspool seda tegutsevate ettevõtjate vahel, mistõttu on võrdsed võimalused hädavajalikud. Meretranspordituru ja seal tegutsevate ettevõtjate stabiilsus ja heaolu sõltuvad selgest ja ühtlustatud poliitikaraamistikust, mille kohaselt meretranspordiettevõtjad, sadamad ja teised sektori osalised saavad tegutseda võrdsete võimaluste alusel. Turumoonutuste korral on oht, et meretranspordiettevõtjad või sadamad seatakse ebasoodsasse olukorda võrreldes nende meretranspordisektoris või muudes transpordisektorites tegutsevate konkurentidega. See ebasoodne olukord võib omakorda põhjustada meretranspordi konkurentsivõime vähenemist, töökohtade vähenemist ning ühenduste kadumist kodanike ja ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(1)

Meretransport moodustab umbes 75 % liidu väliskaubandusest ja 31 % sisekaubandusest. Liikmesriikide sadamates läheb igal aastal laevale või tuleb laevalt 400 miljonit reisijat, sealhulgas umbes 14 miljonit kruiisilaevade puhul. Meretransport on seega liidu transpordisüsteemi oluline osa ja etendab liidu majanduse jaoks olulist rolli. Meretransporditurul valitseb tugev konkurents liidus ja väljaspool seda tegutsevate ettevõtjate vahel, mistõttu on võrdsed võimalused hädavajalikud. Meretranspordituru ja seal tegutsevate ettevõtjate stabiilsus ja heaolu sõltuvad selgest ja ühtlustatud poliitikaraamistikust, mille kohaselt meretranspordiettevõtjad, sadamad ja teised sektori osalised saavad tegutseda võrdsete võimaluste alusel. Turumoonutuste korral on oht, et meretranspordiettevõtjad või sadamad seatakse ebasoodsasse olukorda võrreldes nende meretranspordisektoris või muudes transpordisektorites tegutsevate konkurentidega. See ebasoodne olukord võib omakorda põhjustada meretranspordi konkurentsivõime vähenemist, töökohtade vähenemist ning ühenduste kadumist kodanike ja ettevõtjate jaoks.

| (2) | ELi sinise majanduse 2022. aasta aruande kohaselt loodi ELi sinises majanduses 2014. aastal kokku ligikaudu 5,7 miljonit töökohta, millest 3,2 miljonit loodi otsese tööhõive kaudu väljakujunenud sektorites ja 2,5 miljonit loodi vastavate tarneahelate kaudu. Aruandes on lisaks märgitud, et ainuüksi liidu meresadamad lõid 2014. aastal ligikaudu 2,5 miljonit (otsest ja kaudset) töökohta. Sektoripõhine statistika hõlmab sellest töökohtade arvust vaid ligikaudu 0,5 miljonit, sest meresadamad loovad töökohti ja toovad majanduslikku kasu muudes sektorites, nagu logistika ja mereveoteenused. ELi sinise majanduse seitse väljakujunenud sektorit andsid 2019. aastal 183,9 miljardit eurot kogulisandväärtust (3). |
| --- | --- |

(2)

ELi sinise majanduse 2022. aasta aruande kohaselt loodi ELi sinises majanduses 2014. aastal kokku ligikaudu 5,7 miljonit töökohta, millest 3,2 miljonit loodi otsese tööhõive kaudu väljakujunenud sektorites ja 2,5 miljonit loodi vastavate tarneahelate kaudu. Aruandes on lisaks märgitud, et ainuüksi liidu meresadamad lõid 2014. aastal ligikaudu 2,5 miljonit (otsest ja kaudset) töökohta. Sektoripõhine statistika hõlmab sellest töökohtade arvust vaid ligikaudu 0,5 miljonit, sest meresadamad loovad töökohti ja toovad majanduslikku kasu muudes sektorites, nagu logistika ja mereveoteenused. ELi sinise majanduse seitse väljakujunenud sektorit andsid 2019. aastal 183,9 miljardit eurot kogulisandväärtust (3).

| (3) | Vastavalt komisjoni talituste töödokumendile, mis on lisatud komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatisele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“, on meretransport võrreldes teiste transpordiliikidega endiselt kõige süsinikusäästlikum transpordiliik tonnkilomeetri kohta. Samal ajal moodustab laevaliiklus Euroopa Majanduspiirkonna sadamatesse või sadamatest umbes 11 % liidu transpordi CO2 koguheitest ja 3–4 % liidu CO2 koguheitest. Kui ei võeta täiendavaid meetmeid, siis suureneb meretranspordis CO2 heide. Kõik liidu majandussektorid peavad aitama vähendada kiiresti kasvuhoonegaaside heidet, et hiljemalt 2050. aastaks oleks netoheide null, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (4). Seetõttu on hädavajalik, et liit looks asjakohase kava meretranspordisektori kiireks ökoloogiliseks üleminekuks, mis aitaks ka säilitada ja veelgi edendada liidu üleilmset juhtpositsiooni roheliste tehnoloogiate, teenuste ja lahenduste vallas ning hoogustaks veelgi seotud väärtusahelates töökohtade loomist, säilitades samal ajal konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt komisjoni talituste töödokumendile, mis on lisatud komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatisele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“, on meretransport võrreldes teiste transpordiliikidega endiselt kõige süsinikusäästlikum transpordiliik tonnkilomeetri kohta. Samal ajal moodustab laevaliiklus Euroopa Majanduspiirkonna sadamatesse või sadamatest umbes 11 % liidu transpordi CO2 koguheitest ja 3–4 % liidu CO2 koguheitest. Kui ei võeta täiendavaid meetmeid, siis suureneb meretranspordis CO2 heide. Kõik liidu majandussektorid peavad aitama vähendada kiiresti kasvuhoonegaaside heidet, et hiljemalt 2050. aastaks oleks netoheide null, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (4). Seetõttu on hädavajalik, et liit looks asjakohase kava meretranspordisektori kiireks ökoloogiliseks üleminekuks, mis aitaks ka säilitada ja veelgi edendada liidu üleilmset juhtpositsiooni roheliste tehnoloogiate, teenuste ja lahenduste vallas ning hoogustaks veelgi seotud väärtusahelates töökohtade loomist, säilitades samal ajal konkurentsivõime.

| (4) | Selleks et suurendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe (5) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) kohast liidu kliimakohustust, seatakse määruses (EL) 2021/1119 eesmärgiks vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning saavutada hiljemalt 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsus. Lisaks on vaja mitmesuguseid täiendavaid poliitikavahendeid, et edendada ja kiirendada säästvalt toodetud taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutamist, sealhulgas meretranspordisektoris, järgides samal ajal tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Hiljemalt 2030. aastal peab toimuma vajaliku tehnoloogia väljaarendamine ja kasutuselevõtt, et pärast seda olla valmis palju kiiremateks muutusteks. Samuti on hädavajalik edendada innovatsiooni ja toetada teadusuuringuid, mis on seotud kujunemisjärgus ja tulevase innovatsiooniga, nagu kujunemisjärgus alternatiivkütused, ökodisain, bioressursipõhised materjalid, tuuleenergial põhinevad jõuseadmed ja tuuleenergial põhinev veojõud. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et suurendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe (5) (edaspidi „Pariisi kokkulepe“) kohast liidu kliimakohustust, seatakse määruses (EL) 2021/1119 eesmärgiks vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet (heide pärast sidumise mahaarvamist) vähemalt 55 % võrreldes 1990. aasta tasemega ning saavutada hiljemalt 2050. aastaks liidu kliimaneutraalsus. Lisaks on vaja mitmesuguseid täiendavaid poliitikavahendeid, et edendada ja kiirendada säästvalt toodetud taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutamist, sealhulgas meretranspordisektoris, järgides samal ajal tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Hiljemalt 2030. aastal peab toimuma vajaliku tehnoloogia väljaarendamine ja kasutuselevõtt, et pärast seda olla valmis palju kiiremateks muutusteks. Samuti on hädavajalik edendada innovatsiooni ja toetada teadusuuringuid, mis on seotud kujunemisjärgus ja tulevase innovatsiooniga, nagu kujunemisjärgus alternatiivkütused, ökodisain, bioressursipõhised materjalid, tuuleenergial põhinevad jõuseadmed ja tuuleenergial põhinev veojõud.

| (5) | Seoses üleminekuga taastuvkütustele ja vähese süsinikuheitega kütustele ning asendusenergiaallikatele on tähtis tagada liidu meretranspordituru nõuetekohane toimimine ja aus konkurents sellel turul seoses laevakütustega, mis moodustavad märkimisväärse osa laevandusettevõtjate ja laeva käitajate kuludest. Seetõttu peaksid poliitikameetmed olema kulutõhusad. Liikmesriikide kütusenõuete erinevused võivad oluliselt mõjutada laeva käitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju turukonkurentsile. Laevanduse rahvusvahelise laadi tõttu võivad laeva käitajad kergesti punkerdada kolmandates riikides ja kanda suurtes kogustes kütust, mis omakorda võib samuti vähendada liidu sadamate konkurentsivõimet võrreldes liiduväliste sadamatega. See olukord võib kaasa tuua kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja avaldada negatiivset mõju sektori konkurentsivõimele, kui taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kättesaadavusega liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates meresadamates ei kaasne nende kasutamise nõudeid, mida kohaldatakse kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse meresadamatesse saabuvatele ja nendest väljuvatele laevadele. Käesolevas määruses tuleks seega sätestada meetmed, millega tagatakse, et taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutuselevõtt laevakütuste turul toimub liidu meretransporditurul ausa konkurentsi tingimustes. |
| --- | --- |

(5)

Seoses üleminekuga taastuvkütustele ja vähese süsinikuheitega kütustele ning asendusenergiaallikatele on tähtis tagada liidu meretranspordituru nõuetekohane toimimine ja aus konkurents sellel turul seoses laevakütustega, mis moodustavad märkimisväärse osa laevandusettevõtjate ja laeva käitajate kuludest. Seetõttu peaksid poliitikameetmed olema kulutõhusad. Liikmesriikide kütusenõuete erinevused võivad oluliselt mõjutada laeva käitajate majandustulemusi ja avaldada negatiivset mõju turukonkurentsile. Laevanduse rahvusvahelise laadi tõttu võivad laeva käitajad kergesti punkerdada kolmandates riikides ja kanda suurtes kogustes kütust, mis omakorda võib samuti vähendada liidu sadamate konkurentsivõimet võrreldes liiduväliste sadamatega. See olukord võib kaasa tuua kasvuhoonegaaside heite ülekandumist ja avaldada negatiivset mõju sektori konkurentsivõimele, kui taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kättesaadavusega liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates meresadamates ei kaasne nende kasutamise nõudeid, mida kohaldatakse kõigile liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse meresadamatesse saabuvatele ja nendest väljuvatele laevadele. Käesolevas määruses tuleks seega sätestada meetmed, millega tagatakse, et taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutuselevõtt laevakütuste turul toimub liidu meretransporditurul ausa konkurentsi tingimustes.

| (6) | Meretranspordisektoris valitseb tugev rahvusvaheline konkurents. Suured erinevused lipuriikide regulatiivse koormuse vahel on sageli toonud kaasa ebasoovitavaid tavasid, näiteks laevade ümberregistreerimist. Sektori globaalne olemus rõhutab sellise lipust sõltumatu käsituse ja soodsa regulatiivse keskkonna tähtsust, mis aitaks meelitada ligi uusi investeeringuid ning tagada liidu sadamate, laevaomanike ja laeva käitajate konkurentsivõime. |
| --- | --- |

(6)

Meretranspordisektoris valitseb tugev rahvusvaheline konkurents. Suured erinevused lipuriikide regulatiivse koormuse vahel on sageli toonud kaasa ebasoovitavaid tavasid, näiteks laevade ümberregistreerimist. Sektori globaalne olemus rõhutab sellise lipust sõltumatu käsituse ja soodsa regulatiivse keskkonna tähtsust, mis aitaks meelitada ligi uusi investeeringuid ning tagada liidu sadamate, laevaomanike ja laeva käitajate konkurentsivõime.

| (7) | Selleks et käesolev määrus mõjutaks kõiki tegevusi meretranspordisektoris, tuleks käesolevat määrust kohaldada sellest energiast poole suhtes, mida kasutab laev, mis teeb reise, mis saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse väljaspoolt liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvast sadamast; sellest energiast poole suhtes, mida kasutab laev, mis teeb reise, mis algavad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast ja lõpevad väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvas sadamas; kogu energia suhtes, mida kasutab laev, mis teeb reise, mis saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast; ning energia suhtes, mida kasutatakse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas. Sellise kohaldamisraamistikuga tagataks käesoleva määruse kohaldamise tulemuslikkus, sealhulgas suurendades sellise raamistiku positiivset mõju keskkonnale. See raamistik peaks piirama nõuetest kõrvalehoidmise eesmärgil toimuvate sadamakülastuste ohtu ja ohtu, et tegevus või marsruudid suunatakse väljapoole liitu. Selleks et tagada mereliikluse sujuv toimimine ning vältida moonutusi siseturul, tuleks kõigi liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvate või neist väljuvate reiside suhtes ning laevade viibimise ajal nendes sadamates tagada meretranspordiettevõtjatele ja sadamatele võrdsed võimalused, kohaldades käesolevas määruses sätestatud ühtseid norme. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et käesolev määrus mõjutaks kõiki tegevusi meretranspordisektoris, tuleks käesolevat määrust kohaldada sellest energiast poole suhtes, mida kasutab laev, mis teeb reise, mis saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse väljaspoolt liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvast sadamast; sellest energiast poole suhtes, mida kasutab laev, mis teeb reise, mis algavad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast ja lõpevad väljaspool liikmesriigi jurisdiktsiooni asuvas sadamas; kogu energia suhtes, mida kasutab laev, mis teeb reise, mis saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast; ning energia suhtes, mida kasutatakse liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas. Sellise kohaldamisraamistikuga tagataks käesoleva määruse kohaldamise tulemuslikkus, sealhulgas suurendades sellise raamistiku positiivset mõju keskkonnale. See raamistik peaks piirama nõuetest kõrvalehoidmise eesmärgil toimuvate sadamakülastuste ohtu ja ohtu, et tegevus või marsruudid suunatakse väljapoole liitu. Selleks et tagada mereliikluse sujuv toimimine ning vältida moonutusi siseturul, tuleks kõigi liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvate või neist väljuvate reiside suhtes ning laevade viibimise ajal nendes sadamates tagada meretranspordiettevõtjatele ja sadamatele võrdsed võimalused, kohaldades käesolevas määruses sätestatud ühtseid norme.

| (8) | On eriti oluline, et komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused tagaksid pidevalt, et nende halduskord kajastaks parimaid tavasid, ning et nad võtaksid meetmeid, et tagada järjepidevus, vältida valdkondlike õigusaktide dubleerimist ning lihtsustada käesoleva määruse täitmise tagamist, hoides seeläbi laevaomanike, laeva käitajate, sadamate ja tõendajate halduskoormuse võimalikult väiksena. |
| --- | --- |

(8)

On eriti oluline, et komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused tagaksid pidevalt, et nende halduskord kajastaks parimaid tavasid, ning et nad võtaksid meetmeid, et tagada järjepidevus, vältida valdkondlike õigusaktide dubleerimist ning lihtsustada käesoleva määruse täitmise tagamist, hoides seeläbi laevaomanike, laeva käitajate, sadamate ja tõendajate halduskoormuse võimalikult väiksena.

| (9) | Käesolev määrus peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/1804 (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2023/959, (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1999 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (10) seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisega ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv (EL) 2015/652, (11) ning nõukogu direktiiviga, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise liidu raamistik (uuesti sõnastatud), et tagada vajalik õigus- ja investeerimiskindlus. Kooskõla tagaks meretranspordisektori sidusa õigusraamistiku, mis aitab märkimisväärselt suurendada säästvate alternatiivkütuste tootmist, tagab vajaliku taristu kasutuselevõtu ja stimuleerib neid kütuseid kasutavate laevade osakaalu pidevat kasvu. |
| --- | --- |

(9)

Käesolev määrus peaks olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2023/1804 (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2023/959, (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001 (8), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1999 (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (10) seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisega ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv (EL) 2015/652, (11) ning nõukogu direktiiviga, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise liidu raamistik (uuesti sõnastatud), et tagada vajalik õigus- ja investeerimiskindlus. Kooskõla tagaks meretranspordisektori sidusa õigusraamistiku, mis aitab märkimisväärselt suurendada säästvate alternatiivkütuste tootmist, tagab vajaliku taristu kasutuselevõtu ja stimuleerib neid kütuseid kasutavate laevade osakaalu pidevat kasvu.

| (10) | Sadama pidaja ja sadama kasutajad ning muud asjaomased sidusrühmad peaksid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/352 (12) artikli 15 lõikele 2 pidama konsultatsioone, et kooskõlastada sadamateenuste kättesaadavust seoses sadamates kavandatud ja kasutuselevõetud alternatiivkütuste tarnimisega ning neid sadamaid külastavatelt laevadelt oodatava nõudlusega. |
| --- | --- |

(10)

Sadama pidaja ja sadama kasutajad ning muud asjaomased sidusrühmad peaksid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/352 (12) artikli 15 lõikele 2 pidama konsultatsioone, et kooskõlastada sadamateenuste kättesaadavust seoses sadamates kavandatud ja kasutuselevõetud alternatiivkütuste tarnimisega ning neid sadamaid külastavatelt laevadelt oodatava nõudlusega.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud norme tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil laevade suhtes nende lipuriigist olenemata. Selleks et tagada kooskõla liidu ja rahvusvaheliste meretranspordinormidega ning vähendada halduskoormust, tuleks käesolevat määrust kohaldada üle 5 000 kogumahutavusega laevade suhtes, kuid seda ei tuleks kohaldada sõjalaevade, mereväe abilaevade, kalalaevade ja kalatöötlemislaevade, lihtsa ehitusega puitlaevade, mehaanilise jõuajamita laevade ega mitteärilistel eesmärkidel kasutatavate riiklike laevade suhtes. Kuigi üle 5 000 kogumahutavusega laevad moodustavad vaid ligikaudu 55 % kõigist laevadest, mis külastavad sadamaid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/757 (13), langeb nende arvele ligikaudu 90 % meretranspordisektori CO2 heitest. Komisjon peaks olukorda korrapäraselt uuesti hindama, et laiendada käesoleva määruse kohaldamisala ka laevadele, mille kogumahutavus on alla 5 000. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud norme tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil laevade suhtes nende lipuriigist olenemata. Selleks et tagada kooskõla liidu ja rahvusvaheliste meretranspordinormidega ning vähendada halduskoormust, tuleks käesolevat määrust kohaldada üle 5 000 kogumahutavusega laevade suhtes, kuid seda ei tuleks kohaldada sõjalaevade, mereväe abilaevade, kalalaevade ja kalatöötlemislaevade, lihtsa ehitusega puitlaevade, mehaanilise jõuajamita laevade ega mitteärilistel eesmärkidel kasutatavate riiklike laevade suhtes. Kuigi üle 5 000 kogumahutavusega laevad moodustavad vaid ligikaudu 55 % kõigist laevadest, mis külastavad sadamaid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2015/757 (13), langeb nende arvele ligikaudu 90 % meretranspordisektori CO2 heitest. Komisjon peaks olukorda korrapäraselt uuesti hindama, et laiendada käesoleva määruse kohaldamisala ka laevadele, mille kogumahutavus on alla 5 000.

| (12) | Liikmesriigid, kelle territooriumil ei ole meresadamaid, kellel ei ole akrediteeritud tõendajaid ega nende lipu all sõitvaid laevu, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, ja kes ei ole haldavad riigid käesoleva määruse tähenduses, ei pea võtma meetmeid seoses käesolevas määruses sätestatud vastavate nõuetega seni, kuni need asjaolud esinevad. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid, kelle territooriumil ei ole meresadamaid, kellel ei ole akrediteeritud tõendajaid ega nende lipu all sõitvaid laevu, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, ja kes ei ole haldavad riigid käesoleva määruse tähenduses, ei pea võtma meetmeid seoses käesolevas määruses sätestatud vastavate nõuetega seni, kuni need asjaolud esinevad.

| (13) | Võttes arvesse käesoleva määruse nõuetele vastavate laevade suurenevaid kulusid, suurendab üleilmse meetme puudumine nõuetest kõrvalehoidmise ohtu. Nõuetest kõrvalehoidmiseks tehtavad külastused väljaspool liitu asuvatesse sadamatesse ja ümberlaadimistoimingute üleviimine väljaspool liitu asuvatesse sadamatesse mitte ainult ei vähenda meretranspordi põhjustatavate heitkoguste kulude arvesse võtmisest tulenevat keskkonnakasu, vaid võivad samuti kaasa tuua täiendavaid heitkoguseid, mis tulenevad käesoleva määruse kohaldamisest kõrvalehoidmiseks laevade läbitud lisavahemaast. Sellepärast on asjakohane jätta külastatava sadama kontseptsioonist välja teatavad liiduvälistes sadamates tehtavad peatused. See väljajätmine peaks eelkõige puudutama liidu lähipiirkonnas asuvaid sadamaid, kus nõuetest kõrvalehoidmise risk on kõige suurem. Nõuetest kõrvalehoidvale tegevusele reageerimiseks on proportsionaalne kehtestada kauguspiir 300 meremiili liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast, mis tasakaalustab lisakoormust ja kõrvalehoidmise riski. Lisaks peaks külastatava sadama kontseptsioonist väljajätmine puudutama üksnes konteinerilaevade peatumist teatavates liiduvälistes sadamates, kus konteinerite ümberlaadimine moodustab kõige suurema osa konteinervedudest. Kui selliste vedude puhul puuduvad leevendusmeetmed, hõlmab nõuetest kõrvalehoidmise risk ka seda, et sõlmsadamateks saavad väljaspool liitu asuvad sadamad, mis süvendab kõrvalehoidmise mõju. Üleilmse meetme proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks võtta arvesse kolmandate riikide meetmeid, mis on samaväärsed käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse käesoleva määruse nõuetele vastavate laevade suurenevaid kulusid, suurendab üleilmse meetme puudumine nõuetest kõrvalehoidmise ohtu. Nõuetest kõrvalehoidmiseks tehtavad külastused väljaspool liitu asuvatesse sadamatesse ja ümberlaadimistoimingute üleviimine väljaspool liitu asuvatesse sadamatesse mitte ainult ei vähenda meretranspordi põhjustatavate heitkoguste kulude arvesse võtmisest tulenevat keskkonnakasu, vaid võivad samuti kaasa tuua täiendavaid heitkoguseid, mis tulenevad käesoleva määruse kohaldamisest kõrvalehoidmiseks laevade läbitud lisavahemaast. Sellepärast on asjakohane jätta külastatava sadama kontseptsioonist välja teatavad liiduvälistes sadamates tehtavad peatused. See väljajätmine peaks eelkõige puudutama liidu lähipiirkonnas asuvaid sadamaid, kus nõuetest kõrvalehoidmise risk on kõige suurem. Nõuetest kõrvalehoidvale tegevusele reageerimiseks on proportsionaalne kehtestada kauguspiir 300 meremiili liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast, mis tasakaalustab lisakoormust ja kõrvalehoidmise riski. Lisaks peaks külastatava sadama kontseptsioonist väljajätmine puudutama üksnes konteinerilaevade peatumist teatavates liiduvälistes sadamates, kus konteinerite ümberlaadimine moodustab kõige suurema osa konteinervedudest. Kui selliste vedude puhul puuduvad leevendusmeetmed, hõlmab nõuetest kõrvalehoidmise risk ka seda, et sõlmsadamateks saavad väljaspool liitu asuvad sadamad, mis süvendab kõrvalehoidmise mõju. Üleilmse meetme proportsionaalsuse ja võrdse kohtlemise tagamiseks tuleks võtta arvesse kolmandate riikide meetmeid, mis on samaväärsed käesoleva määrusega.

| (14) | Selleks et võtta arvesse saarte eriolukorda, nagu on rõhutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 174, ja vajadust säilitada saarte ja liidu perifeersete piirkondade ühendatus liidu keskpiirkondadega, tuleks võimaldada ajutisi erandeid reiside puhul, mida teevad muud reisilaevad kui kruiisilaevad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva külastatava sadama ja sama liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sellise külastatava sadama vahel, mis asub saarel, mille püsielanike arv on väiksem kui 200 000. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et võtta arvesse saarte eriolukorda, nagu on rõhutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 174, ja vajadust säilitada saarte ja liidu perifeersete piirkondade ühendatus liidu keskpiirkondadega, tuleks võimaldada ajutisi erandeid reiside puhul, mida teevad muud reisilaevad kui kruiisilaevad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva külastatava sadama ja sama liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sellise külastatava sadama vahel, mis asub saarel, mille püsielanike arv on väiksem kui 200 000.

| (15) | Võttes arvesse liidu äärepoolseimate piirkondade iseärasusi ja piiranguid, eelkõige nende kõrvalist asukohta ja saarelist asendit, tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et tagada nende juurdepääsetavus ja tõhus ühendatus meretranspordi abil. Sellepärast peaks käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate laevade puhul kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse üksnes pool energiast, mida kasutatakse reisidel, mis algavad äärepoolseimas piirkonnas asuvast külastatavast sadamast või lõpevad seal. Samadel põhjustel tuleks võimaldada ajutisi erandeid reiside puhul, mida tehakse kahe äärepoolseimas piirkonnas asuva külastatava sadama vahel, ning seoses energiaga, mida kasutavad laevad viibimise ajal vastavates äärepoolseimates piirkondades asuvates külastatavates sadamates. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse liidu äärepoolseimate piirkondade iseärasusi ja piiranguid, eelkõige nende kõrvalist asukohta ja saarelist asendit, tuleks erilist tähelepanu pöörata sellele, et tagada nende juurdepääsetavus ja tõhus ühendatus meretranspordi abil. Sellepärast peaks käesoleva määruse kohaldamisalasse jäävate laevade puhul kuuluma käesoleva määruse kohaldamisalasse üksnes pool energiast, mida kasutatakse reisidel, mis algavad äärepoolseimas piirkonnas asuvast külastatavast sadamast või lõpevad seal. Samadel põhjustel tuleks võimaldada ajutisi erandeid reiside puhul, mida tehakse kahe äärepoolseimas piirkonnas asuva külastatava sadama vahel, ning seoses energiaga, mida kasutavad laevad viibimise ajal vastavates äärepoolseimates piirkondades asuvates külastatavates sadamates.

| (16) | Liikmesriigid, kellel ei ole maismaapiiri ühegi teise liikmesriigiga, on eriti sõltuvad oma mereühendusest ülejäänud liiduga, eelkõige seoses oma kodanike jaoks vajaliku ühendatuse säilitamisega. Sellised liikmesriigid peavad tuginema avaliku teenindamise lepingutele või avaliku teenindamise kohustustele, et saavutada eesmärk säilitada ühendatus reisilaevade abil. Tuleks lubada ajutist erandit, et võimaldada liikmesriikidel tegeleda tungiva vajadusega osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust ning tagada ühendatus ning majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid, kellel ei ole maismaapiiri ühegi teise liikmesriigiga, on eriti sõltuvad oma mereühendusest ülejäänud liiduga, eelkõige seoses oma kodanike jaoks vajaliku ühendatuse säilitamisega. Sellised liikmesriigid peavad tuginema avaliku teenindamise lepingutele või avaliku teenindamise kohustustele, et saavutada eesmärk säilitada ühendatus reisilaevade abil. Tuleks lubada ajutist erandit, et võimaldada liikmesriikidel tegeleda tungiva vajadusega osutada üldist majandushuvi pakkuvat teenust ning tagada ühendatus ning majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus.

| (17) | Lisaks liikmesriikide üldisele võimalusele teha erand muude reisilaevade kui kruiisilaevadega tehtavatele reisidele saartele, mille püsielanike arv on väiksem kui 200 000, tuleks lubada sarnast erandit selliste kohalike rannasõitude puhul saartele, mida tehakse avaliku teenindamise lepingu alusel või mille suhtes kohaldatakse avaliku teenindamise kohustust. Liikmesriigid on sõlminud sellised lepingud ja kehtestanud sellised kohustused selleks, et tagada saarepiirkondadega sobiv ja taskukohase hinnaga ühendatus, mida turujõudude abil muidu ei oleks saavutanud. Liikmesriikidel peaks olema õigus teha ajutine erand sellistele oma mandriosa ja sama liikmesriigi saare vahelistele reisilaevadega tehtavatele reisidele, et jätta kehtima tingimused, mille alusel avaliku teenindamise lepingud sõlmiti või avaliku teenindamise kohustused kehtestati, ning tagada asjaomase saare püsiv ühendatus ning majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks liikmesriikide üldisele võimalusele teha erand muude reisilaevade kui kruiisilaevadega tehtavatele reisidele saartele, mille püsielanike arv on väiksem kui 200 000, tuleks lubada sarnast erandit selliste kohalike rannasõitude puhul saartele, mida tehakse avaliku teenindamise lepingu alusel või mille suhtes kohaldatakse avaliku teenindamise kohustust. Liikmesriigid on sõlminud sellised lepingud ja kehtestanud sellised kohustused selleks, et tagada saarepiirkondadega sobiv ja taskukohase hinnaga ühendatus, mida turujõudude abil muidu ei oleks saavutanud. Liikmesriikidel peaks olema õigus teha ajutine erand sellistele oma mandriosa ja sama liikmesriigi saare vahelistele reisilaevadega tehtavatele reisidele, et jätta kehtima tingimused, mille alusel avaliku teenindamise lepingud sõlmiti või avaliku teenindamise kohustused kehtestati, ning tagada asjaomase saare püsiv ühendatus ning majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus.

| (18) | Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 (14) artikli 2 punktis 1 on sätestatud, et Ceutas ja Melillas asuvaid sadamaid tuleb käsitada saartel asuvate sadamatena. Kuigi need ei ole oma olemuselt saartel asuvad sadamad, tähendab nende geograafiline asukoht Mandri-Aafrikas ja maismaaühenduste puudumine Hispaaniaga seda, et Mandri-Euroopa ja eelkõige Hispaania suhtes on need sadamad võrreldavad saartel asuvate sadamatega. Seepärast tuleks seoses liikmesriigi mandriosa ja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate saarte vahelise merekabotaaži ajutise erandiga käsitada Ceutat ja Melillat saartel asuvate sadamatena. |
| --- | --- |

(18)

Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 (14) artikli 2 punktis 1 on sätestatud, et Ceutas ja Melillas asuvaid sadamaid tuleb käsitada saartel asuvate sadamatena. Kuigi need ei ole oma olemuselt saartel asuvad sadamad, tähendab nende geograafiline asukoht Mandri-Aafrikas ja maismaaühenduste puudumine Hispaaniaga seda, et Mandri-Euroopa ja eelkõige Hispaania suhtes on need sadamad võrreldavad saartel asuvate sadamatega. Seepärast tuleks seoses liikmesriigi mandriosa ja tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate saarte vahelise merekabotaaži ajutise erandiga käsitada Ceutat ja Melillat saartel asuvate sadamatena.

| (19) | Jääoludes navigeerimine, eelkõige Läänemere põhjapoolsetes osades, ja jääklassiga laevade tehnilised omadused põhjustavad meretranspordile lisakulusid ning käesolev määrus võib neid kulusid veelgi suurendada. Selliseid jääklassiga laevade lisakulusid, mis tulenevad navigeerimisest jääoludes ja laevade tehnilistest omadustest, tuleks leevendada, et tagada võrdsed võimalused. Selleks peaks ettevõtjatel jääklassiga laevade puhul olema lubatud kohaldada pardal kasutatava energia piiratud hulga kohandamist. Lisaks peaks käesolev määrus piiratud aja jooksul võimaldama teha erandi jääoludes navigeerimisel kasutatava täiendava energia osa suhtes teatavatel ajavahemikel, mil jääklassiga laevad puutuvad kokku jääoludes navigeerimise tingimustega. Selleks tuleks kehtestada kontrollitav metoodika, et võimaldada luua seos erandiga hõlmatud energiaosa ja tegelike jääoludes navigeerimise tingimuste vahel. Komisjon peaks seda metoodikat uuesti hindama, eelkõige pidades silmas jääoludes navigeerimise vahemaa ja jääoludes navigeerimisega seotud lisaenergia kohta aru andmiseks vajalike andmete seire usaldusväärsust, pidades silmas selle meetme võimalikku pikendamist. |
| --- | --- |

(19)

Jääoludes navigeerimine, eelkõige Läänemere põhjapoolsetes osades, ja jääklassiga laevade tehnilised omadused põhjustavad meretranspordile lisakulusid ning käesolev määrus võib neid kulusid veelgi suurendada. Selliseid jääklassiga laevade lisakulusid, mis tulenevad navigeerimisest jääoludes ja laevade tehnilistest omadustest, tuleks leevendada, et tagada võrdsed võimalused. Selleks peaks ettevõtjatel jääklassiga laevade puhul olema lubatud kohaldada pardal kasutatava energia piiratud hulga kohandamist. Lisaks peaks käesolev määrus piiratud aja jooksul võimaldama teha erandi jääoludes navigeerimisel kasutatava täiendava energia osa suhtes teatavatel ajavahemikel, mil jääklassiga laevad puutuvad kokku jääoludes navigeerimise tingimustega. Selleks tuleks kehtestada kontrollitav metoodika, et võimaldada luua seos erandiga hõlmatud energiaosa ja tegelike jääoludes navigeerimise tingimuste vahel. Komisjon peaks seda metoodikat uuesti hindama, eelkõige pidades silmas jääoludes navigeerimise vahemaa ja jääoludes navigeerimisega seotud lisaenergia kohta aru andmiseks vajalike andmete seire usaldusväärsust, pidades silmas selle meetme võimalikku pikendamist.

| (20) | Käesoleva määruse täitmise eest vastutav üksus peaks olema ettevõtja, kes on määratluse järgi laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest ning on nõustunud üle võtma kõik kohustused ja kogu vastutuse, mis on sätestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelises koodeksis, mida rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 336/2006 (15). Käesoleva määruse kohane ettevõtja määratlus on kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 2016. aastal kehtestatud üleilmse andmekogumissüsteemiga. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määruse täitmise eest vastutav üksus peaks olema ettevõtja, kes on määratluse järgi laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest ning on nõustunud üle võtma kõik kohustused ja kogu vastutuse, mis on sätestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelises koodeksis, mida rakendatakse liidus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 336/2006 (15). Käesoleva määruse kohane ettevõtja määratlus on kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) 2016. aastal kehtestatud üleilmse andmekogumissüsteemiga.

| (21) | Uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt nõuab kooskõlastatud käsitust, et ühitada pakkumist, nõudlust ja asjakohase jaotustaristu loomist. Kuigi praegune liidu õigusraamistik juba osaliselt käsitleb kütuse tootmist direktiivis (EL) 2018/2001 ning kütuse jaotamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/94/EL, (16) on vaja ka vahendit, mis võimaldaks suurendada nõudlust taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste järele. |
| --- | --- |

(21)

Uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamine ja kasutuselevõtt nõuab kooskõlastatud käsitust, et ühitada pakkumist, nõudlust ja asjakohase jaotustaristu loomist. Kuigi praegune liidu õigusraamistik juba osaliselt käsitleb kütuse tootmist direktiivis (EL) 2018/2001 ning kütuse jaotamist Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/94/EL, (16) on vaja ka vahendit, mis võimaldaks suurendada nõudlust taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste järele.

| (22) | Kuigi sellised vahendid nagu süsiniku hinnastamine või tegevuse süsinikumahukusega seotud eesmärgid edendavad energiatõhususe parandamist, ei ole need sobivad, et tuua lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasa märkimisväärset üleminekut taastuvkütustele ja vähese süsinikuheitega kütustele. Seepärast on vaja eriomast regulatiivset käsitust taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste ning asendusenergiaallikate, nagu tuule- või elektrienergia kasutuselevõtu suhtes. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi sellised vahendid nagu süsiniku hinnastamine või tegevuse süsinikumahukusega seotud eesmärgid edendavad energiatõhususe parandamist, ei ole need sobivad, et tuua lühikeses ja keskpikas perspektiivis kaasa märkimisväärset üleminekut taastuvkütustele ja vähese süsinikuheitega kütustele. Seepärast on vaja eriomast regulatiivset käsitust taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste ning asendusenergiaallikate, nagu tuule- või elektrienergia kasutuselevõtu suhtes.

| (23) | Poliitiline sekkumine taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste nõudluse ergutamiseks peaks olema eesmärgipõhine ja järgima tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Seega tuleks kehtestada piirmäärad pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukusele, ilma et oleks ette nähtud konkreetse kütuse või tehnoloogia kasutamine. Piirmäärad tuleks kehtestada seoses kontrollväärtusega, mis vastab 2020. aastal laevastiku laevade pardal kasutatud energia keskmisele kasvuhoonegaaside heitemahukusele, mis määrati kindlaks määruse (EL) 2015/757 raames kontrollitud ja esitatud andmete ning käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud metoodika ja vaikeväärtuste põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Poliitiline sekkumine taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste nõudluse ergutamiseks peaks olema eesmärgipõhine ja järgima tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet. Seega tuleks kehtestada piirmäärad pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukusele, ilma et oleks ette nähtud konkreetse kütuse või tehnoloogia kasutamine. Piirmäärad tuleks kehtestada seoses kontrollväärtusega, mis vastab 2020. aastal laevastiku laevade pardal kasutatud energia keskmisele kasvuhoonegaaside heitemahukusele, mis määrati kindlaks määruse (EL) 2015/757 raames kontrollitud ja esitatud andmete ning käesoleva määruse I ja II lisas sätestatud metoodika ja vaikeväärtuste põhjal.

| (24) | Edendada tuleks selliste taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste arendamist ja kasutuselevõttu, millel on suur säästvuse ja turuvalmiduse potentsiaal ning innovatsiooni- ja kasvupotentsiaal tulevaste vajaduste rahuldamiseks. See toetab uuenduslike ja konkurentsivõimeliste kütuste turgude loomist ning tagab säästvate laevakütuste piisava pakkumise lühikeses ja pikas perspektiivis, et aidata kaasa liidu transpordi süsinikuheite vähendamise eesmärkide saavutamisele, tugevdades samal ajal liidu pingutusi kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamiseks. Selleks peaksid sobima säästvad laevakütused, mis on toodetud direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A ja B osas loetletud lähteainetest, ning sünteetilised laevakütused. Eriti olulised on säästvad laevakütused, mida toodetakse direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa B osas loetletud lähteainetest, kuna juba lähitulevikus on kättesaadav kõige turuvalmim tehnoloogia selliste laevakütuste tootmiseks, et vähendada meretranspordi süsinikuheidet. |
| --- | --- |

(24)

Edendada tuleks selliste taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste arendamist ja kasutuselevõttu, millel on suur säästvuse ja turuvalmiduse potentsiaal ning innovatsiooni- ja kasvupotentsiaal tulevaste vajaduste rahuldamiseks. See toetab uuenduslike ja konkurentsivõimeliste kütuste turgude loomist ning tagab säästvate laevakütuste piisava pakkumise lühikeses ja pikas perspektiivis, et aidata kaasa liidu transpordi süsinikuheite vähendamise eesmärkide saavutamisele, tugevdades samal ajal liidu pingutusi kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamiseks. Selleks peaksid sobima säästvad laevakütused, mis on toodetud direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa A ja B osas loetletud lähteainetest, ning sünteetilised laevakütused. Eriti olulised on säästvad laevakütused, mida toodetakse direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa B osas loetletud lähteainetest, kuna juba lähitulevikus on kättesaadav kõige turuvalmim tehnoloogia selliste laevakütuste tootmiseks, et vähendada meretranspordi süsinikuheidet.

| (25) | Maakasutuse kaudne muutus toimub siis, kui biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatud põllukultuuride kasvatamine asendab traditsioonilise toidu- ja söödakultuuride tootmise. Selline lisanõudlus suurendab maale avaldatavat survet ja võib tuua kaasa põllumajandusmaa laienemise suure süsinikuvaruga maale, nagu metsad, märgalad ja turbaalad, põhjustades täiendavaid kasvuhoonegaaside heiteid ja elurikkuse kadu. Uuringud on näidanud, et selle mõju ulatus sõltub mitmest tegurist, sealhulgas kütuse tootmiseks kasutatava lähteaine liigist, biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste kasutamisest tuleneva lähteaine lisanõudluse tasemest ning sellest, kui suures ulatuses on suure süsinikuvaruga maa üleilmselt kaitstud. Maakasutuse kaudsest muutusest tingitud kasvuhoonegaaside heite taset ei ole võimalik üheselt kindlaks teha täpsusega, mis on nõutav käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike heitekoefitsientide kehtestamiseks. Siiski on tõendeid selle kohta, et kõik lähteainetest toodetud kütused põhjustavad erineval määral maakasutuse kaudset muutumist. Lisaks maakasutuse kaudse muutusega seotud kasvuhoonegaaside heitele, mis võib nullida osaliselt või täielikult üksikute biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütustega saavutatava kasvuhoonegaaside heite vähenemise, ohustab maakasutuse kaudne muutus ka elurikkust. Oht on eriti suur, kui nõudluse märkimisväärse kasvu tõttu tootmine laieneb. Sellest tulenevalt ei tohiks käesoleva määrusega edendada toidu- ja söödakultuuridel põhinevate kütuste kasutamist. Direktiiviga (EL) 2018/2001 juba piiratakse piirmäärade abil selliste biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tähtsust maantee- ja raudteetranspordisektori kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkides, võttes arvesse nende väiksemat keskkonnakasu, väiksemat kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali ja suuremaid säästvusega seotud probleeme. |
| --- | --- |

(25)

Maakasutuse kaudne muutus toimub siis, kui biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tootmiseks kasutatud põllukultuuride kasvatamine asendab traditsioonilise toidu- ja söödakultuuride tootmise. Selline lisanõudlus suurendab maale avaldatavat survet ja võib tuua kaasa põllumajandusmaa laienemise suure süsinikuvaruga maale, nagu metsad, märgalad ja turbaalad, põhjustades täiendavaid kasvuhoonegaaside heiteid ja elurikkuse kadu. Uuringud on näidanud, et selle mõju ulatus sõltub mitmest tegurist, sealhulgas kütuse tootmiseks kasutatava lähteaine liigist, biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste kasutamisest tuleneva lähteaine lisanõudluse tasemest ning sellest, kui suures ulatuses on suure süsinikuvaruga maa üleilmselt kaitstud. Maakasutuse kaudsest muutusest tingitud kasvuhoonegaaside heite taset ei ole võimalik üheselt kindlaks teha täpsusega, mis on nõutav käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike heitekoefitsientide kehtestamiseks. Siiski on tõendeid selle kohta, et kõik lähteainetest toodetud kütused põhjustavad erineval määral maakasutuse kaudset muutumist. Lisaks maakasutuse kaudse muutusega seotud kasvuhoonegaaside heitele, mis võib nullida osaliselt või täielikult üksikute biokütuste, vedelate biokütuste või biomasskütustega saavutatava kasvuhoonegaaside heite vähenemise, ohustab maakasutuse kaudne muutus ka elurikkust. Oht on eriti suur, kui nõudluse märkimisväärse kasvu tõttu tootmine laieneb. Sellest tulenevalt ei tohiks käesoleva määrusega edendada toidu- ja söödakultuuridel põhinevate kütuste kasutamist. Direktiiviga (EL) 2018/2001 juba piiratakse piirmäärade abil selliste biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste tähtsust maantee- ja raudteetranspordisektori kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkides, võttes arvesse nende väiksemat keskkonnakasu, väiksemat kasvuhoonegaaside heite vähendamise potentsiaali ja suuremaid säästvusega seotud probleeme.

| (26) | Selleks et luua selge ja prognoositav õigusraamistik ning seeläbi soodustada selliste kõige säästvamate ja uuenduslikumate kütusetehnoloogiate turu arengut ja nende kasutuselevõttu, millel on tulevikuvajadustele vastav kasvupotentsiaal, on vaja muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste jaoks spetsiaalset stiimulit. Stiimuli pakkumine on põhjendatud, kuna selliseid kütuseid on võimalik suure potentsiaaliga kasutada laeva punkrikütuste kombinatsioonis, vähendada süsinikuheidet ning võttes arvesse nende hinnangulisi tootmiskulusid lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Sünteetilised kütused, mida toodetakse taastuvatest energiaallikatest pärit elektrist ja otse õhust kogutud süsinikust, võimaldavad vähendada heidet fossiilkütustega võrreldes kuni 100 %. Muude säästvate kütuste liikidega võrreldes on neil märkimisväärsed eelised ka tootmisprotsessi ressursitõhususe seisukohast, eelkõige veetarbimise osas. Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste tootmiskulud on praegu siiski tavapäraste kütuste turuhinnast palju suuremad ja prognooside kohaselt jäävad sellised suuremad kulud keskpikas perspektiivis püsima. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada meetmete kombinatsioon, et toetada muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutuselevõttu, sealhulgas võimalus kasutada kuni 2033. aasta lõpuni kordajat, mis võimaldab muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste energiakoguse korrutamist kahega. Lisaks tuleks alates 2034. aastast kohaldada muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste 2 %-list alleesmärki, kui komisjon teatab turuseire alusel, et 2031. aastaks on muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste osakaal käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate laevade kasutatavates laeva punkrikütustes alla 1 %. Sellise muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuseid toetavate meetmete kombinatsiooni eesmärk on anda laeva käitajatele ja kütusetarnijatele märk investeerimisvõimalustest seda liiki taastuva, skaleeritava ja säästva kütuse kasutuselevõtuks, kuna samal ajal seatakse sellega nii lõppeesmärk, millega antakse kütusetarnijatele kindlus seoses tulevase minimaalse nõudlusega, kui antakse ka turule võimalus leida kõige tõhusam viis nõuetega kohaneda. Arvestades, et muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste turg peab veel arenema, sisaldab käesolev määrus kaitsemeetmeid ja paindlikkust seoses erinevate võimalike turuletoomise stsenaariumidega. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et luua selge ja prognoositav õigusraamistik ning seeläbi soodustada selliste kõige säästvamate ja uuenduslikumate kütusetehnoloogiate turu arengut ja nende kasutuselevõttu, millel on tulevikuvajadustele vastav kasvupotentsiaal, on vaja muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste jaoks spetsiaalset stiimulit. Stiimuli pakkumine on põhjendatud, kuna selliseid kütuseid on võimalik suure potentsiaaliga kasutada laeva punkrikütuste kombinatsioonis, vähendada süsinikuheidet ning võttes arvesse nende hinnangulisi tootmiskulusid lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Sünteetilised kütused, mida toodetakse taastuvatest energiaallikatest pärit elektrist ja otse õhust kogutud süsinikust, võimaldavad vähendada heidet fossiilkütustega võrreldes kuni 100 %. Muude säästvate kütuste liikidega võrreldes on neil märkimisväärsed eelised ka tootmisprotsessi ressursitõhususe seisukohast, eelkõige veetarbimise osas. Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste tootmiskulud on praegu siiski tavapäraste kütuste turuhinnast palju suuremad ja prognooside kohaselt jäävad sellised suuremad kulud keskpikas perspektiivis püsima. Seepärast tuleks käesoleva määrusega kehtestada meetmete kombinatsioon, et toetada muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutuselevõttu, sealhulgas võimalus kasutada kuni 2033. aasta lõpuni kordajat, mis võimaldab muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste energiakoguse korrutamist kahega. Lisaks tuleks alates 2034. aastast kohaldada muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste 2 %-list alleesmärki, kui komisjon teatab turuseire alusel, et 2031. aastaks on muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste osakaal käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate laevade kasutatavates laeva punkrikütustes alla 1 %. Sellise muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuseid toetavate meetmete kombinatsiooni eesmärk on anda laeva käitajatele ja kütusetarnijatele märk investeerimisvõimalustest seda liiki taastuva, skaleeritava ja säästva kütuse kasutuselevõtuks, kuna samal ajal seatakse sellega nii lõppeesmärk, millega antakse kütusetarnijatele kindlus seoses tulevase minimaalse nõudlusega, kui antakse ka turule võimalus leida kõige tõhusam viis nõuetega kohaneda. Arvestades, et muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste turg peab veel arenema, sisaldab käesolev määrus kaitsemeetmeid ja paindlikkust seoses erinevate võimalike turuletoomise stsenaariumidega.

| (27) | Kuigi muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütustel on suur potentsiaal täita merendussektori süsinikuheite vähendamise vajadusi, võib ka muude kütuste süsinikuheite vähendamise potentsiaal olla võrreldav. Taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutuselevõttu eri sadamates võivad mõjutada tehnoloogia väljakujunemisjärk või kättesaadavus merendussektoris. Seepärast on eriti oluline tagada tehnoloogianeutraalsus ja vältida põhjendamatut diskrimineerimist selliste muude kütuste suhtes, millega saavutatakse samasugune kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamine nagu muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste puhul, ning vältida selliseid kütuseid kasutavate laevade karistamist. Seejuures on tähtis juhtida tähelepanu muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste jaoks kehtestatud kasvuhoonegaaside heite vähenemise 70 % lävendile, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1999 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisega ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv (EL) 2015/652. Selle lävendi võib saavutada ka muude bioloogilise või sünteetilise päritoluga kütustega, mis ei ole muud kui bioloogilise päritoluga taastuvkütused. |
| --- | --- |

(27)

Kuigi muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütustel on suur potentsiaal täita merendussektori süsinikuheite vähendamise vajadusi, võib ka muude kütuste süsinikuheite vähendamise potentsiaal olla võrreldav. Taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutuselevõttu eri sadamates võivad mõjutada tehnoloogia väljakujunemisjärk või kättesaadavus merendussektoris. Seepärast on eriti oluline tagada tehnoloogianeutraalsus ja vältida põhjendamatut diskrimineerimist selliste muude kütuste suhtes, millega saavutatakse samasugune kasvuhoonegaaside heitemahukuse vähendamine nagu muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste puhul, ning vältida selliseid kütuseid kasutavate laevade karistamist. Seejuures on tähtis juhtida tähelepanu muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste jaoks kehtestatud kasvuhoonegaaside heite vähenemise 70 % lävendile, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2018/2001, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2018/1999 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ seoses taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisega ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv (EL) 2015/652. Selle lävendi võib saavutada ka muude bioloogilise või sünteetilise päritoluga kütustega, mis ei ole muud kui bioloogilise päritoluga taastuvkütused.

| (28) | Meretranspordisektoris on nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste järele praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest laevakütustest on fossiilset päritolu. Kuna toidu- ja söödakultuuridel põhinevad kütused ei sobi selleks, et aidata kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele, viib selline välistus samuti miinimumini kõik riskid, mis võivad aeglustada transpordisektori süsinikuheite vähendamist, mis muidu võivad tekkida, kui meretranspordis hakatakse kasutama praegu maanteetranspordis kasutatavaid põllukultuuridel põhinevaid biokütuseid. On äärmiselt oluline sellist üleminekut minimeerida, kuna maanteetransport on praegu kõige saastavam transpordisektor ning meretranspordis kasutatakse praegu peamiselt fossiilset päritolu kütuseid. Seepärast on asjakohane vältida toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste potentsiaalselt suure nõudluse tekkimist, soodustades nende kasutamist käesoleva määruse alusel. Kuivõrd kõik toidu- ja söödakultuuridel põhinevad kütused põhjustavad täiendavaid kasvuhoonegaaside heiteid ja elurikkuse vähenemist, tuleks nende kütuste heitekoefitsiente pidada samasugusteks, mis on saadud kõige vähem soositud tootmisviise kasutades. |
| --- | --- |

(28)

Meretranspordisektoris on nõudlus toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste järele praegu väga väike, kuna üle 99 % praegu kasutatavatest laevakütustest on fossiilset päritolu. Kuna toidu- ja söödakultuuridel põhinevad kütused ei sobi selleks, et aidata kaasa käesoleva määruse eesmärkide saavutamisele, viib selline välistus samuti miinimumini kõik riskid, mis võivad aeglustada transpordisektori süsinikuheite vähendamist, mis muidu võivad tekkida, kui meretranspordis hakatakse kasutama praegu maanteetranspordis kasutatavaid põllukultuuridel põhinevaid biokütuseid. On äärmiselt oluline sellist üleminekut minimeerida, kuna maanteetransport on praegu kõige saastavam transpordisektor ning meretranspordis kasutatakse praegu peamiselt fossiilset päritolu kütuseid. Seepärast on asjakohane vältida toidu- ja söödakultuuridel põhinevate biokütuste, vedelate biokütuste ja biomasskütuste potentsiaalselt suure nõudluse tekkimist, soodustades nende kasutamist käesoleva määruse alusel. Kuivõrd kõik toidu- ja söödakultuuridel põhinevad kütused põhjustavad täiendavaid kasvuhoonegaaside heiteid ja elurikkuse vähenemist, tuleks nende kütuste heitekoefitsiente pidada samasugusteks, mis on saadud kõige vähem soositud tootmisviise kasutades.

| (29) | Uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud pikad ajavahemikud meretranspordis, samuti laevade pikk keskmine eluiga, mis tavaliselt jääb 25 ja 30 aasta vahele, nõuavad kiiret tegutsemist ning selge ja prognoositava pikaajalise õigusraamistiku kehtestamist, et hõlbustada kõigi asjaomaste sidusrühmade planeerimist ja investeeringuid. Selline õigusraamistik hõlbustab uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu meretranspordis ning soodustab sidusrühmade investeeringuid. Õigusraamistikus tuleks samuti kindlaks määrata laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad kuni 2050. aastani. Piirmäärad peaksid aja jooksul muutuma ambitsioonikamaks, et kajastada eeldatavat tehnoloogia arengut ning taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste tootmise suurenemist. |
| --- | --- |

(29)

Uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamise ja kasutuselevõtuga seotud pikad ajavahemikud meretranspordis, samuti laevade pikk keskmine eluiga, mis tavaliselt jääb 25 ja 30 aasta vahele, nõuavad kiiret tegutsemist ning selge ja prognoositava pikaajalise õigusraamistiku kehtestamist, et hõlbustada kõigi asjaomaste sidusrühmade planeerimist ja investeeringuid. Selline õigusraamistik hõlbustab uute kütuste ja energialahenduste väljatöötamist ja kasutuselevõttu meretranspordis ning soodustab sidusrühmade investeeringuid. Õigusraamistikus tuleks samuti kindlaks määrata laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad kuni 2050. aastani. Piirmäärad peaksid aja jooksul muutuma ambitsioonikamaks, et kajastada eeldatavat tehnoloogia arengut ning taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste tootmise suurenemist.

| (30) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamise metoodika ja valem. Valem peaks põhinema laevade esitatud kütusekulul ja võtma arvesse tarbitud kütuste asjakohaseid heitekoefitsiente. Metoodikas tuleks arvesse võtta ka selliste asendusenergiaallikate kasutamist nagu tuul ja elekter. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamise metoodika ja valem. Valem peaks põhinema laevade esitatud kütusekulul ja võtma arvesse tarbitud kütuste asjakohaseid heitekoefitsiente. Metoodikas tuleks arvesse võtta ka selliste asendusenergiaallikate kasutamist nagu tuul ja elekter.

| (31) | Selleks et saada terviklikum ülevaade eri energiaallikate keskkonnamõjust, tuleks kütuste kasvuhoonegaaside heidet hinnata nö allikast pardani (ingl k well-to-wake), võttes arvesse energia tootmise, transpordi, jaotamise ja pardal kasutamise mõju. Selle eesmärk on pakkuda stiimuleid seoses tehnoloogiate ja tootmisviisidega, mille kasvuhoonegaaside heite jalajälg ja tegelik kasu on olemasolevate tavapäraste kütustega võrreldes väiksem. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et saada terviklikum ülevaade eri energiaallikate keskkonnamõjust, tuleks kütuste kasvuhoonegaaside heidet hinnata nö allikast pardani (ingl k well-to-wake), võttes arvesse energia tootmise, transpordi, jaotamise ja pardal kasutamise mõju. Selle eesmärk on pakkuda stiimuleid seoses tehnoloogiate ja tootmisviisidega, mille kasvuhoonegaaside heite jalajälg ja tegelik kasu on olemasolevate tavapäraste kütustega võrreldes väiksem.

| (32) | Taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste allikast pardani mõju hindamiseks tuleks kasutada vaikimisi või tegelikke ja sertifitseeritud heitekoefitsiente, mis hõlmavad nö allikast paagini (ingl k well-to-tank) ja nö paagist pardani (ingl k tank-to-wake) heidet. Käesoleva määruse kohaldamiseks tuleks kasutada üksnes fossiilkütuste allikast paagini vaikimisi heitekoefitsiente ja paagist pardani vaikimisi CO2 heite koefitsiente. |
| --- | --- |

(32)

Taastuvate ja vähese süsinikuheitega laevakütuste allikast pardani mõju hindamiseks tuleks kasutada vaikimisi või tegelikke ja sertifitseeritud heitekoefitsiente, mis hõlmavad nö allikast paagini (ingl k well-to-tank) ja nö paagist pardani (ingl k tank-to-wake) heidet. Käesoleva määruse kohaldamiseks tuleks kasutada üksnes fossiilkütuste allikast paagini vaikimisi heitekoefitsiente ja paagist pardani vaikimisi CO2 heite koefitsiente.

| (33) | Kui seoses uute kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnoloogiatega, nagu süsiniku kogumine pardal, toimub tehnoloogiline edasiminek, peaks komisjon hindama võimalust kajastada selliste tehnoloogiate panust kasvuhoonegaaside otseheite vähendamisse laevade pardal I ja IV lisas sätestatud heitemahukuse ja vastavusbilansi valemites. |
| --- | --- |

(33)

Kui seoses uute kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnoloogiatega, nagu süsiniku kogumine pardal, toimub tehnoloogiline edasiminek, peaks komisjon hindama võimalust kajastada selliste tehnoloogiate panust kasvuhoonegaaside otseheite vähendamisse laevade pardal I ja IV lisas sätestatud heitemahukuse ja vastavusbilansi valemites.

| (34) | Kõigi olulisimate kasvuhoonegaaside heidete (CO2, CH4 ja N2O) suhtes on vaja terviklikku käsitust, et edendada selliste energiaallikate kasutamist, mis tagavad üldiselt kasvuhoonegaaside heite vähenemise. Selleks et kajastada metaani ja dilämmastikoksiidi globaalse soojendamise potentsiaali, tuleks käesolevas määruses sätestatud piirmäära väljendada CO2 ekvivalendina. |
| --- | --- |

(34)

Kõigi olulisimate kasvuhoonegaaside heidete (CO2, CH4 ja N2O) suhtes on vaja terviklikku käsitust, et edendada selliste energiaallikate kasutamist, mis tagavad üldiselt kasvuhoonegaaside heite vähenemise. Selleks et kajastada metaani ja dilämmastikoksiidi globaalse soojendamise potentsiaali, tuleks käesolevas määruses sätestatud piirmäära väljendada CO2 ekvivalendina.

| (35) | Taastuvate energiaallikate ja alternatiivsete jõuallikate, nagu tuule- ja päikeseenergia kasutamine vähendab oluliselt laeva üldisest energiakasutusest tingitud kasvuhoonegaaside heitemahukust. See, et neid energiaallikaid on keeruline täpselt mõõta ja kvantifitseerida (katkendlik energiakasutus, otsene jõuülekanne käiturina jne), ei tohiks takistada nende arvestamist laeva üldises energiakasutuses; selleks võib kasutada nende hinnangulist panust laeva vastavusbilanssi. |
| --- | --- |

(35)

Taastuvate energiaallikate ja alternatiivsete jõuallikate, nagu tuule- ja päikeseenergia kasutamine vähendab oluliselt laeva üldisest energiakasutusest tingitud kasvuhoonegaaside heitemahukust. See, et neid energiaallikaid on keeruline täpselt mõõta ja kvantifitseerida (katkendlik energiakasutus, otsene jõuülekanne käiturina jne), ei tohiks takistada nende arvestamist laeva üldises energiakasutuses; selleks võib kasutada nende hinnangulist panust laeva vastavusbilanssi.

| (36) | Sadamates seisvate laevade tekitatud õhusaaste (vääveloksiidid, lämmastikoksiidid ja tahked osakesed) on rannikualadele ja sadamalinnadele suur probleem. Seepärast tuleks kehtestada konkreetsed ja ranged kohustused, et vähendada heidet, mis pärineb kai äärde sildunud laevadelt. |
| --- | --- |

(36)

Sadamates seisvate laevade tekitatud õhusaaste (vääveloksiidid, lämmastikoksiidid ja tahked osakesed) on rannikualadele ja sadamalinnadele suur probleem. Seepärast tuleks kehtestada konkreetsed ja ranged kohustused, et vähendada heidet, mis pärineb kai äärde sildunud laevadelt.

| (37) | Määruses (EL) 2023/1804 sätestatud sadamate kohustusega tagada kaldaelektri toide peaks kaasnema käesolevas määruses sätestatud vastav kohustus, mille kohaselt peavad kai äärde sildunud laevad olema ühendatud kaldaelektri toite taristuga, et tagada selle taristu tõhusus ja vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumise ohtu. |
| --- | --- |

(37)

Määruses (EL) 2023/1804 sätestatud sadamate kohustusega tagada kaldaelektri toide peaks kaasnema käesolevas määruses sätestatud vastav kohustus, mille kohaselt peavad kai äärde sildunud laevad olema ühendatud kaldaelektri toite taristuga, et tagada selle taristu tõhusus ja vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumise ohtu.

| (38) | Kaldaelektri toide leevendab laevade tekitatud õhusaastet ja vähendab meretranspordist tulenevat kasvuhoonegaaside heidet. Arvestades taastuvate ja fossiilkütusevabade energiaallikate osakaalu suurenemist liidu elektrienergia allikate jaotuses, on kaldaelektri toite näol tegemist üha keskkonnahoidlikuma laevadele kättesaadava energiaga. Kuigi direktiiviga 2014/94/EL on hõlmatud ainult kaldaelektri toite ühenduspunkte käsitlev säte, on nõudlus selle tehnoloogia järele ja seega ka selle kasutuselevõtt jäänud piiratuks. Seepärast tuleks kehtestada erinormid, millega antakse luba kasutada kaldaelektri toidet konteinerilaevade ja reisilaevade puhul, kuna need on laevakategooriad, mis määruse (EL) 2015/757 raames 2018. aastal kogutud andmete kohaselt tekitavad kai äärde sildununa kõige rohkem heiteid ühe laeva kohta. |
| --- | --- |

(38)

Kaldaelektri toide leevendab laevade tekitatud õhusaastet ja vähendab meretranspordist tulenevat kasvuhoonegaaside heidet. Arvestades taastuvate ja fossiilkütusevabade energiaallikate osakaalu suurenemist liidu elektrienergia allikate jaotuses, on kaldaelektri toite näol tegemist üha keskkonnahoidlikuma laevadele kättesaadava energiaga. Kuigi direktiiviga 2014/94/EL on hõlmatud ainult kaldaelektri toite ühenduspunkte käsitlev säte, on nõudlus selle tehnoloogia järele ja seega ka selle kasutuselevõtt jäänud piiratuks. Seepärast tuleks kehtestada erinormid, millega antakse luba kasutada kaldaelektri toidet konteinerilaevade ja reisilaevade puhul, kuna need on laevakategooriad, mis määruse (EL) 2015/757 raames 2018. aastal kogutud andmete kohaselt tekitavad kai äärde sildununa kõige rohkem heiteid ühe laeva kohta.

| (39) | Lisaks kaldaelektri toitele võivad samaväärset keskkonnakasu sadamas pakkuda muud tehnoloogiad. Kui on tõendatud, et alternatiivse tehnoloogia kasutamine on samaväärne kaldaelektri toite kasutamisega, tuleks laev viimase kasutamise kohustusest vabastada. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks kaldaelektri toitele võivad samaväärset keskkonnakasu sadamas pakkuda muud tehnoloogiad. Kui on tõendatud, et alternatiivse tehnoloogia kasutamine on samaväärne kaldaelektri toite kasutamisega, tuleks laev viimase kasutamise kohustusest vabastada.

| (40) | Ankrualal viibivate laevade puhul on testitud erinevaid kaldaelektri toite projekte ja lahendusi, kuid praegu ei ole olemas ühtegi turuvalmis ja skaleeritavat tehnilist lahendust. Sel põhjusel tuleks kaldaelektri toite kasutamise kohustust kohaldada põhimõtteliselt üksnes kai äärde sildunud laevade suhtes. Komisjon peaks olukorda siiski korrapäraselt uuesti hindama, eesmärgiga laiendada seda kohustust ankrualal viibivatele laevadele, kui selleks vajalik tehnoloogia on piisavalt väljakujunenud. Vahepeal peaks liikmesriikidel olema teatavatel juhtudel lubatud kehtestada kaldaelektri toite kasutamise kohustus ankrualal viibivatele laevadele, näiteks sadamates, mis on juba varustatud sellise tehnoloogiaga või mis asuvad piirkonnas, kus tuleks vältida igasugust saastet. |
| --- | --- |

(40)

Ankrualal viibivate laevade puhul on testitud erinevaid kaldaelektri toite projekte ja lahendusi, kuid praegu ei ole olemas ühtegi turuvalmis ja skaleeritavat tehnilist lahendust. Sel põhjusel tuleks kaldaelektri toite kasutamise kohustust kohaldada põhimõtteliselt üksnes kai äärde sildunud laevade suhtes. Komisjon peaks olukorda siiski korrapäraselt uuesti hindama, eesmärgiga laiendada seda kohustust ankrualal viibivatele laevadele, kui selleks vajalik tehnoloogia on piisavalt väljakujunenud. Vahepeal peaks liikmesriikidel olema teatavatel juhtudel lubatud kehtestada kaldaelektri toite kasutamise kohustus ankrualal viibivatele laevadele, näiteks sadamates, mis on juba varustatud sellise tehnoloogiaga või mis asuvad piirkonnas, kus tuleks vältida igasugust saastet.

| (41) | Samuti tuleks teha erandeid kaldaelektri toite kasutamise kohustusest mitmel objektiivsel põhjusel, mida peab kontrollima külastatava sadama liikmesriigi pädev asutus või nõuetekohaselt volitatud üksus, asjakohasel juhul pärast konsulteerimist asjaomaste üksustega. Selliseid erandeid tuleks kohaldada üksnes ohutuse või merel elu päästmise eesmärgil tehtavate plaaniväliste ja mittesüstemaatiliste sadamakülastuste puhul, laevade sellise lühiajalise kai äärde sildumise puhul, mis kestab vähem kui kaks tundi, mis on ühenduseks nõutav minimaalne aeg, kaldaelektri toite puudumise või kokkusobimatuse korral, laeva pardal hädaolukordades energiatootmise korral ning hooldus- ja töökorrasoleku testide puhul. |
| --- | --- |

(41)

Samuti tuleks teha erandeid kaldaelektri toite kasutamise kohustusest mitmel objektiivsel põhjusel, mida peab kontrollima külastatava sadama liikmesriigi pädev asutus või nõuetekohaselt volitatud üksus, asjakohasel juhul pärast konsulteerimist asjaomaste üksustega. Selliseid erandeid tuleks kohaldada üksnes ohutuse või merel elu päästmise eesmärgil tehtavate plaaniväliste ja mittesüstemaatiliste sadamakülastuste puhul, laevade sellise lühiajalise kai äärde sildumise puhul, mis kestab vähem kui kaks tundi, mis on ühenduseks nõutav minimaalne aeg, kaldaelektri toite puudumise või kokkusobimatuse korral, laeva pardal hädaolukordades energiatootmise korral ning hooldus- ja töökorrasoleku testide puhul.

| (42) | Sadamate puhul, millele kohalduvad määruse (EL) 2023/1804 artiklis 9 sätestatud nõuded, tuleks kaldaelektri toite puudumise või kokkusobimatuse korral kohaldatavaid erandeid piirata pärast seda, kui laevaomaniku ja sadama käitajatel on olnud piisavalt aega vajalike investeeringute tegemiseks, et pakkuda vajalikke stiimuleid kõnealusteks investeeringuteks ja vältida kõlvatut konkurentsi. Laeva käitajad peaksid hoolikalt kavandama oma sadamakülastusi, tagamaks et ajal, mil laevad on kai äärde sildunud, saavad nad oma tegevust ellu viia ilma õhusaasteaineid ja kasvuhoonegaase õhku paiskamata, et kaitsta rannikualade ja sadamalinnade keskkonda. Tuleks ette näha piiratud arv erandeid, mida kohaldatakse kaldaelektri toite puudumise või kokkusobimatuse korral, et võtta arvesse olukordi, kus kaldaelektri toidet ei võimaldatud laeva käitajast sõltumatutel põhjustel. Selleks et vähendada varade kasutuskõlbmatuks muutumise riski, kaldaelektri toite taristu kokkusobimatust pardal ja kai ääres ning alternatiivkütuste nõudluse ja pakkumise tasakaalustamatust, tuleks korraldada asjaomaste sidusrühmade vahelisi sagedasi konsultatsioone, et arutada nõudeid ja tulevasi kavasid ning teha nende kohta otsuseid. |
| --- | --- |

(42)

Sadamate puhul, millele kohalduvad määruse (EL) 2023/1804 artiklis 9 sätestatud nõuded, tuleks kaldaelektri toite puudumise või kokkusobimatuse korral kohaldatavaid erandeid piirata pärast seda, kui laevaomaniku ja sadama käitajatel on olnud piisavalt aega vajalike investeeringute tegemiseks, et pakkuda vajalikke stiimuleid kõnealusteks investeeringuteks ja vältida kõlvatut konkurentsi. Laeva käitajad peaksid hoolikalt kavandama oma sadamakülastusi, tagamaks et ajal, mil laevad on kai äärde sildunud, saavad nad oma tegevust ellu viia ilma õhusaasteaineid ja kasvuhoonegaase õhku paiskamata, et kaitsta rannikualade ja sadamalinnade keskkonda. Tuleks ette näha piiratud arv erandeid, mida kohaldatakse kaldaelektri toite puudumise või kokkusobimatuse korral, et võtta arvesse olukordi, kus kaldaelektri toidet ei võimaldatud laeva käitajast sõltumatutel põhjustel. Selleks et vähendada varade kasutuskõlbmatuks muutumise riski, kaldaelektri toite taristu kokkusobimatust pardal ja kai ääres ning alternatiivkütuste nõudluse ja pakkumise tasakaalustamatust, tuleks korraldada asjaomaste sidusrühmade vahelisi sagedasi konsultatsioone, et arutada nõudeid ja tulevasi kavasid ning teha nende kohta otsuseid.

| (43) | Määruses (EU) 2023/1804 sadamatele kehtestatud kaldaelektri toite pakkumise nõude puhul võetakse arvesse teenindatavate laevade tüüpi ja meresadamate vastavat liiklusmahtu. Nõuet, et laevad peavad olema ühendatud kaldaelektri toitega, ei tuleks kohaldada laevade suhtes, mis külastavad sadamaid, mis ei ole nimetatud määruses sätestatud kaldaelektri toite nõudega hõlmatud, välja arvatud juhul, kui kaldaelektri toide on sadamasse paigaldatud ja külastatava sadama kai ääres kättesaadav. Sellisel juhul tuleks laevalt nõuda kaldaelektri toitega ühendamist alates 1. jaanuarist 2035. |
| --- | --- |

(43)

Määruses (EU) 2023/1804 sadamatele kehtestatud kaldaelektri toite pakkumise nõude puhul võetakse arvesse teenindatavate laevade tüüpi ja meresadamate vastavat liiklusmahtu. Nõuet, et laevad peavad olema ühendatud kaldaelektri toitega, ei tuleks kohaldada laevade suhtes, mis külastavad sadamaid, mis ei ole nimetatud määruses sätestatud kaldaelektri toite nõudega hõlmatud, välja arvatud juhul, kui kaldaelektri toide on sadamasse paigaldatud ja külastatava sadama kai ääres kättesaadav. Sellisel juhul tuleks laevalt nõuda kaldaelektri toitega ühendamist alates 1. jaanuarist 2035.

| (44) | Võttes arvesse kaldaelektri toite kasutamise positiivset mõju kohalikule õhusaastele ja vajadust stimuleerida selle tehnoloogia kasutuselevõttu lühikeses perspektiivis, tuleks kai ääres seismise ajal tarnitud elektri tootmise süsinikumahukus võrdsustada nulliga. Komisjon peaks nägema ette võimaluse võtta kaldaelektri toite kaudu tarnitud elektriga seotud tegelikku kasvuhoonegaaside heidet arvesse hilisemas etapis. |
| --- | --- |

(44)

Võttes arvesse kaldaelektri toite kasutamise positiivset mõju kohalikule õhusaastele ja vajadust stimuleerida selle tehnoloogia kasutuselevõttu lühikeses perspektiivis, tuleks kai ääres seismise ajal tarnitud elektri tootmise süsinikumahukus võrdsustada nulliga. Komisjon peaks nägema ette võimaluse võtta kaldaelektri toite kaudu tarnitud elektriga seotud tegelikku kasvuhoonegaaside heidet arvesse hilisemas etapis.

| (45) | Käesoleva määruse rakendamisel tuleks igakülgselt arvesse võtta sadamate erinevaid juhtimismudeleid kogu liidus, eelkõige seoses kohustusega väljastada tunnistus, millega vabastatakse laev kaldaelektri toitega ühendamise kohustusest. |
| --- | --- |

(45)

Käesoleva määruse rakendamisel tuleks igakülgselt arvesse võtta sadamate erinevaid juhtimismudeleid kogu liidus, eelkõige seoses kohustusega väljastada tunnistus, millega vabastatakse laev kaldaelektri toitega ühendamise kohustusest.

| (46) | Sadamate ja laevade käitajate vaheline kooskõlastamine on äärmiselt oluline, et tagada sadamas sujuv ühenduskord kaldaelektri toitega. Laevade käitajad peaksid teavitama külastatavaid sadamaid oma kavatsusest kasutada kaldaelektri toidet ning oma võimsusvajadusest asjaomase sadamakülastuse ajal, eelkõige juhul, kui see ületab selle laevakategooria hinnangulist vajadust. |
| --- | --- |

(46)

Sadamate ja laevade käitajate vaheline kooskõlastamine on äärmiselt oluline, et tagada sadamas sujuv ühenduskord kaldaelektri toitega. Laevade käitajad peaksid teavitama külastatavaid sadamaid oma kavatsusest kasutada kaldaelektri toidet ning oma võimsusvajadusest asjaomase sadamakülastuse ajal, eelkõige juhul, kui see ületab selle laevakategooria hinnangulist vajadust.

| (47) | Alates 2035. aastast tuleks aruandeperioodil iga laeva kohta piirata selliste erandite arvu, mis on tehtud käesoleva määruse alusel kaldaelektri toitega ühendamise kohustusest ja mida kohaldatakse teatavatel juhtudel, kui laeva ei saa ühendada kaldaelektri toitega. Selleks et tagada laevade õiglane kohtlemine ja võtta arvesse nende tegevusprofiilide erinevusi, peaks erandite arv kajastama asjaomaste laevade sadamakülastuste sagedust, kuid ei tohiks kunagi olla rohkem kui kümme sadamakülastust aruandeperioodi kohta. Laeva ei tohiks siiski karistada ja sadamakülastusi ei tohiks arvestada maksimaalsest erandite arvust maha, kui laev on enne sadamasse saabumist taotlenud ühendamist kaldaelektri toitega ja kui sadam või nõuetekohaselt volitatud üksus on selle taotluse rahuldanud, kuid laeva ei ole võimalik kaldaelektri toitega ühendada ning ta suudab tõendada, et ta ei oleks saanud mõistlikult teada, et teda ei oleks olnud võimalik kaldaelektri toitega ühendada. |
| --- | --- |

(47)

Alates 2035. aastast tuleks aruandeperioodil iga laeva kohta piirata selliste erandite arvu, mis on tehtud käesoleva määruse alusel kaldaelektri toitega ühendamise kohustusest ja mida kohaldatakse teatavatel juhtudel, kui laeva ei saa ühendada kaldaelektri toitega. Selleks et tagada laevade õiglane kohtlemine ja võtta arvesse nende tegevusprofiilide erinevusi, peaks erandite arv kajastama asjaomaste laevade sadamakülastuste sagedust, kuid ei tohiks kunagi olla rohkem kui kümme sadamakülastust aruandeperioodi kohta. Laeva ei tohiks siiski karistada ja sadamakülastusi ei tohiks arvestada maksimaalsest erandite arvust maha, kui laev on enne sadamasse saabumist taotlenud ühendamist kaldaelektri toitega ja kui sadam või nõuetekohaselt volitatud üksus on selle taotluse rahuldanud, kuid laeva ei ole võimalik kaldaelektri toitega ühendada ning ta suudab tõendada, et ta ei oleks saanud mõistlikult teada, et teda ei oleks olnud võimalik kaldaelektri toitega ühendada.

| (48) | Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kindel ja läbipaistev seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, et teha kindlaks selle sätete järgimine. Sellist süsteemi tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil kõikidele laevadele ja nõuda kolmanda isiku kontrolli, et tagada kõnealuse süsteemi raames esitatud andmete täpsus. Käesoleva määruse eesmärgi saavutamise hõlbustamiseks tuleks käesoleva määruse järgimise kontrollimiseks vajaduse korral kasutada kõiki määruse (EL) 2015/757 kohaldamisel juba esitatud andmeid, et piirata ettevõtjate, tõendajate ja pädevate asutuste halduskoormust. |
| --- | --- |

(48)

Käesoleva määrusega tuleks kehtestada kindel ja läbipaistev seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, et teha kindlaks selle sätete järgimine. Sellist süsteemi tuleks kohaldada mittediskrimineerival viisil kõikidele laevadele ja nõuda kolmanda isiku kontrolli, et tagada kõnealuse süsteemi raames esitatud andmete täpsus. Käesoleva määruse eesmärgi saavutamise hõlbustamiseks tuleks käesoleva määruse järgimise kontrollimiseks vajaduse korral kasutada kõiki määruse (EL) 2015/757 kohaldamisel juba esitatud andmeid, et piirata ettevõtjate, tõendajate ja pädevate asutuste halduskoormust.

| (49) | Ettevõtjad peaksid vastutama navigeerimise ajal ja kai ääres seisvate laevade pardal kasutatava energia hulga ja liigi seire ning aruandluse eest ning muu asjakohase teabe eest, näiteks teave pardal oleva mootori tüübi või tuuleenergial põhineva veojõu tehnoloogiate olemasolu kohta, et tõendada vastavust käesolevas määruses sätestatud laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärale. Selleks et hõlbustada ettevõtjatel seire- ja aruandluskohustuste täitmist ning tõendajatel kontrollitoimingute tegemist sarnaselt määrusele (EL) 2015/757, peaksid ettevõtjad kavandatava seiremeetodi dokumenteerima ja esitama seirekavas täiendavad üksikasjad käesoleva määruse kohaldamise kohta. Seirekava ja kõik selle hilisemad muudatused tuleks esitada hindamiseks tõendajale. |
| --- | --- |

(49)

Ettevõtjad peaksid vastutama navigeerimise ajal ja kai ääres seisvate laevade pardal kasutatava energia hulga ja liigi seire ning aruandluse eest ning muu asjakohase teabe eest, näiteks teave pardal oleva mootori tüübi või tuuleenergial põhineva veojõu tehnoloogiate olemasolu kohta, et tõendada vastavust käesolevas määruses sätestatud laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärale. Selleks et hõlbustada ettevõtjatel seire- ja aruandluskohustuste täitmist ning tõendajatel kontrollitoimingute tegemist sarnaselt määrusele (EL) 2015/757, peaksid ettevõtjad kavandatava seiremeetodi dokumenteerima ja esitama seirekavas täiendavad üksikasjad käesoleva määruse kohaldamise kohta. Seirekava ja kõik selle hilisemad muudatused tuleks esitada hindamiseks tõendajale.

| (50) | Halduskoormuse piiramiseks tuleks ettevõtjate jaoks luua üks seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, et rakendada meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamist käsitlevaid liidu õigusakte. Selleks peaks komisjon varsti pärast käesoleva määruse avaldamist uurima käesoleva määruse ja määruse (EL) 2015/757 kooskõla ja nende võimalikku kattumist ning koostama asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku käesoleva määruse või määruse (EL) 2015/757 muutmiseks. |
| --- | --- |

(50)

Halduskoormuse piiramiseks tuleks ettevõtjate jaoks luua üks seire-, aruandlus- ja kontrollisüsteem, et rakendada meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heite vähendamist käsitlevaid liidu õigusakte. Selleks peaks komisjon varsti pärast käesoleva määruse avaldamist uurima käesoleva määruse ja määruse (EL) 2015/757 kooskõla ja nende võimalikku kattumist ning koostama asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku käesoleva määruse või määruse (EL) 2015/757 muutmiseks.

| (51) | Kütuste range sertifitseerimine ja seire on eriti tähtis käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ning selleks, et tagada merendussektoris eeldatavalt kasutusele võetavate taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütustega seotud keskkonnaalane terviklikkus. Sertifitseerimine peaks toimuma läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel. Sertifitseerimise hõlbustamiseks ja halduskoormuse piiramiseks tuleks direktiivi (EL) 2018/2001 kohaselt määratletud kütuste, või kui see on kohaldatav, taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturge käsitleva liidu õigusakti asjakohaste sätete kohaselt määratletud kütuste sertifitseerimisel lähtuda nimetatud liidu õigusaktides sertifitseerimiseks kehtestatud normidest. Sellist sertifitseerimise käsitusviisi tuleks kohaldada ka väljaspool liitu punkerdatud kütuste suhtes, mida tuleks käsitada imporditud kütustena, sarnaselt direktiivile (EL) 2018/2001. Kui ettevõtjad kavatsevad nimetatud liidu õigusaktides või käesolevas uues raamistikus sätestatud vaikeväärtustest kõrvale kalduda, tuleks seda teha üksnes juhul, kui väärtusi saab tõendada vabatahtliku kava abil, mis on tunnustatud direktiivi (EL) 2018/2001 alusel, või kui see on kohaldatav, sellise liidu õigusakti alusel, mis käsitleb taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturge ning millega kehtestatakse teatavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumlävendid ja nende arvutamise metoodika (allikast paagini väärtuste puhul). |
| --- | --- |

(51)

Kütuste range sertifitseerimine ja seire on eriti tähtis käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks ning selleks, et tagada merendussektoris eeldatavalt kasutusele võetavate taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütustega seotud keskkonnaalane terviklikkus. Sertifitseerimine peaks toimuma läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse teel. Sertifitseerimise hõlbustamiseks ja halduskoormuse piiramiseks tuleks direktiivi (EL) 2018/2001 kohaselt määratletud kütuste, või kui see on kohaldatav, taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturge käsitleva liidu õigusakti asjakohaste sätete kohaselt määratletud kütuste sertifitseerimisel lähtuda nimetatud liidu õigusaktides sertifitseerimiseks kehtestatud normidest. Sellist sertifitseerimise käsitusviisi tuleks kohaldada ka väljaspool liitu punkerdatud kütuste suhtes, mida tuleks käsitada imporditud kütustena, sarnaselt direktiivile (EL) 2018/2001. Kui ettevõtjad kavatsevad nimetatud liidu õigusaktides või käesolevas uues raamistikus sätestatud vaikeväärtustest kõrvale kalduda, tuleks seda teha üksnes juhul, kui väärtusi saab tõendada vabatahtliku kava abil, mis on tunnustatud direktiivi (EL) 2018/2001 alusel, või kui see on kohaldatav, sellise liidu õigusakti alusel, mis käsitleb taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturge ning millega kehtestatakse teatavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise miinimumlävendid ja nende arvutamise metoodika (allikast paagini väärtuste puhul).

| (52) | Ettevõtjatele tuleks anda võimalus arvutada tegelikud paagist pardani heitekoefitsiendid, mis erinevad II lisas kindlaks määratud heitekoefitsientidest, tingimusel et selline arvutus määratakse kindlaks kooskõlas sama valdkonna tunnustatud rahvusvaheliste standarditega ja et kõnealune standard seda arvutust toetab. Selline paagist pardani heitekoefitsientide arvutamine peaks eelkõige hõlmama energiamuundurite, sealhulgas sisepõlemismootorite, kütuseelementide ja nendega seotud reformimisseadmete, gaasiturbiinide või katelde põletamata kütuse heite laboratoorseid katseid või heite otsest mõõtmist. Kuna tegelikud paagist pardani CO2 heite koefitsiendid on seotud pigem kütuse koostise kui energiamuunduriga, ei tohiks need erineda II lisas esitatud vaikeväärtustest. Need paagist pardani heitekoefitsiendid, eelkõige sünteetiliste kütuste või biokütuste puhul, tuleks uuesti arvutada üksnes juhul, kui selleks töötatakse välja mõni asjakohane rahvusvaheline standard. Fossiilkütuste põlemisel tekkivate CO2 heite koefitsientide vaikeväärtustest ei tohiks olla võimalik kõrvale kalduda. |
| --- | --- |

(52)

Ettevõtjatele tuleks anda võimalus arvutada tegelikud paagist pardani heitekoefitsiendid, mis erinevad II lisas kindlaks määratud heitekoefitsientidest, tingimusel et selline arvutus määratakse kindlaks kooskõlas sama valdkonna tunnustatud rahvusvaheliste standarditega ja et kõnealune standard seda arvutust toetab. Selline paagist pardani heitekoefitsientide arvutamine peaks eelkõige hõlmama energiamuundurite, sealhulgas sisepõlemismootorite, kütuseelementide ja nendega seotud reformimisseadmete, gaasiturbiinide või katelde põletamata kütuse heite laboratoorseid katseid või heite otsest mõõtmist. Kuna tegelikud paagist pardani CO2 heite koefitsiendid on seotud pigem kütuse koostise kui energiamuunduriga, ei tohiks need erineda II lisas esitatud vaikeväärtustest. Need paagist pardani heitekoefitsiendid, eelkõige sünteetiliste kütuste või biokütuste puhul, tuleks uuesti arvutada üksnes juhul, kui selleks töötatakse välja mõni asjakohane rahvusvaheline standard. Fossiilkütuste põlemisel tekkivate CO2 heite koefitsientide vaikeväärtustest ei tohiks olla võimalik kõrvale kalduda.

| (53) | Kontrollitoiminguid teevad tõendajad. Erapooletuse ja tõhususe tagamiseks peaksid tõendajad olema sõltumatud ja pädevad juriidilised isikud, kelle on akrediteerinud riiklikud akrediteerimisasutused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (17). Tõendajatel peaksid olema vahendid ja personal, mis vastavad selle laevastiku suurusele, mille suhtes nad käesoleva määruse alusel kontrollitoiminguid teevad. Kontrollimine peaks tagama ettevõtjate seire ja aruandluse täpsuse ja terviklikkuse ning käesoleva määruse järgimise. |
| --- | --- |

(53)

Kontrollitoiminguid teevad tõendajad. Erapooletuse ja tõhususe tagamiseks peaksid tõendajad olema sõltumatud ja pädevad juriidilised isikud, kelle on akrediteerinud riiklikud akrediteerimisasutused, mis on asutatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2008 (17). Tõendajatel peaksid olema vahendid ja personal, mis vastavad selle laevastiku suurusele, mille suhtes nad käesoleva määruse alusel kontrollitoiminguid teevad. Kontrollimine peaks tagama ettevõtjate seire ja aruandluse täpsuse ja terviklikkuse ning käesoleva määruse järgimise.

| (54) | Tõendajad peaksid ettevõtjate seiratud ja esitatud andmete ja teabe põhjal välja arvutama ning kindlaks määrama laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja laeva vastavusbilansi seoses piirmääraga, sealhulgas nõuetele vastavuse ülejäägi või puudujäägi, samuti selle, kas laev on järginud kaldaelektri toite kasutamise kohustust. Selle teabe peaks tõendaja edastama asjaomasele ettevõtjale. Kui tõendaja on sama juriidiline isik kui tõendaja määruse (EL) 2015/757 tähenduses, võib selle teabe edastada koos kõnealuse määruse kohase kontrolliaruandega. |
| --- | --- |

(54)

Tõendajad peaksid ettevõtjate seiratud ja esitatud andmete ja teabe põhjal välja arvutama ning kindlaks määrama laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja laeva vastavusbilansi seoses piirmääraga, sealhulgas nõuetele vastavuse ülejäägi või puudujäägi, samuti selle, kas laev on järginud kaldaelektri toite kasutamise kohustust. Selle teabe peaks tõendaja edastama asjaomasele ettevõtjale. Kui tõendaja on sama juriidiline isik kui tõendaja määruse (EL) 2015/757 tähenduses, võib selle teabe edastada koos kõnealuse määruse kohase kontrolliaruandega.

| (55) | Komisjon peaks looma elektroonilise andmebaasi, milles registreeritakse iga laeva tulemusnäitajad ja millega tagatakse nende vastavus käesolevale määrusele (edaspidi „FuelEU andmebaas“), ja tagama selle andmebaasi toimimise. FuelEU andmebaasi tuleks kasutada kõigi kõige olulisemate tegevuste puhul, mis on vajalikud käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks. Selleks et hõlbustada aruannete esitamist ning piirata ettevõtjate, tõendajate ja muude kasutajate halduskoormust, peaks FuelEU andmebaas põhinema olemasoleval THETIS-MRV moodulil või tuleks võimaluse korral välja töötada selle ajakohastatud versioonina. FuelEU andmebaas peaks samuti võimaldama kasutada määruse (EL) 2015/757 kohaldamisel kogutud teavet ja andmeid. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon peaks looma elektroonilise andmebaasi, milles registreeritakse iga laeva tulemusnäitajad ja millega tagatakse nende vastavus käesolevale määrusele (edaspidi „FuelEU andmebaas“), ja tagama selle andmebaasi toimimise. FuelEU andmebaasi tuleks kasutada kõigi kõige olulisemate tegevuste puhul, mis on vajalikud käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmiseks. Selleks et hõlbustada aruannete esitamist ning piirata ettevõtjate, tõendajate ja muude kasutajate halduskoormust, peaks FuelEU andmebaas põhinema olemasoleval THETIS-MRV moodulil või tuleks võimaluse korral välja töötada selle ajakohastatud versioonina. FuelEU andmebaas peaks samuti võimaldama kasutada määruse (EL) 2015/757 kohaldamisel kogutud teavet ja andmeid.

| (56) | Käesoleva määruse järgimine sõltub asjaoludest, mis võivad olla ettevõtja kontrolli alt väljas, näiteks kütuse kättesaadavuse või kütuse kvaliteediga seotud küsimused. Seepärast tuleks ettevõtjatele võimaldada paindlikkust nõuetele vastavuse ülejäägi ühest aastast teise ülekandmise või nõuetele vastavuse ülejäägi teatud piires ette laenamise suhtes järgmise aasta ülejäägist. Kaldaelektri toite kai ääres kasutamine on kohaliku õhukvaliteedi jaoks sadamalinnades ja rannikualadel väga oluline ning selle suhtes ei tohiks kohaldada samasuguseid paindlikkussätteid. |
| --- | --- |

(56)

Käesoleva määruse järgimine sõltub asjaoludest, mis võivad olla ettevõtja kontrolli alt väljas, näiteks kütuse kättesaadavuse või kütuse kvaliteediga seotud küsimused. Seepärast tuleks ettevõtjatele võimaldada paindlikkust nõuetele vastavuse ülejäägi ühest aastast teise ülekandmise või nõuetele vastavuse ülejäägi teatud piires ette laenamise suhtes järgmise aasta ülejäägist. Kaldaelektri toite kai ääres kasutamine on kohaliku õhukvaliteedi jaoks sadamalinnades ja rannikualadel väga oluline ning selle suhtes ei tohiks kohaldada samasuguseid paindlikkussätteid.

| (57) | Selleks et vältida tehnoloogilist kinnistumist ja toetada jätkuvalt kõige tulemuslikumate lahenduste kasutuselevõttu, peaks ettevõtjatel olema lubatud eri laevade tulemusnäitajad ühendada. Sel eesmärgil peaks olema võimalik kasutada ühe laeva paremaid tulemusi selleks, et kompenseerida teiste laevade kehvemaid tulemusi, tingimusel et laevade kogumi vastavusbilanss on positiivne. See loob võimaluse premeerida nõuete vajalikust suuremat täitmist ja pakub stiimuleid investeerimiseks arenenumatesse tehnoloogiatesse. Vastavusbilansside ühendamise võimalus peaks jääma vabatahtlikuks ja toimuma asjaomaste ettevõtjate nõusolekul. |
| --- | --- |

(57)

Selleks et vältida tehnoloogilist kinnistumist ja toetada jätkuvalt kõige tulemuslikumate lahenduste kasutuselevõttu, peaks ettevõtjatel olema lubatud eri laevade tulemusnäitajad ühendada. Sel eesmärgil peaks olema võimalik kasutada ühe laeva paremaid tulemusi selleks, et kompenseerida teiste laevade kehvemaid tulemusi, tingimusel et laevade kogumi vastavusbilanss on positiivne. See loob võimaluse premeerida nõuete vajalikust suuremat täitmist ja pakub stiimuleid investeerimiseks arenenumatesse tehnoloogiatesse. Vastavusbilansside ühendamise võimalus peaks jääma vabatahtlikuks ja toimuma asjaomaste ettevõtjate nõusolekul.

| (58) | Vastavustunnistus (edaspidi „FuelEU vastavustunnistus“), mille on väljastanud tõendaja, või kui see on kohaldatav, haldava riigi pädev asutus käesoleva määrusega kehtestatud menetluste kohaselt, peaks olema laeva tõend selle kohta, et laev vastab pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmääradele ja täidab kaldaelektri toite kasutamise kohustust. Tõendaja, või kui see on kohaldatav, haldava riigi pädev asutus peaksid FuelEU vastavustunnistuse väljastamise registreerima FuelEU andmebaasis. |
| --- | --- |

(58)

Vastavustunnistus (edaspidi „FuelEU vastavustunnistus“), mille on väljastanud tõendaja, või kui see on kohaldatav, haldava riigi pädev asutus käesoleva määrusega kehtestatud menetluste kohaselt, peaks olema laeva tõend selle kohta, et laev vastab pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmääradele ja täidab kaldaelektri toite kasutamise kohustust. Tõendaja, või kui see on kohaldatav, haldava riigi pädev asutus peaksid FuelEU vastavustunnistuse väljastamise registreerima FuelEU andmebaasis.

| (59) | Tõendajad peaksid kindlaks tegema nõuetele mittevastavate sadamakülastuste arvu kooskõlas selgete ja objektiivsete kriteeriumidega, võttes arvesse kogu asjakohast teavet, sealhulgas sadamas viibimise aega, igat liiki tarbitud energia hulka ning mis tahes välistamistingimuste kohaldamist iga käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva sadamakülastuse kohta. Ettevõtjad peaksid selle teabe nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks tõendajatele kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

(59)

Tõendajad peaksid kindlaks tegema nõuetele mittevastavate sadamakülastuste arvu kooskõlas selgete ja objektiivsete kriteeriumidega, võttes arvesse kogu asjakohast teavet, sealhulgas sadamas viibimise aega, igat liiki tarbitud energia hulka ning mis tahes välistamistingimuste kohaldamist iga käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva sadamakülastuse kohta. Ettevõtjad peaksid selle teabe nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks tõendajatele kättesaadavaks tegema.

| (60) | Ilma et see piiraks võimalust täita nõuded paindlikkuse ja laevade vastavusbilansside ühendamist käsitlevate sätete kaudu, tuleks laevade suhtes, mis ei vasta pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmääradele, kohaldada hoiatava mõjuga sanktsiooni, mis on proportsionaalne nõuetele mittevastavuse ulatusega ja kaotab igasuguse nõuetele mittevastavusest tuleneva majandusliku eelise, säilitades seega sektoris võrdsed tingimused (edaspidi „FuelEU sanktsioon“). FuelEU sanktsioon peaks põhinema nende taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kogusel ja kuludel, mida laevad oleksid pidanud kasutama käesoleva määruse nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(60)

Ilma et see piiraks võimalust täita nõuded paindlikkuse ja laevade vastavusbilansside ühendamist käsitlevate sätete kaudu, tuleks laevade suhtes, mis ei vasta pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmääradele, kohaldada hoiatava mõjuga sanktsiooni, mis on proportsionaalne nõuetele mittevastavuse ulatusega ja kaotab igasuguse nõuetele mittevastavusest tuleneva majandusliku eelise, säilitades seega sektoris võrdsed tingimused (edaspidi „FuelEU sanktsioon“). FuelEU sanktsioon peaks põhinema nende taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kogusel ja kuludel, mida laevad oleksid pidanud kasutama käesoleva määruse nõuete täitmiseks.

| (61) | FuelEU sanktsioon tuleks määrata ka iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest. FuelEU sanktsioon peaks olema proportsionaalne elektri piisaval tasemel kasutamise kuludega, selle mõju peaks heidutama kasutamast saastavamaid energiaallikaid ning see peaks olema esitatud kindla eurodes väljendatud summana, mis on korrutatud kai ääres seisva laeva kindlakstehtud elektrienergia kogunõudluse ja nende tundide koguarvuga, ümardatuna lähima täisarvuni, mille jooksul laev seisis kai ääres kaldaelektri toite nõudeid rikkudes. Kuna liidus puuduvad täpsed andmed kaldaelektri toite tarnimise kulude kohta, peaks see määr põhinema liidu keskmisel mittekodutarbijate elektrihinnal, mis korrutatakse kahega, et hõlmata muid teenuse osutamisega seotud tasusid, sealhulgas liitumiskulusid ja investeeringute tagasiteenimisega seonduvat. |
| --- | --- |

(61)

FuelEU sanktsioon tuleks määrata ka iga nõuetele mittevastava sadamakülastuse eest. FuelEU sanktsioon peaks olema proportsionaalne elektri piisaval tasemel kasutamise kuludega, selle mõju peaks heidutama kasutamast saastavamaid energiaallikaid ning see peaks olema esitatud kindla eurodes väljendatud summana, mis on korrutatud kai ääres seisva laeva kindlakstehtud elektrienergia kogunõudluse ja nende tundide koguarvuga, ümardatuna lähima täisarvuni, mille jooksul laev seisis kai ääres kaldaelektri toite nõudeid rikkudes. Kuna liidus puuduvad täpsed andmed kaldaelektri toite tarnimise kulude kohta, peaks see määr põhinema liidu keskmisel mittekodutarbijate elektrihinnal, mis korrutatakse kahega, et hõlmata muid teenuse osutamisega seotud tasusid, sealhulgas liitumiskulusid ja investeeringute tagasiteenimisega seonduvat.

| (62) | FuelEU sanktsiooni summade tasumisest saadud ja haldavate riikide kogutud tulu tuleks kasutada selleks, et edendada taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste jaotamist ja kasutamist meretranspordisektoris ning aidata meretranspordiettevõtjatel saavutada oma kliima- ja keskkonnaeesmärke. |
| --- | --- |

(62)

FuelEU sanktsiooni summade tasumisest saadud ja haldavate riikide kogutud tulu tuleks kasutada selleks, et edendada taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste jaotamist ja kasutamist meretranspordisektoris ning aidata meretranspordiettevõtjatel saavutada oma kliima- ja keskkonnaeesmärke.

| (63) | Kuigi ettevõtja peaks jääma vastutavaks käesoleva määruse kohaste seire- ja aruandluskohustuste täitmise ning FuelEU sanktsiooni summade tasumise eest kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, ja et soodustada puhtamate kütuste kasutuselevõttu, võiks nõuetele vastavuse puudujäägi korral üksus, kes vastutab kütuse ostmise või selliste käitamisega seotud otsuste tegemise eest, mis mõjutavad laeva kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust, olla ettevõtjaga sõlmitud lepingute alusel kohustatud hüvitama või muul viisil kompenseerima ettevõtjale laeva käitamisest tulenevate FuelEU sanktsioonide kulud. Ettevõtja peaks saama lepingu alusel taotleda, et tõendaja arvutaks välja FuelEU sanktsiooni summad, mis vastavad laeva teise üksuse poolt käitamisele aruandeperioodil. Selles kontekstis tuleks laeva käitamise all mõista veetava lasti, marsruudi ja laeva kiiruse kindlaksmääramist. Kuigi ettevõtja peaks jääma vastutavaks käesolevast määrusest tulenevate seire- ja aruandluskohustuste täitmise ning FuelEU sanktsiooni summade tasumise eest, peaks ettevõtjatel ja kütusetarnijatel olema samamoodi võimalik lepingutega kokku leppida vastastikuses kohustuses toota, tarnida ja osta teatavaid kütuseid eelnevalt kindlaks määratud kogustes. Sellistes lepingutes võiks ette näha kütusetarnijate kohustuse hüvitada ettevõtjale sanktsiooni summad juhul, kui kütuseid ei tehtud ettevõtjale kättesaadavaks vastavalt kokkulepitule. |
| --- | --- |

(63)

Kuigi ettevõtja peaks jääma vastutavaks käesoleva määruse kohaste seire- ja aruandluskohustuste täitmise ning FuelEU sanktsiooni summade tasumise eest kooskõlas põhimõttega, et saastaja maksab, ja et soodustada puhtamate kütuste kasutuselevõttu, võiks nõuetele vastavuse puudujäägi korral üksus, kes vastutab kütuse ostmise või selliste käitamisega seotud otsuste tegemise eest, mis mõjutavad laeva kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust, olla ettevõtjaga sõlmitud lepingute alusel kohustatud hüvitama või muul viisil kompenseerima ettevõtjale laeva käitamisest tulenevate FuelEU sanktsioonide kulud. Ettevõtja peaks saama lepingu alusel taotleda, et tõendaja arvutaks välja FuelEU sanktsiooni summad, mis vastavad laeva teise üksuse poolt käitamisele aruandeperioodil. Selles kontekstis tuleks laeva käitamise all mõista veetava lasti, marsruudi ja laeva kiiruse kindlaksmääramist. Kuigi ettevõtja peaks jääma vastutavaks käesolevast määrusest tulenevate seire- ja aruandluskohustuste täitmise ning FuelEU sanktsiooni summade tasumise eest, peaks ettevõtjatel ja kütusetarnijatel olema samamoodi võimalik lepingutega kokku leppida vastastikuses kohustuses toota, tarnida ja osta teatavaid kütuseid eelnevalt kindlaks määratud kogustes. Sellistes lepingutes võiks ette näha kütusetarnijate kohustuse hüvitada ettevõtjale sanktsiooni summad juhul, kui kütuseid ei tehtud ettevõtjale kättesaadavaks vastavalt kokkulepitule.

| (64) | Käesoleva määrusega seotud kohustuste täitmine tuleks tagada olemasolevate vahenditega, sealhulgas nendega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2009/16/EÜ (18) ja 2009/21/EÜ (19). Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama normid käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta. Kehtestatud karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Selleks et vältida põhjendamatut või topelt karistamist samade rikkumiste eest, ei tohiks sellised karistused dubleerida FuelEU sanktsiooni, mida kohaldatakse juhul, kui laeval on nõuetele vastavuse puudujääk või laev on teinud nõuetele mittevastava sadamakülastuse. Dokument, mis kinnitab laeva vastavust käesoleva määruse nõuetele, tuleks lisada direktiivi 2009/16/EÜ IV lisas osutatud tunnistuste ja dokumentide loetelusse. |
| --- | --- |

(64)

Käesoleva määrusega seotud kohustuste täitmine tuleks tagada olemasolevate vahenditega, sealhulgas nendega, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 2009/16/EÜ (18) ja 2009/21/EÜ (19). Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama normid käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta. Kehtestatud karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Selleks et vältida põhjendamatut või topelt karistamist samade rikkumiste eest, ei tohiks sellised karistused dubleerida FuelEU sanktsiooni, mida kohaldatakse juhul, kui laeval on nõuetele vastavuse puudujääk või laev on teinud nõuetele mittevastava sadamakülastuse. Dokument, mis kinnitab laeva vastavust käesoleva määruse nõuetele, tuleks lisada direktiivi 2009/16/EÜ IV lisas osutatud tunnistuste ja dokumentide loetelusse.

| (65) | Selleks et vähendada ettevõtjate halduskoormust, peaks käesoleva määruse täitmise järelevalve eest vastutama iga ettevõtja puhul vaid üks liikmesriik. Iga ettevõtjaga seotud haldava riigi kindlaksmääramiseks tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (20) asjakohaseid sätteid. Haldaval riigil peaks olema lubatud teha täiendavaid järelevalvetoiminguid kahe eelmise aruandeperioodi kohta seoses konkreetse laeva vastavusega käesolevale määrusele ning ta peaks samuti tagama FuelEU sanktsiooni summade õigeaegse tasumise. |
| --- | --- |

(65)

Selleks et vähendada ettevõtjate halduskoormust, peaks käesoleva määruse täitmise järelevalve eest vastutama iga ettevõtja puhul vaid üks liikmesriik. Iga ettevõtjaga seotud haldava riigi kindlaksmääramiseks tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (20) asjakohaseid sätteid. Haldaval riigil peaks olema lubatud teha täiendavaid järelevalvetoiminguid kahe eelmise aruandeperioodi kohta seoses konkreetse laeva vastavusega käesolevale määrusele ning ta peaks samuti tagama FuelEU sanktsiooni summade õigeaegse tasumise.

| (66) | Võttes arvesse, kui olulised võivad olla tõendajate poolt käesoleva määruse alusel võetud meetmete tagajärjed asjaomaste ettevõtjate jaoks, eelkõige seoses nõuetele mittevastavate sadamakülastuste kindlaksmääramisega, FuelEU sanktsiooni summade arvutamisega ja FuelEU vastavustunnistuse väljastamisest keeldumisega, peaks kõnealustel ettevõtjatel olema õigus taotleda selliste meetmete läbivaatamist selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus tõendaja on akrediteeritud. Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, peaks pädevate asutuste käesoleva määruse alusel tehtud otsuseid saama vaidlustada asjaomase pädeva asutuse liikmesriigi kohtus kooskõlas selle liikmesriigi õigusega. |
| --- | --- |

(66)

Võttes arvesse, kui olulised võivad olla tõendajate poolt käesoleva määruse alusel võetud meetmete tagajärjed asjaomaste ettevõtjate jaoks, eelkõige seoses nõuetele mittevastavate sadamakülastuste kindlaksmääramisega, FuelEU sanktsiooni summade arvutamisega ja FuelEU vastavustunnistuse väljastamisest keeldumisega, peaks kõnealustel ettevõtjatel olema õigus taotleda selliste meetmete läbivaatamist selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus tõendaja on akrediteeritud. Võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47 sätestatud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, peaks pädevate asutuste käesoleva määruse alusel tehtud otsuseid saama vaidlustada asjaomase pädeva asutuse liikmesriigi kohtus kooskõlas selle liikmesriigi õigusega.

| (67) | Selleks et säilitada käesoleva määruse tõhusa toimimise kaudu võrdsed võimalused, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta allikast pardani heitekoefitsientide loetelu, käsitleda teavet muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi kohta; muuta III lisas sätestatud olemasolevat tabelit, et lisada muid heitevabu tehnoloogiaid; kehtestada tõendajate akrediteerimise jaoks täiendavaid meetodeid ja kriteeriume; kohandada FuelEU sanktsiooni tegurit energiakulude arengu põhjal ning muuta FuelEU sanktsiooni arvulise teguri summat, võttes aluseks liidu elektrienergia keskmiste kulude indekseerimise. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (21) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(67)

Selleks et säilitada käesoleva määruse tõhusa toimimise kaudu võrdsed võimalused, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta allikast pardani heitekoefitsientide loetelu, käsitleda teavet muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi kohta; muuta III lisas sätestatud olemasolevat tabelit, et lisada muid heitevabu tehnoloogiaid; kehtestada tõendajate akrediteerimise jaoks täiendavaid meetodeid ja kriteeriume; kohandada FuelEU sanktsiooni tegurit energiakulude arengu põhjal ning muuta FuelEU sanktsiooni arvulise teguri summat, võttes aluseks liidu elektrienergia keskmiste kulude indekseerimise. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (21) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (68) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (22). Komisjon peaks võtma arvesse võimalust kasutada määruse (EL) 2015/757 alusel juba kogutud teavet ja andmeid, kui ta kehtestab rakendusaktidega konteinerite ümberlaadimisega tegelevate selliste naabersadamate loetelu, mis ei kuulu külastatavate sadamate mõiste määratluse alla; meretranspordisektoris muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste tootmisvõimsuse ja kättesaadavuse hindamise kriteeriumid ning muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste ja fossiilkütuste hinnaerinevuse teguri arvutamise meetodi; kui see on kohaldatav, muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi kohaldamise normide täpsema kirjelduse; üksikasjalikud tehnoloogiate aktsepteerimiskriteeriumid ja nende kasutamise viisi kindlaksmääramiseks, et neid saaks käsitada heitevaba tehnoloogiana; laevade esitatava teabe, kui nad kavatsevad ühendada laeva kaldaelektri toitega või kasutada sadamates heitevaba tehnoloogiat ning sellise teabe esitamise korra; standardsete seirekavade vormid, sealhulgas nende ühetaolise kohaldamise tehnilised normid; paagist pardani heitekoefitsientide tõendamiseks kasutatavate rahvusvaheliste standardite ja sertifitseerimise võrdlusaluste loetelu; käesolevas määruses osutatud kontrollitoimingute normide täpsema kirjelduse; normid FuelEU andmebaasile juurdepääsu õiguste kohta ning FuelEU andmebaasi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused ning FuelEU vastavustunnistuse näidised. |
| --- | --- |

(68)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (22). Komisjon peaks võtma arvesse võimalust kasutada määruse (EL) 2015/757 alusel juba kogutud teavet ja andmeid, kui ta kehtestab rakendusaktidega konteinerite ümberlaadimisega tegelevate selliste naabersadamate loetelu, mis ei kuulu külastatavate sadamate mõiste määratluse alla; meretranspordisektoris muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste tootmisvõimsuse ja kättesaadavuse hindamise kriteeriumid ning muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste ja fossiilkütuste hinnaerinevuse teguri arvutamise meetodi; kui see on kohaldatav, muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi kohaldamise normide täpsema kirjelduse; üksikasjalikud tehnoloogiate aktsepteerimiskriteeriumid ja nende kasutamise viisi kindlaksmääramiseks, et neid saaks käsitada heitevaba tehnoloogiana; laevade esitatava teabe, kui nad kavatsevad ühendada laeva kaldaelektri toitega või kasutada sadamates heitevaba tehnoloogiat ning sellise teabe esitamise korra; standardsete seirekavade vormid, sealhulgas nende ühetaolise kohaldamise tehnilised normid; paagist pardani heitekoefitsientide tõendamiseks kasutatavate rahvusvaheliste standardite ja sertifitseerimise võrdlusaluste loetelu; käesolevas määruses osutatud kontrollitoimingute normide täpsema kirjelduse; normid FuelEU andmebaasile juurdepääsu õiguste kohta ning FuelEU andmebaasi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused ning FuelEU vastavustunnistuse näidised.

| (69) | Võttes arvesse meretranspordisektori rahvusvahelist mõõdet, tuleks eelistada üleilmset käsitusviisi, mille eesmärk on piirata laevadel kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust, kuna selline käsitusviis oleks suurema kohaldamisala tõttu oluliselt tõhusam. Sellega seoses ja hõlbustamaks rahvusvaheliste normide väljatöötamist IMOs, peaks komisjon jagama IMO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitama IMO-le asjakohaseid avaldusi, jätkates liidu pingutusi edendada kaugelevaatavaid merendussektori süsinikuheite vähendamise eesmärke rahvusvahelisel tasandil. Kui käesoleva määruse seisukohalt olulistes küsimustes jõutakse kokkuleppele üleilmses käsitusviisis, peaks komisjon käesoleva määruse läbi vaatama, et viia see asjakohasel juhul vastavusse rahvusvaheliste normidega. |
| --- | --- |

(69)

Võttes arvesse meretranspordisektori rahvusvahelist mõõdet, tuleks eelistada üleilmset käsitusviisi, mille eesmärk on piirata laevadel kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukust, kuna selline käsitusviis oleks suurema kohaldamisala tõttu oluliselt tõhusam. Sellega seoses ja hõlbustamaks rahvusvaheliste normide väljatöötamist IMOs, peaks komisjon jagama IMO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega asjakohast teavet käesoleva määruse rakendamise kohta ning esitama IMO-le asjakohaseid avaldusi, jätkates liidu pingutusi edendada kaugelevaatavaid merendussektori süsinikuheite vähendamise eesmärke rahvusvahelisel tasandil. Kui käesoleva määruse seisukohalt olulistes küsimustes jõutakse kokkuleppele üleilmses käsitusviisis, peaks komisjon käesoleva määruse läbi vaatama, et viia see asjakohasel juhul vastavusse rahvusvaheliste normidega.

| (70) | Komisjon peaks tagama meretranspordisektori koostöö- ja parimate tavade vahetamise vahendite rakendamise ja kättesaadavuse, nagu on kindlaks määratud komisjoni talituste töödokumendis „Parema õigusloome suunised“. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon peaks tagama meretranspordisektori koostöö- ja parimate tavade vahetamise vahendite rakendamise ja kättesaadavuse, nagu on kindlaks määratud komisjoni talituste töödokumendis „Parema õigusloome suunised“.

| (71) | Arvestades, et käesoleva määrusega kaasnevad täiendavad kohanemis- ja halduskulud, tuleks hoolikalt jälgida meretranspordisektori üldist regulatiivset koormust. Selleks peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse toimimist. Komisjon peaks selles aruandes hindama, mil määral on käesoleva määruse eesmärgid täidetud ja mil määral on see mõjutanud sektori konkurentsivõimet. Aruanne peaks hõlmama ka käesoleva määruse koostoimet muude asjakohaste liidu õigusaktidega, sealhulgas võimalikku tegevust ja meetmeid, mida on ellu viidud või võetud või võidakse ellu viia või võtta, et vähendada meretranspordisektoris kogukulude survet. |
| --- | --- |

(71)

Arvestades, et käesoleva määrusega kaasnevad täiendavad kohanemis- ja halduskulud, tuleks hoolikalt jälgida meretranspordisektori üldist regulatiivset koormust. Selleks peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse toimimist. Komisjon peaks selles aruandes hindama, mil määral on käesoleva määruse eesmärgid täidetud ja mil määral on see mõjutanud sektori konkurentsivõimet. Aruanne peaks hõlmama ka käesoleva määruse koostoimet muude asjakohaste liidu õigusaktidega, sealhulgas võimalikku tegevust ja meetmeid, mida on ellu viidud või võetud või võidakse ellu viia või võtta, et vähendada meretranspordisektoris kogukulude survet.

| (72) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste ning asendusenergiaallikate kasutuselevõttu liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvatel, neis viibivatel ja sellistest sadamatest lahkuvatel laevadel kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, vältimata ohtu, et tekivad siseturutõkked ning konkurentsimoonutused sadamate ja merendusettevõtjate seas, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil selliste ühtsete normide kehtestamisega, millega luuakse meretranspordiettevõtjatele majanduslikud stiimulid jätkata oma tegevust takistamatult, täites samal ajal taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutamisega seotud kohustusi, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(72)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste ning asendusenergiaallikate kasutuselevõttu liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse sadamatesse saabuvatel, neis viibivatel ja sellistest sadamatest lahkuvatel laevadel kogu liidus, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, vältimata ohtu, et tekivad siseturutõkked ning konkurentsimoonutused sadamate ja merendusettevõtjate seas, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil selliste ühtsete normide kehtestamisega, millega luuakse meretranspordiettevõtjatele majanduslikud stiimulid jätkata oma tegevust takistamatult, täites samal ajal taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kasutamisega seotud kohustusi, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese ja eesmärk

Käesolevas määruses sätestatakse ühtsed normid, millega kehtestatakse

| a) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuva, seal viibiva või sealt väljuva laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär ning |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse saabuva, seal viibiva või sealt väljuva laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär ning

| b) | kohustus kasutada liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas kaldaelektri toidet või heitevaba tehnoloogiat. |
| --- | --- |

b)

kohustus kasutada liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas kaldaelektri toidet või heitevaba tehnoloogiat.

Selle eesmärk on suurendada taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste ja asendusenergiaallikate järjepidevat kasutamist meretranspordis kogu liidus kooskõlas eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kogu liidus kliimaneutraalsus, tagades samal ajal meretranspordi sujuva toimimise, luues õiguskindluse taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste ja säästva tehnoloogia kasutuselevõtuks ja vältides siseturu moonutusi.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõikide laevade suhtes, mille kogumahutavus on üle 5 000 ja mille otstarve on reisijate või kauba vedu ärieesmärkidel, olenemata laeva lipuriigist, seoses

| a) | energiaga, mida kasutatakse nende viibimisel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas külastatavas sadamas; |
| --- | --- |

a)

energiaga, mida kasutatakse nende viibimisel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas külastatavas sadamas;

| b) | kogu energiaga, mida kasutatakse reisidel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse; |
| --- | --- |

b)

kogu energiaga, mida kasutatakse reisidel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast külastatavast sadamast liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse;

| c) | olenemata punktist b, poole energiaga sellest energiast, mida kasutatakse reisidel, mis liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse äärepoolseimas piirkonnas asuvasse külastatavasse sadamasse saabuvad või sealt väljuvad, ning |
| --- | --- |

c)

olenemata punktist b, poole energiaga sellest energiast, mida kasutatakse reisidel, mis liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse äärepoolseimas piirkonnas asuvasse külastatavasse sadamasse saabuvad või sealt väljuvad, ning

| d) | poole energiaga sellest energiast, mida kasutatakse reisidel, mis liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse saabuvad või sealt väljuvad, kui eelmine või järgmine külastatav sadam kuulub kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla. |
| --- | --- |

d)

poole energiaga sellest energiast, mida kasutatakse reisidel, mis liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse külastatavasse sadamasse saabuvad või sealt väljuvad, kui eelmine või järgmine külastatav sadam kuulub kolmanda riigi jurisdiktsiooni alla.

2.   Komisjon võtab 31. detsembriks 2025 vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse konteinerite ümberlaadimisega tegelevate naabersadamate loetelu. Seejärel ajakohastab komisjon kõnealust loetelu hiljemalt iga teise aasta 31. detsembril.

Esimeses lõigus osutatud rakendusaktides loetletakse konteinerite ümberlaadimisega tegelevad naabersadamad, kus 20 jala pikkusel konteineril põhinevas standardühikus väljendatud konteinerite ümberlaadimise osakaal ületab 65 % selle sadama konteinervedude kogumahust viimase 12 kuu jooksul, mille kohta on asjakohased andmed olemas, ja kõnealune sadam asub väljapool liitu, kuid vähem kui 300 meremiili kaugusel liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast sadamast.

Osutatud rakendusaktide kohaldamisel loetakse konteinerid ümberlaadimisele kuuluvaks, kui need lossitakse laevalt sadamasse ainsa eesmärgiga need teisele laevale laadida.

Komisjoni koostatud ümberlaadimisega tegelevate naabersadamate loetelu ei sisalda kolmandas riigis asuvaid sadamaid, kus kõnealune kolmas riik kohaldab tegelikult meetmeid, mis on käesoleva määrusega samaväärsed.

Esimeses lõigus osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Liikmesriigid võivad teha lõike 1 punktidest a ja b erandi teatavatele marsruutidele ja sadamatele seoses energiaga, mida kasutavad muud reisilaevad kui kruiisilaevad, kui nad teevad reise liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva külastatava sadama ja sama liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluva sellise külastatava sadama vahel, mis asub saarel, mille püsielanike arv on väiksem kui 200 000, ning seoses energiaga, mida kasutatakse sellel saarel asuvas külastatavas sadamas viibimise ajal. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029. Enne kõnealuste erandite jõustumist teatavad liikmesriigid nendest komisjonile. Komisjon avaldab erandid Euroopa Liidu Teatajas.

4.   Liikmesriigid võivad teha lõike 1 punktidest a ja c erandi teatavatele marsruutidele ja sadamatele seoses energiaga, mida kasutavad laevad kahe äärepoolseimas piirkonnas asuva külastatava sadama vahelistel reisidel, ning seoses energiaga, mida kasutatakse nendes äärepoolseimates piirkondades asuvates külastatavates sadamates viibimise ajal. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029. Enne kõnealuste erandite jõustumist teatavad liikmesriigid nendest komisjonile. Komisjon avaldab erandid Euroopa Liidu Teatajas.

5.   Liikmesriigid, kes ei jaga maismaapiiri ühegi teise liikmesriigiga, võivad teha lõikest 1 erandi reisilaevadele, mis teevad piiriüleseid reise avaliku teenindamise kohustuste või avaliku teenindamise lepingute alusel teistes liikmesriikides asuvatesse külastatavatesse sadamatesse. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029. Enne kõnealuste erandite jõustumist teatavad liikmesriigid nendest komisjonile. Komisjon avaldab erandid Euroopa Liidu Teatajas.

6.   Liikmesriigid võivad teha lõikest 1 erandi reisilaevadele, mis osutavad mereveoteenuseid määruse (EMÜ) nr 3577/92 tähenduses avaliku teenindamise kohustuste või avaliku teenindamise lepingute alusel ja mis tegutsevad enne 12. oktoobrit 2023 teatavatel marsruutidel nende mandriosas asuvate külastatavate sadamate ja saarel või Ceuta ja Melilla linnades asuvate nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate külastatavate sadamate vahel. Selliseid erandeid ei kohaldata pärast 31. detsembrit 2029. Enne kõnealuste erandite jõustumist teatavad liikmesriigid nendest komisjonile. Komisjon avaldab erandid Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse Ceuta ja Melilla linnu saarel asuvate külastatavate sadamatena.

7.   Käesolevat määrust ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade, kalalaevade- ja -kalatöötlemislaevade, lihtsa ehitusega puitlaevade, mehaanilise jõuajamita laevade ega riigi omandis või kasutuses olevate laevade suhtes, mida kasutatakse üksnes mitteärilistel eesmärkidel.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kasvuhoonegaaside heide“ – süsinikdioksiidi (CO2), metaani (CH4) ja dilämmastikoksiidi (N2O) heide atmosfääri; |
| --- | --- |

1)

„kasvuhoonegaaside heide“ – süsinikdioksiidi (CO2), metaani (CH4) ja dilämmastikoksiidi (N2O) heide atmosfääri;

2

4

2

| 2) | „biokütused“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 33 määratletud biokütused; |
| --- | --- |

2)

„biokütused“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 33 määratletud biokütused;

| 3) | „biogaas“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 28 määratletud biogaas; |
| --- | --- |

3)

„biogaas“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 28 määratletud biogaas;

| 4) | „ringlussevõetud süsinikupõhised kütused“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 35 määratletud ringlussevõetud süsinikupõhised kütused; |
| --- | --- |

4)

„ringlussevõetud süsinikupõhised kütused“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 35 määratletud ringlussevõetud süsinikupõhised kütused;

| 5) | „muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütused“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 36 määratletud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütused; |
| --- | --- |

5)

„muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütused“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 36 määratletud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud kütused;

| 6) | „toidu- ja söödakultuurid“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 40 määratletud toidu- ja söödakultuurid; |
| --- | --- |

6)

„toidu- ja söödakultuurid“ – direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 teise lõigu punktis 40 määratletud toidu- ja söödakultuurid;

| 7) | „heitevaba tehnoloogia“ – tehnoloogia, mille kasutamisel energia andmiseks ei paiska laevad atmosfääri järgmisi kasvuhoonegaase ega õhusaasteaineid: süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O), vääveloksiidid (SOx), lämmastikoksiidid (NOx) ja tahked osakesed (PM); |
| --- | --- |

7)

„heitevaba tehnoloogia“ – tehnoloogia, mille kasutamisel energia andmiseks ei paiska laevad atmosfääri järgmisi kasvuhoonegaase ega õhusaasteaineid: süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O), vääveloksiidid (SOx), lämmastikoksiidid (NOx) ja tahked osakesed (PM);

2

4

2

x

x

| 8) | „asendusenergiaallikad“ – pardal toodetav taastuvenergia või kaldaelektri toitest saadav elekter; |
| --- | --- |

8)

„asendusenergiaallikad“ – pardal toodetav taastuvenergia või kaldaelektri toitest saadav elekter;

| 9) | „tuuleenergial põhinev veojõud“ – laeva osaliselt või täielikult tuuleenergial põhinev veojõud, mille saamiseks kasutatakse tuuleenergial põhinevaid jõuseadmeid, näiteks rootorpurjed, kerged ülapurjed, kõvad või jäigad purjed, pehmed purjed, imitiivad või turbiinid; |
| --- | --- |

9)

„tuuleenergial põhinev veojõud“ – laeva osaliselt või täielikult tuuleenergial põhinev veojõud, mille saamiseks kasutatakse tuuleenergial põhinevaid jõuseadmeid, näiteks rootorpurjed, kerged ülapurjed, kõvad või jäigad purjed, pehmed purjed, imitiivad või turbiinid;

| 10) | „külastatav sadam“ – sadam, kus laev peatub kauba lastimiseks või lossimiseks või reisijate pealevõtmiseks või maale laskmiseks, välja arvatud üksnes tankimise, varude täiendamise, meeskonna vahetamise, kuivdokki minemise või laeva või selle seadmete parandamise eesmärgil tehtavad peatused, abi vajava või ohus oleva laeva peatused sadamas, laevadevaheline reisijate või lasti üleandmine väljaspool sadamaid, üksnes ebasoodsate ilmastikutingimuste eest varjumise või vajaliku otsingu- ja päästetegevuse eesmärgil tehtavad peatused sadamas ning konteinerilaevade peatused konteinerite ümberlaadimisega tegelevas naabersadamas, mis on loetletud artikli 2 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktis; |
| --- | --- |

10)

„külastatav sadam“ – sadam, kus laev peatub kauba lastimiseks või lossimiseks või reisijate pealevõtmiseks või maale laskmiseks, välja arvatud üksnes tankimise, varude täiendamise, meeskonna vahetamise, kuivdokki minemise või laeva või selle seadmete parandamise eesmärgil tehtavad peatused, abi vajava või ohus oleva laeva peatused sadamas, laevadevaheline reisijate või lasti üleandmine väljaspool sadamaid, üksnes ebasoodsate ilmastikutingimuste eest varjumise või vajaliku otsingu- ja päästetegevuse eesmärgil tehtavad peatused sadamas ning konteinerilaevade peatused konteinerite ümberlaadimisega tegelevas naabersadamas, mis on loetletud artikli 2 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusaktis;

| 11) | „reis“ – määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis c määratletud reis; |
| --- | --- |

11)

„reis“ – määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis c määratletud reis;

| 12) | „äärepoolseim piirkond“ – ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud territoorium; |
| --- | --- |

12)

„äärepoolseim piirkond“ – ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud territoorium;

| 13) | „ettevõtja“ – laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest ning on nõustunud üle võtma kõik kohustused ja kogu vastutuse, mis on sätestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelises koodeksis; |
| --- | --- |

13)

„ettevõtja“ – laevaomanik või mõni muu organisatsioon või isik, näiteks haldaja või laevapereta prahtija, kes on võtnud laevaomanikult üle vastutuse laeva käitamise eest ning on nõustunud üle võtma kõik kohustused ja kogu vastutuse, mis on sätestatud laevade ohutu ekspluateerimise ja reostuse vältimise korraldamise rahvusvahelises koodeksis;

| 14) | „kogumahutavus“ – määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis e määratletud kogumahutavus; |
| --- | --- |

14)

„kogumahutavus“ – määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis e määratletud kogumahutavus;

| 15) | „kai ääres seisev laev“ – määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis n määratletud kai ääres seisev laev; |
| --- | --- |

15)

„kai ääres seisev laev“ – määruse (EL) 2015/757 artikli 3 punktis n määratletud kai ääres seisev laev;

| 16) | „ankrualal viibiv laev“ – kai ääres seisev laev, mis ei ole kai äärde sildunud; |
| --- | --- |

16)

„ankrualal viibiv laev“ – kai ääres seisev laev, mis ei ole kai äärde sildunud;

| 17) | „pardal kasutatav energia“ – megadžaulides (MJ) väljendatud energiahulk, mida laev kasutab käitursüsteemi jaoks ja pardal olevate seadmete käitamiseks merel või kai ääres; |
| --- | --- |

17)

„pardal kasutatav energia“ – megadžaulides (MJ) väljendatud energiahulk, mida laev kasutab käitursüsteemi jaoks ja pardal olevate seadmete käitamiseks merel või kai ääres;

| 18) | „allikast pardani“ – heite arvutamise meetod, milles võetakse arvesse energia tootmise, transpordi, jaotamise ja pardal kasutamise mõju kasvuhoonegaaside heitele, sealhulgas põlemise ajal; |
| --- | --- |

18)

„allikast pardani“ – heite arvutamise meetod, milles võetakse arvesse energia tootmise, transpordi, jaotamise ja pardal kasutamise mõju kasvuhoonegaaside heitele, sealhulgas põlemise ajal;

| 19) | „pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukus“ – kasvuhoonegaaside heite kogus väljendatuna CO2 ekvivalendi grammides, mis on kindlaks määratud allikast pardani meetodi alusel pardal kasutatava energia MJ kohta; |
| --- | --- |

19)

„pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukus“ – kasvuhoonegaaside heite kogus väljendatuna CO2 ekvivalendi grammides, mis on kindlaks määratud allikast pardani meetodi alusel pardal kasutatava energia MJ kohta;

2

| 20) | „heitekoefitsient“ – kasvuhoonegaasi keskmine heitemäär võrreldes lähtevoo tegevusandmetega, eeldades täielikku oksüdeerumist põlemisel ja täielikku muundumist kõigi teiste keemiliste reaktsioonide puhul; |
| --- | --- |

20)

„heitekoefitsient“ – kasvuhoonegaasi keskmine heitemäär võrreldes lähtevoo tegevusandmetega, eeldades täielikku oksüdeerumist põlemisel ja täielikku muundumist kõigi teiste keemiliste reaktsioonide puhul;

| 21) | „jääklass“ – laevale lipuriigi pädeva asutuse või selle riigi tunnustatud organisatsiooni antud tähis, mis näitab, et laev on projekteeritud navigeerimiseks merejää oludes; |
| --- | --- |

21)

„jääklass“ – laevale lipuriigi pädeva asutuse või selle riigi tunnustatud organisatsiooni antud tähis, mis näitab, et laev on projekteeritud navigeerimiseks merejää oludes;

| 22) | „jääserv“ – lahtise mere ja igasuguse merejää (kinnis- või ajujää) vaheline piiriala teataval ajahetkel, nagu see on kindlaks määratud Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni 2014. aasta märtsis avaldatud merejää nomenklatuuri punktis 4.4.8; |
| --- | --- |

22)

„jääserv“ – lahtise mere ja igasuguse merejää (kinnis- või ajujää) vaheline piiriala teataval ajahetkel, nagu see on kindlaks määratud Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni 2014. aasta märtsis avaldatud merejää nomenklatuuri punktis 4.4.8;

| 23) | „jääoludes navigeerimine“ – jääklassiga laeva navigeerimine jääserva jääval merealal; |
| --- | --- |

23)

„jääoludes navigeerimine“ – jääklassiga laeva navigeerimine jääserva jääval merealal;

| 24) | „kaldaelektri toide“ – süsteem, mille abil varustatakse elektriga kai ääres seisvaid laevu madal- või kõrgepingelise vahelduv- või alalisvooluga, sealhulgas laeval ja sadamas olevad seadmed, kui nad toidavad vahetult laeva peajaotuskilpi, varustades energiaga laeval olevaid eluruume, teeninduspunkte või laadides akusid; |
| --- | --- |

24)

„kaldaelektri toide“ – süsteem, mille abil varustatakse elektriga kai ääres seisvaid laevu madal- või kõrgepingelise vahelduv- või alalisvooluga, sealhulgas laeval ja sadamas olevad seadmed, kui nad toidavad vahetult laeva peajaotuskilpi, varustades energiaga laeval olevaid eluruume, teeninduspunkte või laadides akusid;

| 25) | „elektrienergia nõudlus kai ääres“ – kai ääres seisva laeva nõudlus elektrienergia järele, et rahuldada laeva pardal kõik elektripõhised energiavajadused; |
| --- | --- |

25)

„elektrienergia nõudlus kai ääres“ – kai ääres seisva laeva nõudlus elektrienergia järele, et rahuldada laeva pardal kõik elektripõhised energiavajadused;

| 26) | „kai ääres seisva laeva kindlakstehtud elektrienergia kogunõudlus“ – kai ääres seisva laeva elektrienergia kogunõudluse kõrgeim väärtus, mida väljendatakse kilovattides ning mis hõlmab laeval olevate eluruumide ja lastikäitlemise koormust; |
| --- | --- |

26)

„kai ääres seisva laeva kindlakstehtud elektrienergia kogunõudlus“ – kai ääres seisva laeva elektrienergia kogunõudluse kõrgeim väärtus, mida väljendatakse kilovattides ning mis hõlmab laeval olevate eluruumide ja lastikäitlemise koormust;

| 27) | „tõendaja“ – kontrollitoiminguid tegev juriidiline isik, kelle riiklik akrediteerimisasutus on akrediteerinud vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008 ja käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

27)

„tõendaja“ – kontrollitoiminguid tegev juriidiline isik, kelle riiklik akrediteerimisasutus on akrediteerinud vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008 ja käesolevale määrusele;

| 28) | „FuelEU vastavustunnistus“ – tõendaja poolt ettevõtjale konkreetse laeva kohta antud dokument, mis kinnitab, et kõnealune laev on täitnud teatava aruandeperioodi jooksul käesoleva määruse nõuded; |
| --- | --- |

28)

„FuelEU vastavustunnistus“ – tõendaja poolt ettevõtjale konkreetse laeva kohta antud dokument, mis kinnitab, et kõnealune laev on täitnud teatava aruandeperioodi jooksul käesoleva määruse nõuded;

| 29) | „reisilaev“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/802 (23) artikli 2 punktis i määratletud reisilaev; |
| --- | --- |

29)

„reisilaev“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/802 (23) artikli 2 punktis i määratletud reisilaev;

23

| 30) | „kruiisilaev“ – lastitekita reisilaev, mis on eranditult projekteeritud reisijate veoks ärieesmärkidel ja pakub merereisi ajal ööbimisega majutust; |
| --- | --- |

30)

„kruiisilaev“ – lastitekita reisilaev, mis on eranditult projekteeritud reisijate veoks ärieesmärkidel ja pakub merereisi ajal ööbimisega majutust;

| 31) | „konteinerilaev“ – laev, mis on projekteeritud üksnes konteinerite veoks lastiruumis ja tekil; |
| --- | --- |

31)

„konteinerilaev“ – laev, mis on projekteeritud üksnes konteinerite veoks lastiruumis ja tekil;

| 32) | „nõuetele mittevastav sadamakülastus“ – sadamakülastus, mille jooksul laev ei vasta artikli 6 lõike 1 nõuetele ning mille suhtes ei kohaldata ühtegi artikli 6 lõikes 5 sätestatud erandit; |
| --- | --- |

32)

„nõuetele mittevastav sadamakülastus“ – sadamakülastus, mille jooksul laev ei vasta artikli 6 lõike 1 nõuetele ning mille suhtes ei kohaldata ühtegi artikli 6 lõikes 5 sätestatud erandit;

| 33) | „kõige vähem soositud tootmisviis“ – kõige rohkem süsinikuheidet tekitav tootmisviis, mida kasutatakse konkreetse kütuse puhul; |
| --- | --- |

33)

„kõige vähem soositud tootmisviis“ – kõige rohkem süsinikuheidet tekitav tootmisviis, mida kasutatakse konkreetse kütuse puhul;

| 34) | „CO2 ekvivalent“ – mõõtühik, mida kasutatakse CO2, CH4 ja N2O heite arvutamiseks nende globaalse soojendamise potentsiaali põhjal, teisendades CH4 ja N2O kogused samaväärseks CO2 kogusega, millel on samasugune globaalse soojendamise potentsiaal; |
| --- | --- |

34)

„CO2 ekvivalent“ – mõõtühik, mida kasutatakse CO2, CH4 ja N2O heite arvutamiseks nende globaalse soojendamise potentsiaali põhjal, teisendades CH4 ja N2O kogused samaväärseks CO2 kogusega, millel on samasugune globaalse soojendamise potentsiaal;

2

2

4

2

4

2

2

| 35) | „vastavusbilanss“ – laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärade ületäitmise või alatäitmise näitaja või muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärk, mis arvutatakse vastavalt IV lisa A osale; |
| --- | --- |

35)

„vastavusbilanss“ – laeva pardal kasutatava energia aasta keskmise kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärade ületäitmise või alatäitmise näitaja või muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärk, mis arvutatakse vastavalt IV lisa A osale;

| 36) | „nõuetele vastavuse ülejääk“ – positiivse väärtusega vastavusbilanss; |
| --- | --- |

36)

„nõuetele vastavuse ülejääk“ – positiivse väärtusega vastavusbilanss;

| 37) | „nõuetele vastavuse puudujääk“ – negatiivse väärtusega vastavusbilanss; |
| --- | --- |

37)

„nõuetele vastavuse puudujääk“ – negatiivse väärtusega vastavusbilanss;

| 38) | „laevade kogumi vastavusbilanss“ – kõigi kogumisse kuuluvate laevade nõuetele vastavuse bilansside summa; |
| --- | --- |

38)

„laevade kogumi vastavusbilanss“ – kõigi kogumisse kuuluvate laevade nõuetele vastavuse bilansside summa;

| 39) | „sadama pidaja“ – määruse (EL) 2017/352 artikli 2 punktis 5 määratletud sadama pidaja; |
| --- | --- |

39)

„sadama pidaja“ – määruse (EL) 2017/352 artikli 2 punktis 5 määratletud sadama pidaja;

| 40) | „haldav riik“ – liikmesriik, mis on määratud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punkti y kohaldamisel ettevõtjale käesoleva määruse tähenduses, ilma et see piiraks vastutava pädeva asutuse määramist asjaomases liikmesriigis; |
| --- | --- |

40)

„haldav riik“ – liikmesriik, mis on määratud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3 punkti y kohaldamisel ettevõtjale käesoleva määruse tähenduses, ilma et see piiraks vastutava pädeva asutuse määramist asjaomases liikmesriigis;

| 41) | „aruandeperiood“ – ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini aastal, mille jooksul jälgitakse ja salvestatakse käesolevas määruses osutatud teavet, kusjuures kahel eri kalendriaastal algava ja lõppeva reisi korral arvestatakse asjakohased andmed asjaomase kalendriaasta alla; |
| --- | --- |

41)

„aruandeperiood“ – ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini aastal, mille jooksul jälgitakse ja salvestatakse käesolevas määruses osutatud teavet, kusjuures kahel eri kalendriaastal algava ja lõppeva reisi korral arvestatakse asjakohased andmed asjaomase kalendriaasta alla;

| 42) | „kontrolliperiood“ – vahetult aruandeperioodile järgnev kalendriaasta. |
| --- | --- |

42)

„kontrolliperiood“ – vahetult aruandeperioodile järgnev kalendriaasta.

II peatükk

Nõuded laevade pardal kasutatavale energiale

Artikkel 4

Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäär

1.   Aruandeperioodil laeva pardal kasutatava energia aasta keskmine kasvuhoonegaaside heitemahukus ei tohi ületada lõikes 2 sätestatud piirmäära.

2.   Lõikes 1 osutatud piirmäära arvutamiseks vähendatakse kontrollväärtust 91,16 grammi CO2 ekvivalenti MJ kohta järgmise protsendi võrra:

| — | 2 % alates 1. jaanuarist 2025; |
| --- | --- |

—

2 % alates 1. jaanuarist 2025;

| — | 6 % alates 1. jaanuarist 2030; |
| --- | --- |

—

6 % alates 1. jaanuarist 2030;

| — | 14,5 % alates 1. jaanuarist 2035; |
| --- | --- |

—

14,5 % alates 1. jaanuarist 2035;

| — | 31 % alates 1. jaanuarist 2040; |
| --- | --- |

—

31 % alates 1. jaanuarist 2040;

| — | 62 % alates 1. jaanuarist 2045; |
| --- | --- |

—

62 % alates 1. jaanuarist 2045;

| — | 80 % alates 1. jaanuarist 2050. |
| --- | --- |

—

80 % alates 1. jaanuarist 2050.

3.   Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukus arvutatakse kasvuhoonegaaside heite kogusena energiaühiku kohta vastavalt I lisas sätestatud metoodikale.

4.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 28 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks, et lisada võimalike uute energiaallikatega seotud allikast pardani heitekoefitsiente või kohandada olemasolevaid heitekoefitsiente, et tagada kooskõla tulevaste rahvusvaheliste standardite või liidu õigusaktidega energeetika valdkonnas parimate kättesaadavate teaduslike ja tehniliste teadmiste kohaselt.

Artikkel 5

Muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamine

1.   Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamiseks võib 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2033 kasutada kordajat „2“, et premeerida laeva muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste kasutamise eest. Heitemahukuse arvutamise meetod on sätestatud I lisas.

2.   Komisjon seirab, arvutab ja avaldab igal aastal artiklis 19 osutatud FuelEU andmebaasi salvestatud andmete põhjal hiljemalt 18 kuu jooksul pärast iga aruandeperioodi lõppu muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste osakaalu käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate laevade pardal kasutatavast aastasest energiast.

3.   Kui lõikes 2 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste osakaal aruandeperioodil 2031 on väiksem kui 1 %, kohaldatakse selliste kütuste suhtes alates 1. jaanuarist 2034 laeva pardal kasutatava aastase energia puhul 2 % suurust alleesmärki, kui lõikest 5 ei tulene teisiti.

4.   Lõiget 3 ei kohaldata, kui lõikes 2 sätestatud ja enne 1. jaanuari 2033 kättesaadavatest seiretulemustest selgub, et lõikes 2 osutatud osakaal on suurem kui 2 %.

5.   Kui lõikes 2 osutatud seire alusel ja pärast komisjoni hindamist on tõendeid selle kohta, et merendussektori jaoks ei ole piisavalt muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste tootmisvõimsust ja kättesaadavust, et kõnealuste kütuste geograafiline jaotus on ebaühtlane või nende hind liiga kõrge, siis lõikes 3 sätestatud alleesmärki ei kohaldata.

6.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse lõikes 5 sätestatud hindamise kriteeriumid ning IV lisa B osa tabeli lahtris 14 kasutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste ja fossiilkütuste hinnaerinevuse teguri arvutamise meetod. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

7.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 28 vastu delegeeritud õigusakte, millega

| a) | täiendatakse käesoleva artikli lõiget 5 täiendavate üksikasjadega; |
| --- | --- |

a)

täiendatakse käesoleva artikli lõiget 5 täiendavate üksikasjadega;

| b) | teavitatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud alleesmärgi kohaldamata jätmisest tulenevalt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seirest või käesoleva artikli lõikes 5 osutatud hindamisest. |
| --- | --- |

b)

teavitatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud alleesmärgi kohaldamata jätmisest tulenevalt käesoleva artikli lõikes 2 osutatud seirest või käesoleva artikli lõikes 5 osutatud hindamisest.

8.   Kui kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud alleesmärki, võtab komisjon 31. detsembriks 2033 vastu rakendusaktid, et täpsustada käesoleva artikli lõike 3 kohaldamise reegleid seoses järgmisega:

| a) | artiklis 16 osutatud kontroll ja arvutamine; |
| --- | --- |

a)

artiklis 16 osutatud kontroll ja arvutamine;

| b) | artiklites 20 ja 21 sätestatud kohaldatavad paindlikkusmehhanismid; |
| --- | --- |

b)

artiklites 20 ja 21 sätestatud kohaldatavad paindlikkusmehhanismid;

| c) | artiklis 23 ja IV lisas osutatud kohaldatavad FuelEU sanktsioonid. |
| --- | --- |

c)

artiklis 23 ja IV lisas osutatud kohaldatavad FuelEU sanktsioonid.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

9.   Kui see on asjakohane, ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 3 osutatud alleesmärki laeva suhtes, mille puhul on tõendatud, et sama osakaal pardal kasutatavast aastasest energiast saavutatakse muude kütustega, mis võimaldavad samaväärset kasvuhoonegaaside heite vähenemist ja mis on sertifitseeritud vastavalt käesoleva määruse artiklile 10, välja arvatud biokütused, millele on osutatud direktiivi (EL) 2018/2001 IX lisa B osas.

10.   Käesolevat artiklit ei kohaldata sellise osakaalu suhtes laevade pardal kasutatavast aastasest energiast, mis saadakse kaldaelektri toitest.

Artikkel 6

Nullheitega seotud lisanõuded kai ääres kasutatavale energiale

1.   Alates 1. jaanuarist 2030 ühendatakse laev, mis on sildunud kai äärde määruse (EL) 2023/1804 artikliga 9 hõlmatud ja liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvas külastatavas sadamas, kaldaelektri toitega ning seda kasutatakse laeva kogu elektrienergia nõudluse rahuldamiseks kai ääres seismise ajal.

2.   Alates 1. jaanuarist 2035 ühendatakse laev, mis on sildunud kai äärde külastatavas sadamas, mis ei ole hõlmatud määruse (EL) 2023/1804 artikliga 9, kuid mis kuulub liikmesriigi jurisdiktsiooni alla ja mille kai on varustatud kättesaadava kaldaelektri toitega, kõnealuse kaldaelektri toitega, mida kasutatakse laeva kogu elektrienergia nõudluse rahuldamiseks kai ääres seismise ajal.

3.   Alates 1. jaanuarist 2030 ja kuni 31. detsembrini 2034 ning pärast konsulteerimist asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas asjakohasel juhul sadama pidajaga, võib liikmesriik otsustada, et laev, mis on sildunud kai äärde tema jurisdiktsiooni alla kuuluvas külastatavas sadamas, mis ei ole hõlmatud määruse (EL) 2023/1804 artikliga 9, või sellise sadama teatavates osades, ühendatakse kaldaelektri toitega, mida kasutatakse laeva kogu elektrienergia nõudluse rahuldamiseks kai ääres seismise ajal. Liikmesriik teavitab komisjoni kõnealuse nõude kehtestamise otsusest üks aasta enne selle kohaldamist. Kõnealust otsust kohaldatakse alates aruandeperioodi algusest. Komisjon avaldab teabe Euroopa Liidu Teatajas ja teeb üldsusele kättesaadavaks asjaomaste sadamate ajakohastatud loetelu. Loetelu peab olema kergesti kättesaadav.

4.   Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse

| a) | konteinerilaevadele, |
| --- | --- |

a)

konteinerilaevadele,

| b) | reisilaevadele. |
| --- | --- |

b)

reisilaevadele.

5.   Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata laevade suhtes,

| a) | mis on sildunud kai äärde vähem kui kaks tundi, arvutatuna saabumise ja väljumise aja alusel, mida seiratakse ja registreeritakse vastavalt artiklile 15; |
| --- | --- |

a)

mis on sildunud kai äärde vähem kui kaks tundi, arvutatuna saabumise ja väljumise aja alusel, mida seiratakse ja registreeritakse vastavalt artiklile 15;

| b) | mis kasutavad kai äärde sildumise ajal kogu elektrienergia nõudluse rahuldamiseks kai ääres seismise ajal heitevaba tehnoloogiat, mis vastab sellise tehnoloogia üldnõuetele, mis on sätestatud III lisas ning loetletud ja täpsustatud käesoleva artikli lõigete 6 ja 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides; |
| --- | --- |

b)

mis kasutavad kai äärde sildumise ajal kogu elektrienergia nõudluse rahuldamiseks kai ääres seismise ajal heitevaba tehnoloogiat, mis vastab sellise tehnoloogia üldnõuetele, mis on sätestatud III lisas ning loetletud ja täpsustatud käesoleva artikli lõigete 6 ja 7 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktides ja rakendusaktides;

| c) | mis laevast sõltumatute ettenägematute asjaolude tõttu peavad tegema plaanivälise ja mittesüstemaatilise sadamakülastuse ohutuse või merel elu päästmise eesmärgil, välja arvatud artikli 3 punkti 10 alusel juba välja arvatud asjaolud; |
| --- | --- |

c)

mis laevast sõltumatute ettenägematute asjaolude tõttu peavad tegema plaanivälise ja mittesüstemaatilise sadamakülastuse ohutuse või merel elu päästmise eesmärgil, välja arvatud artikli 3 punkti 10 alusel juba välja arvatud asjaolud;

| d) | mida ei saa ühendada kaldaelektri toitega, kuna sadamas ei ole võimalik kasutada kaldaelektri toite ühenduspunkte; |
| --- | --- |

d)

mida ei saa ühendada kaldaelektri toitega, kuna sadamas ei ole võimalik kasutada kaldaelektri toite ühenduspunkte;

| e) | mida ei saa ühendada kaldaelektri toitega, kui erandkorras on ohus elektrivõrgu stabiilsus, sest kaldaelektri toidet ei ole piisavalt, et rahuldada laeva elektrienergia nõudlus kai ääres seismise ajal; |
| --- | --- |

e)

mida ei saa ühendada kaldaelektri toitega, kui erandkorras on ohus elektrivõrgu stabiilsus, sest kaldaelektri toidet ei ole piisavalt, et rahuldada laeva elektrienergia nõudlus kai ääres seismise ajal;

| f) | mida ei saa ühendada kaldaelektri toitega, kuna sadamas paiknev kaldarajatis ei ühildu pardal olevate kaldaelektri toitega ühendamise seadmetega, tingimusel et pardal olevad kaldaelektri toitega ühendamise seadmed on sertifitseeritud kooskõlas määruse (EL) 2023/1804 II lisas sätestatud merelaevade kaldaelektri toitega ühendamise süsteemide tehnilistele kirjeldustega; |
| --- | --- |

f)

mida ei saa ühendada kaldaelektri toitega, kuna sadamas paiknev kaldarajatis ei ühildu pardal olevate kaldaelektri toitega ühendamise seadmetega, tingimusel et pardal olevad kaldaelektri toitega ühendamise seadmed on sertifitseeritud kooskõlas määruse (EL) 2023/1804 II lisas sätestatud merelaevade kaldaelektri toitega ühendamise süsteemide tehnilistele kirjeldustega;

| g) | mis vajavad piiratud aja jooksul energia tootmist pardal hädaolukordades, mis kujutavad otsest ohtu elule, laevale, keskkonnale või muul vääramatu jõu põhjusel; |
| --- | --- |

g)

mis vajavad piiratud aja jooksul energia tootmist pardal hädaolukordades, mis kujutavad otsest ohtu elule, laevale, keskkonnale või muul vääramatu jõu põhjusel;

| h) | mis vajavad kaldaelektri toitega ühendatuna ja rangelt vajalikuga piirduva aja jooksul energia tootmist pardal hoolduskatsete jaoks või toimivuskatsete läbiviimiseks ülevaatust või kontrolli tegeva pädeva asutuse ametniku või tunnustatud organisatsiooni esindaja taotlusel. |
| --- | --- |

h)

mis vajavad kaldaelektri toitega ühendatuna ja rangelt vajalikuga piirduva aja jooksul energia tootmist pardal hoolduskatsete jaoks või toimivuskatsete läbiviimiseks ülevaatust või kontrolli tegeva pädeva asutuse ametniku või tunnustatud organisatsiooni esindaja taotlusel.

6.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 28 vastu delegeeritud õigusakte ja neid korrapäraselt ajakohastada, et muuta III lisas esitatud mitteammendavat tabelit ja lisada muid heitevabu tehnoloogiaid artikli 3 punkti 7 tähenduses.

7.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, et kehtestada üksikasjalikud aktsepteerimiskriteeriumid, sealhulgas määrata kindlaks süsteemipiirid ja sertifitseerimisnõuded, mida käsitatakse III lisas ja selle edasistes ajakohastatud versioonides sätestatud heitevaba tehnoloogia üldnõuetele vastavatena.

III lisas esitatud olemasoleva tehnoloogia loetelu puhul võetakse rakendusaktid vastu 30. juuniks 2024, kui see on asjakohane. Uue tehnoloogia puhul võetakse rakendusaktid vastu põhjendamatu viivituseta, kui III lisas osutatud muu tehnoloogia muutub kättesaadavaks.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

8.   Enne sadamasse sisenemist teavitavad laevad külastatava sadama liikmesriigi pädevat asutust või muud nõuetekohaselt volitatud üksust oma kavatsusest ühendada laev kaldaelektri toitega või kavatsusest kasutada heitevaba tehnoloogiat vastavalt lõike 5 punktile b. Kui laev kavatsetakse ühendada kaldaelektri toitega, tuleb ära märkida ka elektrikogus, mida sadamakülastuse ajal eeldatavasti vajatakse.

Kui saadakse esimeses lõigus osutatud teave selle kohta, et laev ühendatakse kaldaelektri toitega, kinnitab külastatava sadama liikmesriigi pädev asutus või muu nõuetekohaselt volitatud üksus laevale, kas ühendus kaldaelektri toitega on kättesaadav.

Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles täpsustatakse kooskõlas esimese ja teise lõiguga esitatav teave ja teabe esitamise kord. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

9.   Külastatava sadama liikmesriigi pädev asutus või muu nõuetekohaselt volitatud üksus, olles asjakohasel juhul konsulteerinud sadama pidajaga, määrab kindlaks ja registreerib FuelEU andmebaasis viivitamata järgmise teabe:

| a) | lõikes 5 sätestatud erandi kohaldamine; |
| --- | --- |

a)

lõikes 5 sätestatud erandi kohaldamine;

| b) | laeva mittevastavus lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele, kui ei kohaldata ühtegi lõikes 5 sätestatud erandit. |
| --- | --- |

b)

laeva mittevastavus lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud nõuetele, kui ei kohaldata ühtegi lõikes 5 sätestatud erandit.

10.   Alates 1. jaanuarist 2035 on sadamates, mille suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2023/1804 artikli 9 nõudeid, võimalik kohaldada lõike 5 punktides d, e ja f sätestatud erandeid üksnes maksimaalse arvu sadamakülastuste suhtes, mis vastab 10 %-le aruandeperioodil toimunud laeva sadamakülastuste koguarvust, ümardatuna lähima täisarvuni, kui see on asjakohane, või maksimaalselt kümne sadamakülastuse suhtes asjaomasel aruandeperioodil, olenevalt sellest, kumb on väiksem.

Sadamakülastust ei arvestata käesoleva sätte järgimise eesmärgil, kui ettevõtja tõendab lõikes 8 sätestatud teabevahetuse alusel, et ta ei oleks saanud mõistlikult teada, et laeva ei olnud võimalik mõnel lõike 5 punktis d, e või f osutatud põhjusel kaldaelektri toitega ühendada.

11.   Liikmesriik võib otsustada, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas või sadama teatavates osades kehtivad ankrualal viibivatele konteinerilaevadele või reisilaevadele samasugused kohustused, nagu on käesolevas määruses kehtestatud kai äärde sildunud laevadele. Liikmesriik teavitab komisjoni kõnealuse nõude kehtestamise otsusest üks aasta enne selle kohaldamist. Kõnealust otsust kohaldatakse alates aruandeperioodi algusest. Komisjon avaldab teabe Euroopa Liidu Teatajas ja teeb üldsusele kättesaadavaks asjaomaste sadamate ajakohastatud loetelu. Loetelu peab olema kergesti kättesaadav.

III peatükk

Ühised põhimõtted ja sertifitseerimine

Artikkel 7

Seire ja aruandluse ühised põhimõtted

1.   Kooskõlas artiklitega 8, 9 ja 10 teevad ettevõtjad aruandeperioodil iga oma laeva puudutavate andmete üle seiret ja esitavad sellekohase aruande. Ettevõtjad viivad kõnealuse seire ja aruandluse läbi kõikides liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates sadamates ning kõikide artikli 2 lõikes 1 osutatud reiside kohta.

2.   Seire ja aruandlus peavad olema täielikud ning hõlmama laeva pardal kasutatavat energiat igal ajal, nii merel kui ka kai ääres seismisel. Ettevõtjad rakendavad sobivaid meetmeid, et vältida aruandeperioodil andmelünkade tekkimist.

3.   Seire ja aruandlus peavad olema järjepidevad ja ajas võrreldavad. Selleks kasutavad ettevõtjad samu seiremeetodeid ja andmekogumeid, mida võib muuta, kui tõendaja on muudatusi hinnanud. Ettevõtjad tagavad põhjendatud kindlusega seire- ja aruandekohustuse alla kuuluvate andmete tervikluse.

4.   Ettevõtjad koguvad, analüüsivad ja säilitavad vähemalt viie aasta jooksul kõiki seireandmeid ja dokumente, sealhulgas kasutatud eeldusi, võrdlusaluseid, heitekoefitsiente ja kütusemahuti saatelehti, mida on täidetud kooskõlas I lisaga, samuti tegevusandmeid ja muud teavet, mis on vajalik käesoleva määruse täitmise kontrollimiseks, tehes seda läbipaistvalt ja täpselt paberil või elektrooniliselt, et tõendaja saaks määrata kindlaks laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse.

5.   Käesoleva määruse artiklites 8, 9, 10 ja 15 sätestatud seire- ja aruandlustegevuse puhul kasutatakse asjakohasel juhul määruse (EL) 2015/757 kohaldamiseks kogutud teavet ja andmeid.

Artikkel 8

Seirekava

1.   Ettevõtjad esitavad tõendajatele 31. augustiks 2024 seirekava iga oma laeva kohta, näidates ära meetodi, mis on valitud I lisas sätestatud meetodite hulgast laeva pardal kasutatava energia hulga, liigi ja heitekoefitsiendi ning muu asjakohase teabe seireks ja aruandluseks.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse esimest korda pärast 31. augustit 2024 kuuluvate laevade kohta esitavad ettevõtjad tõendajale seirekava ilma põhjendamatu viivituseta ja mitte hiljem kui kahe kuu jooksul pärast seda, kui laev on külastanud esimest korda liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvat sadamat.

3.   Seirekava koosneb täielikust ja läbipaistvast dokumentatsioonist ning sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | laeva identifitseerimisandmed ja tüüp, sealhulgas nimi, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) identifitseerimisnumber, registreerimis- või kodusadam ning laevaomaniku nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva identifitseerimisandmed ja tüüp, sealhulgas nimi, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) identifitseerimisnumber, registreerimis- või kodusadam ning laevaomaniku nimi;

| b) | ettevõtja nimi ning kontaktisiku aadress, telefon ja e-posti aadress; |
| --- | --- |

b)

ettevõtja nimi ning kontaktisiku aadress, telefon ja e-posti aadress;

| c) | pardale paigaldatud energiamuundamissüsteemide kirjeldus ja seotud võimsus megavattides (MW); |
| --- | --- |

c)

pardale paigaldatud energiamuundamissüsteemide kirjeldus ja seotud võimsus megavattides (MW);

| d) | artikli 6 lõike 4 punktis b osutatud laevade puhul selliste seadmete standardite ja omaduste kirjeldus, mis võimaldavad ühendada laeva kaldaelektri toitega või heitevaba tehnoloogiaga; |
| --- | --- |

d)

artikli 6 lõike 4 punktis b osutatud laevade puhul selliste seadmete standardite ja omaduste kirjeldus, mis võimaldavad ühendada laeva kaldaelektri toitega või heitevaba tehnoloogiaga;

| e) | kai ääres seisva laeva kindlakstehtud elektrienergia kogunõudluse väärtus, nagu on ette nähtud selle elektrikoormuse bilansis või elektrikoormuse uuringus, mida on kasutatud vastavuse tõendamiseks inimelude ohutust merel käsitleva rahvusvahelise konventsiooni (SOLASi konventsioon) peatüki II-1 reeglitele 40 ja 41, nagu selle on heaks kiitnud lipuriigi ametiasutus või tunnustatud organisatsioon, nagu on määratletud IMO tunnustatud organisatsioonide koodeksis, mis on vastu võetud resolutsioonidega MEPC.237(65) ja MSC.349(92). Kui laeval ei ole võimalik seda väärtust esitada, loetakse väärtuseks 25 % laeva peamootorite kestva koormuse maksimaalsest väljundvõimsusest, mis on kindlaks määratud rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOLi konventsioon) alusel välja antud EIAPP sertifikaadis, või kui mootorite puhul ei nõuta EIAPP sertifikaadi olemasolu, siis mootorite nimivõimsusest; |
| --- | --- |

e)

kai ääres seisva laeva kindlakstehtud elektrienergia kogunõudluse väärtus, nagu on ette nähtud selle elektrikoormuse bilansis või elektrikoormuse uuringus, mida on kasutatud vastavuse tõendamiseks inimelude ohutust merel käsitleva rahvusvahelise konventsiooni (SOLASi konventsioon) peatüki II-1 reeglitele 40 ja 41, nagu selle on heaks kiitnud lipuriigi ametiasutus või tunnustatud organisatsioon, nagu on määratletud IMO tunnustatud organisatsioonide koodeksis, mis on vastu võetud resolutsioonidega MEPC.237(65) ja MSC.349(92). Kui laeval ei ole võimalik seda väärtust esitada, loetakse väärtuseks 25 % laeva peamootorite kestva koormuse maksimaalsest väljundvõimsusest, mis on kindlaks määratud rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (MARPOLi konventsioon) alusel välja antud EIAPP sertifikaadis, või kui mootorite puhul ei nõuta EIAPP sertifikaadi olemasolu, siis mootorite nimivõimsusest;

| f) | selliste energiaallikate kirjeldus, mis on ette nähtud kasutamiseks pardal navigeerimise ajal ja kai ääres seismisel, et vastata artiklites 4 ja 6 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

f)

selliste energiaallikate kirjeldus, mis on ette nähtud kasutamiseks pardal navigeerimise ajal ja kai ääres seismisel, et vastata artiklites 4 ja 6 sätestatud nõuetele;

| g) | selliste menetluste kirjeldus, mida kasutatakse laeva kütusekulu ning asendusenergiaallikate või heitevaba tehnoloogia abil saadud energia seireks; |
| --- | --- |

g)

selliste menetluste kirjeldus, mida kasutatakse laeva kütusekulu ning asendusenergiaallikate või heitevaba tehnoloogia abil saadud energia seireks;

| h) | selliste menetluste kirjeldus, mida kasutatakse pardal kasutatava energia allikast paagini ja paagist pardani heitekoefitsientide seireks ja aruandluseks kooskõlas artikliga 10 ning I ja II lisas osutatud meetoditega; |
| --- | --- |

h)

selliste menetluste kirjeldus, mida kasutatakse pardal kasutatava energia allikast paagini ja paagist pardani heitekoefitsientide seireks ja aruandluseks kooskõlas artikliga 10 ning I ja II lisas osutatud meetoditega;

| i) | reiside loendi täielikkuse seire menetluste kirjeldus; |
| --- | --- |

i)

reiside loendi täielikkuse seire menetluste kirjeldus;

| j) | selliste menetluste kirjeldus, mida kasutatakse reisiga seotud tegevusandmete kindlaksmääramisel, sealhulgas menetlused, vastutusalad, valemid ja andmeallikad, mille abil määratakse kindlaks ja registreeritakse lähte- ja sihtsadama vahel merel veedetud aeg ning kai ääres seismise aeg; |
| --- | --- |

j)

selliste menetluste kirjeldus, mida kasutatakse reisiga seotud tegevusandmete kindlaksmääramisel, sealhulgas menetlused, vastutusalad, valemid ja andmeallikad, mille abil määratakse kindlaks ja registreeritakse lähte- ja sihtsadama vahel merel veedetud aeg ning kai ääres seismise aeg;

| k) | aruandeperioodil seirekavas sisalduvate andmete ajakohastamiseks kasutatavate menetluste, süsteemide ja vastutusalade kirjeldus; |
| --- | --- |

k)

aruandeperioodil seirekavas sisalduvate andmete ajakohastamiseks kasutatavate menetluste, süsteemide ja vastutusalade kirjeldus;

| l) | andmelünkade täitmiseks või vigaste andmete tuvastamiseks ja parandamiseks kasutatavate asendusandmete kindlaksmääramise meetodi kirjeldus; |
| --- | --- |

l)

andmelünkade täitmiseks või vigaste andmete tuvastamiseks ja parandamiseks kasutatavate asendusandmete kindlaksmääramise meetodi kirjeldus;

| m) | läbivaatusdokument, milles jäädvustatakse kõik läbivaatuse üksikasjad; |
| --- | --- |

m)

läbivaatusdokument, milles jäädvustatakse kõik läbivaatuse üksikasjad;

| n) | kui ettevõtja taotleb laeva jääklassi tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist IV lisas sätestatud laeva vastavusbilansi arvutamisest, teave laeva jääklassi kohta; |
| --- | --- |

n)

kui ettevõtja taotleb laeva jääklassi tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist IV lisas sätestatud laeva vastavusbilansi arvutamisest, teave laeva jääklassi kohta;

| o) | kui ettevõtja taotleb jääoludes navigeerimise tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist IV lisas sätestatud laeva vastavusbilansi arvutamisest, teave laeva jääklassi kohta ja kontrollitava menetluse kirjeldus, mida kasutatakse kogu reisi jooksul läbitud vahemaa ning jääoludes navigeerimisel läbitud vahemaa, jääoludesse sisenemise ja sealt väljumise kuupäeva, kellaaja ja asukoha ning jääoludes sõitmise kütusekulu seireks; |
| --- | --- |

o)

kui ettevõtja taotleb jääoludes navigeerimise tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist IV lisas sätestatud laeva vastavusbilansi arvutamisest, teave laeva jääklassi kohta ja kontrollitava menetluse kirjeldus, mida kasutatakse kogu reisi jooksul läbitud vahemaa ning jääoludes navigeerimisel läbitud vahemaa, jääoludesse sisenemise ja sealt väljumise kuupäeva, kellaaja ja asukoha ning jääoludes sõitmise kütusekulu seireks;

| p) | tuuleenergial põhineva veojõuga varustatud laeva puhul pardale paigaldatud tuuleenergial põhinevate jõuseadmete kirjeldus ning I lisas kindlaks määratud PWind ja PProp väärtused. |
| --- | --- |

p)

tuuleenergial põhineva veojõuga varustatud laeva puhul pardale paigaldatud tuuleenergial põhinevate jõuseadmete kirjeldus ning I lisas kindlaks määratud PWind ja PProp väärtused.

4.   Ettevõtjad kasutavad standardseid seirekava vorme. Komisjon võtab vastu rakendusaktid, milles määratakse kindlaks need vormid, sealhulgas nende ühtse kohaldamise tehnilised reeglid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 9

Seirekava muudatused

1.   Ettevõtjad kontrollivad regulaarselt ja vähemalt kord aastas, kas laeva seirekava vastab laeva tüübi ja talitluse eripärale ning kas selles sisalduvaid andmeid on võimalik täiendada, parandada või ajakohastada.

2.   Ettevõtjad muudavad seirekava põhjendamatu viivituseta järgmistel juhtudel:

| a) | vahetub ettevõtja; |
| --- | --- |

a)

vahetub ettevõtja;

| b) | võetakse kasutusele uued energiamuundamissüsteemid, uut liiki energia, uued süsteemid kaldaelektri toitega ühendamiseks või uued asendusenergiaallikad või uus heitevaba tehnoloogia; |
| --- | --- |

b)

võetakse kasutusele uued energiamuundamissüsteemid, uut liiki energia, uued süsteemid kaldaelektri toitega ühendamiseks või uued asendusenergiaallikad või uus heitevaba tehnoloogia;

| c) | muutub andmete kättesaadavus uut tüüpi mõõteseadmete, uute proovivõtu- või analüüsimeetodite tõttu või muudel põhjustel, mis võib kogutud andmete täpsust mõjutada; |
| --- | --- |

c)

muutub andmete kättesaadavus uut tüüpi mõõteseadmete, uute proovivõtu- või analüüsimeetodite tõttu või muudel põhjustel, mis võib kogutud andmete täpsust mõjutada;

| d) | ettevõtjad, tõendajad või pädevad asutused on avastanud, et kasutatud seiremeetodiga saadud andmed on valed; |
| --- | --- |

d)

ettevõtjad, tõendajad või pädevad asutused on avastanud, et kasutatud seiremeetodiga saadud andmed on valed;

| e) | tõendajad on kindlaks teinud, et seirekava mõni osa ei vasta käesoleva määruse nõuetele ning tõendaja nõuab ettevõtjalt kava läbivaatamist kooskõlas artikli 11 lõikega 1; |
| --- | --- |

e)

tõendajad on kindlaks teinud, et seirekava mõni osa ei vasta käesoleva määruse nõuetele ning tõendaja nõuab ettevõtjalt kava läbivaatamist kooskõlas artikli 11 lõikega 1;

| f) | ettevõtjad, tõendajad või pädevad asutused on avastanud, et andmelünkade vältimise ja vigaste andmete tuvastamise meetodid on ebapiisavad andmete täpsuse, täielikkuse ja läbipaistvuse tagamiseks. |
| --- | --- |

f)

ettevõtjad, tõendajad või pädevad asutused on avastanud, et andmelünkade vältimise ja vigaste andmete tuvastamise meetodid on ebapiisavad andmete täpsuse, täielikkuse ja läbipaistvuse tagamiseks.

3.   Ettevõtjad teatavad tõendajatele põhjendamatu viivituseta kõigist seirekava muutmise ettepanekutest.

Artikkel 10

Kütuste sertifitseerimine ja heitekoefitsiendid

1.   Kui käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel tuleb arvesse võtta biokütuseid, biogaasi, muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuseid ja ringlussevõetud süsinikupõhiseid kütuseid, nagu need on määratletud direktiivis (EL) 2018/2001, kohaldatakse järgmisi norme:

| a) | biokütustel ja biogaasil, mis ei vasta direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 sätestatud säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele või mida toodetakse toidu- ja söödakultuuridest, on samad heitekoefitsiendid kui seda liiki kütuse kõige vähem soositud fossiilkütuste tootmise viisil; |
| --- | --- |

a)

biokütustel ja biogaasil, mis ei vasta direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 sätestatud säästlikkuse ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele või mida toodetakse toidu- ja söödakultuuridest, on samad heitekoefitsiendid kui seda liiki kütuse kõige vähem soositud fossiilkütuste tootmise viisil;

| b) | muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütustel ja ringlussevõetud süsinikupõhistel kütustel, mis ei vasta direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumlävendile, on samad heitekoefitsiendid kui seda liiki kütuse kõige vähem soositud fossiilkütuste tootmise viisil. |
| --- | --- |

b)

muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütustel ja ringlussevõetud süsinikupõhistel kütustel, mis ei vasta direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 25 lõikes 2 sätestatud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miinimumlävendile, on samad heitekoefitsiendid kui seda liiki kütuse kõige vähem soositud fossiilkütuste tootmise viisil.

2.   Lõikega 1 hõlmamata kütustel on samad heitekoefitsiendid kui seda liiki kütuse kõige vähem soositud fossiilkütuste tootmise viisil, välja arvatud siis, kui need on sertifitseeritud kooskõlas liidu õigusaktidega, mis käsitlevad taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturge ning millega kehtestatakse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise miimimumlävend ja sellega seotud metoodika selliste kütuste tootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite arvutamiseks.

3.   Kooskõlas käesoleva määruse I lisaga täidetud kütusemahuti saatelehtede alusel esitavad ettevõtjad täpsed, täielikud ja usaldusväärsed andmed kütuste kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja säästvusnäitajate kohta, mida tuleb arvesse võtta käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärkidel ning mis on sertifitseeritud sellise kava kohaselt, mida komisjon tunnustab kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetega 5 ja 6, või kui see on kohaldatav, kooskõlas taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturge käsitlevate liidu õigusaktide asjakohaste sätetega.

4.   Fossiilkütuste puhul ei tohi ettevõtjad kalduda kõrvale käesoleva määruse II lisas sätestatud allikast paagini heitekoefitsientide vaikeväärtustest. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, on ettevõtjatel õigus kalduda kõrvale käesoleva määruse II lisas sätestatud allikast paagini heitekoefitsientide vaikeväärtustest, tingimusel et tegelikud väärtused on sertifitseeritud komisjoni poolt tunnustatud kava kohaselt. Kõnealune sertifitseerimine toimub biokütuste, biogaasi, muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste puhul kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetega 5 ja 6, või kui see on kohaldatav, kooskõlas taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside, maagaasi ja vesiniku siseturge käsitlevate liidu õigusaktide asjakohaste sätetega.

5.   Ettevõtjatel on õigus kalduda kõrvale II lisas sätestatud paagist pardani heitekoefitsientide vaikeväärtustest, välja arvatud fossiilkütuste paagist pardani CO2 heite koefitsientide puhul, tingimusel et tegelikud väärtused on tõendatud laborikatsete või heitkoguste otsese mõõtmisega.

6.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et täpsustada, milliseid rahvusvahelisi standardeid ja sertifitseerimise võrdlusaluseid aktsepteeritakse tegelike paagist pardani heitekoefitsientide tõendamiseks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

IV peatükk

Kontroll ja akrediteerimine

Artikkel 11

Seirekava ja muudetud seirekava hindamine

1.   Tõendaja hindab seirekava vastavust artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud nõuetele iga laeva puhul ja juhul, kui tõendaja on muutunud. Kui tõendaja hinnangus tuvastatakse kõnealustele nõuetele mittevastavusi, vaatab asjaomane ettevõtja põhjendamatu viivituseta seirekava läbi ja esitab läbivaadatud kava enne aruandeperioodi algust tõendajale lõplikuks hindamiseks. Asjaomane ettevõtja lepib tõendajaga kokku kõnealuste muudatuste tegemiseks vajaliku aja. See aeg ei tohi mingil juhul olla hilisem aruandeperioodi algusest.

2.   Tõendaja hindab artikli 9 lõike 2 punktide b, c ja d kohaseid seirekava muudatusi. Pärast hindamist teatab tõendaja asjaomasele ettevõtjale, kas kõnealused muudatused vastavad artiklites 7, 8 ja 9 sätestatud nõuetele.

3.   Kui seirekava ja muudetud seirekava on rahuldavalt hinnatud, registreerib tõendaja need FuelEU andmebaasis. Seirekava ja muudetud seirekava on haldavale riigile kättesaadavad.

Artikkel 12

Tõendajate üldised kohustused ja tööpõhimõtted

1.   Tõendaja on ettevõtjast või laeva käitajast sõltumatu ning teeb käesoleva määruse kohaselt nõutavaid toiminguid avalikust huvist lähtudes. Sel eesmärgil ja selleks, et vältida võimalikku huvide konflikti, ei tohi tõendaja ega juriidiline isik, kelle alla ta kuulub, olla ettevõtja, laeva käitaja ega ettevõtja omanik. Lisaks ei tohi tõendaja olla ettevõtja, laeva käitaja ega ettevõtja omaniku omandis ning tal ei tohi olla suhteid ettevõtjaga, mis võiks mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust.

2.   Tõendaja hindab laeva pardal kasutatava energia hulga, liigi ja heitekoefitsiendiga seotud andmete ja teabe usaldusväärsust, usutavust, täpsust ja täielikkust, eelkõige seoses

| a) | kütusekulu määramise ja asendusenergiaallikate kasutamisega reisidel ja kai ääres seismise ajal; |
| --- | --- |

a)

kütusekulu määramise ja asendusenergiaallikate kasutamisega reisidel ja kai ääres seismise ajal;

| b) | esitatud kütusekulu andmete ning sellega seotud mõõtmiste ja arvutustega; |
| --- | --- |

b)

esitatud kütusekulu andmete ning sellega seotud mõõtmiste ja arvutustega;

| c) | heitekoefitsientide valiku ja kasutamisega; |
| --- | --- |

c)

heitekoefitsientide valiku ja kasutamisega;

| d) | kaldaelektri toite kasutamise või FuelEU andmebaasis registreeritud erandite kohaldamisega kooskõlas artikli 6 lõike 9 punktiga a; |
| --- | --- |

d)

kaldaelektri toite kasutamise või FuelEU andmebaasis registreeritud erandite kohaldamisega kooskõlas artikli 6 lõike 9 punktiga a;

| e) | artikli 10 lõike 3 alusel nõutavate andmetega. |
| --- | --- |

e)

artikli 10 lõike 3 alusel nõutavate andmetega.

3.   Lõikes 2 osutatud hindamine peab põhinema järgmistel kaalutlustel:

| a) | kas esitatud andmed on kooskõlas laeva jälgimisandmetel ja omadustel (näiteks paigaldatud mootori võimsus) põhinevate hinnanguliste andmetega; |
| --- | --- |

a)

kas esitatud andmed on kooskõlas laeva jälgimisandmetel ja omadustel (näiteks paigaldatud mootori võimsus) põhinevate hinnanguliste andmetega;

| b) | kas esitatud andmed ei sisalda lahknevusi, eelkõige kui igale laevale ostetud aastast kütuse üldkogust võrreldakse reisidel kulunud summaarse kütusekuluga; |
| --- | --- |

b)

kas esitatud andmed ei sisalda lahknevusi, eelkõige kui igale laevale ostetud aastast kütuse üldkogust võrreldakse reisidel kulunud summaarse kütusekuluga;

| c) | kas andmed on kogutud kooskõlas kohaldatavate normidega ning |
| --- | --- |

c)

kas andmed on kogutud kooskõlas kohaldatavate normidega ning

| d) | kas asjaomased laevadokumendid on täielikud ja järjepidevad. |
| --- | --- |

d)

kas asjaomased laevadokumendid on täielikud ja järjepidevad.

Artikkel 13

Kontrolliga seotud menetlus

1.   Tõendaja teeb kindlaks seire ja aruandlusega seotud võimalikud riskid, võrreldes aruandes esitatud laeva pardal kasutatava energia hulka, liiki ja heitekoefitsiente hinnanguliste andmetega, mis põhinevad sellistel laeva jälgimisandmetel ja omadustel nagu paigaldatud mootori võimsus. Oluliste lahknevuste leidmise korral teeb tõendaja täiendavaid analüüse.

2.   Tõendaja teeb kindlaks eri arvutusetappidega seotud võimalikud riskid, vaadates läbi kõik asjaomase ettevõtja kasutatud andmeallikad ja meetodid.

3.   Tõendaja võtab arvesse kõiki tõhusaid riskikontrollimeetodeid, mida asjaomane ettevõtja on rakendanud, et vähendada kasutatud seiremeetodite täpsusega seotud mõõtemääramatust.

4.   Tõendaja taotlusel esitab asjaomane ettevõtja kogu lisateabe, mis võimaldab tõendajal kontrollitoiminguid teha. Kui see on vajalik esitatud andmete ja teabe usaldusväärsuse, usutavuse, täpsuse ja täielikkuse kindlakstegemiseks, teeb tõendaja kontrolliprotsessi raames täiendavaid järelevalvetoiminguid. Kahtluse korral võib tõendaja teha kontrollkäike ettevõtja valdustesse või laeva pardale. Ettevõtja võimaldab tõendajal pääseda oma valdustesse või laeva, et hõlbustada tõendaja kontrollitoiminguid.

5.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, et täpsustada käesolevas määruses osutatud kontrollitoimingute tegemist reguleerivaid norme seoses vähemalt järgmisega: tõendajate pädevus; ettevõtjate poolt tõendajatele esitatavad dokumendid; seirekava ja muudetud seirekava nõuetele vastavuse hindamine; tõendajate tehtav riskihindamine, sealhulgas järelevalvetoimingud; artikli 15 lõikes 3 osutatud FuelEU aruande kontroll; olulisuse lävi; tõendajate antud põhjendatud kindlus; väärkajastamised ja nõuetele mittevastavused; kontrolliaruande sisu; soovitused parendamiseks; valdustesse tehtavad kontrollkäigud ning ettevõtjate, tõendajate, pädevate asutuste ja komisjoni vaheline teabevahetus. Nendes rakendusaktides täpsustatud normid põhinevad artiklites 11 ja 12 ning käesolevas artiklis sätestatud kontrollipõhimõtetel, samuti asjaomastel rahvusvaheliselt heakskiidetud standarditel. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 14

Tõendajate akrediteerimine

1.   Tõendaja akrediteerib käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kontrollitoimingute jaoks riiklik akrediteerimisasutus vastavalt määrusele (EÜ) nr 765/2008. Iga aasta lõpuks esitab riiklik akrediteerimisasutus komisjonile akrediteeritud tõendajate nimekirja koos kõigi asjakohaste kontaktandmetega.

2.   Kui käesolevas määruses ei ole erisätteid tõendajate akrediteerimise kohta, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 asjaomaseid sätteid.

3.   Tõendajal peab alati olema piisavalt vahendeid ja töötajaid, et käsitleda selle laevastiku suurust, mille suhtes nad käesoleva määruse alusel kontrollitoiminguid teevad. Eelkõige peavad tõendajal alati olema piisavad eksperditeadmised, eelkõige meretranspordi valdkonnas, et täita käesolevas määruses nõutud ülesandeid. Tõendaja peab olema suuteline suunama oma vahendeid ja töötajaid kõikidesse tööpaikadesse, kui see on vajalik käesolevas määruses nõutud ülesannete täitmiseks.

4.   Pädev asutus, kes tuvastab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluva tõendaja tegevuse mittevastavuse, teatab sellest tõendaja akrediteerinud riikliku akrediteerimisasutuse liikmesriigi pädevale asutusele. Riikliku akrediteerimisasutuse liikmesriigi pädev asutus palub oma riiklikul akrediteerimisasutusel seda teavet oma järelevalvetegevuse osana arvesse võtta.

5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 28 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, kehtestades tõendajate akrediteerimise jaoks täiendavaid meetodeid ja kriteeriume vähemalt järgmise kohta: akrediteerimistaotlus käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kontrollitoimingute jaoks; tõendajate hindamine riiklike akrediteerimisasutuste poolt; riiklike akrediteerimisasutuste tehtav järelevalve, et kinnitada akrediteeringu jätkuvat kehtivust; haldusmeetmed, mis võetakse siis, kui tõendaja ei vasta käesoleva määruse nõuetele, ning nõuded riiklikele akrediteerimisasutustele, et nad oleksid pädevad akrediteerima tõendajaid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate kontrollitoimingute jaoks, sealhulgas viide harmoneeritud standarditele. Nendes rakendusaktides täpsustatud meetodid ja kriteeriumid põhinevad artiklites 11, 12 ja 13 sätestatud kontrollipõhimõtetel ning asjaomastel rahvusvaheliselt heakskiidetud standarditel.

V peatükk

Nõuetele vastavuse registreerimine, kontroll, aruandlus ja hindamine

Artikkel 15

Seire ja registreerimine

1.   Alates 1. jaanuarist 2025, pärast seda, kui tõendaja on artiklis 8 osutatud seirekava hinnanud, teevad ettevõtjad alljärgneva teabe üle seiret ja registreerivad sellise teabe asjaomase seirekava alusel iga laeva kohta, mis saabub külastatavasse sadamasse või väljub sealt, ja iga artikli 2 lõikes 1 osutatud reisi kohta:

| a) | lähtesadam ja sihtsadam koos väljumise ja saabumise kuupäeva ja ajaga ning kai ääres seismise ajaga; |
| --- | --- |

a)

lähtesadam ja sihtsadam koos väljumise ja saabumise kuupäeva ja ajaga ning kai ääres seismise ajaga;

| b) | iga laeva kohta, mille suhtes kohaldatakse artikli 6 lõiget 1, kaldaelektri toitega ühendamine ja selle kasutamine või artikli 6 lõikes 5 sätestatud erandi kohaldamine, mis on kinnitatud vastavalt artikli 6 lõike 8 punktile a, kui see on kohaldatav; |
| --- | --- |

b)

iga laeva kohta, mille suhtes kohaldatakse artikli 6 lõiget 1, kaldaelektri toitega ühendamine ja selle kasutamine või artikli 6 lõikes 5 sätestatud erandi kohaldamine, mis on kinnitatud vastavalt artikli 6 lõike 8 punktile a, kui see on kohaldatav;

| c) | iga kai ääres seismisel ja merel tarbitud kütuseliigi kogus; |
| --- | --- |

c)

iga kai ääres seismisel ja merel tarbitud kütuseliigi kogus;

| d) | kaldaelektri toite kaudu laevale tarnitud elektrienergia kogus; |
| --- | --- |

d)

kaldaelektri toite kaudu laevale tarnitud elektrienergia kogus;

| e) | iga kai ääres seismisel ja merel tarbitava kütuseliigi puhul allikast paagini heitekoefitsent, põletatud kütuse paagist pardani heitekoefitsendid ja põletamata kütuse paagist pardani heitekoefitsiendid, mis on seotud erinevate kütusetarbijatega pardal, hõlmates kõiki asjaomaseid kasvuhoonegaase; |
| --- | --- |

e)

iga kai ääres seismisel ja merel tarbitava kütuseliigi puhul allikast paagini heitekoefitsent, põletatud kütuse paagist pardani heitekoefitsendid ja põletamata kütuse paagist pardani heitekoefitsiendid, mis on seotud erinevate kütusetarbijatega pardal, hõlmates kõiki asjaomaseid kasvuhoonegaase;

| f) | kai ääres seismisel ja merel tarbitud iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus; |
| --- | --- |

f)

kai ääres seismisel ja merel tarbitud iga asendusenergiaallikast toodetud kütuseliigi kogus;

| g) | laeva jääklass, kui ettevõtja taotleb laeva jääklassi tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist IV lisas sätestatud vastavusbilansi arvutamisest, kasutades Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoni (HELCOM) soovitust 25/7 talvise navigeerimise ohutuse kohta Läänemerel, et määrata kindlaks jääklasside vaheline vastavus; |
| --- | --- |

g)

laeva jääklass, kui ettevõtja taotleb laeva jääklassi tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist IV lisas sätestatud vastavusbilansi arvutamisest, kasutades Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoni (HELCOM) soovitust 25/7 talvise navigeerimise ohutuse kohta Läänemerel, et määrata kindlaks jääklasside vaheline vastavus;

| h) | laeva jääklass, kuupäev, kellaaeg ja asukoht jääoludesse sisenemise ja sealt väljumise ajal, jääoludes navigeerimise ajal tarbitud igat liiki kütuse kogus ja läbitud vahemaa ning aruandeperioodil tehtud kõigi reiside läbitud vahemaa kokku, kui ettevõtja taotleb jääoludes navigeerimise tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist IV lisas sätestatud vastavusbilansi arvutamisest. |
| --- | --- |

h)

laeva jääklass, kuupäev, kellaaeg ja asukoht jääoludesse sisenemise ja sealt väljumise ajal, jääoludes navigeerimise ajal tarbitud igat liiki kütuse kogus ja läbitud vahemaa ning aruandeperioodil tehtud kõigi reiside läbitud vahemaa kokku, kui ettevõtja taotleb jääoludes navigeerimise tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist IV lisas sätestatud vastavusbilansi arvutamisest.

2.   Ettevõtjad registreerivad lõikes 1 loetletud teabe ja andmed aegsasti ja läbipaistvalt ning koondavad need aastate kaupa, et tõendaja saaks kontrollida käesoleva määruse täitmist.

3.   Ettevõtjad esitavad aruandeperioodi kohta tõendajale iga kontrolliperioodi 31. jaanuariks konkreetse laeva kohta koostatud aruande (edaspidi „FuelEU aruanne“), milles sisaldub kogu käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teave ning artikli 7 lõikes 4 osutatud seireandmed ja dokumendid.

4.   Laeva üleandmisel ühelt ettevõtjalt teisele

| a) | esitab üle andev ettevõtja tõendajale käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe ajaperioodi kohta, mil tema vastutas laeva käitamise eest; |
| --- | --- |

a)

esitab üle andev ettevõtja tõendajale käesoleva artikli lõikes 1 osutatud teabe ajaperioodi kohta, mil tema vastutas laeva käitamise eest;

| b) | lõpliku üleandmise päevale võimalikult lähedasel ajal ning hiljemalt ühe kuu jooksul pärast seda kontrollib tõendaja, kes tegi kõnealuse laeva puhul kontrollitoiminguid siis, kui see kuulus üle andvale ettevõtjale, punktis a osutatud teavet ning registreerib selle FuelEU andmebaasis kooskõlas artikliga 16, ning |
| --- | --- |

b)

lõpliku üleandmise päevale võimalikult lähedasel ajal ning hiljemalt ühe kuu jooksul pärast seda kontrollib tõendaja, kes tegi kõnealuse laeva puhul kontrollitoiminguid siis, kui see kuulus üle andvale ettevõtjale, punktis a osutatud teavet ning registreerib selle FuelEU andmebaasis kooskõlas artikliga 16, ning

| c) | ilma et see piiraks punktide a ja b kohaldamist, vastutab ettevõtja, kes vastutab laeva käitamise eest aruandeperioodi 31. detsembril, selle eest, et laev vastab artiklites 4 ja 6 sätestatud nõuetele kogu aruandeperioodi jooksul, mil toimus üleandmine või mitu üleandmist. |
| --- | --- |

c)

ilma et see piiraks punktide a ja b kohaldamist, vastutab ettevõtja, kes vastutab laeva käitamise eest aruandeperioodi 31. detsembril, selle eest, et laev vastab artiklites 4 ja 6 sätestatud nõuetele kogu aruandeperioodi jooksul, mil toimus üleandmine või mitu üleandmist.

Artikkel 16

Kontroll ja arvutamine

1.   Pärast artiklites 11, 12 ja 13 sätestatud kontrolli hindab tõendaja FuelEU aruande kvaliteeti, terviklikkust ja täpsust. Selleks kasutab tõendaja FuelEU andmebaasis sisalduvat teavet, sealhulgas teavet, mis on esitatud sadamakülastuste kohta kooskõlas artikliga 6.

2.   Kui tõendaja järeldab lõikes 1 osutatud kontrollis tehtava hindamise käigus põhjendatud kindlusega, et FuelEU aruanne ei sisalda sisulisi väärkajastamisi ega nõuetele mittevastavusi, väljastab tõendaja asjaomasele ettevõtjale kontrolliaruande, milles märgitakse, et FuelEU aruanne vastab käesolevale määrusele. Kontrolliaruandes kirjeldatakse kõiki tõendaja tehtud tööga seotud üksikasju.

3.   Kui kontrollis tehtava hindamise käigus tuvastatakse väärkajastamisi või käesolevale määrusele mittevastavusi, teavitab tõendaja sellest aegsasti asjaomast ettevõtjat. Ettevõtja parandab väärkajastamised või nõuetele mittevastavused põhjendamatu viivituseta, et kontrolli saaks õigeks ajaks lõpule viia, ning esitab tõendajale muudetud FuelEU aruande ja muu teabe, mida oli vaja tuvastatud väärkajastamise või nõuetele mittevastavuse parandamiseks. Tõendaja märgib oma kontrolliaruandes, kas muudetud FuelEU aruanne on käesoleva määrusega kooskõlas. Kui teada antud väärkajastamisi või nõuetele mittevastavusi ei ole parandatud, esitab tõendaja ettevõtjale kontrolliaruande, milles märgitakse, et FuelEU aruanne ei ole käesoleva määrusega kooskõlas.

4.   Käesoleva määrusega kooskõlas oleva FuelEU aruande põhjal arvutab tõendaja järgmise:

| a) | I lisas esitatud meetodil asjaomase laeva pardal kasutatava energia aasta keskmine kasvuhoonegaaside heitemahukus; |
| --- | --- |

a)

I lisas esitatud meetodil asjaomase laeva pardal kasutatava energia aasta keskmine kasvuhoonegaaside heitemahukus;

| b) | laeva vastavusbilanss IV lisa A osas esitatud valemi abil; |
| --- | --- |

b)

laeva vastavusbilanss IV lisa A osas esitatud valemi abil;

| c) | laeva nõuetele mittevastavate sadamakülastuste arv eelmisel aruandeperioodil, sealhulgas kai äärde sildumise aeg, ja kui see on kooskõlas artikli 6 lõikega 9 kohaldatav, ankrualal viibitud aeg artiklis 6 sätestatud nõuetele mittevastavate sadamakülastuste puhul; |
| --- | --- |

c)

laeva nõuetele mittevastavate sadamakülastuste arv eelmisel aruandeperioodil, sealhulgas kai äärde sildumise aeg, ja kui see on kooskõlas artikli 6 lõikega 9 kohaldatav, ankrualal viibitud aeg artiklis 6 sätestatud nõuetele mittevastavate sadamakülastuste puhul;

| d) | laeva pardal kasutatava energia aastane energiakogus, välja arvatud kaldaelektri toite kaudu saadud energia; |
| --- | --- |

d)

laeva pardal kasutatava energia aastane energiakogus, välja arvatud kaldaelektri toite kaudu saadud energia;

| e) | muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütustest laeva pardal kasutatava energia aastane energiakogus. |
| --- | --- |

e)

muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütustest laeva pardal kasutatava energia aastane energiakogus.

5.   Tõendaja esitab kontrolliperioodi 31. märtsiks ettevõtjale lõikes 4 osutatud teabe ja registreerib FuelEU andmebaasis käesoleva määrusega kooskõlas oleva FuelEU aruande, kontrolliaruande ja lõikes 4 osutatud teabe.

Kogu FuelEU andmebaasis registreeritud teave on haldavale riigile kättesaadav.

Artikkel 17

Pädeva asutuse tehtavad täiendavad järelevalvetoimingud

1.   Ettevõtjaga seotud haldava riigi pädev asutus võib igal ajal seoses kahe eelmise aruandeperioodiga teha järgmisi täiendavaid järelevalvetoiminguid ettevõtja laevade suhtes:

| a) | vastavalt artiklitele 15 ja 16 koostatud käesoleva määrusega kooskõlas olev FuelEU aruanne; |
| --- | --- |

a)

vastavalt artiklitele 15 ja 16 koostatud käesoleva määrusega kooskõlas olev FuelEU aruanne;

| b) | vastavalt artiklile 16 koostatud kontrolliaruanne; |
| --- | --- |

b)

vastavalt artiklile 16 koostatud kontrolliaruanne;

| c) | tõendaja poolt kooskõlas artikli 16 lõikega 4 tehtud arvutused. |
| --- | --- |

c)

tõendaja poolt kooskõlas artikli 16 lõikega 4 tehtud arvutused.

2.   Lõikes 1 osutatud pädeva asutuse taotlusel esitab ettevõtja kogu vajaliku teabe ja dokumendid, mis võimaldavad pädeval asutusel teha täiendavaid järelevalvetoiminguid, ning annab juurdepääsu ettevõtja valdustele või laevale, et selliseid toiminguid hõlbustada.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädev asutus väljastab täiendavate järelevalvetoimingute aruande, mis kohaldataval juhul sisaldab artikli 17 lõike 1 punkti c kohaldamisel tehtud ajakohastatud arvutusi, nõuetele vastavuse ülejäägi või nõuetele vastavuse eelneva ülejäägi ajakohastatud summat ja FuelEU sanktsiooni ajakohastatud summat.

4.   Kui käesoleva artikli lõikes 3 osutatud täiendavate järelevalvetoimingute aruande raames tuvastatakse väärkajastamisi, nõuetele mittevastavusi või valesid arvutusi, mis põhjustavad artiklis 4 või 6 sätestatud nõuetele mittevastavuse ja sellest tulenevalt FuelEU sanktsiooni või juba tasutud FuelEU sanktsiooni summa muutmise, teatab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud pädev asutus asjaomasele ettevõtjale FuelEU sanktsiooni või muudetud FuelEU sanktsiooni summa. Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja, kes vastutab laeva eest ajavahemikul, mille suhtes kohaldatakse täiendavaid järelevalvetoiminguid, tasub ühe kuu jooksul pärast asjaomasest sanktsioonist teatamist FuelEU sanktsiooniga või muudetud FuelEU sanktsiooniga võrdse summa artiklis 23 sätestatud korras.

5.   Lõikes 1 osutatud pädev asutus eemaldab viivitamata FuelEU andmebaasist sellise laeva FuelEU vastavustunnistuse, mille puhul asjaomane ettevõtja ei ole lõikes 4 osutatud FuelEU sanktsiooni summasid õigeks ajaks tasunud, ning teatab sellest eemaldamisest aegsasti asjaomasele ettevõtjale. Ta väljastab asjaomase FuelEU vastavustunnistuse uuesti ainult siis, kui FuelEU sanktsiooniga võrdne summa on makstud, tingimusel et ettevõtja täidab muid käesolevas määruses FuelEU vastavustunnistuse omamiseks sätestatud tingimusi.

6.   Lõiget 5 ei kohaldata laeva suhtes, mis on üle antud muule ettevõtjale kui see, kes vastutas laeva käitamise eest ajavahemikul, mille suhtes tehakse täiendavaid järelevalvetoiminguid.

7.   Asjaomaste toimingute tegijad, aruande koostajad ja makse tegijad registreerivad käesolevas artiklis osutatud toimingud, lõikes 3 osutatud täiendavate järelevalvetoimingute aruande ja FuelEU sanktsiooni summade maksetõendid viivitamata FuelEU andmebaasis.

Artikkel 18

Toetavad vahendid ja suunised

Komisjon töötab välja asjakohased seirevahendid ning suunised ja riskipõhised sihipärased vahendid, et hõlbustada ja kooskõlastada käesoleva määrusega seotud kontrolli- ja täitmise tagamise toiminguid. Võimaluse korral tehakse sellised suunised ja vahendid kättesaadavaks liikmesriikidele, tõendajatele ja riiklikele akrediteerimisasutustele, et jagada teavet ning tagada paremini käesoleva määruse tõhus täitmine.

Artikkel 19

FuelEU andmebaas ja aruandlus

1.   Komisjon töötab välja käesolevale määrusele vastavuse seire elektroonilise andmebaasi (edaspidi „FuelEU andmebaas“) ning tagab selle toimimise ja ajakohastamise. FuelEU andmebaasi kasutatakse selleks, et dokumenteerida kontrollitoimingud, laevade vastavusbilanss, sealhulgas artiklites 20 ja 21 sätestatud paindlikkusmehhanismide kasutamine, artikli 6 lõikes 5 sätestatud erandite kohaldamine, artikli 23 alusel määratud FuelEU sanktsiooni summade tasumisega seotud meetmed ning FuelEU vastavustunnistuse väljastamine. Andmebaas on kättesaadav ettevõtjatele, tõendajatele, pädevatele asutustele ja kõigile nõuetekohaselt volitatud üksustele, riiklikele akrediteerimisasutustele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (24) loodud Euroopa Meresõiduohutuse Ametile ja komisjonile, koos asjakohaste juurdepääsuõiguste ja funktsioonidega, mis vastavad nende kohustustele käesoleva määruse rakendamisel.

2.   Kõigist FuelEU andmebaasis registreeritud või muudetud üksikasjadest teavitatakse üksusi, kellele need on kättesaadavad.

3.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse normid FuelEU andmebaasile juurdepääsu õiguste kohta ning FuelEU andmebaasi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, sealhulgas teavitamise reeglite ja filtreerimise kohta. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 20

Nõuetele vastavuse ülejäägi ülekandmine ja laenamine aruandeperioodide vahel

1.   Kooskõlas artikli 16 lõikega 4 tehtud arvutuste põhjal võib ettevõtja juhul, kui laeval on aruandeperioodil artikli 4 lõikes 2 osutatud kasvuhoonegaaside heitemahukuse nõuetele vastavuse ülejääk, või kui see on kohaldatav, artikli 5 lõikes 3 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi nõuetele vastavuse ülejääk, kanda selle sama laeva vastavusbilanssi järgmiseks aruandeperioodiks. Pärast tõendaja heakskiitu registreerib ettevõtja nõuetele vastavuse ülejäägi järgmisele aruandeperioodile ülekandmise FuelEU andmebaasis. Pärast FuelEU vastavustunnistuse väljastamist ei tohi ettevõtja nõuetele vastavuse ülejääki enam üle kanda.

2.   Kooskõlas artikli 16 lõikega 4 tehtud arvutuste põhjal võib ettevõtja juhul, kui laeval on aruandeperioodil nõuetele vastavuse puudujääk, laenata vastava koguse nõuetele vastavuse eelnevat ülejääki järgmise aruandlusperioodi nõuetele vastavusest. Asjaomane nõuetele vastavuse eelnev ülejääk lisatakse aruandeperioodil laeva vastavusbilanssi ning nõuetele vastavuse eelnev ülejääk, mis on korrutatud 1,1ga, arvatakse maha sama laeva järgmise aruandeperioodi vastavusbilansist. Nõuetele vastavuse eelnevat ülejääki ei tohi laenata

| a) | koguse puhul, mis ületab artikli 4 lõikes 2 sätestatud piirmäära rohkem kui 2 %, korrutatuna laeva energiakuluga, mis on arvutatud kooskõlas I lisaga; |
| --- | --- |

a)

koguse puhul, mis ületab artikli 4 lõikes 2 sätestatud piirmäära rohkem kui 2 %, korrutatuna laeva energiakuluga, mis on arvutatud kooskõlas I lisaga;

| b) | kahel järjestikusel aruandeperioodil. |
| --- | --- |

b)

kahel järjestikusel aruandeperioodil.

3.   Kontrolliperioodi 30. aprilliks registreerib ettevõtja pärast tõendaja heakskiitu nõuetele vastavuse eelneva ülejäägi FuelEU andmebaasis.

4.   Kui laeval ei ole aruandeperioodil liidus sadamakülastusi ja kui laev on eelmisel aruandeperioodil laenanud nõuetele vastavuse eelneva ülejäägi, teatab haldava riigi pädev asutus asjaomasele ettevõtjale kontrolliperioodi 1. juuniks artikli 23 lõikes 2 osutatud FuelEU sanktsiooni summa, mida esialgu välditi kõnealuse nõuetele vastavuse eelneva ülejäägi laenamisega ja mis on korrutatud 1,1ga.

Artikkel 21

Vastavusbilansside ühendamine

1.   Kahe või enama laeva artikli 4 lõikes 2 osutatud kasvuhoonegaaside heitemahukuse vastavusbilansi, ja kui see on kohaldatav, artikli 5 lõikes 3 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi vastavusbilansi, mis on arvutatud kooskõlas artikli 16 lõikega 4, võib artiklis 4, ja kui see on kohaldatav, artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuete täitmise eesmärgil ühendada. Laeva vastavusbilanssi ei või sama aruandeperioodi jooksul lisada rohkem kui ühte kogumisse.

Kasvuhoonegaaside heitemahukuse eesmärgi ja muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi puhul võib kasutada kahte eraldi kogumit.

2.   Ettevõtja registreerib FuelEU andmebaasis oma kavatsuse lisada laeva vastavusbilanss kogumisse, laevade kogumi vastavusbilansi jaotuse laevade vahel ning selle jaotuse kontrollimiseks valitud tõendaja.

3.   Kui kogumisse kuuluvad laevad on kahe või enama ettevõtja kontrolli all, peavad kõik asjaomased ettevõtjad FuelEU andmebaasis heaks kiitma FuelEU andmebaasis registreeritud teabe, mis hõlmab laevade kogumi vastavusbilansi jaotust kogumisse kuuluvate laevade vahel ja seda, milline tõendaja on valitud kontrollima kogumisse kuuluvate laevade vastavusbilansi jaotust laevade vahel.

4.   Kogum on kehtiv ainult juhul, kui laevade kogumi vastavusbilanss on positiivne, kui kooskõlas artikli 16 lõikega 4 arvutatud nõuetele vastavuse puudujäägiga laevadel ei ole pärast kogumisse koondatud nõuetele vastavuse jaotamist suuremat nõuetele vastavuse puudujääki ning kui kooskõlas artikli 16 lõikega 4 arvutatud nõuetele vastavuse ülejäägiga laevadel ei ole pärast kogumisse koondatud nõuetele vastavuse jaotamist nõuetele vastavuse puudujääki.

5.   Laeva ei lisata kogumisse, kui see ei täida artiklis 24 sätestatud kohustust.

6.   Kui laevade kogumi vastavusbilansi tulemuseks konkreetse laeva puhul on nõuetele vastavuse ülejääk, kohaldatakse artikli 20 lõiget 1.

7.   Kogumisse kuuluva laeva suhtes ei kohaldata artikli 20 lõiget 2.

8.   Valitud tõendaja registreerib kontrolliperioodi 30. aprilliks FuelEU andmebaasis kogumi lõpliku koosseisu ja igale konkreetsele laevale kogumi vastavusbilansist jaotatud osa.

Artikkel 22

FuelEU vastavustunnistus

1.   Tõendaja väljastab kontrolliperioodi 30. juuniks asjaomasele laevale FuelEU vastavustunnistuse tingimusel, et laeval ei ole nõuetele vastavuse puudujääki pärast artiklite 20 ja 21 kohaldamist ega nõuetele mittevastavaid sadamakülastusi ning et laev täidab artiklis 24 sätestatud kohustust.

2.   Kui tasuda tuleb artikli 23 lõikes 2 või 5 osutatud FuelEU sanktsiooni summasid, väljastab haldava riigi pädev asutus kontrolliperioodi 30. juuniks asjaomasele laevale FuelEU vastavustunnistuse tingimusel, et FuelEU sanktsiooniga võrdne summa on tasutud.

3.   FuelEU vastavustunnistus sisaldab järgmist teavet:

| a) | laeva identifitseerimisandmed (nimi, IMO identifitseerimisnumber ja registreerimis- või kodusadam); |
| --- | --- |

a)

laeva identifitseerimisandmed (nimi, IMO identifitseerimisnumber ja registreerimis- või kodusadam);

| b) | laevaomaniku nimi, aadress ja peamine tegevuskoht; |
| --- | --- |

b)

laevaomaniku nimi, aadress ja peamine tegevuskoht;

| c) | tõendaja identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

c)

tõendaja identifitseerimisandmed;

| d) | vastavustunnistuse väljastamise kuupäev, kehtivusaeg ja käsitletud aruandeperiood. |
| --- | --- |

d)

vastavustunnistuse väljastamise kuupäev, kehtivusaeg ja käsitletud aruandeperiood.

4.   FuelEU vastavustunnistus kehtib 18 kuud pärast aruandeperioodi lõppu või kuni uue FuelEU vastavustunnistuse väljastamiseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

5.   Tõendaja, või kui see on kohaldatav, haldava riigi pädev asutus registreerib väljastatud FuelEU vastavustunnistuse viivitamata FuelEU andmebaasis.

6.   Komisjon võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse FuelEU vastavustunnistuse näidised, sealhulgas elektroonilised vormid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 29 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusega.

Artikkel 23

FuelEU sanktsioonid

1.   Enne kontrolliperioodi 1. maid registreerib tõendaja kooskõlas artikli 16 lõikega 4 tehtud arvutuste põhjal ja pärast artiklite 20 ja 21 võimalikku kohaldamist FuelEU andmebaasis artikli 4 lõikes 2 osutatud laeva kasvuhoonegaaside heitemahukuse kontrollitud vastavusbilansi, ning kui see on kohaldatav, artikli 5 lõikes 3 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi vastavusbilansi.

Kui laeval on artikli 5 lõikes 3 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgi osas nõuetele vastavuse puudujääk, arvutatakse FuelEU sanktsioon vastavalt IV lisa B osas esitatud valemile.

2.   Ettevõtjaga seotud haldav riik tagab, et ettevõtja iga laeva puhul, millel on kontrolliperioodi 1. juunil nõuetele vastavuse puudujääk seoses artikli 4 lõikes 2 osutatud kasvuhoonegaaside heitemahukusega, või kui see on kohaldatav, artikli 5 lõikes 3 osutatud muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste alleesmärgiga, tasub ettevõtja pärast pädeva asutuse poolset võimalikku kinnitust kontrolliperioodi 30. juuniks summa, mis on võrdne IV lisa B osas esitatud valemite kohaldamisest tuleneva FuelEU sanktsiooniga. Kui laeval on nõuetele vastavuse puudujääk kahel järjestikusel aruandeperioodil või kauem, korrutatakse see summa 1 + (n –1)/10ga, mille puhul n on nende järjestikuste aruandeperioodide arv, mille eest ettevõtja suhtes kohaldatakse konkreetse laeva puhul FuelEU sanktsiooni.

3.   Ettevõtjaga seotud haldav riik tagab, et ettevõtja iga laeva puhul, mis on artikli 20 lõikes 4 osutatud olukorras, tasub ettevõtja kontrolliperioodi 30. juuniks summa, mis on võrdne FuelEU sanktsiooniga, millest on nimetatud lõike kohaselt teavitatud.

4.   Kui see on kohaldatav, registreerib tõendaja enne kontrolliperioodi 1. maid kooskõlas artikli 16 lõikega 4 tehtud arvutuste alusel, FuelEU andmebaasis nende tundide koguarvu, mille jooksul laev on sildunud kai äärde artiklis 6 sätestatud nõudeid rikkudes.

5.   Ettevõtjaga seotud haldav riik tagab, et pärast pädeva asutuse poolset võimalikku kinnitust tasub ettevõtja iga oma laeva kohta, mis on teinud vähemalt ühe nõuetele mittevastava sadamakülastuse, kontrolliperioodi 30. juuniks summa, mis on võrdne FuelEU sanktsiooniga ja mis saadakse, kui 1,5 eurot korrutatakse kai ääres seisva laeva kindlakstehtud elektrienergia kogunõudlusega ja nende tundide koguarvuga, ümardatuna lähima täisarvuni, mille jooksul laev seisis kai ääres artiklis 6 sätestatud nõudeid rikkudes.

6.   Liikmesriigid kehtestavad riiklikul tasandil vajaliku õigus- ja haldusraamistiku, et tagada FuelEU sanktsioonide määramise, summade tasumise ja sissenõudmisega seotud kohustuste täitmine.

7.   Asjaomaste toimingute ja makse tegijad registreerivad käesolevas artiklis osutatud toimingud ja FuelEU sanktsiooni summade maksetõendid viivitamata FuelEU andmebaasis.

8.   Ettevõtja jääb FuelEU sanktsiooni summade tasumise eest vastutavaks, ilma et see piiraks tema võimalust sõlmida laeva reederitega lepinguid, milles nähakse ette reederite kohustus hüvitada ettevõtjale FuelEU sanktsiooni summad, mis ettevõtja on tasunud, kui vastutus kütuse ostmise või laeva käitamise eest lasub reederil. Käesoleva lõike kohaldamisel mõistetakse laeva käitamise all veetava lasti, marsruudi ja laeva kiiruse kindlaksmääramist.

9.   Ettevõtja jääb FuelEU sanktsiooni summade tasumise eest vastutavaks, ilma et see piiraks tema võimalust sõlmida kütusetarnijatega lepinguid, milles nähakse ette kütusetarnijate kohustus FuelEU sanktsiooni summad ettevõtjale hüvitada.

10.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 28 vastu delegeeritud õigusakte IV lisa muutmiseks, et kohandada nimetatud lisa B osa tabeli lahtris 7, ja kui see on kohaldatav, lahtris 14 märgitud koefitsienti, mida on kasutatud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valemis, võttes arvesse energiakulude arengut, ning selleks, et muuta käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud korrutustegurit, mis põhineb liidu elektrienergia keskmiste kulude indekseerimisel.

11.   Liikmesriigid püüavad tagada, et FuelEU sanktsioonidest saadud tulu või selle tulu rahalise väärtusega samaväärset summat kasutatakse selleks, et toetada taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste kiiret kasutuselevõttu ja kasutamist merendussektoris, soodustades suurema koguse taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste tootmist merendussektori jaoks, hõlbustades sobivate punkerdamisrajatiste või kaldaelektri toite taristu ehitamist sadamates ning toetades kõige uuenduslikumate tehnoloogiate väljatöötamist, katsetamist ja kasutuselevõttu laevastikus, et saavutada heite märkimisväärne vähendamine.

30. juuniks 2030 ja seejärel iga viie aasta tagant avaldavad liikmesriigid aruande FuelEU sanktsioonidest saadud tulu kasutamise kohta iga sellise aruande esitamise aastale eelnenud viieaastasel ajavahemikul, sealhulgas teabe kasusaajate kohta ja esimeses lõigus loetletud eesmärkidega seotud kulude taseme.

Artikkel 24

Kehtiva FuelEU vastavustunnistuse omamise kohustus

1.   Kontrolliperioodi 30. juuniks peab liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvat sadamat külastavatel laevadel, mis saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvasse sadamasse, seisavad seal või lahkuvad sealt või mis on vastaval kontrolliperioodil teinud reise, olema kehtiv FuelEU vastavustunnistus.

2.   Asjaomasele laevale kooskõlas artikliga 22 väljastatud FuelEU vastavustunnistus tõendab vastavust käesolevale määrusele.

Artikkel 25

Täitmise tagamine

1.   Liikmesriigid kehtestavad käesoleva määruse rikkumise korral kohaldatavad karistusnormid ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nimetatud normidest ja meetmetest ning teavitavad teda viivitamata nende hilisematest muudatustest.

2.   Iga liikmesriik tagab, et tema jurisdiktsiooni alla kuuluvas sadamas viibiva laeva kontrollimine kooskõlas direktiiviga 2009/16/EÜ hõlmab selle kontrollimist, kas laeval on kehtiv FuelEU vastavustunnistus.

3.   Kui laev ei täida artiklis 24 sätestatud kohustust kahel või enamal järjestikusel aruandeperioodil ja kui muud täitmise tagamise meetmed ei ole käesoleva määruse nõuete täitmist taganud, võib külastatava sadama liikmesriigi pädev asutus laeva puhul, mis ei sõida selle liikmesriigi lipu all, ja pärast asjaomasele ettevõtjale märkuste esitamiseks võimaluse andmist teha väljasaatmiskorralduse. Kui külastatava sadama liikmesriigi pädev asutus otsustab teha väljasaatmiskorralduse, teavitab ta sellest FuelEU andmebaasi kaudu komisjoni, teisi liikmesriike ja asjaomast lipuriiki. Ükski liikmesriik, välja arvatud liikmesriik, kelle lipu all laev sõidab, ei luba väljasaatmiskorralduse saanud laeval siseneda oma sadamatesse, kuni ettevõtja täidab oma kohustused. Kui laev, mis ei ole artiklis 24 sätestatud kohustust täitnud kahel või enamal järjestikusel aruandeperioodil, siseneb mõnda selle liikmesriigi sadamasse, mille lipu all ta sõidab, annab asjaomane liikmesriik sel ajal, kui kõnealune laev asub ühes tema sadamas, pärast asjaomasele ettevõtjale märkuste esitamiseks võimaluse andmist korralduse laeva kinnipidamiseks, kuni ettevõtja täidab oma kohustused.

4.   Asjaomane ettevõtja kinnitab kehtiva FuelEU vastavustunnistuse omamise kohustuse täitmist, teatades kehtivast FuelEU vastavustunnistusest väljasaatmiskorralduse teinud pädevale riiklikule asutusele. Käesolev lõige ei piira merehädas olevate laevade suhtes rakendatavate rahvusvahelise õiguse sätete kohaldamist.

5.   Liikmesriikide määratud karistustest konkreetse laeva suhtes teatatakse komisjonile, teistele liikmesriikidele ja asjaomasele lipuriigile FuelEU andmebaasi kaudu.

Artikkel 26

Õigus läbivaatamisele

1.   Ettevõtjatel on õigus taotleda neile käesoleva määruse alusel tõendaja poolt esitatud arvutuste ja meetmete, sealhulgas kooskõlas artikli 22 lõikega 1 FuelEU vastavustunnistuse väljastamisest keeldumise läbivaatamist.

Läbivaatamistaotlus esitatakse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus tõendaja on akrediteeritud, ühe kuu jooksul pärast seda, kui tõendaja on arvutuse tulemusest või meetmest teatanud.

2.   Liikmesriigi pädeva asutuse poolt käesoleva määruse alusel tehtud otsused vaadatakse läbi kõnealuse pädeva asutuse liikmesriigi kohtus.

Artikkel 27

Pädevad asutused

Liikmesriigid määravad ühe või mitu pädevat asutust, kes vastutavad käesoleva määruse kohaldamise ja täitmise tagamise eest (edaspidi „pädevad asutused“), ning edastavad nende nimed ja kontaktandmed komisjonile. Komisjon avaldab pädevate asutuste nimekirja oma veebisaidil.

VI peatükk

Delegeeritud volitused, rakendamisvolitused ja lõppsätted

Artikkel 28

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 4 lõikes 4, artikli 5 lõikes 7, artikli 6 lõikes 6, artikli 14 lõikes 5 ja artikli 23 lõikes 10 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 12. oktoobrist 2023.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4 lõikes 4, artikli 5 lõikes 7, artikli 6 lõikes 6, artikli 14 lõikes 5 ja artikli 23 lõikes 10 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 4 lõike 4, artikli 5 lõikes 7, artikli 6 lõikes 6, artikli 14 lõike 5 ja artikli 23 lõike 10 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 29

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS), mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 (25). Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 4.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 30

Aruanded ja läbivaatamine

1.   Hiljemalt 23. septembriks 2024 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles uuritakse käesoleva määruse ja määruse (EL) 2015/757 või muude asjaomase valdkonna õigusaktide vastastikust mõju ja ühtlustamist. Asjakohasel juhul võib selle aruandega koos esitada seadusandliku ettepaneku.

2.   31. detsembriks 2027 ja seejärel hiljemalt iga viie aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse toimimise hindamise tulemuste kohta, milles muu hulgas käsitletakse turumoonutuste või sadamatest kõrvalehoidmise võimalikku mõju, meretranspordis kasutatava heitevaba tehnoloogia ja selle turu arengut, taastuvkütuste ja vähese süsinikuheitega kütuste ning kaldaelektri toite (sealhulgas ankrualadel) tehnoloogia ja turu arengut, FuelEU sanktsioonidest saadava tulu kasutamist ning käesoleva määruse mõju liidu merendussektori konkurentsivõimele.

Aruandes võtab komisjon muu hulgas arvesse järgmist:

| a) | käesoleva määruse sisuline ja geograafiline kohaldamisala seoses artikli 2 lõikes 1 osutatud kogumahutavuse künnise alandamisega või artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate laevade poolt kasutatud energia osakaalu suurendamisega; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse sisuline ja geograafiline kohaldamisala seoses artikli 2 lõikes 1 osutatud kogumahutavuse künnise alandamisega või artikli 2 lõike 1 punktis d osutatud kolmandatesse riikidesse suunduvate ja sealt saabuvate laevade poolt kasutatud energia osakaalu suurendamisega;

| b) | artikli 4 lõikes 2 osutatud piirmäär, et saavutada määruses (EL) 2021/1119 sätestatud eesmärgid; |
| --- | --- |

b)

artikli 4 lõikes 2 osutatud piirmäär, et saavutada määruses (EL) 2021/1119 sätestatud eesmärgid;

| c) | laevatüübid ja laevade suurused, mille suhtes kohaldatakse artikli 6 lõiget 1, ning artikli 6 lõikes 1 osutatud kohustuste laiendamine ankrualal viibivatele laevadele; |
| --- | --- |

c)

laevatüübid ja laevade suurused, mille suhtes kohaldatakse artikli 6 lõiget 1, ning artikli 6 lõikes 1 osutatud kohustuste laiendamine ankrualal viibivatele laevadele;

| d) | artikli 6 lõikes 5 ette nähtud erandid; |
| --- | --- |

d)

artikli 6 lõikes 5 ette nähtud erandid;

| e) | kaldaelektri toite kaudu tarnitud elektrienergia arvestamine I lisas ning selle elektrienergiaga seotud allikast paagini heitekoefitsent, mis on kindlaks määratud II lisas; |
| --- | --- |

e)

kaldaelektri toite kaudu tarnitud elektrienergia arvestamine I lisas ning selle elektrienergiaga seotud allikast paagini heitekoefitsent, mis on kindlaks määratud II lisas;

| f) | võimalus lisada käesoleva määruse kohaldamisalasse erimehhanisme selliste kõige säästvamate ja uuenduslikumate kütusetehnoloogiate jaoks, millel on märkimisväärne süsinikuheite vähendamise potentsiaal, et luua selge ja prognoositav õigusraamistik ning soodustada selliste kütusetehnoloogiate turu arengut ja nende kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

f)

võimalus lisada käesoleva määruse kohaldamisalasse erimehhanisme selliste kõige säästvamate ja uuenduslikumate kütusetehnoloogiate jaoks, millel on märkimisväärne süsinikuheite vähendamise potentsiaal, et luua selge ja prognoositav õigusraamistik ning soodustada selliste kütusetehnoloogiate turu arengut ja nende kasutuselevõttu;

| g) | vastavusbilansi arvutamine laevade puhul, mis taotlevad IV ja V lisas sätestatud jääoludes navigeerimise tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist, ning nende sätete kehtivuse võimalik pikendamine pärast 31. detsembrit 2034; |
| --- | --- |

g)

vastavusbilansi arvutamine laevade puhul, mis taotlevad IV ja V lisas sätestatud jääoludes navigeerimise tõttu kasutatava lisaenergia väljaarvamist, ning nende sätete kehtivuse võimalik pikendamine pärast 31. detsembrit 2034;

| h) | võimalus lisada I lisas sätestatud pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamisse tuuleenergia, tingimusel et on olemas kontrollitav meetod tuuleenergia seireks ja arvestamiseks; |
| --- | --- |

h)

võimalus lisada I lisas sätestatud pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse arvutamisse tuuleenergia, tingimusel et on olemas kontrollitav meetod tuuleenergia seireks ja arvestamiseks;

| i) | võimalus lisada I ja IV lisas sätestatud pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja vastavusbilansi arvutamisse uusi kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnoloogiaid, nagu süsiniku kogumine pardal, tingimusel et on olemas kontrollitav meetod kogutud süsiniku seireks ja arvestamiseks; |
| --- | --- |

i)

võimalus lisada I ja IV lisas sätestatud pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse ja vastavusbilansi arvutamisse uusi kasvuhoonegaaside heite vähendamise tehnoloogiaid, nagu süsiniku kogumine pardal, tingimusel et on olemas kontrollitav meetod kogutud süsiniku seireks ja arvestamiseks;

| j) | võimalus lisada käesolevasse määrusesse täiendavaid üksikasju, eelkõige musta süsiniku heitkogused; |
| --- | --- |

j)

võimalus lisada käesolevasse määrusesse täiendavaid üksikasju, eelkõige musta süsiniku heitkogused;

| k) | vajadus meetmete järele, et tegeleda ettevõtjate katsetega hoida käesolevas määruses sätestatud nõuetest kõrvale. |
| --- | --- |

k)

vajadus meetmete järele, et tegeleda ettevõtjate katsetega hoida käesolevas määruses sätestatud nõuetest kõrvale.

Asjakohasel juhul kaalub komisjon, kas lisada aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

3.   Komisjon lisab lõikes 2 ette nähtud aruandesse hinnangu käesoleva määruse sotsiaalse mõju kohta merendussektorile, sealhulgas selle tööjõule.

4.   Lõikes 2 osutatud aruande koostamisel kaalub komisjon seda, mil määral on käesoleva määruse rakendamine täitnud oma eesmärgid ja mil määral on see mõjutanud merendussektori konkurentsivõimet. Komisjon kaalub aruandes ka käesoleva määruse koostoimet muude asjakohaste liidu õigusaktidega ning teeb kindlaks need käesoleva määruse sätted, mida saaks ajakohastada ja lihtsustada, samuti tegevuse ja meetmed, mida on ellu viidud ja võetud või võidakse ellu viia ja võtta, et vähendada kogukulude survet merendussektorile. Osana komisjoni analüüsist käesoleva määruse tõhususe kohta sisaldab aruanne ka hinnangut koormuse kohta, mida käesolev määrus ettevõtjatele põhjustab.

Asjakohasel juhul kaalub komisjon, kas lisada aruandele ettepanek käesoleva määruse muutmiseks, võttes arvesse esimeses lõigus osutatud aruande järeldusi.

5.   Kui IMO võtab vastu üleilmse kütuste kasvuhoonegaaside standardi või üleilmsed laevade pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse piirmäärad, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule viivitamata aruande. Aruandes analüüsib komisjon kõnealuse üleilmse meetme kaugelevaatavust, pidades silmas Pariisi kokkuleppe eesmärke ja selle üldist keskkonnaalast terviklikkust. Samuti analüüsib komisjon kõiki küsimusi, mis on seotud käesoleva määruse ja kõnealuse üleilmse meetme võimaliku koostoime või omavahelise vastavusseviimisega, sealhulgas vajadust vältida meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heite dubleerivat reguleerimist liidu ja rahvusvahelisel tasandil.

Asjakohasel juhul võib aruandele lisada seadusandliku ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks kooskõlas liidu poolt kogu majanduse kasvuhoonegaaside heitega seoses võetud kohustustega ning eesmärgiga säilitada liidu kliimameetmete keskkonnaalane terviklikkus ja tulemuslikkus.

6.   Komisjon jälgib käesoleva määruse rakendamist seoses meretranspordiga, eelkõige nõuetest kõrvalehoidmise tuvastamiseks, et ennetada sellist tegevust varajases etapis ning muu hulgas seosesäärepoolseimate piirkondadega.

Jälgimise tulemusi kajastatakse direktiivi 2003/87/EÜ artikli 3gg lõikes 3 osutatud iga kahe aasta tagant esitatavas aruandes.

Artikkel 31

Direktiivi 2009/16/EÜ muutmine

Direktiivi 2009/16/EÜ IV lisas sätestatud loetelusse lisatakse järgmine punkt:

| „51. | FuelEU vastavustunnistus, mis on väljastatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2023/1805 (*1). |
| --- | --- |

„51.

FuelEU vastavustunnistus, mis on väljastatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2023/1805 (*1).

*1

Artikkel 32

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2025, välja arvatud artiklid 8 ja 9, mida kohaldatakse alates 31. augustist 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 13. september 2023

Euroopa Parlamendi nimel

president

R. METSOLA

Nõukogu nimel

eesistuja

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  ELT C 152, 6.4.2022, lk 145.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. juuli 2023. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. juuli 2023. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Komisjon, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, Addamo, A., Calvo Santos, A., Guillén, J., et al., „The EU blue economy report 2022“ (ELi sinise majanduse 2022. aasta aruande), Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2022, https://data.europa.eu/doi/10.2771/793264.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

4

(5)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2023. aasta määrus (EL) 2023/1804, milles käsitletakse alternatiivkütuste taristu kasutuselevõttu ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2014/94/EL (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. mai 2023. aasta direktiiv (EL) 2023/959, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem, ning otsust (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist (ELT L 130, 16.5.2023, lk 134).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (ELT L 350, 28.12.1998, lk 58).

10

(11)  Nõukogu 20. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/652, millega kehtestatakse arvutusmeetodid ja aruandlusnõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta (ELT L 107, 25.4.2015, lk 26).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2017. aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse osutamise raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid (ELT L 57, 3.3.2017, lk 1).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/757, mis käsitleb meretranspordist pärit kasvuhoonegaaside heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli ning millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ (ELT L 123, 19.5.2015, lk 55).

13

(14)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 336/2006, mis käsitleb meresõiduohutuse korraldamise rahvusvahelise koodeksi rakendamist ühenduse piires ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 3051/95 (ELT L 64, 4.3.2006, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/21/EÜ lipuriigi nõuete täitmise kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 132).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

20

(21)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/802, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes (ELT L 132, 21.5.2016, lk 58).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (ELT L 208, 5.8.2002, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2099/2002, millega asutatakse laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) ning muudetakse määrusi, mis käsitlevad laevade põhjustatud merereostuse vältimist ja meresõiduohutust (EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1).

25

---

I LISA

Metoodika, mille alusel määratakse kindlaks laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukus

Laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside (KHG) heitemahukuse arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit (valem 1):

| ) (valem 1) |
| --- |
| WtT | |
| TtW | |
| fwind | Tuuleenergial põhineva veojõu preemiategur |

Formula

WtT

Formula

TtW

Formula

fwind

Tuuleenergial põhineva veojõu preemiategur

Valemis 1 kasutatud erinevad liikmed ja tähised on esitatud järgmises tabelis:

| Valemi liige | Selgitus |
| --- | --- |
| i | Aruandeperioodil laevale tarnitud kütuseliikide indeks |
| j | Laeva pardal olevate kütust tarbivate üksuste indeks. Käesoleva määruse kohaldamisel on käsitletavateks kütust tarbivateks üksusteks peamootor(id), abimootor(id), katlad, kütuseelemendid ja jäätmepõletusseadmed |
| k | Indeks, mis vastab kaldaelektri toite ühenduspunktidele |
| n | Aruandeperioodil laevale tarnitud kütuseliikide koguarv |
| c | Kaldaelektri toite ühenduspunktide koguarv |
| m | Kütust tarbivate üksuste koguarv |
| Mi,j | Kütust tarbiva üksuse j tarbitud kütuse i mass [gFuel] |
| Ek | Laevale tarnitud elektrienergia kaldaelektri toite ühenduspunkti k kohta [MJ] |
| CO2eqWtT,i | Allikast paagini (well-to-tank, WtT) KHG heitekoefitsient kütuse i jaoks [gCO2eq/MJ] |
| | Allikast paagini (well-to-tank, WtT) KHG heitekoefitsient, mis on seotud kaldaelektri toite ühenduspunkti k kaudu kai ääres seisvale laevale tarnitud elektriga [gCO2eq/MJ] |
| LCVi | Kütuse i alumine kütteväärtus [MJ/gFuel] |
| RWDi | Muu kui bioloogilise päritoluga kütuse puhul võib 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2033 kohaldada preemiategurit 2. Muul juhul RWDi = 1. |
| Cslipj | Põletamata kütuse koefitsient, protsendina kütust tarbivas üksuses j tarbitud kütuse i massist [%]. Cslip hõlmab hajusheidet ja põletamata kütuse heidet. |
| | Paagist pardani (tank-to-wake, TtW) KHG heitekoefitsiendid kütust tarbivas üksuses j põletatud kütuse i puhul [gKHG/gFuel] |
| CO2eq,TtWi,j | Paagist pardani (tank-to-wake, TtW) heitkogused (CO2 ekvivalendina) kütust tarbivas üksuses j põletatud kütuse i puhul [gCO2eq/gFuel]





  (valem 2) |
| | Paagist pardani (tank-to-wake, TtW) KHG heitekoefitsiendid kütust tarbivas üksuses j põletamata kütuse i hajusheite puhul [gGHG/gFuel] |
| CO2eq,TtWslipi,j | Paagist pardani (tank-to-wake, TtW) heitkogused (CO2 ekvivalendina) kütust tarbivas üksuses j põletamata kütuse i hajusheite puhul [gCO2eq/gFuel]





  Kus Csf CO2, and Csf N2O, = 0.
  CsfCH4j = 1. |
| | CO2, CH4, N2O globaalse soojenemise potentsiaal (GWP) 100 aasta lõikes, mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osa punktis 4 |

Valemi liige

Selgitus

i

Aruandeperioodil laevale tarnitud kütuseliikide indeks

j

Laeva pardal olevate kütust tarbivate üksuste indeks. Käesoleva määruse kohaldamisel on käsitletavateks kütust tarbivateks üksusteks peamootor(id), abimootor(id), katlad, kütuseelemendid ja jäätmepõletusseadmed

k

Indeks, mis vastab kaldaelektri toite ühenduspunktidele

n

Aruandeperioodil laevale tarnitud kütuseliikide koguarv

c

Kaldaelektri toite ühenduspunktide koguarv

m

Kütust tarbivate üksuste koguarv

Mi,j

Kütust tarbiva üksuse j tarbitud kütuse i mass [gFuel]

Ek

Laevale tarnitud elektrienergia kaldaelektri toite ühenduspunkti k kohta [MJ]

CO2eqWtT,i

Allikast paagini (well-to-tank, WtT) KHG heitekoefitsient kütuse i jaoks [gCO2eq/MJ]

Formula

Allikast paagini (well-to-tank, WtT) KHG heitekoefitsient, mis on seotud kaldaelektri toite ühenduspunkti k kaudu kai ääres seisvale laevale tarnitud elektriga [gCO2eq/MJ]

LCVi

Kütuse i alumine kütteväärtus [MJ/gFuel]

RWDi

Muu kui bioloogilise päritoluga kütuse puhul võib 1. jaanuarist 2025 kuni 31. detsembrini 2033 kohaldada preemiategurit 2. Muul juhul RWDi = 1.

Cslipj

Põletamata kütuse koefitsient, protsendina kütust tarbivas üksuses j tarbitud kütuse i massist [%]. Cslip hõlmab hajusheidet ja põletamata kütuse heidet.

Formula

Formula

Paagist pardani (tank-to-wake, TtW) KHG heitekoefitsiendid kütust tarbivas üksuses j põletatud kütuse i puhul [gKHG/gFuel]

CO2eq,TtWi,j

Paagist pardani (tank-to-wake, TtW) heitkogused (CO2 ekvivalendina) kütust tarbivas üksuses j põletatud kütuse i puhul [gCO2eq/gFuel]

Formula

(valem 2)

Formula

Formula

Paagist pardani (tank-to-wake, TtW) KHG heitekoefitsiendid kütust tarbivas üksuses j põletamata kütuse i hajusheite puhul [gGHG/gFuel]

CO2eq,TtWslipi,j

Paagist pardani (tank-to-wake, TtW) heitkogused (CO2 ekvivalendina) kütust tarbivas üksuses j põletamata kütuse i hajusheite puhul [gCO2eq/gFuel]

Formula

Kus Csf CO2, and Csf N2O, = 0.

CsfCH4j = 1.

Formula

Formula

CO2, CH4, N2O globaalse soojenemise potentsiaal (GWP) 100 aasta lõikes, mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osa punktis 4

Käesoleva määruse kohaldamisel võetakse valemi 1 lugejas oleva liikme
  Formula
  väärtuseks null.

Meetod [Mi] määramiseks

Kütuse mass [Mi] määratakse kindlaks, kasutades kogust, millest teatatakse kooskõlas määruse (EL) 2015/757 kohase aruandlusraamistikuga käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul, võttes aluseks ettevõtja valitud seiremeetodi.

Meetod WtT KHG heitekoefitsientide määramiseks

WtT heitkogused määratakse kindlaks käesolevas lisas esitatud metoodika alusel, nagu on ette nähtud valemis 1.

WtT KHG heitekoefitsientide (CO2eqWtT,i) vaikeväärtused on esitatud II lisas.

Fossiilkütuste puhul kasutatakse ainult II lisas esitatud vaikeväärtusi.

Tegelikke väärtusi võib kasutada tingimusel, et need on sertifitseeritud sellise kava kohaselt, mida komisjon tunnustab kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 30 lõigetega 5 ja 6 biokütuste, biogaasi, muu kui bioloogilise päritoluga taastuvkütuste (RFNBO) ja ringlussevõetud süsinikupõhiste kütuste puhul, või kui see on kohaldatav, kooskõlas taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturgu käsitlevate liidu õigusaktide asjaomaste sätetega, kohaldades käesoleva määruse artikli 10 lõiget 4.

Kütusemahuti saateleht (BDN)

Kehtiva MARPOLi konventsiooni VI lisa kohaselt on kütusemahuti saateleht kohustuslik ja on täpsustatud, milline teave tuleb sellele saatelehele lisada.

Käesoleva määruse kohaldamisel

| 1. | lisatakse selliste kütusemahuti saatelehtede puhul, mis hõlmavad muid kütuseid kui pardal kasutatavad fossiilkütused, asjaomaste kütuste kohta järgmine teave:






  — | alumine kütteväärtus [MJ/g]; |
| --- | --- | --- |

1.

lisatakse selliste kütusemahuti saatelehtede puhul, mis hõlmavad muid kütuseid kui pardal kasutatavad fossiilkütused, asjaomaste kütuste kohta järgmine teave:

—

alumine kütteväärtus [MJ/g];

| — | biokütuste puhul E väärtused, mis on kehtestatud vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osas ja VI lisa B osas sätestatud meetoditele [gCO2eq/MJ], ning asjakohased tõendid selle kohta, et kõnealused kütused vastavad nimetatud direktiivis sätestatud nõuetele, määrates kindlaks kütuse tootmise viisid; |
| --- | --- |

—

biokütuste puhul E väärtused, mis on kehtestatud vastavalt direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osas ja VI lisa B osas sätestatud meetoditele [gCO2eq/MJ], ning asjakohased tõendid selle kohta, et kõnealused kütused vastavad nimetatud direktiivis sätestatud nõuetele, määrates kindlaks kütuse tootmise viisid;

| — | muude kütuste kui fossiilkütuste ja biokütuste puhul WtT KHG heitekoefitsient [gCO2eq/MJ] ja asjakohane sertifikaat kütuse tootmise viiside kohta. |
| --- | --- |

—

muude kütuste kui fossiilkütuste ja biokütuste puhul WtT KHG heitekoefitsient [gCO2eq/MJ] ja asjakohane sertifikaat kütuse tootmise viiside kohta.

| 2. | Toodete segamise korral esitatakse käesoleva määrusega nõutav teave iga toote kohta. |
| --- | --- |

2.

Toodete segamise korral esitatakse käesoleva määrusega nõutav teave iga toote kohta.

Elektrienergia saateleht (EDN)

Käesoleva määruse kohaldamisel peavad laevale tarnitud elektrienergiaga seotud elektrienergia saatelehed sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| 1. | tarnija: nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, esindaja; |
| --- | --- |

1.

tarnija: nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress, esindaja;

| 2. | vastuvõttev laev: IMO number (MMSI), laeva nimi, laeva tüüp, lipuriik, laeva esindaja; |
| --- | --- |

2.

vastuvõttev laev: IMO number (MMSI), laeva nimi, laeva tüüp, lipuriik, laeva esindaja;

| 3. | sadam: nimi, asukoht (LOCODE), terminal/kai; |
| --- | --- |

3.

sadam: nimi, asukoht (LOCODE), terminal/kai;

| 4. | kaldaelektri toite ühenduspunkt: ühenduspunkti andmed; |
| --- | --- |

4.

kaldaelektri toite ühenduspunkt: ühenduspunkti andmed;

| 5. | kaldaelektri toite aeg: alustamise/lõpetamise kuupäev/kellaaeg; |
| --- | --- |

5.

kaldaelektri toite aeg: alustamise/lõpetamise kuupäev/kellaaeg;

| 6. | tarnitud energia: tarnekohale eraldatud võimsuse osa [kW] (kui see on kohaldatav), elektritarbimine (kWh) arveldusperioodi jooksul, tippvõimsuse andmed (kui need on olemas); |
| --- | --- |

6.

tarnitud energia: tarnekohale eraldatud võimsuse osa [kW] (kui see on kohaldatav), elektritarbimine (kWh) arveldusperioodi jooksul, tippvõimsuse andmed (kui need on olemas);

| 7. | voolumõõtmine. |
| --- | --- |

7.

voolumõõtmine.

Meetod TtW KHG heitekoefitsientide kindlaksmääramiseks

TtW heitkogused määratakse kindlaks käesolevas lisas esitatud metoodika alusel, nagu on ette nähtud valemites 1 ja 2.

TtW KHG heitekoefitsientide (CO2eq,TtW,j) vaikeväärtused on esitatud II lisas.

Kooskõlas artiklis 8 osutatud seirekavaga ja tõendaja hinnangul võib ettevõtja kasutada artikli 10 lõike 5 kohaldamisel muid meetodeid, nagu vahetu CO2eq mõõtmine või laborikatsed, kui need suurendavad arvutamise üldist täpsust.

TtW hajusheite ja põletamata kütuse heite määramise meetod

Hajusheide ja põletamata kütuse heide on heide, mis on põhjustatud sellisest kütuse kogusest, mis ei jõua põletusseadme põlemiskambrisse või mida kütust tarbiv üksus ei kasuta, kuna see jääb põlemata või ventileeritakse või lekib süsteemist välja. Käesoleva määruse kohaldamisel võetakse hajusheidet ja põletamata kütuse heidet arvesse protsendina kütust tarbiva üksuse poolt kasutatava kütuse massist. Vastavad vaikeväärtused on esitatud II lisas.

Meetodid tuuleenergial põhineva veojõuga seotud preemiategurite kindlaksmääramiseks

Kui pardale on paigaldatud tuuleenergial põhinev jõuseade, võib kohaldada preemiategurit, mis määratakse kindlaks järgmiselt:

| Tuuleenergial põhineva veojõu preemiategur - WIND (fwind) | |
| --- | --- |
| 0,99 | 0,05 |
| 0,97 | 0,1 |
| 0,95 | ≥ 0,15 |

Tuuleenergial põhineva veojõu preemiategur - WIND (fwind)

Formula

0,99

0,05

0,97

0,1

0,95

≥ 0,15

kus

| — | PWind on tuuleenergial põhinevate jõuseadmete olemasolev tegelik võimsus ja vastab näitajale feff * Peff, mis on arvutatud vastavalt 2021. aasta suunistele uuendusliku energiatõhususe tehnoloogia käsitlemiseks saavutatud energiatõhususe indeksi (EEDI) ja olemasolevate laevade energiatõhususe indeksi (EEXI) arvutamisel ja kontrollimisel (2021 guidelines on treatment of innovative energy efficiency technologies for calculation and verification of the attained EEDI and EEXI (MEPC.1/Circ.896)); |
| --- | --- |

—

PWind on tuuleenergial põhinevate jõuseadmete olemasolev tegelik võimsus ja vastab näitajale feff * Peff, mis on arvutatud vastavalt 2021. aasta suunistele uuendusliku energiatõhususe tehnoloogia käsitlemiseks saavutatud energiatõhususe indeksi (EEDI) ja olemasolevate laevade energiatõhususe indeksi (EEXI) arvutamisel ja kontrollimisel (2021 guidelines on treatment of innovative energy efficiency technologies for calculation and verification of the attained EEDI and EEXI (MEPC.1/Circ.896));

| — | PProp on laeva veojõud ja vastab PME-le, mis on kindlaks määratud 2018. aasta suunistes, mis käsitlevad uute laevade saavutatud EEDI arvutamise meetodit (2018 guidelines on the method of calculation of the attained energy efficiency design index (EEDI) for new ships (IMO resolutsioon MEPC.364(79)) ja 2021. aasta suunistes, mis käsitlevad saavutatud EEXI arvutamise meetodit (2021 guidelines on the method of calculation of the attained energy efficiency existing ships index (EEXI) (IMO resolutsioon MEPC.333(76)). Kui paigaldatud on võllimootor(id), PProp = PME + PPTI(i),shaft. |
| --- | --- |

—

PProp on laeva veojõud ja vastab PME-le, mis on kindlaks määratud 2018. aasta suunistes, mis käsitlevad uute laevade saavutatud EEDI arvutamise meetodit (2018 guidelines on the method of calculation of the attained energy efficiency design index (EEDI) for new ships (IMO resolutsioon MEPC.364(79)) ja 2021. aasta suunistes, mis käsitlevad saavutatud EEXI arvutamise meetodit (2021 guidelines on the method of calculation of the attained energy efficiency existing ships index (EEXI) (IMO resolutsioon MEPC.333(76)). Kui paigaldatud on võllimootor(id), PProp = PME + PPTI(i),shaft.

Laeva KHG heitemahukuse indeksi arvutamiseks korrutatakse valemi 1 tulemus seejärel preemiateguriga.

---

II LISA

Heitekoefitsientide vaikeväärtused

Käesoleva määruse I lisas osutatud kasvuhoonegaaside heitemahukuse indeksi kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmises tabelis esitatud heitekoefitsientide vaikeväärtusi, välja arvatud juhul, kui ettevõtjad kalduvad käesoleva määruse artikli 10 lõigete 4 ja 5 kohaldamisel nendest heitekoefitsientide vaikeväärtusest kõrvale.

Alltoodud tabelis kasutatakse järgmisi tähiseid:

| — | TBM – mõõdetakse |
| --- | --- |

—

TBM – mõõdetakse

| — | N/A – puudub |
| --- | --- |

—

N/A – puudub

| — | sidekriips – ei kohaldata |
| --- | --- |

—

sidekriips – ei kohaldata

| — | E on kindlaks määratud vastavalt meetoditele, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osas ja VI lisa B osas. |
| --- | --- |

—

E on kindlaks määratud vastavalt meetoditele, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osas ja VI lisa B osas.

Kui lahtrisse on märgitud kas TBM või N/A, kasutatakse samas veerus märgitud asjaomase kütuseklassi kõrgeimat vaikeväärtust, välja arvatud juhul, kui väärtus on näidatud kooskõlas artikliga 10.

Kui konkreetse kütuseklassi puhul on sama veeru kõigi lahtrite puhul märgitud kas TBM või N/A, kasutatakse kõige vähem soositud fossiilkütuste tootmise viisi vaikeväärtust, välja arvatud juhul, kui väärtus on näidatud kooskõlas artikliga 10. Seda reeglit ei kohaldata veeru 9 puhul, kus TBM või N/A viitab sellele, et kütusetarbija väärtused ei ole kättesaadavad. Kui vaikeväärtust ei ole, tuleks kasutada sertifitseeritud väärtust kooskõlas artikli 10 lõikega 5.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Allikast paagini (well-to-tank, WtT) | Paagist pardani (tankto-wake, TtW) |
| Kütuse-klass | Tootmisviis | LCV | CO2eq WtT | Kütust tarbiva üksuse klass | | | | Cslip

  % mootori tarbitud kütuse massist |
| Fossiil-kütused | Raske kütteõli (HFO)
  ISO 8217 kvaliteedi-klassid RME kuni RMK | 0,0405 | 13,5 | Kõik sise-põlemis-mootorid | 3,114 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Kerge kütteõli (LFO)
  ISO 8217 kvaliteedi-klassid RMA kuni RMD | 0,041 | 13,2 | Kõik sise-põlemis-mootorid | 3,151 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Laeva diislikütus (MDO)
  Laeva gaasiõli (MGO)
  ISO 8217 kvaliteedi-klassid DMX kuni DMB | 0,0427 | 14,4 | Kõik sise-põlemis-mootorid | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Fossiil-kütused | Veeldatud maagaas (LNG) | 0,0491 | 18.5 | LNG otto (kahe-kütuseline, keskmine kiirus) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| LNG otto (kahekütuseline, aeglane kiirus) | 1,7 |
| LNG diisel (kahe-kütuseline, aeglane kiirus) | 0,2 |
| LBSI (lahjasegul töötavad sädesüütega gaasimootorid) | 2,6 |
| Veeldatud naftagaas (LPG) | 0,046 | 7,8 | Kõik sise-põlemis-mootorid | 3,030 butaan
  3,000 propaan | TBM | TBM | N/A |
| H2
  (maagaas) | 0,12 | 132 | Kütuse-elemendid | 0 | 0 | - | - |
| Sisepõlemismootor | 0 | 0 | TBM |
| NH3
  (maagaas) | 0,0186 | 121 | Kütuse-elemendid | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Sisepõlemismootor | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Metanool
  (maagaas) | 0,0199 | 31,3 | Kõik sise-põlemis-mootorid | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Biokütused | Etanool Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid | Direktiivi (EL) 2018/2001 III lisas sätestatud väärtus | | Kõik sise-põlemis-mootorid | 1,913 | TBM | TBM | - |
| Biodiisel
  Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid | Kõik sise-põlemis-mootorid | 2,834 | TBM | TBM | - |
| Hüdro-geenitud taimeõli (HVO)
  Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid | Kõik sisepõlemismootorid | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Veeldatud biometaan transpordi-kütusena
  (Veeldatud biogaas)
  Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid | LNG otto (kahe-kütuseline, keskmine kiirus) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| LNG otto (kahe-kütuseline, aeglane kiirus) | 1,7 |
| LNG diisel (kahe-kütuseline) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| Biometanool Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid | Kõik sisepõlemismootorid | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Muud direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid | Kõik sisepõlemismootorid | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Biokütused | Biovesinik
  Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmis-viisid | Direktiivi (EL) 2018/2001 III lisas sätestatud väärtus | N/A | Kütuse-elemendid | 0 | 0 | 0 | - |
| Sisepõle-mismootor | 0 | 0 | TBM |
| Muu kui bioloogilise päritoluga taastuv-kütused (RFNBO) -
  -
  e-kütused | e-diisel | 0,0427 | Viide direktiivile (EL) 2018/2001 | Kõik sise-põlemis-mootorid | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| e-metanool | 0,0199 | Viide direktiivile (EL) 2018/2001 | Kõik sisepõlemismootorid | 1,375 | TBM | TBM | - |
| e-vedelgaas | 0,0491 | Viide direktiivile (EL) 2018/2001 | LNG otto (kahe-kütuseline, keskmine kiirus) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| LNG otto (kahe-kütuseline, aeglane kiirus) | 1,7 |
| LNG diisel (kahe-kütuseline) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| e-vesinik | 0,12 | Viide direktiivile (EL) 2018/2001 | Kütuse-elemendid | 0 | 0 | 0 | - |
| Sisepõlemismootor | 0 | 0 | TBM |
| e-NH3 | 0,0186 | N/A | Kütuse-elemendid | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Sisepõlemismootor | 0 | N/A | TBM | N/A |
| e-LPG | N/A | N/A | | N/A | N/A | N/A | N/A |
| e-DME | N/A | N/A | | N/A | N/A | N/A | - |
| Muud | Elektrienergia | - | ELi ENERGIA-ALLIKATE JAOTUS | Kaldaelektri toide (OPS) | - | - | - | - |

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Allikast paagini (well-to-tank, WtT)

Paagist pardani (tankto-wake, TtW)

Kütuse-klass

Tootmisviis

LCV

Formula

CO2eq WtT

Formula

Kütust tarbiva üksuse klass

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Cslip

% mootori tarbitud kütuse massist

Fossiil-kütused

Raske kütteõli (HFO)

ISO 8217 kvaliteedi-klassid RME kuni RMK

0,0405

13,5

Kõik sise-põlemis-mootorid

3,114

0,00005

0,00018

-

Kerge kütteõli (LFO)

ISO 8217 kvaliteedi-klassid RMA kuni RMD

0,041

13,2

Kõik sise-põlemis-mootorid

3,151

0,00005

0,00018

-

Laeva diislikütus (MDO)

Laeva gaasiõli (MGO)

ISO 8217 kvaliteedi-klassid DMX kuni DMB

0,0427

14,4

Kõik sise-põlemis-mootorid

3,206

0,00005

0,00018

-

Fossiil-kütused

Veeldatud maagaas (LNG)

0,0491

18.5

LNG otto (kahe-kütuseline, keskmine kiirus)

2,750

0

0,00011

3,1

LNG otto (kahekütuseline, aeglane kiirus)

1,7

LNG diisel (kahe-kütuseline, aeglane kiirus)

0,2

LBSI (lahjasegul töötavad sädesüütega gaasimootorid)

2,6

Veeldatud naftagaas (LPG)

0,046

7,8

Kõik sise-põlemis-mootorid

3,030 butaan

3,000 propaan

TBM

TBM

N/A

H2

(maagaas)

0,12

132

Kütuse-elemendid

0

0

-

-

Sisepõlemismootor

0

0

TBM

NH3

(maagaas)

0,0186

121

Kütuse-elemendid

0

N/A

TBM

N/A

Sisepõlemismootor

0

N/A

TBM

N/A

Metanool

(maagaas)

0,0199

31,3

Kõik sise-põlemis-mootorid

1,375

TBM

TBM

-

Biokütused

Etanool Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid

Direktiivi (EL) 2018/2001 III lisas sätestatud väärtus

Formula

Kõik sise-põlemis-mootorid

1,913

TBM

TBM

-

Biodiisel

Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid

Kõik sise-põlemis-mootorid

2,834

TBM

TBM

-

Hüdro-geenitud taimeõli (HVO)

Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid

Kõik sisepõlemismootorid

3,115

0,00005

0,00018

-

Veeldatud biometaan transpordi-kütusena

(Veeldatud biogaas)

Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid

LNG otto (kahe-kütuseline, keskmine kiirus)

2,750

0

0,00011

3,1

LNG otto (kahe-kütuseline, aeglane kiirus)

1,7

LNG diisel (kahe-kütuseline)

0,2

LBSI

2,6

Biometanool Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid

Kõik sisepõlemismootorid

1,375

TBM

TBM

-

Muud direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmisviisid

Kõik sisepõlemismootorid

3,115

0,00005

0,00018

-

Biokütused

Biovesinik

Direktiivi (EL) 2018/2001 kohased tootmis-viisid

Direktiivi (EL) 2018/2001 III lisas sätestatud väärtus

N/A

Kütuse-elemendid

0

0

0

-

Sisepõle-mismootor

0

0

TBM

Muu kui bioloogilise päritoluga taastuv-kütused (RFNBO) -

-

e-kütused

e-diisel

0,0427

Viide direktiivile (EL) 2018/2001

Kõik sise-põlemis-mootorid

3,206

0,00005

0,00018

-

e-metanool

0,0199

Viide direktiivile (EL) 2018/2001

Kõik sisepõlemismootorid

1,375

TBM

TBM

-

e-vedelgaas

0,0491

Viide direktiivile (EL) 2018/2001

LNG otto (kahe-kütuseline, keskmine kiirus)

2,750

0

0,00011

3,1

LNG otto (kahe-kütuseline, aeglane kiirus)

1,7

LNG diisel (kahe-kütuseline)

0,2

LBSI

2,6

e-vesinik

0,12

Viide direktiivile (EL) 2018/2001

Kütuse-elemendid

0

0

0

-

Sisepõlemismootor

0

0

TBM

e-NH3

0,0186

N/A

Kütuse-elemendid

0

N/A

TBM

N/A

Sisepõlemismootor

0

N/A

TBM

N/A

e-LPG

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

e-DME

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

-

Muud

Elektrienergia

-

ELi ENERGIA-ALLIKATE JAOTUS

Kaldaelektri toide (OPS)

-

-

-

-

Veerus 1 määratakse kindlaks kütuste klass, nimelt fossiilkütused, vedelad biokütused, gaasilised biokütused, e-kütused.

Veerus 2 määratakse kindlaks asjaomase kütuse nimetus või selle tootmisviisid selles klassis.

Veerus 3 on esitatud kütuste alumised kütteväärtused ühikutes MJ/g. Vedelate biokütuste puhul teisendatakse direktiivi (EL) 2018/2001 III lisas sätestatud energiasisaldused massi kohta (alumine kütteväärtus, MJ/kg) ühikutesse MJ/g ja kasutatakse neid väärtusi.

Veerus 4 on esitatud WtT KHG heitekoefitsendid ühikutes gCO2eq/MJ.

| a) | Vedelate biokütuste puhul arvutatakse vaikeväärtused, kasutades direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osas kõigi vedelate biokütuste, välja arvatud veeldatud biogaasi, ja VI lisa B osas veeldatud biogaasi (bio-LNG) puhul sätestatud metoodika kohaselt kindlaks määratud E väärtusi ning võttes aluseks vaikeväärtused, mis on seotud konkreetse transpordikütusena kasutatava biokütuse ja selle tootmisviisiga, mis on sätestatud kõnealuse direktiivi V lisa D ja E osas kõigi vedelate biokütuste, välja arvatud veeldatud biogaasi kohta, ja VI lisa D osas veeldatud biogaasi kohta. E väärtusi tuleb korrigeerida, lahutades asjaomasest väärtusest veerus 6 (cf_CO2) ja veerus 3 (LCV) esitatud väärtuste suhtarvu. Seda nõutakse käesoleva määruse kohaselt, mis eraldab WtT ja TtW arvutused, et vältida heitkoguste topeltarvestust; |
| --- | --- |

a)

Vedelate biokütuste puhul arvutatakse vaikeväärtused, kasutades direktiivi (EL) 2018/2001 V lisa C osas kõigi vedelate biokütuste, välja arvatud veeldatud biogaasi, ja VI lisa B osas veeldatud biogaasi (bio-LNG) puhul sätestatud metoodika kohaselt kindlaks määratud E väärtusi ning võttes aluseks vaikeväärtused, mis on seotud konkreetse transpordikütusena kasutatava biokütuse ja selle tootmisviisiga, mis on sätestatud kõnealuse direktiivi V lisa D ja E osas kõigi vedelate biokütuste, välja arvatud veeldatud biogaasi kohta, ja VI lisa D osas veeldatud biogaasi kohta. E väärtusi tuleb korrigeerida, lahutades asjaomasest väärtusest veerus 6 (cf_CO2) ja veerus 3 (LCV) esitatud väärtuste suhtarvu. Seda nõutakse käesoleva määruse kohaselt, mis eraldab WtT ja TtW arvutused, et vältida heitkoguste topeltarvestust;

| b) | RFNBO ja muude punktis a osutamata kütuste puhul, mida tuleb arvesse võtta käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil, arvutatakse vaikeväärtused kas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikes 5 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud metoodika alusel, või kui see on kohaldatav, sarnase metoodika alusel, kui see on kindlaks määratud taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturge käsitlevas liidu õigusaktis, vastavalt käesoleva määruse artikli 10 lõigetele 1 ja 2. |
| --- | --- |

b)

RFNBO ja muude punktis a osutamata kütuste puhul, mida tuleb arvesse võtta käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 osutatud eesmärgil, arvutatakse vaikeväärtused kas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 28 lõikes 5 osutatud delegeeritud õigusaktis sätestatud metoodika alusel, või kui see on kohaldatav, sarnase metoodika alusel, kui see on kindlaks määratud taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja maagaasi ning vesiniku siseturge käsitlevas liidu õigusaktis, vastavalt käesoleva määruse artikli 10 lõigetele 1 ja 2.

Veerus 5 on kindlaks määratud selliste kütust tarbivate üksuste peamised tüübid/klassid nagu 2- ja 4-taktilised sisepõlemismootorid, diisel- või ottomootorid, lahjasegul töötavad sädesüütega gaasimootorid (ingl k Lean-Burn Spark-Ignited, LBSI), kütuseelemendid jne.

Veerg 6 sisaldab CO2 heitekoefitsienti Cf ühikutes gCO2/gfuel. Kasutatakse määruses (EL) 2015/757 sätestatud heitekoefitsientide väärtusi. Kõigi kütuste puhul, mida ei ole nimetatud määruses (EL) 2015/757, on vaikeväärtused kindlaks määratud tabelis.

Veerg 7 sisaldab metaani heitekoefitsienti Cf ühikutes gCH4/gfuel. Veeldatud maagaasi kütuste puhul on metaani Cf väärtuseks määratud null.

Veerg 8 sisaldab dilämmastikoksiidi heitekoefitsienti Cf ühikutes gN2O/gfuel.

Veerus 9 on kindlaks määratud sellise kütuse osa, mis läheb kaotsi hajusheitena ja põletamata kütuse heitena (Cslip), protsendina konkreetse kütust tarbiva üksuse poolt kasutatud kütuse massist. Selliste kütuste nagu veeldatud maagaas, mille puhul on olemas hajusheide ja põletamata kütuse heide, on tabelis esitatud hajusheite ja põletamata kütuse heite kogus väljendatud protsendina kasutatud kütuse massist (veerg 9). Tabelis esitatud Cslip väärtused arvutatakse mootori 50 % täiskoormuse juures.

---

III LISA

Heitevabale tehnoloogiale esitatavad üldnõuded

Järgmises mitteammendavas tabelis on esitatud artikli 3 punkti 7 tähenduses heitevaba tehnoloogiana käsitatavad tehnoloogialiigid ja nende toimimise üldnõuded.

| Tehnoloogialiigid | Toimimise üldnõuded |
| --- | --- |
| Kütuseelemendid | Elektrienergia saamine pardal olevatest kütuseelementidest, mis on varustatud kütusega või süsteemiga, mis tagab, et energia saamiseks kasutamise korral ei paiska see atmosfääri ühtegi artikli 3 punktis 7 osutatud heidet |
| Elektrienergia salvestamine pardal | Elektrienergia saamine pardal olevatest elektrienergia salvestussüsteemidest, mis on eelnevalt laetud järgmisel viisil:






  — | elektrienergia tootmine laeva pardal merel |

Tehnoloogialiigid

Toimimise üldnõuded

Kütuseelemendid

Elektrienergia saamine pardal olevatest kütuseelementidest, mis on varustatud kütusega või süsteemiga, mis tagab, et energia saamiseks kasutamise korral ei paiska see atmosfääri ühtegi artikli 3 punktis 7 osutatud heidet

Elektrienergia salvestamine pardal

Elektrienergia saamine pardal olevatest elektrienergia salvestussüsteemidest, mis on eelnevalt laetud järgmisel viisil:

—

elektrienergia tootmine laeva pardal merel

| — | aku laadimine kalda ääres |
| --- | --- |

—

aku laadimine kalda ääres

| — | aku vahetamine |
| --- | --- |

—

aku vahetamine

Elektri tootmine pardal tuule- ja päikeseenergia abil

Elektrienergia saamine pardal olevatest taastuvatest energiaallikatest kas otse laeva võrku või pardal elektrienergia vahesalvestuse teel

Pardal asuva tehnoloogia abil saadava elektrienergia, mida ei ole selles tabelis nimetatud ja mis on artikli 3 punkti 7 tähenduses heitevaba, võib tabelisse lisada delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikli 6 lõikega 6.

Eespool ja artikli 6 lõikes 6 esitatud üldnõuete täitmist muude tehnoloogiate puhul ning artikli 6 lõikes 7 osutatud rakendusaktides sätestatud üksikasjalike aktsepteerimiskriteeriumide täitmist tuleb tõendada asjakohaste dokumentidega.

---

IV LISA

Valemid artikli 23 lõikes 2 sätestatud vastavusbilansi ja FuelEU sanktsioonide arvutamiseks

A.   Valemid laeva vastavusbilansi arvutamiseks

| a) | Artikli 4 lõikes 2 osutatud laeva kasvuhoonegaaside heitemahukuse vastavusbilansi arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:






  Vastavusbilanss [gCO2eq] = | (GHGIEtarget - GHGIEactual) x [



  ] |
| --- | --- | --- |

a)

Artikli 4 lõikes 2 osutatud laeva kasvuhoonegaaside heitemahukuse vastavusbilansi arvutamiseks kasutatakse järgmist valemit:

Vastavusbilanss [gCO2eq] =

Formula

kus:

| gCO2eq | CO2 ekvivalentkogused grammides |
| --- | --- |
| GHGIEtarget | Artikli 4 lõike 2 kohane laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse (GHGIE) piirmäär |
| GHGIEactual | Laeva pardal kasutatava energia aasta keskmine kasvuhoonegaaside heitemahukus, mis on arvutatud asjaomase aruandeperioodi kohta |

gCO2eq

CO2 ekvivalentkogused grammides

GHGIEtarget

Artikli 4 lõike 2 kohane laeva pardal kasutatava energia kasvuhoonegaaside heitemahukuse (GHGIE) piirmäär

GHGIEactual

Laeva pardal kasutatava energia aasta keskmine kasvuhoonegaaside heitemahukus, mis on arvutatud asjaomase aruandeperioodi kohta

Jääklassiga IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassiga laeva puhul võib ettevõtja kuni 31. detsembrini 2034 taotleda jääoludes navigeerimisest tingitud täiendava energiatarbimise väljajätmist.

Jääklassiga IA või IA Super või samaväärse jääklassiga laeva puhul võib ettevõtja taotleda täiendava energiatarbimise väljajätmist tulenevalt laeva tehnilistest omadustest.

Mõlemal juhul, kui täiendav energiatarbimine on välja jäetud, asendatakse eespool esitatud vastavusbilansi arvutamisel Mi väärtused kütuse kohandatud massiga Mi A, mis on kindlaks määratud V lisas, ning vastavusbilansi arvutamiseks kasutatav GHGIEactual väärtus arvutatakse uuesti vastavate Mi A väärtuste alusel.

| b) | Laeva vastavusbilansi arvutamiseks seoses RFNBO alleesmärgiga vastavalt artikli 5 lõikele 3 kasutatakse järgmist valemit:






  CBRFNBO[MJ] = | |
| --- | --- | --- |

b)

Laeva vastavusbilansi arvutamiseks seoses RFNBO alleesmärgiga vastavalt artikli 5 lõikele 3 kasutatakse järgmist valemit:

CBRFNBO[MJ] =

Formula

kus:

| CBRFNBO | Artikli 5 lõikes 3 osutatud RFNBO alleesmärgi vastavusbilanss MJ-s |
| --- | --- |
| | RFNBOst ja/või kütustest saadud energia aastane summa, mis võimaldab samaväärset kasvuhoonegaaside heite vähendamist, nagu on osutatud artiklis 5 |

CBRFNBO

Artikli 5 lõikes 3 osutatud RFNBO alleesmärgi vastavusbilanss MJ-s

Formula

RFNBOst ja/või kütustest saadud energia aastane summa, mis võimaldab samaväärset kasvuhoonegaaside heite vähendamist, nagu on osutatud artiklis 5

B.   Valem artikli 23 lõikes 2 sätestatud FuelEU sanktsiooni summa arvutamiseks

Artikli 23 lõikes 2 sätestatud FuelEU sanktsiooni summa arvutatakse järgmiselt:

| a) | FuelEU sanktsioon seoses laeva kasvuhoonegaaside heitemahukuse vastavusbilansiga kooskõlas artikli 4 lõikega 2






  FuelEU sanktsioon = | |
| --- | --- | --- |

a)

FuelEU sanktsioon seoses laeva kasvuhoonegaaside heitemahukuse vastavusbilansiga kooskõlas artikli 4 lõikega 2

FuelEU sanktsioon =

Formula

| 1. | FuelEU sanktsioon | 2. | Eurodes |
| --- | --- | --- | --- |
| 3. | | 4. | Vastavusbilansi absoluutväärtus |
| 5. | 41 000 | 6. | 1 tonn väga madala väävlisisaldusega kütteõli (VLSFO), mis vastab 41 000 MJ-le |
| 7. | 2 400 | 8. | Eurodes tasutav summa VLSFO ekvivalenttonni kohta |

1.

FuelEU sanktsioon

2.

Eurodes

3.

Formula

4.

Vastavusbilansi absoluutväärtus

5.

41 000

6.

1 tonn väga madala väävlisisaldusega kütteõli (VLSFO), mis vastab 41 000 MJ-le

7.

2 400

8.

Eurodes tasutav summa VLSFO ekvivalenttonni kohta

| b) | FuelEU sanktsioon seoses RFNBO alleesmärgiga kooskõlas artikli 5 lõikega 3
  Kui

  , arvutatakse artikli 23 lõikes 2 osutatud FuelEU sanktsiooni summa järgmiselt:






  FuelEU sanktsioon (RFNBO) = | |
| --- | --- | --- |

b)

FuelEU sanktsioon seoses RFNBO alleesmärgiga kooskõlas artikli 5 lõikega 3

Kui
  Formula
  , arvutatakse artikli 23 lõikes 2 osutatud FuelEU sanktsiooni summa järgmiselt:

FuelEU sanktsioon (RFNBO) =

Formula

| 9. | FuelEU sanktsioon | 10. | Eurodes |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. | CBRFNBO | 12. | RFNBO vastavusbilansi väärtus |
| 13. | Pd | 14. | Hinnaerinevus RFNBO ja laeval kasutamiseks sobiva fossiilkütuse vahel |
| 15. | 41 000 | 16. | 1 tonn väga madala väävlisisaldusega kütteõli (VLSFO), mis vastab 41 000 MJ-le |

9.

FuelEU sanktsioon

10.

Eurodes

11.

CBRFNBO

12.

RFNBO vastavusbilansi väärtus

13.

Pd

14.

Hinnaerinevus RFNBO ja laeval kasutamiseks sobiva fossiilkütuse vahel

15.

41 000

16.

1 tonn väga madala väävlisisaldusega kütteõli (VLSFO), mis vastab 41 000 MJ-le

---

V LISA

Kütuse kohandatud massi arvutamine jääoludes navigeerimise puhul

Käesolevas lisas kirjeldatakse, kuidas arvutada järgmist:

| — | lisaenergia, mida tarbib jääklassiga IA või IA Super või samaväärse jääklassiga laev selle tehniliste omaduste tõttu |
| --- | --- |

—

lisaenergia, mida tarbib jääklassiga IA või IA Super või samaväärse jääklassiga laev selle tehniliste omaduste tõttu

| — | lisaenergia, mida tarbib jääklassiga IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassiga laev jääoludes navigeerimise tõttu |
| --- | --- |

—

lisaenergia, mida tarbib jääklassiga IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassiga laev jääoludes navigeerimise tõttu

| — | iga kütuse i kohandatud mass [Mi A] pärast lisaenergia mahaarvamist |
| --- | --- |

—

iga kütuse i kohandatud mass [Mi A] pärast lisaenergia mahaarvamist

Jääklassist tingitud lisaenergia

Jääklassiga IA või IA Super või samaväärse jääklassiga laeva tehniliste omaduste tõttu tarbitav lisaenergia arvutatakse järgmiselt:

| | |
| --- | --- |

Formula

kus:

| Evoyages, total | tähistab kõikidel reisidel tarbitud koguenergiat ning |
| --- | --- |
| Eadditional due to ice conditions | jääoludes navigeerimisest tingitud lisaenergia tarbimist. |

Evoyages, total

tähistab kõikidel reisidel tarbitud koguenergiat ning

Eadditional due to ice conditions

jääoludes navigeerimisest tingitud lisaenergia tarbimist.

Kõikidel reisidel tarbitud koguenergia arvutatakse järgmiselt:

| | |
| --- | --- |

Formula

kus

| Mi, voyages, total | tähistab kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul tarbitud kütuse i massi; |
| --- | --- |
| LCVi | tähistab kütuse i alumist kütteväärtust. |

Mi, voyages, total

tähistab kõikide käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate reiside puhul tarbitud kütuse i massi;

LCVi

tähistab kütuse i alumist kütteväärtust.

Jääoludes navigeerimisest tingitud lisaenergia

Lisaenergia, mida tarbib jääklassiga IC, IB, IA või IA Super või samaväärse jääklassiga laev jääoludes navigeerimise tõttu, arvutatakse järgmiselt:

| | |
| --- | --- |

Formula

kus:

| Evoyages,open water | tähistab jäävabas vees toimuvatel reisidel tarbitud energiat; |
| --- | --- |
| Evoyages,ice conditions, adjusted | tähistab jääoludes tarbitud kohandatud energiat. |
| Eadditional due to ice conditions | ei saa olla suurem kui |

Evoyages,open water

tähistab jäävabas vees toimuvatel reisidel tarbitud energiat;

Evoyages,ice conditions, adjusted

tähistab jääoludes tarbitud kohandatud energiat.

Eadditional due to ice conditions

ei saa olla suurem kui
  Formula

Energia, mis tarbitakse reisidel, mis hõlmavad navigeerimist üksnes jäävabas vees, arvutatakse järgmiselt:

| | |
| --- | --- |

Formula

kus:

| Evoyages,ice conditions | tähistab energiat, mis tarbiti jääoludes navigeerimisel, ja see arvutatakse järgmiselt: |
| --- | --- |
| | |

Evoyages,ice conditions

tähistab energiat, mis tarbiti jääoludes navigeerimisel, ja see arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| Mi,voyages,ice conditions | tähistab käesoleva määruse kohaldamisalaga hõlmatud jääoludes navigeerimiseks kulunud kütuse i massi. |
| --- | --- |

Mi,voyages,ice conditions

tähistab käesoleva määruse kohaldamisalaga hõlmatud jääoludes navigeerimiseks kulunud kütuse i massi.

Jääoludes tarbitud kohandatud energia arvutatakse järgmiselt:

| | |
| --- | --- |

Formula

kus:

| Dice conditions | tähistab käesoleva määruse kohaldamisalaga hõlmatud jääoludes navigeerimise ajal läbitud vahemaa kogupikkust. |
| --- | --- |
| | tähistab energiatarbimist jäävabas vees läbitud vahemaa kohta ja see arvutatakse järgmiselt: |
| | |

Dice conditions

tähistab käesoleva määruse kohaldamisalaga hõlmatud jääoludes navigeerimise ajal läbitud vahemaa kogupikkust.

Formula

tähistab energiatarbimist jäävabas vees läbitud vahemaa kohta ja see arvutatakse järgmiselt:

Formula

kus:

| Evoyages,ice conditions | tähistab energiatarbimist jääoludes navigeerimisel; |
| --- | --- |
| Dtotal | tähistab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvat aastast läbitud vahemaad kokku. |

Evoyages,ice conditions

tähistab energiatarbimist jääoludes navigeerimisel;

Dtotal

tähistab käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvat aastast läbitud vahemaad kokku.

Jääklassist ja jääoludes navigeerimisest tingitud jääga seotud kogu lisaenergia

| | |
| --- | --- |

Formula

Kohandatud mass [Mi,A]

Ettevõtja jaotab jääga seotud kogu lisaenergia E i additional ice aasta jooksul kasutatud erinevate kütuste i vahel järgmistel tingimustel:

| | Σ E i additional ice = E additional ice |
| --- | --- |

Σ E i additional ice = E additional ice

iga kütuse i kohta:

| | |
| --- | --- |

Formula

kütuse kohandatud mass [Mi,A] arvutatakse järgmiselt:

| | |
| --- | --- |

Formula

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/101

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1806,

20. september 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/73, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/73 (2). |
| --- | --- |

(1)

Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes kohaldatakse lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/73 (2).

| (2) | Äriühing Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., mille TARICi (3) lisakood on C419 ja mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastases uurimises teistele koostööd tegevatele äriühingutele (v.a äriühingud, mille suhtes kohaldatakse paralleelset tasakaalustava tollimaksu määra, mis kehtib kõikide muude äriühingute suhtes rakendusmääruse (EL) 2019/72 alusel) kehtestatud tollimaksu määra 24,2 %, teatas 21. novembril 2022 komisjonile, et ta on muutnud oma nime, mis on nüüd Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Äriühing Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., mille TARICi (3) lisakood on C419 ja mille suhtes kohaldatakse dumpinguvastases uurimises teistele koostööd tegevatele äriühingutele (v.a äriühingud, mille suhtes kohaldatakse paralleelset tasakaalustava tollimaksu määra, mis kehtib kõikide muude äriühingute suhtes rakendusmääruse (EL) 2019/72 alusel) kehtestatud tollimaksu määra 24,2 %, teatas 21. novembril 2022 komisjonile, et ta on muutnud oma nime, mis on nüüd Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

| (3) | Äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust dumpinguvastase tollimaksu määrale, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust dumpinguvastase tollimaksu määrale, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati.

| (4) | Komisjon vaatas saadud teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ning uusi seoseid teiste kontsernidega, mida komisjon ei ole uurinud, ei ole selle tagajärjel loodud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas saadud teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ning uusi seoseid teiste kontsernidega, mida komisjon ei ole uurinud, ei ole selle tagajärjel loodud.

| (5) | Seega ei mõjuta nimemuutus rakendusmääruse (EL) 2019/73 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(5)

Seega ei mõjuta nimemuutus rakendusmääruse (EL) 2019/73 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (6) | Nimemuutus peaks kehtima alates 22. septembrist 2022, mil äriühing muutis oma nime. Komisjon palus taotluse esitajal kinnitada, et see on õige kuupäev. |
| --- | --- |

(6)

Nimemuutus peaks kehtima alates 22. septembrist 2022, mil äriühing muutis oma nime. Komisjon palus taotluse esitajal kinnitada, et see on õige kuupäev.

| (7) | Võttes arvesse eelmistes põhjendustes esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2019/73, et võtta arvesse selle äriühingu muutunud nime, millele oli varem määratud TARICi lisakood C419. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse eelmistes põhjendustes esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2019/73, et võtta arvesse selle äriühingu muutunud nime, millele oli varem määratud TARICi lisakood C419.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) 2019/73 I lisas asendatakse kirje

| „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419“

järgmisega:

| „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Zhejiang | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Zhejiang

C419“

2.   Varem äriühingule Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. kuulunud TARICi lisakood C419 kuulub alates 22. septembrist 2022 äriühingule Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. Äriühingu Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. valmistatud toodete impordilt tasutud lõplik tollimaks, mis ületab rakendusmääruse (EL) 2019/73 artikli 1 lõikes 2 Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu, makstakse tagasi või seda vähendatakse kooskõlas kohaldatavate tollialaste õigusaktidega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/73, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 16, 18.1.2019, lk 108).

2

(3)  Euroopa Liidu integreeritud tariifistik.

3

---

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/103 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/103

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1807,

21. september 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) eriti selle artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatakse lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/72 (2). |
| --- | --- |

(1)

Hiina Rahvavabariigist pärit jalgrataste impordi suhtes kohaldatakse lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, mis on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/72 (2).

| (2) | Äriühing Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., mille TARICi (3) lisakood on C419 ja mille suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksumäära 9,2 %, teatas 21. novembril 2022 komisjonile, et ta on muutnud oma nime, mis on nüüd Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. |
| --- | --- |

(2)

Äriühing Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd., mille TARICi (3) lisakood on C419 ja mille suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksumäära 9,2 %, teatas 21. novembril 2022 komisjonile, et ta on muutnud oma nime, mis on nüüd Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

| (3) | Äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust tollimaksumäärale, mis kehtib kõikide muude I lisas loetletud äriühingute suhtes, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati. |
| --- | --- |

(3)

Äriühing palus komisjonil kinnitada, et nimemuutus ei mõjuta tema õigust tollimaksumäärale, mis kehtib kõikide muude I lisas loetletud äriühingute suhtes, mida tema suhtes eelmise nime all kohaldati.

| (4) | Komisjon vaatas saadud teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ning uusi seoseid teiste kontsernidega, mida komisjon ei ole uurinud, ei ole selle tagajärjel loodud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon vaatas saadud teabe läbi ja jõudis järeldusele, et nimemuutus on asjaomastes ametiasutustes nõuetekohaselt registreeritud ning uusi seoseid teiste kontsernidega, mida komisjon ei ole uurinud, ei ole selle tagajärjel loodud.

| (5) | Seega ei mõjuta nimemuutus rakendusmääruse (EL) 2019/72 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(5)

Seega ei mõjuta nimemuutus rakendusmääruse (EL) 2019/72 järeldusi ega eelkõige äriühingu suhtes kohaldatava tasakaalustava tollimaksu määra.

| (6) | Nimemuutus peaks kehtima alates 22. septembrist 2022, mil äriühing muutis oma nime. Komisjon palus taotluse esitajal kinnitada, et see on õige kuupäev. |
| --- | --- |

(6)

Nimemuutus peaks kehtima alates 22. septembrist 2022, mil äriühing muutis oma nime. Komisjon palus taotluse esitajal kinnitada, et see on õige kuupäev.

| (7) | Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2019/72, et võtta arvesse selle äriühingu muutunud nime, millele oli varem määratud TARICi lisakood C419. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse eelmises põhjenduses esitatud kaalutlusi, pidas komisjon asjakohaseks muuta rakendusmäärust (EL) 2019/72, et võtta arvesse selle äriühingu muutunud nime, millele oli varem määratud TARICi lisakood C419.

| (8) | Vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artiklile 25 on käesoleva määrusega kehtestatud meetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (4) alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EL) 2016/1037 artiklile 25 on käesoleva määrusega kehtestatud meetmed kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (4) alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) 2019/72 I lisas asendatakse kirje

| „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Zhejiang | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Zhejiang

C419“

järgmisega:

| „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Zhejiang | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Zhejiang

C419“

2.   Varem äriühingule Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. kuulunud TARICi lisakood C419 kuulub alates 22. septembrist 2022 äriühingule Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. Äriühingu Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. valmistatud toodete impordilt tasutud lõplik tollimaks, mis ületab rakendusmääruse (EL) 2019/72 artikli 1 lõikes 2 Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. suhtes kehtestatud tasakaalustavat tollimaksu, makstakse tagasi või seda vähendatakse kooskõlas kohaldatavate tollialaste õigusaktidega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  Komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes (ELT L 16, 18.1.2019, lk 5).

2

(3)  Euroopa Liidu integreeritud tariifistik.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 21).

4

---

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/105 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/105

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1808,

21. september 2023,

millega kehtestatakse vorm, et kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2022/2371 esitada teavet, mis on seotud tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2371, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohte ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2022/2371 on sätestatud mehhanismid ja struktuurid, mille abil koordineerida valmisolekut tõsisteks piiriülesteks terviseohtudeks ja neile reageerimist, sealhulgas aruandlus ennetamise, valmisoleku ja reageerimise kavandamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2022/2371 on sätestatud mehhanismid ja struktuurid, mille abil koordineerida valmisolekut tõsisteks piiriülesteks terviseohtudeks ja neile reageerimist, sealhulgas aruandlus ennetamise, valmisoleku ja reageerimise kavandamise kohta.

| (2) | Määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõike 1 esimese lõigu kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile ning asjaomastele liidu asutustele ja organitele 27. detsembriks 2023 ja seejärel iga kolme aasta järel ajakohastatud aruande ennetuse, valmisoleku ja reageerimise kavandamise ja rakendamise kohta riigi tasandil ning asjakohasel juhul piiriülesel piirkondadevahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõike 1 esimese lõigu kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile ning asjaomastele liidu asutustele ja organitele 27. detsembriks 2023 ja seejärel iga kolme aasta järel ajakohastatud aruande ennetuse, valmisoleku ja reageerimise kavandamise ja rakendamise kohta riigi tasandil ning asjakohasel juhul piiriülesel piirkondadevahelisel tasandil.

| (3) | Määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus on sätestatud, millise teabe peavad liikmesriigid komisjonile ning asjaomastele liidu asutustele ja organitele ennetamise, valmisoleku ja reageerimise kavandamise kohta esitama. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõike 1 teises ja kolmandas lõigus on sätestatud, millise teabe peavad liikmesriigid komisjonile ning asjaomastele liidu asutustele ja organitele ennetamise, valmisoleku ja reageerimise kavandamise kohta esitama.

| (4) | Määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõike 2 esimese lõigu kohaselt teeb komisjon saadud teabe iga kolme aasta järel terviseohutuse komiteele kättesaadavaks aruandes, mis koostatakse koostöös Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) ning muude asjaomaste liidu asutuste ja organitega. Aruanne peab sisaldama riikide profiile edusammude jälgimiseks ning riigi tasandil avastatud puuduste kõrvaldamiseks ette nähtud tegevuskavade väljatöötamiseks; komisjon võib selle kohta anda üldisi soovitusi, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 8 kohaselt tehtud hindamise tulemusi. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõike 2 esimese lõigu kohaselt teeb komisjon saadud teabe iga kolme aasta järel terviseohutuse komiteele kättesaadavaks aruandes, mis koostatakse koostöös Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) ning muude asjaomaste liidu asutuste ja organitega. Aruanne peab sisaldama riikide profiile edusammude jälgimiseks ning riigi tasandil avastatud puuduste kõrvaldamiseks ette nähtud tegevuskavade väljatöötamiseks; komisjon võib selle kohta anda üldisi soovitusi, võttes arvesse kõnealuse määruse artikli 8 kohaselt tehtud hindamise tulemusi.

| (5) | Määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõike 2 teise ja kolmanda lõigu kohaselt algatab komisjon aruande põhjal terviseohutuse komitees arutelu valmisolekuga seotud edusammude ja puudujääkide üle. Ülevaade aruandes esitatud soovitustest avaldatakse komisjoni veebisaidil ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse veebisaidil. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõike 2 teise ja kolmanda lõigu kohaselt algatab komisjon aruande põhjal terviseohutuse komitees arutelu valmisolekuga seotud edusammude ja puudujääkide üle. Ülevaade aruandes esitatud soovitustest avaldatakse komisjoni veebisaidil ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse veebisaidil.

| (6) | Küsimustiku vorm, mida liikmesriigid peavad kasutama kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud teabe esitamisel, peaks tagama selle teabe asjakohasuse kõnealuses lõikes kindlaks määratud eesmärkide saavutamiseks ja selle võrreldavuse ning hoidma samal ajal ära nõutud ja esitatud teabe dubleerimist. Vorm töötati välja tihedas koostöös terviseohutuse komitee valmisolekualase töörühmaga, milles osalesid aktiivselt enamik liikmesriike, komisjoni asjaomased peadirektoraadid, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning Maailma Terviseorganisatsioon (WHO). Võimaluse korral viidi vorm kooskõlla rahvusvaheliste tervise-eeskirjadega (2005) ja osalisriigi enesehindamise aruandega. |
| --- | --- |

(6)

Küsimustiku vorm, mida liikmesriigid peavad kasutama kõnealuse määruse artikli 7 lõikes 1 osutatud teabe esitamisel, peaks tagama selle teabe asjakohasuse kõnealuses lõikes kindlaks määratud eesmärkide saavutamiseks ja selle võrreldavuse ning hoidma samal ajal ära nõutud ja esitatud teabe dubleerimist. Vorm töötati välja tihedas koostöös terviseohutuse komitee valmisolekualase töörühmaga, milles osalesid aktiivselt enamik liikmesriike, komisjoni asjaomased peadirektoraadid, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning Maailma Terviseorganisatsioon (WHO). Võimaluse korral viidi vorm kooskõlla rahvusvaheliste tervise-eeskirjadega (2005) ja osalisriigi enesehindamise aruandega.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tõsiste piiriüleste terviseohtude komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tõsiste piiriüleste terviseohtude komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu vorm, mida liikmesriigid peavad kasutama, kui nad esitavad teavet tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetuse, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamise kohta kooskõlas määruse (EL) 2022/2371 artikli 7 lõikega 1, ning mis on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 314, 6.12.2022, lk 26.

1

---

LISA

Sisukord

| A. | Rahvusvaheliste tervise-eeskirjadega (IHR 2005) seotud suutlikkus | 108 |
| --- | --- | --- |

A.

| 1. | Rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (IHR 2005) rakendamise poliitilised, õiguslikud ja normatiivsed vahendid | 108 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Rahastamine | 109 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Laboratoorium | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Seire | 113 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Personalikulud | 114 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Tervisealaste hädaolukordade ohjamine | 115 |
| --- | --- | --- |

6.

| Tervisealastele hädaolukordadele reageerimise juhtimine | 115 |
| --- | --- |

| Hädaolukorra logistika juhtimine ja tarneahela juhtimine | 118 |
| --- | --- |

| 7. | Tervishoiuteenuste osutamine | 121 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Riskist teatamine | 124 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Riiki sisenemise kohad ja terviseolukord piiril | 125 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Zoonootilised haigused ja keskkonnast tulenevad ohud, sealhulgas kliimast tingitud ohud | 126 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Kemikaalidest tulenev oht | 127 |
| --- | --- | --- |

11.

| B. | Määruse (EL) 2022/2371 kohane täiendav suutlikkus | 129 |
| --- | --- | --- |

B.

| 12. | Antimikroobikumiresistentsus ja tervishoiuteenustega seotud nakkused | 129 |
| --- | --- | --- |

12.

| Antimikroobikumiresistentsus | 129 |
| --- | --- |

| Tervishoiuteenustega seotud nakkused | 134 |
| --- | --- |

| 13. | Liidu tasandi koordineerimis- ja tugifunktsioonid | 135 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Teadusuuringute arendamine ja hinnangute andmine eesmärgiga teavitada hädaolukorraks valmisolekust ja seda kiirendada | 137 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Taastetegevuse üksikasjad | 139 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskavade rakendamisel leitud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed | 139 |
| --- | --- | --- |

16.

| C. | Muu | 141 |
| --- | --- | --- |

C.

A.   RAHVUSVAHELISTE TERVISE-EESKIRJADEGA (IHR 2005) SEOTUD SUUTLIKKUS

1.   Rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (IHR 2005) rakendamise poliitilised, õiguslikud ja normatiivsed vahendid

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.1.1 | Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriigi õigusaktid, milles käsitletakse valmisoleku ja reageerimise kavandamist. | Näitaja
  1–5 |
| | Tase |
| Rahvatervise hädaolukorras ei koordineerita õigusaktidega riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi koostööd. | 1 |
| Rahvatervise hädaolukorras koordineeritakse õigusaktidega riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi koostööd. | 2 |
| Rahvatervise hädaolukorras koordineeritakse õigusaktidega riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi koostööd. Lisaks koordineeritakse rahvatervise hädaolukorras õigusaktidega koostööd elutähtsate taristute eest vastutavate sektoritega. | 3 |
| Rahvatervise hädaolukorras koordineeritakse õigusaktidega riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi koostööd. Lisaks koordineeritakse rahvatervise hädaolukorras õigusaktidega koostööd elutähtsate taristute eest vastutavate sektoritega. Peale selle on viimase kolme aasta jooksul testitud nende õigusaktide rakendamisvalmidust. | 4 |
| Nii nagu 4. taseme puhul, on ka sellel tasemel olemas õigusaktide läbivaatamise ja korrigeerimise mehhanism (vajaduse korral testimise tulemusel soovituste põhjal). | 5 |
| — | Kui valisite 5. taseme, siis kas Teie riik on õigusakte viimase kolme aasta jooksul läbi vaadanud? (jah/ei)






  — | Kui vastasite „jah“, laadige üles asjakohased lingid (liikmesriikide korral vabatahtlik). |

Küsimus

Näitaja

A.1.1

Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriigi õigusaktid, milles käsitletakse valmisoleku ja reageerimise kavandamist.

Näitaja

1–5

Tase

Rahvatervise hädaolukorras ei koordineerita õigusaktidega riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi koostööd.

1

Rahvatervise hädaolukorras koordineeritakse õigusaktidega riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi koostööd.

2

Rahvatervise hädaolukorras koordineeritakse õigusaktidega riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi koostööd. Lisaks koordineeritakse rahvatervise hädaolukorras õigusaktidega koostööd elutähtsate taristute eest vastutavate sektoritega.

3

Rahvatervise hädaolukorras koordineeritakse õigusaktidega riikliku, piirkondliku ja kohaliku valitsustasandi koostööd. Lisaks koordineeritakse rahvatervise hädaolukorras õigusaktidega koostööd elutähtsate taristute eest vastutavate sektoritega. Peale selle on viimase kolme aasta jooksul testitud nende õigusaktide rakendamisvalmidust.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, on ka sellel tasemel olemas õigusaktide läbivaatamise ja korrigeerimise mehhanism (vajaduse korral testimise tulemusel soovituste põhjal).

5

—

Kui valisite 5. taseme, siis kas Teie riik on õigusakte viimase kolme aasta jooksul läbi vaadanud? (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, laadige üles asjakohased lingid (liikmesriikide korral vabatahtlik).

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

A.1.2

Kas rahvatervise hädaolukorra puhul on Teie riigis nähtud rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (IHR 2005) rakendamiseks ette selge otsustusprotsess, milles võib osaleda üks või mitu ametiasutust? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

2.   Rahastamine

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.2.1 | Kui liikmesriigil on kavas testida rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et reageerida terviseohtudele, märkige palun oma liikmesriigi vastav tase. | Näitaja
  1–5 või ei kohaldata |
| | Tase |
| Liikmesriik ei saa [riigi tasandil] küsimusele vastata. | Ei kohaldata |
| Järgmise kolme aasta jooksul ei ole kavas testida rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et terviseohtudele reageerida. | 1 |
| Järgmise kolme aasta jooksul on kavas testida rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et terviseohtudele reageerida, kuid testitakse vastavalt vajadusele. | 2 |
| Kavas on testida rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et terviseohtudele reageerida, ning teha seda korrapäraselt. | 3 |
| Rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et terviseohtudele reageerida, testitakse ning seda tehakse korrapäraselt. | 4 |
| Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on rakendatud testide tulemusel saadud soovitusi ning vastavad kavad on läbi vaadatud ja neid on korrigeeritud. | 5 |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

A.2.1

Kui liikmesriigil on kavas testida rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et reageerida terviseohtudele, märkige palun oma liikmesriigi vastav tase.

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Tase

Liikmesriik ei saa [riigi tasandil] küsimusele vastata.

Ei kohaldata

Järgmise kolme aasta jooksul ei ole kavas testida rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et terviseohtudele reageerida.

1

Järgmise kolme aasta jooksul on kavas testida rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et terviseohtudele reageerida, kuid testitakse vastavalt vajadusele.

2

Kavas on testida rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et terviseohtudele reageerida, ning teha seda korrapäraselt.

3

Rahalisi vahendeid, mis on mõeldud ettenägematuteks kuludeks, et terviseohtudele reageerida, testitakse ning seda tehakse korrapäraselt.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on rakendatud testide tulemusel saadud soovitusi ning vastavad kavad on läbi vaadatud ja neid on korrigeeritud.

5

—

Lisamärkused

Kas Teie liikmesriik ei saa valitsemis- ja õigusraamistiku tõttu sellele küsimusele riigi tasandil vastata? (jah)

Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)

Kui vastasite „jah“, palun andke teada, kas Teie arvates on kesktasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkonna tasandil rakendatud ning kas selles esineb lünki või probleeme.

Kui vastasite „ei“, palun selgitage.

A.2.2

Kas Teie liikmesriigi tervishoiuministeerium ja rahandusministeerium on kehtestanud spetsiaalsed menetlused poliitikasuundade ja tegevuse koordineerimiseks rahvatervise hädaolukorras? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, palun täpsustage. (nt korrapärased kohtumised, ühine töörühm või rakkerühm, suunised ja regulatiivsed meetmed jne). |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun täpsustage. (nt korrapärased kohtumised, ühine töörühm või rakkerühm, suunised ja regulatiivsed meetmed jne).

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

3.   Laboratoorium

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.3.1 | Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriik laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamisel rahvatervise hädaolukorras. | Näitaja
  1–5 |
| | Tase |
| Puudub kava ja organisatsioon (1) laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamiseks rahvatervise hädaolukorras. | 1 |
| Kava ja organisatsioon laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamiseks rahvatervise hädaolukorras on väljatöötamisel. | 2 |
| Kava ja organisatsioon laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamiseks rahvatervise hädaolukorras on olemas, kuid kava ei ole viimase kolme aasta jooksul testitud. | 3 |
| Kava ja organisatsioon laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamiseks rahvatervise hädaolukorras on olemas ja kavale on viimase kolme aasta jooksul tehtud stressitest. | 4 |
| Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on süsteemi vastavalt korrigeeritud. | 5 |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

A.3.1

Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriik laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamisel rahvatervise hädaolukorras.

Näitaja

1–5

Tase

Puudub kava ja organisatsioon (1) laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamiseks rahvatervise hädaolukorras.

1

Kava ja organisatsioon laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamiseks rahvatervise hädaolukorras on väljatöötamisel.

2

Kava ja organisatsioon laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamiseks rahvatervise hädaolukorras on olemas, kuid kava ei ole viimase kolme aasta jooksul testitud.

3

Kava ja organisatsioon laborikatsete tegemise suutlikkuse suurendamiseks rahvatervise hädaolukorras on olemas ja kavale on viimase kolme aasta jooksul tehtud stressitest.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on süsteemi vastavalt korrigeeritud.

5

—

Lisamärkused

A.3.2

Palun märkige, milline on Teie liikmesriigi tase uute nukleiinhappe amplifitseerimise testide (NAAT-testid) ja neile kohandatud laborisüsteemide rakendamisel, kui peaks hakkama levima uus pandeemiapotentsiaaliga patogeen.

Näitaja

1–5

Tase

Minu liikmesriigis ei oleks võimalik uusi NAAT-teste ja neile kohandatud laborisüsteem kuue kuu jooksul rakendada.

1

> 3–6 kuud

2

> 1–3 kuud

3

2–4 nädalat

4

< 2 nädalat

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

A.3.3

Palun märkige, milline on Teie liikmesriigi tase rahvatervise hädaolukorras, kui tegemist on ulatuslikku testimist nõudva pandeemiaohuga.

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Tase

Teie liikmesriik ei saa vastata, kuna esineb probleeme NAAT-testide tegemise suutlikkuse kvantifitseerimisel vastavalt osutatud tasemetele.

Ei kohaldata

Rahvatervise hädaolukorras ja valideeritud NAAT-testide olemasolul oleks võimalik suurendada NAAT-testide tegemise teenuse osutamist, nii et nädalase proovitestimise suutlikkus oleks kuni 0,01 % minu liikmesriigi elanikkonnast.

1

Rahvatervise hädaolukorras ja valideeritud NAAT-testide olemasolul oleks võimalik suurendada NAAT-testide tegemise teenuse osutamist, nii et nädalase proovitestimise suutlikkus oleks kuni 0,01–0,1 % minu liikmesriigi elanikkonnast.

2

Rahvatervise hädaolukorras ja valideeritud NAAT-testide olemasolul oleks võimalik suurendada NAAT-testide tegemise teenuse osutamist, nii et nädalase proovitestimise suutlikkus oleks kuni 0,1–1 % minu liikmesriigi elanikkonnast.

3

Rahvatervise hädaolukorras ja valideeritud NAAT-testide olemasolul oleks võimalik suurendada NAAT-testide tegemise teenuse osutamist, nii et nädalase proovitestimise suutlikkus oleks kuni 1–2 % minu liikmesriigi elanikkonnast.

4

Rahvatervise hädaolukorras ja valideeritud NAAT-testide olemasolul oleks võimalik suurendada NAAT-testide tegemise teenuse osutamist, nii et nädalase proovitestimise suutlikkus oleks > 2 % minu liikmesriigi elanikkonnast.

5

| — | Kui näitajat ei kohaldata, siis palun kvantifitseerige NAAT-testide tegemise suutlikkus vastavalt oma ettepanekule. |
| --- | --- |

—

Kui näitajat ei kohaldata, siis palun kvantifitseerige NAAT-testide tegemise suutlikkus vastavalt oma ettepanekule.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

A.3.4

Kas Teie liikmesriigil on juurdepääs täiendavatele laborisuutlikkuse allikatele, et osutada diagnostikateenust suurema suutlikkusvajaduse korral (nt teadusuuringud või veterinaarlaborid jne)? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, palun andke teada, kas see toimub ametlikul kokkuleppel või vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun andke teada, kas see toimub ametlikul kokkuleppel või vastavalt vajadusele.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.3.5

Kas riikliku seire jaoks on Teie liikmesriigil võimalus teatada laborikatsete tulemustest elektroonilise aruandlussüsteemi kaudu? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, siis kas see aruandlussüsteem suudab mahukat testimisteavet hallata? (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, siis kas see aruandlussüsteem suudab mahukat testimisteavet hallata? (jah/ei)

| — | Kui vastasite „jah“, siis kas see aruandlussüsteem suudab erinevatest laborisuutlikkuse allikatest (nt teadusuuringud, haiglad, kaubandus- või veterinaarlaborid jne) saadud sisendeid hallata? (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, siis kas see aruandlussüsteem suudab erinevatest laborisuutlikkuse allikatest (nt teadusuuringud, haiglad, kaubandus- või veterinaarlaborid jne) saadud sisendeid hallata? (jah/ei)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.3.6

Palun märkige, kas Teie liikmesriigil on juurdepääs kõrge saastetasemega laboritele, st bioohutuse 3. või 4. taseme laboritele.

Kas Teie liikmesriigil on juurdepääs bioohutuse 3. taseme laborile? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „ei“, siis kas Teie liikmesriigil on selle teenuse saamiseks ametlik leping mõne teise ELi/EMP riigiga? (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, siis kas Teie liikmesriigil on selle teenuse saamiseks ametlik leping mõne teise ELi/EMP riigiga? (jah/ei)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Kas Teie liikmesriigil on juurdepääs bioohutuse 4. taseme laborile? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „ei“, siis kas Teie liikmesriigil on selle teenuse saamiseks ametlik leping mõne teise ELi/EMP riigiga? (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, siis kas Teie liikmesriigil on selle teenuse saamiseks ametlik leping mõne teise ELi/EMP riigiga? (jah/ei)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõikele 1 ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

Ei kohaldata

A.3.7

Kas Teie liikmesriigil on suutlikkus uut patogeeni järgmise põlvkonna järjendamise abil kirjeldada? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, siis kas riikliku seire andmed esitatakse elektroonilise aruandlussüsteemi kaudu? (jah/ei) |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, siis kas riikliku seire andmed esitatakse elektroonilise aruandlussüsteemi kaudu? (jah/ei)

| — | Kui vastasite „ei“, siis kas Teie riigil on kokkulepe mõne teise liikmesriigiga? (jah/ei)






  — | Kui vastasite „jah“, märkige palun liikmesriik. |
| --- | --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, siis kas Teie riigil on kokkulepe mõne teise liikmesriigiga? (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, märkige palun liikmesriik.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.3.8

Kas teie liikmesriigil on rajatis, mis on ette nähtud uue patogeeni diagnoosimiseks mõeldud uute seadmete valideerimiseks? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

4.   Seire

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.4.1 | Kas Teie liikmesriigis kasutusel olev ägedate hingamisteede infektsioonide seire süsteem hõlmab kõiki tervishoiutasandeid? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |

Küsimus

Näitaja

A.4.1

Kas Teie liikmesriigis kasutusel olev ägedate hingamisteede infektsioonide seire süsteem hõlmab kõiki tervishoiutasandeid? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.4.2

Kas Teie liikmesriigis on ägeda hingamisteede infektsiooni, gripilaadse haiguse ja raskekujulise hingamisteede infektsiooni seire süsteemid automatiseeritud (2)? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.4.3

Kas Teie liikmesriigis kasutatavat hingamisteede nakkuste seire süsteemi saaks pandeemia ajal laiendada (st suurendada aruandluskohtade arvu, kogutud andmete hulka, muuta aruandlust õigeaegsemaks jne)? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.4.4

Kas Teie liikmesriik saab rahvatervise hädaolukorras (st võttes arvesse suuremat suutlikkust ja/või uusi ravivõimalusi) jälgida järgmisi näitajaid pidevalt ja kogu riigi territooriumil?

Ei kohaldata

jah/ei

Haiglate voodikohtade arv

Haiglate intensiivraviüksuste arv

Haiglate kiirabiruumide arv

Haiglate kasutamine

Testimissuutlikkus

Kontaktide jälgimise suutlikkus

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

A.4.5

Kas Teie riigis on sisse seatud reovee seire süsteem hingamisteede patogeenide avastamiseks? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.4.6

Kas Teie riigis on olemas kavad ja taristu pandeemiaohu õigeaegseks ja pidevaks hindamiseks, st selleks, et hinnata järgmisi üksikasju.

Ei kohaldata

jah/ei

Edasikanduvus, edasikanduvuse viis, tegelik nakatamiskordaja

Olukorra ohtlikkus

Immunoloogilised kaitsekorrelaadid

Vaktsiinide tõhusus

Epideemia trajektoorid ja matemaatilise modelleerimise mõju

Kui vastasite „muu“, palun täpsustage.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

5.   Personalikulud

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.5.1 | Milline on Teie liikmesriigi tase juhul, kui nõudlus inimressursi järele peaks rahvatervisealase hädaolukorras suurenema? | Näitaja
  1–5 või ei kohaldata |
| | | Haiglateenused | Esmatasandi ambulatoorsed teenused | Laboriteenused (väljaspool haiglaid) | Muud rahvaterviseteenused |
| Ei kohaldata | Liikmesriik ei saa küsimusele riigi tasandil vastata. | | | | |
| 1. tase | Puudub mehhanism, mille abil rahvatervise hädaolukorras inimressurssi juurde saada. | | | | |
| 2. tase | Puudub mehhanism, mille abil rahvatervise hädaolukorras inimressurssi juurde saada, kuid on olemas kava, mille alusel töötada välja strateegia mehhanismi loomiseks järgmise kolme aasta jooksul. | | | | |
| 3. tase | On olemas mehhanism, mille abil rahvatervise hädaolukorras inimressurssi juurde saada, kuid see ei ole struktuurne toimiv instrument ning seda ei ajakohastata korrapäraselt. | | | | |
| 4. tase | On olemas mehhanism, mille abil rahvatervise hädaolukorras inimressurssi juurde saada, tegemist on struktuurse toimiva instrumendiga, mida ajakohastatakse korrapäraselt ja milles osalejad saavad perioodilist väljaõpet. | | | | |
| 5. tase | Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on mehhanismi selle toimimise tagamiseks testitud. | | | | |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

A.5.1

Milline on Teie liikmesriigi tase juhul, kui nõudlus inimressursi järele peaks rahvatervisealase hädaolukorras suurenema?

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Haiglateenused

Esmatasandi ambulatoorsed teenused

Laboriteenused (väljaspool haiglaid)

Muud rahvaterviseteenused

Ei kohaldata

Liikmesriik ei saa küsimusele riigi tasandil vastata.

1. tase

Puudub mehhanism, mille abil rahvatervise hädaolukorras inimressurssi juurde saada.

2. tase

Puudub mehhanism, mille abil rahvatervise hädaolukorras inimressurssi juurde saada, kuid on olemas kava, mille alusel töötada välja strateegia mehhanismi loomiseks järgmise kolme aasta jooksul.

3. tase

On olemas mehhanism, mille abil rahvatervise hädaolukorras inimressurssi juurde saada, kuid see ei ole struktuurne toimiv instrument ning seda ei ajakohastata korrapäraselt.

4. tase

On olemas mehhanism, mille abil rahvatervise hädaolukorras inimressurssi juurde saada, tegemist on struktuurse toimiva instrumendiga, mida ajakohastatakse korrapäraselt ja milles osalejad saavad perioodilist väljaõpet.

5. tase

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on mehhanismi selle toimimise tagamiseks testitud.

—

Lisamärkused

Kas Teie riik ei saa valitsemis- ja õigusraamistiku tõttu sellele küsimusele riigi tasandil vastata? (jah)

| — | Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)







  — | Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme. |
| --- | --- | --- |

—

Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme.

| — | Kui vastasite „ei“, palun selgitage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun selgitage.

A.5.2

Palun andke teada, kas Teie liikmesriigi piirkondadel on lepingud, mille alusel vajaduse korral tervishoiusektoris personalituge saada või personali vahetada? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

6.   Tervisealaste hädaolukordade ohjamine

Tervisealastele hädaolukordadele reageerimise juhtimine

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.6.1 | Kas Teie liikmesriik kasutab rahvatervise hädaolukordade ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamise puhul järgmist:






  — | üldine ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskava? (jah/ei) |

Küsimus

Näitaja

A.6.1

Kas Teie liikmesriik kasutab rahvatervise hädaolukordade ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kavandamise puhul järgmist:

—

üldine ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskava? (jah/ei)

| — | samaväärsed dokumendid? (jah/ei)






  — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage. |
| --- | --- | --- |

—

samaväärsed dokumendid? (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.6.2

Milline on Teie liikmesriigi tase rahvatervise hädaolukorra profiili analüüsi ja epideemiale reageerimise konkreetsete kavade puhul?

Näitaja

1–5

Tase

Tõsiste piiriüleste terviseohtude jaoks ei ole rutiinset terviseriskide profiili analüüsi tehtud.

1

Tõsiste piiriüleste terviseohtude jaoks on rutiinne terviseriskide profiili analüüs tehtud.

2

Tõsiste piiriüleste terviseohtude jaoks on rutiinne terviseriskide profiili analüüs tehtud ja seda korratakse vähemalt kord kolme aasta jooksul.

3

Tõsiste piiriüleste terviseohtude jaoks on rutiinne terviseriskide profiili analüüs tehtud ja seda korratakse vähemalt kord kolme aasta jooksul, lisaks on välja töötatud neid ohte käsitlev erikava.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on neid kavasid testitud ja vajaduse korral muudetud.

5

| — | Lisamärkused






  — | Kui tegemist on 2. või kõrgema tasemega, andke palun teada, kas Teie liikmesriigil on olemas kava, milles käsitletakse ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete kättesaadavust ja kasutamist (st väljatöötamine, tootmine, hankimine, varude loomine ja jaotamine) seoses järgmisega: |
| --- | --- | --- |

—

Lisamärkused

—

Kui tegemist on 2. või kõrgema tasemega, andke palun teada, kas Teie liikmesriigil on olemas kava, milles käsitletakse ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete kättesaadavust ja kasutamist (st väljatöötamine, tootmine, hankimine, varude loomine ja jaotamine) seoses järgmisega:

Väljatöötamine (jah/ei)

Tootmine (jah/ei)

Hankimine (jah/ei)

Varude loomine (jah/ei)

Jaotamine (jah/ei)

Muu

Epideemia- või pandeemiaohuga nakkushaigused

Keemilised ja bioloogilised ohud

Multitolerantsed ained kriisiolukorras

| — | Kui vastasite „jah“ mõnele eespool esitatud küsimusele, täpsustage palun, millised on probleemsed ained ja nendega seotud ohupõhised meditsiinilised vastumeetmed. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“ mõnele eespool esitatud küsimusele, täpsustage palun, millised on probleemsed ained ja nendega seotud ohupõhised meditsiinilised vastumeetmed.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõikele 1 ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

A.6.3

Palun märkige oma liikmesriigis kasutusel oleva(te) epideemiale reageerimise konkreetse(te) kava(de) puhul, milline kava (millised kavad) on välja töötatud, ja lisage võimaluse korral link epideemiale reageerimise konkreetse(te)le kava(de)le.

Ei kohaldata

A.6.4

Märkige riigi tasandi intsidendihaldussüsteemi või samaväärse struktuuri puhul oma liikmesriigi vastav tase.

Näitaja

1–5

Tase

Puudub intsidendihaldussüsteem või samaväärne süsteem, mis seoks rahvatervisesektori sektoritega, mis on seotud tervishoiualase valmisoleku ja reageerimise kavandamisega.

1

Puudub intsidendihaldussüsteem või samaväärne süsteem, mis seoks tervishoiusektori sektoritega, mis on seotud tervishoiualase valmisoleku ja reageerimise kavandamisega, kuid kavas on luua selline süsteem järgmise kolme aasta jooksul.

2

Intsidendihaldussüsteem või samaväärne süsteem, mis seob tervishoiusektori sektoritega, mis on seotud tervishoiualase valmisoleku ja reageerimise kavandamisega, on olemas, kuid seda ei ole testitud või seda on testitud rohkem kui kolm aastat tagasi.

3

Intsidendihaldussüsteem või samaväärne süsteem, mis seob tervishoiusektori sektoritega, mis on seotud tervishoiualase valmisoleku ja reageerimise kavandamisega, on olemas, ning seda on viimase kolme aasta jooksul testitud.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on intsidendihaldussüsteemil suutlikkus kohandada oma juhtimis- ja kontrollistruktuuri/hierarhiat (nt selle koosseisu sõltuvalt võimaliku sündmuse laadist).

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

A.6.5

Palun märkige millisel tasemel on Teie liikmesriik rahvatervise- ja sotsiaalmeetmete rakendamisel ja hindamisel ning rahvatervise hädaolukorras.

Näitaja

1–5

Tase

Puudub mehhanism, kuidas teha otsuseid rahvatervise hädaolukorras rakendatavate rahvatervise- ja sotsiaalmeetmete rakendamiseks.

1

Mehhanism, kuidas teha otsuseid rahvatervise hädaolukorras rakendatavate rahvatervise- ja sotsiaalmeetmete rakendamiseks, on olemas, kuid selle multidistsiplinaarset ja valdkonnaülest toimimist ei ole täielikult kindlaks määratud.

2

Mehhanism, kuidas teha otsuseid rahvatervise hädaolukorras rakendatavate rahvatervise- ja sotsiaalmeetmete rakendamiseks, on olemas ja selle multidistsiplinaarne ja valdkonnaülene toimimine on täielikult kindlaks määratud.

3

Mehhanism, kuidas teha otsuseid rahvatervise hädaolukorras rakendatavate rahvatervise- ja sotsiaalmeetmete rakendamiseks, on olemas, see on multidistsiplinaarne ja valdkonnaülene ning sisaldab sätteid leevendusmeetmete õigeaegsuse ja tõhususe hindamiseks.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on seda mehhanismi viimase kolme aasta jooksul testitud.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

A.6.6

Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriik valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) sätestatud piiriülest vastastikust abi käsitlevate sätete puhul.

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Tase

Küsimusele ei saa vastata, sest liikmesriigil ei ole valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärset dokumenti (samaväärseid dokumente).

Ei kohaldata

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) ei sisalda piiriülest vastastikust abi.

1

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument sisaldab (samaväärsed dokumendid sisaldavad) piiriülest vastastikust abi.

2

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (sisaldab (samaväärsed dokumendid sisaldavad) piiriülest vastastikust abi ning seda (neid) on testitud vähemalt ühes liikmesriigis.

3

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument sisaldab (samaväärsed dokumendid sisaldavad) piiriülest vastastikust abi ning seda (neid) on testitud vähemalt ühes liikmesriigis ja vajaduse korral ajakohastatud.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on piiriülese vastastikuse abiga seotud teavet ja testimise tulemusi terviseohutuse komiteega jagatud.

5

| — | Lisamärkused






  — | Kui tegemist on 2. või kõrgema tasemega, loetlege palun selles sisalduva piiriülese vastastikuse abi liik ja millise liikmesriigiga koostöö toimub: |
| --- | --- | --- |

—

Lisamärkused

—

Kui tegemist on 2. või kõrgema tasemega, loetlege palun selles sisalduva piiriülese vastastikuse abi liik ja millise liikmesriigiga koostöö toimub:

Riik/liikmesriikide rühm (palun täpsustage):

Piiriülese vastastikuse abi liik (palun täpsustage):

| — | Kui tegemist on 3. või kõrgema tasemega, loetlege palun liikmesriigid ja piiriülese vastastikuse abi liik, mida on testitud: |
| --- | --- |

—

Kui tegemist on 3. või kõrgema tasemega, loetlege palun liikmesriigid ja piiriülese vastastikuse abi liik, mida on testitud:

Riik/riikide rühm (palun täpsustage):

Piiriülese vastastikuse abi liik (palun täpsustage):

Kas Teie liikmesriik ei saa valitsemis- ja õigusraamistiku tõttu sellele küsimusele riigi tasandil vastata? (jah)

| — | Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)







  — | Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme. |
| --- | --- | --- |

—

Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme.

| — | Kui vastasite „ei“, palun selgitage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun selgitage.

A.6.7

Kas Teie liikmesriigi valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendiga (samaväärsete dokumentidega) on tagatud konkreetsed riiklikud valmisoleku ja reageerimise koordineerimise mehhanismid, (3) mida patogeenide tahtliku keskkondaviimise stsenaariumi korral kasutada? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, siis kas reageerimise juhtimise struktuur tervishoiusektori ja muude reageerimise juhtimiseks kriitilise tähtsusega sektorite vahel on selge ja kindlaks määratud? (jah/ei)






  — | Kui vastasite „jah“, palun andke teada, milline sektor tegevust juhib. |
| --- | --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, siis kas reageerimise juhtimise struktuur tervishoiusektori ja muude reageerimise juhtimiseks kriitilise tähtsusega sektorite vahel on selge ja kindlaks määratud? (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, palun andke teada, milline sektor tegevust juhib.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõikele 1 ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

Ei kohaldata

Hädaolukorra logistika juhtimine ja tarneahela juhtimine

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| Kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete nõudlus ja pakkumine |
| A.6.8 | Kas Teie liikmesriik on kindlaks teinud kriitilised ohupõhised meditsiinilised vastumeetmed valmisolekuks tõsistele piiriülestele terviseohtudele ja neile reageerimiseks? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „jah“, siis kas on olemas vastav loetelu? (jah/ei)






  — | Kui vastasite „jah“, palun esitage hüperlink või loetelu. (Vajaduse korral lisage hüperlink neile ohupõhistele meditsiinilistele vastumeetmetele liigitatuna konkreetsete ohtude järgi.) |

Küsimus

Näitaja

Kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete nõudlus ja pakkumine

A.6.8

Kas Teie liikmesriik on kindlaks teinud kriitilised ohupõhised meditsiinilised vastumeetmed valmisolekuks tõsistele piiriülestele terviseohtudele ja neile reageerimiseks? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „jah“, siis kas on olemas vastav loetelu? (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, palun esitage hüperlink või loetelu. (Vajaduse korral lisage hüperlink neile ohupõhistele meditsiinilistele vastumeetmetele liigitatuna konkreetsete ohtude järgi.)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

  Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõikele 1 ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõikele 1 ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

Ei kohaldata

A.6.9

Millisel tasemel on Teie liikmesriigi riiklikud poliitikasuunad või kavad kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete pakkumise jälgimiseks ja nõudluse hindamiseks.

Näitaja

1–5

Tase

Riiklikud poliitikasuunad või kavad kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete pakkumise jälgimiseks ja nõudluse hindamiseks puuduvad.

1

Riiklikud poliitikasuunad või kavad kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete pakkumise jälgimiseks ja nõudluse hindamiseks on kavandamisel.

2

Riiklikud poliitikasuunad või kavad kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete pakkumise jälgimiseks ja nõudluse hindamiseks on olemas.

3

Kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete pakkumise ja nõudluse seireks on olemas riiklikud poliitikasuunad või kavad ning neid vaadatakse korrapäraselt läbi, hinnatakse ja ajakohastatakse.

4

Kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete pakkumise ja nõudluse seireks on olemas riiklikud poliitikasuunad või kavad ning neid vaadatakse korrapäraselt läbi, hinnatakse ja ajakohastatakse, sealhulgas tehakse pakkumise ja nõudluse kohta vajaduste analüüs.

5

| — | Kui vastasite „jah“, esitage üksikasjad selle kohta, kuidas riiklike poliitikasuundadega ja kavadega jälgitakse pakkumist ja prognoositakse nõudlust. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, esitage üksikasjad selle kohta, kuidas riiklike poliitikasuundadega ja kavadega jälgitakse pakkumist ja prognoositakse nõudlust.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

A.6.10

Millisel tasemel on Teie liikmesriik sätete lisamisel valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse) või mehhanismidesse, mille eesmärk on leevendada kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete tarneahela haavatavust.

Näitaja

1–5

Tase

Valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse) või mehhanismidesse, mille eesmärk on leevendada kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete tarneahela haavatavust, ei ole ette nähtud sätteid lisada.

1

Sätete lisamine valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse) või mehhanismi, mille eesmärk on leevendada kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete tarneahela haavatavust, on kavandamisel.

2

Valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) või mehhanismis, mille eesmärk on leevendada kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete tarneahela haavatavust, on sellised sätted olemas, kuid neid ei ole veel rakendatud.

3

Valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) või mehhanismis, mille eesmärk on leevendada kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete tarneahela haavatavust, on sellised sätted olemas, kuid ainult osa neist rakendatakse või kavatsetakse rakendada.

4

Valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) või mehhanismis, mille eesmärk on leevendada kriitilise tähtsusega ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete tarneahela haavatavust, on sellised sätted olemas, ja kõiki neid rakendatakse.

5

| — | Kui vastasite „jah“, palun esitage riiklike strateegiate üksikasjad. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun esitage riiklike strateegiate üksikasjad.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

Ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete tootmine

A.6.11

Palun märkige küsimuses A.6.8 osutatud kriitilise tähtsusega ohupõhised meditsiinilised vastumeetmed, mida Teie liikmesriigis praegu toodetakse, järgmiselt:

Ei kohaldata

Toodangu liik

Tooteteave (kui tegemist on tooraine või komponentidega, lisage ka teave nende ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete kohta, mille jaoks tooteid on vaja)

Ettevõtja andmed, sealhulgas aadress

Täielik tootmine, sealhulgas toorained/komponendid/aktiivsed farmatseutilised toimeained

Valmistooted, palun märkige ohupõhised meditsiinilised vastumeetmed, lõpptoote tootja ja kriitilise tähtsusega tarnijad (sealhulgas asukoht), kellele (millele) tootmine tugineb.

Ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete kriitilise tähtsusega toorainete/komponentide/aktiivsete farmatseutiliste toimeainete tootmine: palun nimetage tootja ja asjaomased ohupõhised meditsiinilised vastumeetmed, mille puhul on neid materjale tootmisprotsessis vaja.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõikele 1 ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

A.6.12

Kas Teie liikmesriigis on olemas või kavandatud kord, millega tagatakse kriisi seisukohast oluliste ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete tootmise õigeaegne suurendamine kriisi ajal, näiteks toodete või võimsuse reserveerimise lepingute või muu mehhanismi kaudu? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, esitage loetelu konkreetsetest ohupõhistest meditsiinilistest vastumeetmetest ja kokkuleppe liikidest. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, esitage loetelu konkreetsetest ohupõhistest meditsiinilistest vastumeetmetest ja kokkuleppe liikidest.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõikele 1 ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

Ei kohaldata

Strateegilised varud
   (4)

A.6.13

Kas Teie liikmesriigil on ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete riiklikud strateegilised varud? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, andke palun teada.






  — | milliseid ohupõhised meditsiinilisi vastumeetmeid need varud hõlmavad |
| --- | --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, andke palun teada.

—

milliseid ohupõhised meditsiinilisi vastumeetmeid need varud hõlmavad

| — | varude liik (virtuaalne/füüsiline) |
| --- | --- |

—

varude liik (virtuaalne/füüsiline)

| — | varude suurus |
| --- | --- |

—

varude suurus

| — | Kui vastasite „jah“, märkige palun, kuidas te haldate oma varusid ja kas on kehtestatud nõuded varudes hoitavate ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, märkige palun, kuidas te haldate oma varusid ja kas on kehtestatud nõuded varudes hoitavate ohupõhiste meditsiiniliste vastumeetmete kasutuselevõtuks.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõikele 1 ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma teavet, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

Ei kohaldata

7.   Tervishoiuteenuste osutamine

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.7.1 | Kas Teie liikmesriigi ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) on ette nähtud prognoosihindamine rahvatervise hädaolukorra võimaliku mõju kohta tervishoiuteenuste järjepidevusele? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |

Küsimus

Näitaja

A.7.1

Kas Teie liikmesriigi ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) on ette nähtud prognoosihindamine rahvatervise hädaolukorra võimaliku mõju kohta tervishoiuteenuste järjepidevusele? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.7.2

Millisel tasemel on Teie liikmesriik rahvatervise hädaolukorras, kui nõudlus tervishoiuteenuste osutamise järele suureneb ja tervishoiutöötajate arv võib väheneda?

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Haiglateenused

Esmatasandi ambulatoorsed teenused

Laboriteenused (väljaspool haiglaid)

Muud rahvaterviseteenused

Ei kohaldata

Liikmesriik ei saa küsimusele riigi tasandil vastata.

1. tase

Teie liikmesriigil ei ole spetsiaalset tegevusplaani tervishoiuteenuse järjepidevuse tagamiseks.

2. tase

Teie liikmesriigil on spetsiaalne tegevusplaan tervishoiuteenuse järjepidevuse tagamiseks.

3. tase

Teie liikmesriigil on spetsiaalne tegevusplaan tervishoiuteenuse järjepidevuse tagamiseks, kuid seda ei ole viimase kolme aasta jooksul testitud.

4. tase

Teie liikmesriigil on spetsiaalne tegevusplaan tervishoiuteenuse järjepidevuse tagamiseks ning seda on viimase kolme aasta jooksul testitud.

5. tase

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on rakendatud testimise tulemusel saadud soovitusi ning tegevusplaan on läbi vaadatud ja seda on korrigeeritud.

| — | Kui tegemist on 2. või kõrgema tasemega, andke palun teada, kas see hõlmab tervishoiuteenuste osutamise prioriseerimise/paindlikkuse mehhanismi, et tagada ravi piisav järjepidevus? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „jah“, siis kas see on alaline mehhanism või vastavalt vajadusele? |
| --- | --- | --- |

—

Kui tegemist on 2. või kõrgema tasemega, andke palun teada, kas see hõlmab tervishoiuteenuste osutamise prioriseerimise/paindlikkuse mehhanismi, et tagada ravi piisav järjepidevus? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „jah“, siis kas see on alaline mehhanism või vastavalt vajadusele?

| — | Kui vastasite „jah“, siis kas mehhanismi on katsetatud viimase kolme aasta jooksul ja kas on ette nähtud seda korrapäraselt testida? |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, siis kas mehhanismi on katsetatud viimase kolme aasta jooksul ja kas on ette nähtud seda korrapäraselt testida?

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

Kas Teie liikmesriik ei saa valitsemis- ja õigusraamistiku tõttu sellele küsimusele riigi tasandil vastata? (jah)

| — | Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)







  — | Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme. |
| --- | --- | --- |

—

Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme.

| — | Kui vastasite „ei“, palun selgitage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun selgitage.

A.7.3

Palun andke teada, kas Teie liikmesriik tagab interdistsiplinaarse kriisiohje koordineerimise kõigi tervishoiusüsteemi osaliste (nt haiglateenused, päästeteenused, muud riiklikud tervishoiuteenused, esmatasandi ambulatoorsed tervishoiuteenused, apteegid, laboriteenused, õendus- ja taastusraviteenused) vahel? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.7.4

Milline on Teie liikmesriigi tase riigi tervishoiuteenuste osutajate talitluspidevuse kavade puhul häireolukorras.

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Tase

Liikmesriik ei saa küsimusele riigi tasandil vastata.

Ei kohaldata

Puuduvad riiklikud suunised/soovitused talitluspidevuse kavade (või samaväärsete kavade, näiteks hädaolukorra lahendamise kavade) kohta, millega tagada tervishoiuteenuste järjepidevus.

1

On olemas riiklikud suunised/soovitused talitluspidevuse kavade (või samaväärsete kavade, näiteks hädaolukorra lahendamise kavade) kohta, millega tagada tervishoiuteenuste järjepidevus.

2

On olemas riiklikud suunised/soovitused talitluspidevuse kavade (või samaväärsete kavade, näiteks hädaolukorra lahendamise kavade) kohta, millega tagada tervishoiuteenuste järjepidevus, ning need suunised/soovitused on viimase kolme aasta jooksul läbi vaadatud ja neid on korrigeeritud.

3

On olemas riiklikud suunised/soovitused talitluspidevuse kavade (või samaväärsete kavade, näiteks hädaolukorra lahendamise kavade) kohta, millega tagada tervishoiuteenuste järjepidevus, ning need suunised/soovitused on viimase kolme aasta jooksul läbi vaadatud ja neid on korrigeeritud, kasutades selleks multisektorilist lähenemisviisi.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks rakendavad kõik tervishoiuasutused riiklikke suuniseid/soovitusi talitluspidevuse kavade kohta.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

Kas Teie liikmesriik ei saa valitsemis- ja õigusraamistiku tõttu sellele küsimusele riigikesksel tasandil vastata? (jah)

| — | Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)







  — | Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme. |
| --- | --- | --- |

—

Sel juhul märkige, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme.

| — | Kui vastasite „ei“, palun selgitage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun selgitage.

A.7.5

Palun andke teada, kas Teie liikmesriik nõuab haiglatelt hoiatus- ja reageerimiskava või samaväärset dokumenti (või samaväärseid dokumente), (5) et olla valmis rahvatervise hädaolukordadeks, mis võivad mõjutada haigla tegevuse suutlikkust ja funktsiooni? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, palun andke teada, kas kavad sisaldavad juhiseid selle kohta, kuidas säilitada patsientide ravi vahendite (meditsiinitöötajad, meditsiinivarud, ravirajatised) nappuse või tehnilise rikke (nt energia, vesi, IT) korral. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun andke teada, kas kavad sisaldavad juhiseid selle kohta, kuidas säilitada patsientide ravi vahendite (meditsiinitöötajad, meditsiinivarud, ravirajatised) nappuse või tehnilise rikke (nt energia, vesi, IT) korral.

| — | Kui vastasite „jah“, palun andke teada, kas neid kavasid või samaväärseid dokumente testitakse korrapäraselt. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun andke teada, kas neid kavasid või samaväärseid dokumente testitakse korrapäraselt.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Kas Teie liikmesriik ei saa valitsemis- ja õigusraamistiku tõttu sellele küsimusele riigi tasandil vastata? (jah)

| — | Sel juhul andke palun teada, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)







  — | Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme. |
| --- | --- | --- |

—

Sel juhul andke palun teada, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme.

| — | Kui vastasite „ei“, palun selgitage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun selgitage.

Ei kohaldata

A.7.6

Kas Teie liikmesriik on suuteline kaardistama rahvatervise hädaolukorras viivitamata kättesaadavad tervishoiuteenused? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.7.7

Kas Teie liikmesriigi ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument sisaldab (samaväärsed dokumendid sisaldavad) kokkuleppeid ja/või sätteid teiste riikidega patsientide ja/või liikuvate meditsiinirühmade meditsiiniliseks üleviimiseks? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, loetlege palun asjaomased riigid. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, loetlege palun asjaomased riigid.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

8.   Riskist teatamine

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.8.1 | Riskist teatamise kohta märkige palun oma riigi vastav tase: | Näitaja
  1–5 või ei kohaldata |
| | Tase |
| Liikmesriik ei saa küsimusele riigi tasandil vastata. | Ei kohaldata |
| Eraldi riiklik riskist teatamise kava puudub või valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendi (samaväärsete dokumentide) juurde kuuluv riskist teatamise osa ei ole välja töötatud ning üldsuse teavitamise mehhanismid on vajadus- ja juhtumipõhised ning seotud üksnes tavameediaga. | 1 |
| Eraldi riiklikku riskist teatamise kava või valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendi (samaväärsete dokumentide) juurde kuuluvat riskist teatamise osa töötatakse välja ning üldsuse teavitamise mehhanismid on vajaduse- ja juhtumipõhised ning seotud tavameediaga, olles minimaalselt suunatud veebi- ja sotsiaalmeediale. | 2 |
| Riiklik riskist teatamine on kehtestatud valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendi (samaväärsete dokumentide) kindlaksmääratud osana, see hõlmab tavameediat ning on suunatud veebi- ja sotsiaalmeediale. Lisaks analüüsitakse sihtrühmi ja eelistatud teavituskanaleid, mille kaudu anda teavet riskist teatamise meetmete kohta. | 3 |
| Kehtestatud on eraldi sihtotstarbeline riiklik riskist teatamise kava, mis hõlmab tavameediat ning veebi- ja sotsiaalmeediat. Lisaks analüüsitakse sihtrühmi ja eelistatud teavituskanaleid, mille kaudu anda teavet riskist teatamise meetmete kohta. Peale selle toimub proaktiivne teavitustegevus mitmesuguste kanalite kaudu (nt vihjeliin, kaebuste esitamise süsteemid, sotsiaalne kuulamine), veebimeediat ja võrguvälist meediat jälgitakse iga päev tagasiside saamiseks ning teadmisi ja andmeid kasutatakse riskist teatamise strateegiate kohandamiseks ja parandamiseks. | 4 |
| Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on riiklikku riskiteavituskava viimase kolme aasta jooksul testitud. | 5 |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

A.8.1

Riskist teatamise kohta märkige palun oma riigi vastav tase:

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Tase

Liikmesriik ei saa küsimusele riigi tasandil vastata.

Ei kohaldata

Eraldi riiklik riskist teatamise kava puudub või valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendi (samaväärsete dokumentide) juurde kuuluv riskist teatamise osa ei ole välja töötatud ning üldsuse teavitamise mehhanismid on vajadus- ja juhtumipõhised ning seotud üksnes tavameediaga.

1

Eraldi riiklikku riskist teatamise kava või valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendi (samaväärsete dokumentide) juurde kuuluvat riskist teatamise osa töötatakse välja ning üldsuse teavitamise mehhanismid on vajaduse- ja juhtumipõhised ning seotud tavameediaga, olles minimaalselt suunatud veebi- ja sotsiaalmeediale.

2

Riiklik riskist teatamine on kehtestatud valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendi (samaväärsete dokumentide) kindlaksmääratud osana, see hõlmab tavameediat ning on suunatud veebi- ja sotsiaalmeediale. Lisaks analüüsitakse sihtrühmi ja eelistatud teavituskanaleid, mille kaudu anda teavet riskist teatamise meetmete kohta.

3

Kehtestatud on eraldi sihtotstarbeline riiklik riskist teatamise kava, mis hõlmab tavameediat ning veebi- ja sotsiaalmeediat. Lisaks analüüsitakse sihtrühmi ja eelistatud teavituskanaleid, mille kaudu anda teavet riskist teatamise meetmete kohta. Peale selle toimub proaktiivne teavitustegevus mitmesuguste kanalite kaudu (nt vihjeliin, kaebuste esitamise süsteemid, sotsiaalne kuulamine), veebimeediat ja võrguvälist meediat jälgitakse iga päev tagasiside saamiseks ning teadmisi ja andmeid kasutatakse riskist teatamise strateegiate kohandamiseks ja parandamiseks.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on riiklikku riskiteavituskava viimase kolme aasta jooksul testitud.

5

—

Lisamärkused

Kas Teie liikmesriik ei saa valitsemis- ja õigusraamistiku tõttu sellele küsimusele riigi tasandil vastata? (jah)

| — | Sel juhul andke palun teada, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)







  — | Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme. |
| --- | --- | --- |

—

Sel juhul andke palun teada, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme.

| — | Kui vastasite „ei“, palun selgitage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun selgitage.

A.8.2

Kas Teie liikmesriigi riskist teatamise kavas on ette nähtud konkreetne tegevus, et koordineerida tõsise piiriülese terviseohuga seotud riski- ja kriisiteabe vahetamist terviseohutuse komiteega? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

9.   Riiki sisenemise kohad ja terviseolukord piiril

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.9.1 | Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriigis riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade puhul erandolukorra lahendamise plaan rahvatervise hädaolukorras. | Näitaja
  1–5 |
| | | Sadamad | Lennujaamad | Maismaa piiriületuspunktid |
| 1. tase | Riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade suhtes rahvatervise hädaolukorras rakendatavas erandolukorra lahendamise plaanis puuduvad operatiivvahendid, mis hõlbustavad reisimisega seotud terviseandmete/teabe jagamist ja aruandlust riigi tasandil. | | | |
| 2. tase | Riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade puhul rahvatervise hädaolukorras rakendatavas erandolukorra lahendamise plaanis on ette nähtud operatiivvahendid, mis hõlbustavad reisimisega seotud terviseandmete/teabe jagamist ja aruandlust riigi tasandil. | | | |
| 3. tase | Riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade suhtes rahvatervise hädaolukorras rakendatavas erandolukorra lahendamise plaanis on ette nähtud operatiivvahendid, mis hõlbustavad reisimisega seotud terviseandmete/teabe jagamist ja aruandlust riigi tasandil, ja plaani on viimase kolme aasta jooksul testitud. | | | |
| 4. tase | Riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade suhtes rahvatervise hädaolukorras rakendatavas erandolukorra lahendamise plaanis on ette nähtud operatiivvahendid, mis hõlbustavad reisimisega seotud terviseandmete/teabe jagamist ja aruandlust riigi tasandil, ja plaani on viimase kolme aasta jooksul testitud. Lisaks on ka riigi tasandil olemas operatiivvahendid, et hõlbustada selle teabe jagamist teistele riiklikele sektoritele (6) ja kolmandatele isikutele, nt WHO ja varajase hoiatamise süsteem (EWRS). | | | |
| 5. tase | Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on seda viimase kolme aasta jooksul testitud. | | | |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

A.9.1

Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriigis riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade puhul erandolukorra lahendamise plaan rahvatervise hädaolukorras.

Näitaja

1–5

Sadamad

Lennujaamad

Maismaa piiriületuspunktid

1. tase

Riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade suhtes rahvatervise hädaolukorras rakendatavas erandolukorra lahendamise plaanis puuduvad operatiivvahendid, mis hõlbustavad reisimisega seotud terviseandmete/teabe jagamist ja aruandlust riigi tasandil.

2. tase

Riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade puhul rahvatervise hädaolukorras rakendatavas erandolukorra lahendamise plaanis on ette nähtud operatiivvahendid, mis hõlbustavad reisimisega seotud terviseandmete/teabe jagamist ja aruandlust riigi tasandil.

3. tase

Riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade suhtes rahvatervise hädaolukorras rakendatavas erandolukorra lahendamise plaanis on ette nähtud operatiivvahendid, mis hõlbustavad reisimisega seotud terviseandmete/teabe jagamist ja aruandlust riigi tasandil, ja plaani on viimase kolme aasta jooksul testitud.

4. tase

Riiklikult määratud riiki sisenemise kohtade suhtes rahvatervise hädaolukorras rakendatavas erandolukorra lahendamise plaanis on ette nähtud operatiivvahendid, mis hõlbustavad reisimisega seotud terviseandmete/teabe jagamist ja aruandlust riigi tasandil, ja plaani on viimase kolme aasta jooksul testitud. Lisaks on ka riigi tasandil olemas operatiivvahendid, et hõlbustada selle teabe jagamist teistele riiklikele sektoritele (6) ja kolmandatele isikutele, nt WHO ja varajase hoiatamise süsteem (EWRS).

5. tase

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on seda viimase kolme aasta jooksul testitud.

—

Lisamärkused

A.9.2

Palun andke rahvusvaheliste reisimisega seotud meetmete rakendamise ja hindamise kohta teada:

| — | kas rahvusvahelise reisimisega seotud meetmete rakendamist on viimase kolme aasta jooksul testitud vähemalt ühes riiklikult määratud riiki sisenemise kohas (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- | --- |

—

kas rahvusvahelise reisimisega seotud meetmete rakendamist on viimase kolme aasta jooksul testitud vähemalt ühes riiklikult määratud riiki sisenemise kohas (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Kas on ette nähtud kindel tegevus, mille kohaselt tuleks enne rahvusvaheliste reisimisega seotud meetmete rakendamist seda terviseohutuse komiteega arutada? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- | --- |

—

Kas on ette nähtud kindel tegevus, mille kohaselt tuleks enne rahvusvaheliste reisimisega seotud meetmete rakendamist seda terviseohutuse komiteega arutada? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

10.   Zoonootilised haigused ja keskkonnast tulenevad ohud, sealhulgas kliimast tingitud ohud

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.10.1 | Millisel tasemel on Teie liikmesriik määruse (EL) 2022/2371 artikli 3 punktis 7 osutatud terviseühtsuse põhimõtte rakendamisel? | Näitaja
  1–5 või ei kohaldata |
| | Tase |
| Liikmesriik ei saa küsimusele vastata, sest liikmesriigil ei ole ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärset dokumenti (samaväärseid dokumente). | Ei kohaldata |
| Valmisoleku- ja reageerimiskavas ega samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) ei järgita terviseühtsuse põhimõtet. | 1 |
| Terviseühtsuse põhimõte on valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) väljatöötamisel, kuid veterinaar-, tervishoiu- ja keskkonnasektori seire koordineerimist ja teabevahetuse mehhanisme ei ole kehtestatud. | 2 |
| Valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) järgitakse terviseühtsuse põhimõtet ning tervishoiu- ja keskkonnasektori seire koordineerimine ja teabevahetuse mehhanismid on paigas. | 3 |
| Valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) järgitakse terviseühtsuse põhimõtet ning tervishoiu- ja keskkonnasektori seire koordineerimine ja teabevahetuse mehhanismid on paigas. Lisaks on seda viimase kolme aasta jooksul testitud. | 4 |
| Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks jälgitakse kava rakendamist ja seda korrigeeritakse korrapäraselt. | 5 |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

A.10.1

Millisel tasemel on Teie liikmesriik määruse (EL) 2022/2371 artikli 3 punktis 7 osutatud terviseühtsuse põhimõtte rakendamisel?

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Tase

Liikmesriik ei saa küsimusele vastata, sest liikmesriigil ei ole ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärset dokumenti (samaväärseid dokumente).

Ei kohaldata

Valmisoleku- ja reageerimiskavas ega samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) ei järgita terviseühtsuse põhimõtet.

1

Terviseühtsuse põhimõte on valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) väljatöötamisel, kuid veterinaar-, tervishoiu- ja keskkonnasektori seire koordineerimist ja teabevahetuse mehhanisme ei ole kehtestatud.

2

Valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) järgitakse terviseühtsuse põhimõtet ning tervishoiu- ja keskkonnasektori seire koordineerimine ja teabevahetuse mehhanismid on paigas.

3

Valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) järgitakse terviseühtsuse põhimõtet ning tervishoiu- ja keskkonnasektori seire koordineerimine ja teabevahetuse mehhanismid on paigas. Lisaks on seda viimase kolme aasta jooksul testitud.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks jälgitakse kava rakendamist ja seda korrigeeritakse korrapäraselt.

5

—

Lisamärkused

| — | Kui liikmesriik on 2. või kõrgemal tasemel:






  — | palun andke teada, kas valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) on ette nähtud seire koordineerimine kahe sektori vahel kolmest (veterinaari-, tervishoiu ja keskkonnasektor) ning teabevahetusmehhanismid? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „jah“, märkige palun liikmesriik. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Kui liikmesriik on 2. või kõrgemal tasemel:

—

palun andke teada, kas valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) on ette nähtud seire koordineerimine kahe sektori vahel kolmest (veterinaari-, tervishoiu ja keskkonnasektor) ning teabevahetusmehhanismid? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „jah“, märkige palun liikmesriik.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Palun märkige, kas olete välja töötanud terviseühtsuse spetsialistidele (veterinaaria-, tervishoiu ja keskkonnasektor) ühised koolitusprogrammid zoonooside ennetamise, avastamise ja neile reageerimise kohta. (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- | --- |

—

Palun märkige, kas olete välja töötanud terviseühtsuse spetsialistidele (veterinaaria-, tervishoiu ja keskkonnasektor) ühised koolitusprogrammid zoonooside ennetamise, avastamise ja neile reageerimise kohta. (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Palun märkige, kas olete välja töötanud suunised menetluste kohta, mida üldsus peab haigete ja/või surnud metslindude ja muude loomade leidmisel järgima? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- | --- |

—

Palun märkige, kas olete välja töötanud suunised menetluste kohta, mida üldsus peab haigete ja/või surnud metslindude ja muude loomade leidmisel järgima? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Palun andke teada, kas seire eesmärgil on olemas loetelu prioriteetsetest zoonootilistest haigustest? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „jah“, loetlege palun prioriteetsed zoonootilised haigused. |
| --- | --- | --- |

—

Palun andke teada, kas seire eesmärgil on olemas loetelu prioriteetsetest zoonootilistest haigustest? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „jah“, loetlege palun prioriteetsed zoonootilised haigused.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

A.10.2

| — | Kas Teie liikmesriik on lisanud sätteid selle kohta, milline on kliimamuutuste tegelik või prognoositav mõju zoonootilistele haigustele (jah/ei/muu)
  Kui vastasite „jah“, täpsustage palun võimalikku mõju ning tervisealast valmisolekut ja sellele reageerimist käsitlevaid erisätteid.
  Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kas Teie liikmesriik on lisanud sätteid selle kohta, milline on kliimamuutuste tegelik või prognoositav mõju zoonootilistele haigustele (jah/ei/muu)

Kui vastasite „jah“, täpsustage palun võimalikku mõju ning tervisealast valmisolekut ja sellele reageerimist käsitlevaid erisätteid.

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.10.3

| — | Kas Teie liikmesriik on lisanud sätteid äärmuslike ilmastikunähtuste (nagu kuumalained, üleujutused või kaudselt – metsa- või maastikutulekahjud) tegeliku või prognoositava mõju kohta rahvatervisele? (jah/ei/muu)
  Kui vastasite „jah“, täpsustage palun võimalikku mõju ning tervisealast valmisolekut ja sellele reageerimist käsitlevaid erisätteid.
  Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kas Teie liikmesriik on lisanud sätteid äärmuslike ilmastikunähtuste (nagu kuumalained, üleujutused või kaudselt – metsa- või maastikutulekahjud) tegeliku või prognoositava mõju kohta rahvatervisele? (jah/ei/muu)

Kui vastasite „jah“, täpsustage palun võimalikku mõju ning tervisealast valmisolekut ja sellele reageerimist käsitlevaid erisätteid.

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

11.   Kemikaalidest tulenev oht

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| A.11.1 | Milline on Teie liikmesriigi tase keemilist päritolu terviseohu ohjamisel? | Näitaja
  1–5 või ei kohaldata |
| | Tase |
| Liikmesriik ei saa küsimusele riigi tasandil vastata. | Ei kohaldata |
| Eraldi kava kemikaalidest tulenevaks ohuks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) puuduvad, samuti ei ole seda lisatud valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse). | 1 |
| Eraldi kava kemikaalidest tulenevaks ohuks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) on olemas ja/või see on lisatud valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse). | 2 |
| Eraldi kava kemikaalidest tulenevaks ohuks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) on kasutusel ning rollid, vastutusvaldkonnad ja võimalikud suurõnnetusohu kohad on olnud arutluse all ja kindlaks määratud. | 3 |
| Eraldi kava kemikaalidest tulenevaks ohuks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) on kasutusel ning rollid, vastutusvaldkonnad ja võimalikud suurõnnetusohu kohad on olnud arutluse all ja kindlaks määratud. Lisaks on kemikaalidest tulenevale ohule reageerimise kava või valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendi (samaväärsete dokumentide) vastavat peatükki viimase kolme aasta jooksul simulatsiooniõppuse abil testitud. | 4 |
| Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on rakendatud testide tulemusel saadud soovitusi ning vastavad kavad on läbi vaadatud ja neid on korrigeeritud. | 5 |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

A.11.1

Milline on Teie liikmesriigi tase keemilist päritolu terviseohu ohjamisel?

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Tase

Liikmesriik ei saa küsimusele riigi tasandil vastata.

Ei kohaldata

Eraldi kava kemikaalidest tulenevaks ohuks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) puuduvad, samuti ei ole seda lisatud valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse).

1

Eraldi kava kemikaalidest tulenevaks ohuks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) on olemas ja/või see on lisatud valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse).

2

Eraldi kava kemikaalidest tulenevaks ohuks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) on kasutusel ning rollid, vastutusvaldkonnad ja võimalikud suurõnnetusohu kohad on olnud arutluse all ja kindlaks määratud.

3

Eraldi kava kemikaalidest tulenevaks ohuks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) on kasutusel ning rollid, vastutusvaldkonnad ja võimalikud suurõnnetusohu kohad on olnud arutluse all ja kindlaks määratud. Lisaks on kemikaalidest tulenevale ohule reageerimise kava või valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärse dokumendi (samaväärsete dokumentide) vastavat peatükki viimase kolme aasta jooksul simulatsiooniõppuse abil testitud.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks on rakendatud testide tulemusel saadud soovitusi ning vastavad kavad on läbi vaadatud ja neid on korrigeeritud.

5

—

Lisamärkused

Kas Teie liikmesriik ei saa valitsemis- ja õigusraamistiku tõttu sellele küsimusele riigi tasandil vastata? (jah)

| — | Sel juhul andke palun teada, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)







  — | Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme. |
| --- | --- | --- |

—

Sel juhul andke palun teada, kas riigi tasandi soovitused/suunised on saadetud piirkondlikele ametiasutustele. (jah/ei)

—

Kui vastasite „jah“, andke palun teada, kas Teie arvates on riigi tasandil teada, kas neid soovitusi/suuniseid on piirkondlikul tasandil rakendatud ning kas on täheldatud lünki või probleeme.

| — | Kui vastasite„ei“, palun selgitage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite„ei“, palun selgitage.

A.11.2

Kas Teie liikmesriigis on kehtestatud menetlused terviseriskide hindamiseks keemilist päritolust terviseohu korral? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „ei“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

A.11.3

Kas Teie liikmesriigil on olemas suunised järgmise kohta:

| — | Kemikaalidest tuleneva ohu ja mürgistuse seire? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage. |
| --- | --- | --- |

—

Kemikaalidest tuleneva ohu ja mürgistuse seire? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „ei“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Kemikaalidest tuleneva ohu ja mürgistuse hindamine? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage. |
| --- | --- | --- |

—

Kemikaalidest tuleneva ohu ja mürgistuse hindamine? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „ei“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Kemikaalidest tuleneva ohu ja mürgistuse haldamine? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage. |
| --- | --- | --- |

—

Kemikaalidest tuleneva ohu ja mürgistuse haldamine? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „ei“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.   MÄÄRUSE (EL) 2022/2371 KOHANE TÄIENDAV SUUTLIKKUS

12.   Antimikroobikumiresistentsus ja tervishoiuteenustega seotud nakkused

Antimikroobikumiresistentsus

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| B.12.1 | Riiklikud terviseühtsuse tegevuskavad antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks

  Selleks et jõupingutusi mitte dubleerida, võtavad komisjon ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) aluseks andmed, mille riigid on enda kohta esitanud Maailma Terviseorganisatsioonile (WHO) antimikroobikumiresistentsuse jälgimisse uuringu käigus(TrACSS) (7). Seega käsitatakse riikide aruandlust TrACSSile osana määruse (EL) 2022/2371 artikli 8 kohasest hindamisest.
  Palun laadige PDF-vormingus üles WHO-le Teie liikmesriigi poolt esitatud viimane TrACSS-aruanne.
  Kas riiklikku tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks on ajakohastatud pärast seda, kui Teie riik esitas viimase TrACSS-aruande?






  — | Ei |

Küsimus

Näitaja

B.12.1

Riiklikud terviseühtsuse tegevuskavad antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks

Selleks et jõupingutusi mitte dubleerida, võtavad komisjon ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) aluseks andmed, mille riigid on enda kohta esitanud Maailma Terviseorganisatsioonile (WHO) antimikroobikumiresistentsuse jälgimisse uuringu käigus(TrACSS) (7). Seega käsitatakse riikide aruandlust TrACSSile osana määruse (EL) 2022/2371 artikli 8 kohasest hindamisest.

Palun laadige PDF-vormingus üles WHO-le Teie liikmesriigi poolt esitatud viimane TrACSS-aruanne.

Kas riiklikku tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks on ajakohastatud pärast seda, kui Teie riik esitas viimase TrACSS-aruande?

—

Ei

| — | Jah (palun esitage üksikasjad vaba tekstina) |
| --- | --- |

—

Jah (palun esitage üksikasjad vaba tekstina)

Ei kohaldata

B.12.2

Vahendid

Milliseid vahendeid eraldatakse, et rakendada riiklikku tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemise rakendamiseks?

Ei kohaldata

Tase

Vahendid (eelarve ja inimressursid) riikliku tegevuskava rakendamiseks puuduvad või neid on väga vähe.

1

Konkreetsed vahendid puuduvad ning rakendamiseks kavatsetakse kasutada riiklike/piirkondlike sidusrühmade (nt tervishoiu, põllumajanduse, keskkonna eest vastutavad asjaomased pädevad asutused jne) vahendeid (eelarve ja inimressursid), mis on kaasatud riikliku tegevuskava rakendamisse.

2

Antimikroobikumiresistentsusega seotud tegevuseks on võimalik saada riiklikke/piirkondlikke mittesihtotstarbelisi vahendeid ja neid saab kasutada riikliku tegevuskava rakendamiseks.

3

Antimikroobikumiresistentsusega seotud tegevuseks on ette nähtud riiklikud/piirkondlikud sihtotstarbelised vahendid ja neid kasutatakse riikliku tegevuskava rakendamiseks.

4

Riikliku tegevuskava rakendamine on täielikult tagatud ja seda rahastatakse spetsiaalsete eelarveridade kaudu riiklikest/piirkondlikest vahenditest.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

B.12.3

Edusammude järelevalve ja hindamine

Kas Teie liikmesriigil on riiklikud näitajad või sihtmärgid, mille järgi mõõta, kas riik on teinud edusamme antimikroobikumiresistentsuse (sealhulgas antimikroobikumide tarbimine ja kasutamine) ja/või tervishoiuteenustega seotud nakkuste valdkonnas? Palun lisage märkuste alla näitajate/sihtmärkide kirjeldus või hüperlink, kust neid leida.

Näitaja

1–5

Tase

Riigil puuduvad nii riiklikud näitajad kui ka riiklikud sihtmärgid, mille järgi mõõta, kas riik on teinud edusamme antimikroobikumiresistentsuse (sealhulgas antimikroobikumide tarbimine ja kasutamine) ja/või tervishoiuteenustega seotud nakkuste valdkonnas.

1

Kavas on lähitulevikus kehtestada riiklikud näitajad ja/või riiklikud sihtmärgid.

2

Olemas on riiklikud näitajad, mis sarnanevad ülemaailmselt kättesaadavate näitajatega (nt kestliku arengu eesmärgid ja WHO, jne), kuid sihtmärgid puuduvad.

3

Olemas on riiklikud näitajad, mis hõlmavad antimikroobikumiresistentsust (sealhulgas antimikroobikumide tarbimist ja kasutamist) ja/või tervishoiuteenustega seotud nakkusi, ja konkreetsed riiklikud sihtmärgid, mis tuleb saavutada teatava aja jooksul, ning edusammud vaadatakse korrapäraselt läbi, kuid see ei ole seotud eesmärkidega, mis on seatud riiklikus tegevuskavagas antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks.

4

Olemas on riiklikud näitajad ja riiklikud sihtmärgid, mis hõlmavad nii antimikroobikumiresistentsust (sealhulgas antimikroobikumide tarbimist ja kasutamist) kui ka tervishoiuteenustega seotud nakkusi, ja need on seotud riiklikku tegevuskavaga antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks, ning edusammud vaadatakse korrapäraselt läbi.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

B.12.4

Peamised probleemid

Millised on praegu suurimad probleemid, millega Teie liikmesriik antimikroobikumiresistentsusega tegelemisel silmitsi seisab?

Palun valige kolm probleemi, seejärel järjestage need 3st (kõige olulisem) kuni 1ni (kõige ebaolulisem):

Ei kohaldata

ennetus- ja kontrollimeetmete rakendamine tavapraktikas

eelarvepiirangud

terviseühtsuse koordineerimise tagamine eri sektorites

õigusraamistiku puudumine või selle ebapiisavus

inimressursi puudumine

taristupiirangud (nt üksikpalatite puudumine, vanad haiglahooned jne)

sidusrühmade, näiteks tervishoiutöötajate (arstid, õed, proviisorid jne), loomapidajate ja põllumajandustootjate ning üldsuse vähene teadlikkus

piiratud juurdepääs teatavatele antimikroobikumidele, nt kitsa spektriga antibiootikumidele ja uudsetele antimikroobikumidele

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

B.12.5

Prioriteetsete multiresistentsete organismide ennetamine

Milline on Teie liikmesriigi tase multiresistentsete organismide ennetamisel?

Märkus: allpool esitatud tasemeid on kohandatud vastavalt ühise välishindamise (8) küsimusele P4.3, milles käsitletakse multiresistentsete organismide esinemise ennetamist.

Multiresistentsed organismid, mida selle näitaja puhul arvesse võetakse, on loetletud allpool, kuna neid peetakse liidu tasandil kriitiliseks. Kui liikmesriik leiab, et tema vastused ei hõlma kõiki multiresistentseid organisme, võib seda täpsustada allpool märkuste all.

Näitaja

1–5

Tase

Riigi ametiasutused ei ole neid multiresistentseid organisme (fenotüüpe ja genotüüpe) prioriteetsena kindlaks teinud ning neid ei ole avastatud.

1

On olemas riiklik strateegia või suunised multiresistentsete organismide leviku tõkestamiseks ning need hõlmavad riigi ametiasutuste poolt prioriteetsena kindlaks tehtud multiresistentsete organismide (fenotüübid ja genotüübid) koloniseerimise sõeluuringuid. Mõned tervishoiuasutused suudavad prioriteetseid multiresistentseid organisme laboriandmete põhjal kindlaks teha

2

Valitud tervishoiuasutustel on juurdepääs multiresistentsete organismide fenotüübi kinnitamisele. Asutused teavitavad riigi eri tasandeid prioriteetsete multiresistentsete organismide avastamisest.

3

Kõigil tervishoiuasutustel on juurdepääs multiresistentse organismi fenotüübi kinnitamisele. Kui prioriteetsed multiresistentsed organismid avastatakse, teatavad asutused sellest õigeaegselt riigi eri tasanditele. Vastuseid jälgitakse ja toetatakse riigi tasandil.

4

Kasutusel on funktsionaalne süsteem, mis võimaldab haiglates ja riigi eri tasanditel kiiresti edastada ja jälgida uudsete või prioriteetsete multiresistentsete organismide avastamist, kinnitamist ja nendest teatamist. Kõik haiglad saavad prioriteetsetele multiresistentsetele organismidele reageerimise meetmed õigeaegselt käivitada. Asutused edastavad multiresistentsete organismide kohta kohalikele viitevõrgustikele korrapäraselt asjakohaseid andmeid, et anda teavet ennetus-/ohjamismeetmete kohta.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

B.12.6

Prioriteetsed multiresistentsed organismid haiglates ja patsientide toimetamine üle riigipiiri

Millisel tasemel on Teie liikmesriigi meetmed seoses hospitaliseerimisel tehtava multiresistentsete organismide kandjate uuringuga, selleks et vähendada prioriteetsete multiresistentsete organismide levikut haiglates.

Märkus: Multiresistentsed organismid, mida selle näitaja puhul arvesse võetakse, on loetletud allpool, kuna neid peetakse liidu tasandil kriitiliseks.

Kui liikmesriik leiab, et tema vastused ei hõlma kõiki multiresistentseid organisme, võib seda täpsustada allpool märkuste osas.

Näitaja

1–5

Tase

Puuduvad riiklikud menetlused ja protokollid patsientide uuringuks, et teha kindlaks multiresistentsete organismide kandjad hospitaliseerimisel.

1

Kehtestatud on riiklikud menetlused ja protokollid patsientide uuringuks, et teha kindlaks multiresistentsete organismide kandjad üksnes nende patsientide puhul, kes tuuakse otse mõne teise riigi haiglast.

2

Kehtestatud on riiklikud menetlused ja protokollid patsientide uuringuks, et teha kindlaks multiresistentsete organismide kandjad üksnes nende patsientide puhul, kes tuuakse otse mõne teise riigi haiglast või kes on hiljuti olnud mõnes teises riigis hospitaliseeritud.

3

Kehtestatud on riiklikud menetlused ja protokollid patsientide uuringuks, et teha kindlaks multiresistentsete organismidega kandjad nende patsientide puhul, kes tuuakse otse mõne teise riigi haiglast või kes on hiljuti olnud mõnes teises riigis hospitaliseeritud, samuti eriosakonda, nt intensiivraviosakonda võetavate patsientide puhul.

4

On olemas riiklikud menetlused ja protokollid uuringuks, et teha kindlaks multiresistentsete organismide kandjad hospitaliseerimisel.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

Kas Teie riigis on riiklikud nõuded teavitada patsiendi nakkusseisundist (st teave nakkusliku mikroorganismiga nakatumise/mikroorganismi kandmise kohta, eelkõige prioriteetsete multiresistentsete organismide puhul, kui patsienti suunatakse ühest haiglast (või tervishoiuasutusest) teise? (jah/ei/muu)

| — | Jah, patsiendi toimetamisel üle riigipiiri ja viimisel riigi ühest haiglast (või tervishoiuasutusest) teise |
| --- | --- |

—

Jah, patsiendi toimetamisel üle riigipiiri ja viimisel riigi ühest haiglast (või tervishoiuasutusest) teise

| — | Jah, ainult patsiendi toimetamisel üle riigipiiri |
| --- | --- |

—

Jah, ainult patsiendi toimetamisel üle riigipiiri

| — | Kui vastasite „ei“, palun selgitage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, palun selgitage.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

B.12.7

Antimikroobikumiresistentsuse vältimine/antimikroobikumide ettevaatlik kasutamine esmatasandi ja teise tasandi tervishoius:

Millisel tasemel on Teie liikmesriik antimikroobsete ravimite optimaalsel kasutamisel inimtervise valdkonnas?

Märkus: allpool esitatud tasemeid on kohandatud vastavalt ühise välishindamise (9) küsimusele P4.4, milles käsitletakse antimikroobsete ravimite optimaalset kasutamist inimtervise valdkonnas.

Näitaja

1–5

Tase

Riiklik poliitika ja/või eeskirjad antimikroobsete ravimite asjakohase kasutamise, kättesaadavuse, kvaliteedi ja kasutamise kohta inimtervise valdkonnas puudub või on nõrk (nõrgad).

1

Riiklik poliitika ja eeskirjad, millega edendatakse asjakohast antimikroobsete ravimite kasutamist/antimikroobikumiresistentsuse vältimist, on välja töötatud ambulatoorse ravi ja tervishoiuasutuste jaoks.

2

Mõnes tervishoiuasutuses on antimikroobsete ravimite asjakohase kasutamise suunised kättesaadavad ja on kehtestatud antimikroobikumiresistentsuse vältimise programmid. WHO viimane antibiootikumide AWaRe (Access, Watch and Reserve) klassifikatsioon on riiklikus oluliste ravimite loetelus vastu võetud.

3

Antimikroobsete ravimite asjakohase kasutamise suuniseid ja tavasid rakendatakse kogu riigi tervishoiuasutustes. Kõigis peamistes tervishoiuasutustes on toimivad antimikroobikumiresistentsuse juhtimise programmid. Tehakse antibiootikumide tarbimise seiret, võttes aluseks viimast antibiootikumide AWaRe klassifikatsiooni.

4

Kõikide peamiste sündroomide puhul rakendatakse antibiootikumide kasutamise optimeerimise suuniseid ning andmeid kasutamise kohta edastatakse korrapäraselt retseptide väljakirjutajatele. Antibiootikumide AWaRe klassifikatsioon on lisatud antimikroobikumiresistentsuse vältimise strateegiatesse. Antibiootikumide tarbimise üle teostatakse usaldusväärset riiklikku järelevalvet.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

B.12.8

Antimikroobikumiresistentsuse seire

Millisel tasemel on Teie liikmesriik antimikroobikumiresistentsuse seires.

Märkus: allpool esitatud tasemeid on kohandatud vastavalt ühise välishindamise (10) küsimusele P4.2, milles käsitletakse antimikroobikumiresistentsuse seiret.

Näitaja

1–5

Tase

Andmete genereerimise, kõrvutamise ja esitamise võime puudub või on piiratud (antibiootikumitundlikkuse testid ning kaasnevad kliinilised ja epidemioloogilised andmed)

1

Antimikroobikumiresistentsuse andmeid kõrvutatakse kohalikul tasandil levinud patogeenide esinemisega hospitaliseeritud ja ambulatoorsel ravil olevatel patsientidel, kuid andmete kogumisel ei pruugita kasutada standardset lähenemisviisi ning puudub riiklik koordineerimine ja/või kvaliteedijuhtimine.

2

Antimikroobikumiresistentsuse andmeid kõrvutatakse riigi tasandil ühiste patogeenide esinemisega, kuid riiklik koordineerimine ja standardimine on puudulik

3

Olemas on standarditud riiklik antimikroobikumiresistentsuse seire süsteem, mis kogub andmeid ühiste patogeenide kohta hospitaliseeritud patsientidel ja ambulatoorsel ravil olevatel patsientidel; loodud on seirekohtade võrgustik, määratud riiklik antimikroobikumiresistentsuse referentlabor ja riiklik koordineerimiskeskus, mis koostab aruandeid antimikroobikumiresistentsuse kohta.

4

Lisaks eespool nimetatule analüüsitakse, tõlgendatakse ja esitatakse riikliku antimikroobikumiresistentsuse seire süsteemi andmeid koos antimikroobikumide tarbimise ja/või inimeste tervisega seotud kasutusandmetega ning püütakse analüüsida sarnaseid andmeid sektorite (tervishoid, veterinaaria ja põllumajandus) lõikes.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

Tervishoiuteenustega seotud nakkused

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| B.12.9 | Peamised probleemid

  Millised on praegu suurimad probleemid, millega Teie riik tervishoiuteenustega seotud nakkustega tegelemisel silmitsi seisab? Palun valige kolm probleemi, seejärel järjestage need 3st (kõige olulisem) kuni 1ni (kõige ebaolulisem): | Ei kohaldata |
| ennetus- ja kontrollimeetmete rakendamine tavapraktikas | |
| eelarvepiirangud | |
| õigusraamistiku puudumine või selle ebapiisavus | |
| inimressursi puudumine | |
| taristupiirangud (nt üksikpalatite puudumine, vanad haiglahooned jne) | |
| tervishoiutöötajate (arstid, õed, proviisorid, jne) ja üldsuse ebapiisav teadlikkus | |
| piiratud juurdepääs teatavatele antimikroobikumidele, nt kitsa spektriga antibiootikumidele ja uudsetele antimikroobikumidele | |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

B.12.9

Peamised probleemid

Millised on praegu suurimad probleemid, millega Teie riik tervishoiuteenustega seotud nakkustega tegelemisel silmitsi seisab? Palun valige kolm probleemi, seejärel järjestage need 3st (kõige olulisem) kuni 1ni (kõige ebaolulisem):

Ei kohaldata

ennetus- ja kontrollimeetmete rakendamine tavapraktikas

eelarvepiirangud

õigusraamistiku puudumine või selle ebapiisavus

inimressursi puudumine

taristupiirangud (nt üksikpalatite puudumine, vanad haiglahooned jne)

tervishoiutöötajate (arstid, õed, proviisorid, jne) ja üldsuse ebapiisav teadlikkus

piiratud juurdepääs teatavatele antimikroobikumidele, nt kitsa spektriga antibiootikumidele ja uudsetele antimikroobikumidele

—

Lisamärkused

B.12.10

Tervishoiuteenustega seotud nakkuste seire

Millisel tasemel on Teie liikmesriik tervishoiuteenustega seotud nakkuste seires.

Märkus: allpool esitatud tasemeid on kohandatud vastavalt ühise välishindamise (11) küsimusele R4.2, milles käsitletakse tervishoiuteenustega seotud nakkuste seiret.

Näitaja

1–5

Tase

Puudub tervishoiuteenustega seotud nakkuste seire riiklik programm või riiklik strateegiakava tervishoiuteenustega seotud nakkuste seireks, sealhulgas ei ole olemas ega ka väljatöötamisel antimikroobikumiresistentsete ja/või haiguspuhanguid tekitada võivate patogeenide seiret.

1

Riiklik strateegiakava tervishoiuteenustega seotud nakkuste seireks (sealhulgas antimikroobikumiresistentsete ja/või haiguspuhanguid tekitada võivate patogeenide seire) on olemas, kuid seda ei rakendata.

2

Riiklik strateegiakava tervishoiuteenustega seotud nakkuste seireks (sealhulgas antimikroobikumiresistentsete ja/või haiguspuhanguid tekitada võivate patogeenide seire) on olemas ja seda rakendatakse andmete kogumise, analüüsimise ning tagasiside riikliku programmi ja süsteemi kaudu. Tervishoiuteenustega seotud nakkuste seiret teostavad valitud teise ja kolmanda taseme tervishoiuasutused (nagu eespool kirjeldatud) ning annavad kõrgemale juhtkonnale ja tervishoiutöötajatele õigeaegset ja korrapärast tagasisidet.

3

Riiklik strateegiakava tervishoiuteenustega seotud nakkuste seireks (sealhulgas antimikroobikumiresistentsete ja/või haiguspuhanguid tekitada võivate patogeenide seire) on olemas ja seda rakendatakse kogu riigis kõigis teise ja kolmanda taseme tervishoiuasutustes riikliku süsteemi kaudu vastavalt WHO soovitustele nakkuste ennetuse ja tõrje põhikomponentide osas. Tagasisidet antakse korrapäraste aruannetena.

4

Riiklik strateegiakava tervishoiuteenustega seotud nakkuste seireks (sealhulgas antimikroobikumiresistentsete ja/või haiguspuhanguid tekitada võivate patogeenide seire) on olemas ja seda rakendatakse kogu riigis kõigis teise ja kolmanda taseme tervishoiuasutustes riikliku programmi ja süsteemi kaudu vastavalt WHO soovitustele nakkuste ennetuse ja tõrje põhikomponentide osas. Ennetustöö võimaldamiseks jagatakse ning kasutatakse andmeid pidevalt ja õigeaegselt. Süsteemi kvaliteeti ja mõju hinnatakse korrapäraselt ning parandusmeetmeid võetakse sellele vastavalt.

5

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

13.   Liidu tasandi koordineerimis- ja tugifunktsioonid

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| B.13.1 | Kas Teie liikmesriigi õigusaktid, milles käsitletakse tervisealast reageerimist rahvatervise hädaolukorras, hõlmavad rahvatervise hädaolukorras koordineerimist ja koostööd riikliku ja liidu liidese kaudu? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |

Küsimus

Näitaja

B.13.1

Kas Teie liikmesriigi õigusaktid, milles käsitletakse tervisealast reageerimist rahvatervise hädaolukorras, hõlmavad rahvatervise hädaolukorras koordineerimist ja koostööd riikliku ja liidu liidese kaudu? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.13.2

Kas rahvatervise hädaolukorras on Teie liikmesriigi terviseohutuse komitee esindaja kaasatud riiklikesse koordineerimisstruktuuridesse, et toetada teabevahetust Teie liikmesriigi ja terviseohutuse komitee vahel? (jah/ei/muu)

| — | Kui ei, siis milline on terviseohutuse komitee esindaja roll riiklikule hädaolukorrale reageerimisel ja kui tema ei suhtle rahvatervise hädaolukorras terviseohutuse komiteega, siis kes seda teeb? |
| --- | --- |

—

Kui ei, siis milline on terviseohutuse komitee esindaja roll riiklikule hädaolukorrale reageerimisel ja kui tema ei suhtle rahvatervise hädaolukorras terviseohutuse komiteega, siis kes seda teeb?

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.13.3

Kas Teie liikmesriigi rahvatervise hädaolukordade lahendamise keskus või intsidendihaldussüsteem on koostalitlusvõimeline varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi mooduliga, mis on ette nähtud intsidentide ja/või kriisiohjeks? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.13.4

Kas Teie liikmesriik on viimase kolme aasta jooksul kaasanud terviseohutuse komitee arvamusi ja suuniseid tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamiseks ja ohjamiseks või neid arvesse võtnud? (jah/ei/muu/osaliselt)

| — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage, kuidas. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage, kuidas.

| — | Kui vastasite „ei“, siis miks? |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, siis miks?

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „osaliselt“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „osaliselt“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.13.5

Kas Teie liikmesriik on viimase kolme aasta jooksul kaasanud komisjoni soovitusi ühiste ajutiste rahvatervise meetmete kohta või neid arvesse võtnud? (jah/ei/muu/osaliselt)

| — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage, kuidas. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage, kuidas.

| — | Kui vastasite „ei“, siis miks? |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, siis miks?

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „osaliselt“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „osaliselt“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.13.6

Kas Teie liikmesriik on viimase kolme aasta jooksul kaasanud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse soovitusi või neid arvesse võtnud? (jah/ei/muu/osaliselt)

| — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage, kuidas. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage, kuidas.

| — | Kui vastasite „ei“, siis miks? |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, siis miks?

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Kui vastasite „osaliselt“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „osaliselt“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.13.7

Palun märkige, kas Teie liikmesriigi valmisoleku ja reageerimise kavandamise protsessis võetakse arvesse komisjoni ning asjaomaste liidu ametite ja organite järgmisi tugirolle, ülesandeid ja vahendeid.

Ei kohaldata

jah/ei

Meditsiinilise evakuatsiooni tugi varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemi EWRS kaudu

Euroopa välisteenistus konsulaar- ja repatrieerimisabi andmiseks

Euroopa elanikkonnakaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat (ECHO) ja selle toetussuutlikkus, sealhulgas ResEU reservis olevad vahendid ning liidu kodanikukaitse mehhanismi ennetus- ja valmisolekuprojektid (nt hanked ja toetused piiriüleste tervishoiuprojektide arendamiseks)

Tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise peadirektoraat, et toetada meditsiinivahenditega seotud teadus- ja arendustegevust, valmistamist, tootmist, varumist ja kasutuselevõttu (DG HERA)

DG HERA hädaabiteenistus

Vahendid, et kasutada ELi rahastust kiirete teadusuuringute jaoks

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) tehtav riskihindamine

Euroopa Ravimiameti (EMA) tehtav riskihindamine

Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) tehtav riskihindamine

Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) tehtav riskihindamine

Euroopa Keskkonnaameti (EEA) tehtav riskihindamine

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) tehtav riskihindamine

Riskihindamised, mis tehakse koostöös Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga (Europol), kui oht tuleneb terroristlikust või kuritegelikust tegevusest

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) tehnilised aruanded ja suunised

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri tehtud riskihindamine

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) sihtotstarbeline toetus valmisoleku ja haiguspuhangutele reageerimise valdkonnas (nt ELi tervishoiu rakkerühm)

ELi referentlaborid

Kui vastasite „muu“, palun täpsustage.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

B.13.8

| — | Kas teie liikmesriik võtab arvesse määruse (EL) 2022/2371 artikli 5 kohaselt koostatud liidu ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskava, lisades oma liikmesriigi valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse) ka piiriülese piirkondadevahelise valmisoleku elemendid? Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage, kuidas. |
| --- | --- |

—

Kas teie liikmesriik võtab arvesse määruse (EL) 2022/2371 artikli 5 kohaselt koostatud liidu ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskava, lisades oma liikmesriigi valmisoleku- ja reageerimiskavasse või samaväärsesse dokumenti (samaväärsetesse dokumentidesse) ka piiriülese piirkondadevahelise valmisoleku elemendid? Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage, kuidas.

| — | Kui vastasite „ei“, siis miks? |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „ei“, siis miks?

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

14.   Teadusuuringute arendamine ja hinnangute andmine eesmärgiga teavitada hädaolukorraks valmisolekust ja seda kiirendada

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| B.14.1 | Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriigi teadusuuringute osatähtsus valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides). | Näitaja
  1–5 või ei kohaldata |
| | Tase |
| Liikmesriik ei saa küsimusele vastata, sest liikmesriigil ei ole valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärset dokumenti (samaväärseid dokumente). | Ei kohaldata |
| Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) on olemas, kuid see (need) ei sisalda hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat. | 1 |
| Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid), mis sisaldab (sisaldavad) hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat, on olemas, kuid rahalisi vahendeid teadusuuringute tegemiseks rahvatervise hädaolukordades ei ole ette nähtud. | 2 |
| Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid), mis sisaldab (sisaldavad) hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat, on olemas ning rahalised vahendid teadusuuringute tegemiseks rahvatervise hädaolukordades on ette nähtud. | 3 |
| Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid), mis sisaldab (sisaldavad) hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat, on olemas, rahalised vahendid teadusuuringute tegemiseks rahvatervise hädaolukordades on ette nähtud ning kehtestatud on kord vahendite kiireks kasutuselevõtuks. | 4 |
| Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid), mis sisaldab (sisaldavad) hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat, on olemas, rahalised vahendid teadusuuringute tegemiseks rahvatervise hädaolukordadeks on ette nähtud, kehtestatud on kord vahendite kiireks kasutuselevõtuks ning innovatsioonisuutlikkust on suurendatud. | 5 |
| — | Kui liikmesriik on 2. või kõrgemal tasemel: kas hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegia (valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) sisaldab protsessi siduda rahvatervise vajadused teadusuuringute prioriteetide ja vajadustega? (jah/ei/muu)






  — | Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage seda protsessi. |

Küsimus

Näitaja

B.14.1

Palun märkige, millisel tasemel on Teie liikmesriigi teadusuuringute osatähtsus valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides).

Näitaja

1–5 või ei kohaldata

Tase

Liikmesriik ei saa küsimusele vastata, sest liikmesriigil ei ole valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärset dokumenti (samaväärseid dokumente).

Ei kohaldata

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid) on olemas, kuid see (need) ei sisalda hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat.

1

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid), mis sisaldab (sisaldavad) hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat, on olemas, kuid rahalisi vahendeid teadusuuringute tegemiseks rahvatervise hädaolukordades ei ole ette nähtud.

2

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid), mis sisaldab (sisaldavad) hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat, on olemas ning rahalised vahendid teadusuuringute tegemiseks rahvatervise hädaolukordades on ette nähtud.

3

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid), mis sisaldab (sisaldavad) hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat, on olemas, rahalised vahendid teadusuuringute tegemiseks rahvatervise hädaolukordades on ette nähtud ning kehtestatud on kord vahendite kiireks kasutuselevõtuks.

4

Valmisoleku- ja reageerimiskava või samaväärne dokument (samaväärsed dokumendid), mis sisaldab (sisaldavad) hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiat, on olemas, rahalised vahendid teadusuuringute tegemiseks rahvatervise hädaolukordadeks on ette nähtud, kehtestatud on kord vahendite kiireks kasutuselevõtuks ning innovatsioonisuutlikkust on suurendatud.

5

—

Kui liikmesriik on 2. või kõrgemal tasemel: kas hädaolukorraga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni strateegia (valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) sisaldab protsessi siduda rahvatervise vajadused teadusuuringute prioriteetide ja vajadustega? (jah/ei/muu)

—

Kui vastasite „jah“, palun kirjeldage seda protsessi.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

B.14.2

Kas Teie liikmesriik on osa i) riiklikust, ii) üleliidulisest või iii) rahvusvahelisest kliiniliste uuringute kohtade või kohortuuringute võrgustikust, et edendada osalemist mahukates uuringutes, millel on rohkem võimalusi saavutada piiratud aja jooksul sisulisi tulemusi? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, siis palun täpsustage (nimi ja tase). |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, siis palun täpsustage (nimi ja tase).

Ei kohaldata

Üleriigiline

Üleliiduline

Rahvusvaheline

Kliiniliste uuringute kohad

Rahvusvaheline kohortide võrgustik

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

B.14.3

Kas Teie liikmesriigis on menetlused ühtlustatud protokollide kehtestamiseks ja andmete kogumiseks nendes võrgustikes? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, palun täpsustage, millised. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, palun täpsustage, millised.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.14.4

Kas Teie liikmesriigis on menetlused tegevuskoha kiireks akrediteerimiseks ning kiiresti koordineeritavaks (riiklike pädevate asutuste ja eetikakomiteede vahel) kliiniliste uuringute hindamiseks ja neile loa andmiseks rahvatervise hädaolukorras? (jah/ei/muu)

| — | Kui vastasite „jah“, siis palun täpsustage, sealhulgas koostööd eetikakomiteedega. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „jah“, siis palun täpsustage, sealhulgas koostööd eetikakomiteedega.

| — | Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage. |
| --- | --- |

—

Kui vastasite „muu“, palun kirjeldage.

Ei kohaldata

B.14.5

Kas Teie liikmesriigis kasutatakse (nt meetmete raames toimuvate) operatiivuuringute puhul lähenemisviisi, mis hõlmab järgmist:

Ei kohaldata

Jah

Ei

Teadusuuringuteks valmisolek, sealhulgas eelnevalt kavandatud protokollid, partnerlused, rollid ja kohustused, mis on kehtestatud enne rahvatervise hädaolukorda

Rahvatervise hädaolukorra esinemise korral on olemas operatiivvahendid, mis tagavad vajalike ressursside kasutuselevõtu ja kiire rahastamise.

Rahvatervise hädaolukorras on olemas operatiivsed vahendid kiireks eetiliseks kontrolliks ja andmete jagamiseks.

| — | Lisamärkused |
| --- | --- |

—

Lisamärkused

15.   Taastetegevuse üksikasjad

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| B.15.1 | Millisel tasemel on Teie liikmesriigi taastekava või taastamist käsitlev osa valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides)? | Näitaja
  1–5 |
| | Tase |
| Taastekavavõi taastamist käsitleva osa valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) puudub. | 1 |
| Taastekava või sellekohane osa on olemas. | 2 |
| Taastekava või sellekohane osa sisaldab kogemuste arvessevõtmise protsessi, milles kasutatakse pärast meetmete kohaldamist või sel ajal koostatud ülevaateid, või on selles lingid sellisele protsessile ning seda rakendatakse tegevuskavaga. | 3 |
| Taastekava sisaldab kogemuste arvessevõtmise protsessi, milles kasutatakse pärast meetmete kohaldamist või sel ajal koostatud ülevaateid, või on selles lingid sellisele protsessile, ning seda rakendatakse üldraamistiku, näiteks riikliku terviseohutuse tegevuskava või samaväärse dokumendi alusel. Protsessi rakendatakse ja jälgitakse korrapäraselt riigi tasandil. | 4 |
| Taastekava kogemuste arvessevõtmise protsessi, milles kasutatakse pärast meetmete kohaldamist või sel ajal koostatud ülevaateid, või on selles lingid sellisele protsessile, ning seda rakendatakse riiklikku terviseohutuse tegevuskava või samaväärsedokumendi alusel. Protsessi rakendatakse ja jälgitakse korrapäraselt riigi ja piirkonna (kohalikul) tasandil. | 5 |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

B.15.1

Millisel tasemel on Teie liikmesriigi taastekava või taastamist käsitlev osa valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides)?

Näitaja

1–5

Tase

Taastekavavõi taastamist käsitleva osa valmisoleku- ja reageerimiskavas või samaväärses dokumendis (samaväärsetes dokumentides) puudub.

1

Taastekava või sellekohane osa on olemas.

2

Taastekava või sellekohane osa sisaldab kogemuste arvessevõtmise protsessi, milles kasutatakse pärast meetmete kohaldamist või sel ajal koostatud ülevaateid, või on selles lingid sellisele protsessile ning seda rakendatakse tegevuskavaga.

3

Taastekava sisaldab kogemuste arvessevõtmise protsessi, milles kasutatakse pärast meetmete kohaldamist või sel ajal koostatud ülevaateid, või on selles lingid sellisele protsessile, ning seda rakendatakse üldraamistiku, näiteks riikliku terviseohutuse tegevuskava või samaväärse dokumendi alusel. Protsessi rakendatakse ja jälgitakse korrapäraselt riigi tasandil.

4

Taastekava kogemuste arvessevõtmise protsessi, milles kasutatakse pärast meetmete kohaldamist või sel ajal koostatud ülevaateid, või on selles lingid sellisele protsessile, ning seda rakendatakse riiklikku terviseohutuse tegevuskava või samaväärsedokumendi alusel. Protsessi rakendatakse ja jälgitakse korrapäraselt riigi ja piirkonna (kohalikul) tasandil.

5

—

Lisamärkused

16.   Ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskavade rakendamisel leitud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed

| | Küsimus | Näitaja |
| --- | --- | --- |
| B.16.1 | Palun laadige PDF-vormingus üles oma liikmesriigi viimane rahvusvaheliste tervise-eeskirjade osalisriigi aastaaruanne, mille on esitanud WHO-le rahvusvaheliste tervise-eeskirjade riiklik koordinatsioonikeskus. | Näitajad
  Rahvusvahelised tervise-eeskirjad |
| B.16.2 | Kas Teie liikmesriik on viimase kolme aasta jooksul kasutanud mõnda järgmistest lisamehhanismidest, et hinnata rahvusvaheliste tervise-eeskirjade võimekuse rakendamist ning ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskavade koostamist?

  Vajaduse korral tehke linnuke kasti: | Ei kohaldata |
| | Lõpule viidud viimase kolme aasta jooksul? (jah/ei)
  (Kui see on avaldatud, palun lisage link) |
| Ühine välishindamine | |
| Tegevuse käigus koostatud ülevaated | |
| Pärast tegevust koostatud ülevaated | |
| SimEx | |
| Juhtumite väljaselgitamine ja ühine hindamine | |
| Muu: palun täpsustage | |
| |
| B.16.3 | Milline on Teie liikmesriigi tase Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) poolt teie riiklikule terviseohutuse tegevuskavale pakutu suhtes või samaväärse süsteemi suhtes. | Näitaja
  1–5 |
| | Tase |
| Riiklikku terviseohutuse tegevuskava või samaväärset süsteemi ei ole arendatud või arendatakse puudulikult. | 1 |
| Riiklik terviseohutuse tegevuskava või samaväärne süsteem on välja töötatud, kuid see ei ole veel kooskõlas kõiki valitsemissektori valdkondi ja kõiki ohtusid ühtselt hõlmava tervishoiualase lähenemisviisiga. | 2 |
| Riiklik terviseohutuse tegevuskava või samaväärne süsteem on välja töötatud ja see on kooskõlas kõiki valitsemissektori valdkondi ja kõiki ohtusid ühtselt hõlmava tervishoiualase lähenemisviisiga, mis sisaldab kindlaksmääratud rolle, kohustusi ja koostöömehhanismi. | 3 |
| Riiklik terviseohutuse tegevuskava või samaväärne süsteem on välja töötatud ja see on kooskõlas kõiki valitsemissektori valdkondi ja kõiki ohtusid ühtselt hõlmava tervishoiualase lähenemisviisiga, mis sisaldab kindlaksmääratud rolle, kohustusi ja koostöömehhanismi. Lisaks on ette nähtud katta riikliku terviseohutuse tegevuskava või samaväärse süsteemiga seotud kulud. | 4 |
| Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks viiakse ellu vähemalt üks kavandatud tegevus. | 5 |
| — | Lisamärkused |

Küsimus

Näitaja

B.16.1

Palun laadige PDF-vormingus üles oma liikmesriigi viimane rahvusvaheliste tervise-eeskirjade osalisriigi aastaaruanne, mille on esitanud WHO-le rahvusvaheliste tervise-eeskirjade riiklik koordinatsioonikeskus.

Näitajad

Rahvusvahelised tervise-eeskirjad

B.16.2

Kas Teie liikmesriik on viimase kolme aasta jooksul kasutanud mõnda järgmistest lisamehhanismidest, et hinnata rahvusvaheliste tervise-eeskirjade võimekuse rakendamist ning ennetus-, valmisoleku- ja reageerimiskavade koostamist?

Vajaduse korral tehke linnuke kasti:

Ei kohaldata

Lõpule viidud viimase kolme aasta jooksul? (jah/ei)

(Kui see on avaldatud, palun lisage link)

Ühine välishindamine

Tegevuse käigus koostatud ülevaated

Pärast tegevust koostatud ülevaated

SimEx

Juhtumite väljaselgitamine ja ühine hindamine

Muu: palun täpsustage

B.16.3

Milline on Teie liikmesriigi tase Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) poolt teie riiklikule terviseohutuse tegevuskavale pakutu suhtes või samaväärse süsteemi suhtes.

Näitaja

1–5

Tase

Riiklikku terviseohutuse tegevuskava või samaväärset süsteemi ei ole arendatud või arendatakse puudulikult.

1

Riiklik terviseohutuse tegevuskava või samaväärne süsteem on välja töötatud, kuid see ei ole veel kooskõlas kõiki valitsemissektori valdkondi ja kõiki ohtusid ühtselt hõlmava tervishoiualase lähenemisviisiga.

2

Riiklik terviseohutuse tegevuskava või samaväärne süsteem on välja töötatud ja see on kooskõlas kõiki valitsemissektori valdkondi ja kõiki ohtusid ühtselt hõlmava tervishoiualase lähenemisviisiga, mis sisaldab kindlaksmääratud rolle, kohustusi ja koostöömehhanismi.

3

Riiklik terviseohutuse tegevuskava või samaväärne süsteem on välja töötatud ja see on kooskõlas kõiki valitsemissektori valdkondi ja kõiki ohtusid ühtselt hõlmava tervishoiualase lähenemisviisiga, mis sisaldab kindlaksmääratud rolle, kohustusi ja koostöömehhanismi. Lisaks on ette nähtud katta riikliku terviseohutuse tegevuskava või samaväärse süsteemiga seotud kulud.

4

Nii nagu 4. taseme puhul, kuid lisaks viiakse ellu vähemalt üks kavandatud tegevus.

5

—

Lisamärkused

| — | Kui valisite 1. taseme, siis palun andke teada, kas Teie liikmesriik kavatseb rakendada riiklikku terviseohutuse tegevuskava või samaväärset süsteemi? |
| --- | --- |

—

Kui valisite 1. taseme, siis palun andke teada, kas Teie liikmesriik kavatseb rakendada riiklikku terviseohutuse tegevuskava või samaväärset süsteemi?

| — | Kõik tasandid: kui teie liikmesriik ei kasuta terviseohutuse riiklikku tegevuskava, siis palun kirjeldage samaväärset süsteemi. |
| --- | --- |

—

Kõik tasandid: kui teie liikmesriik ei kasuta terviseohutuse riiklikku tegevuskava, siis palun kirjeldage samaväärset süsteemi.

C.   MUU

| C.1 | Palun kirjeldage oma ideid selle kohta, milliseid lisameetmeid võiks komisjon võtta, et toetada tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamise, nendeks valmisoleku, nendele reageerimise ja tavaolukorra taastamise kavade rakendamist: |
| --- | --- |
| C.2 | Palun esitage märkused või selgitused eespool esitatud küsimuste kohta ning vajaduse korral loetlege asjakohaseid tegevusi, mida Teie riik on ellu viinud, või esitage lisateavet küsimustiku temaatika kohta. |

C.1

Palun kirjeldage oma ideid selle kohta, milliseid lisameetmeid võiks komisjon võtta, et toetada tõsiste piiriüleste terviseohtude ennetamise, nendeks valmisoleku, nendele reageerimise ja tavaolukorra taastamise kavade rakendamist:

C.2

Palun esitage märkused või selgitused eespool esitatud küsimuste kohta ning vajaduse korral loetlege asjakohaseid tegevusi, mida Teie riik on ellu viinud, või esitage lisateavet küsimustiku temaatika kohta.

---

(1)  Selles kontekstis tähendab organisatsioon ametlikult volitatud rühma, kes vastutab hädaolukorra lahendamise plaani rakendamise eest.

(2)  Automatiseerimine tähendab seireprotsessi integreerimist tervishoiusüsteemi koos asjakohase teabe automaatse eraldamise ja jagamisega või muud liiki automatiseerimisega, mis vähendab sõltuvust inimressurssidest.

(3)  Siin on mõeldud koordineerimist näiteks julgeoleku-, õigus-, kaitse- ja elanikkonnakaitsesektori vahel, mis võimaldab luua konkreetse mehhanismi valmisolekuks ja reageerimiseks tahtliku keskkonda viimise puhul.

(4)  Ravimite ja meditsiiniseadmete varud, mis on liikmesriikidel olemas, et päästa elusid kriisiolukorras.

(5)  Näiteks haiglate reageerimis- ja tegevusplaan

(6)  See võib hõlmata tervishoiu-, kodanikukaitse- ja piirikontrollisektorit, et vajaduse korral rakendada sihtotstarbelisi meetmeid, nagu karantiin, taustakontroll, leevendusmeetmed jne.

(7)  https://www.who.int/publications/m/item/tripartite-amr-country-self-assessment-survey---tracss-(6,0)-2022

(8)  Joint External Evaluation tool developed by the World Health Organization (Maailma Terviseorganisatsiooni poolt välja töötatud ühine välishindamisvahend), kolmas väljaanne 2022.

(9)  Ibid.

(10)  Ibid.

(11)  Ibid.

---

OTSUSED

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/142 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/142

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2023/1809,

14. september 2023,

millega kehtestatakse imavatele hügieenitoodetele ja korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 6024 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles pidanud nõu Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Komisjoni otsusega 2014/763/EL (2) on kehtestatud ELi ökomärgise andmise kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded tooterühma „imavad hügieenitooted“ jaoks. Kõnealuste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega on komisjoni otsusega (EL) 2018/1590 (3) pikendatud kuni 31. detsembrini 2023. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2014/763/EL (2) on kehtestatud ELi ökomärgise andmise kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded tooterühma „imavad hügieenitooted“ jaoks. Kõnealuste kriteeriumide ja nõuete kehtivusaega on komisjoni otsusega (EL) 2018/1590 (3) pikendatud kuni 31. detsembrini 2023.

| (4) | Selleks et paremini kajastada selle tooterühma turu parimaid tavasid ning võtta arvesse poliitilist arengut, tulevasi võimalusi nende toodete suuremaks kasutuselevõtuks ja turu nõudlust kestlike toodete järele, on asjakohane kehtestada imavate hügieenitoodete jaoks uued kriteeriumid. Samuti on asjakohane kehtestada kriteeriumid korduskasutatavate menstruatsioonianumate jaoks, sest tegemist on kestliku alternatiivtootega, mille turg võib kasvada. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et paremini kajastada selle tooterühma turu parimaid tavasid ning võtta arvesse poliitilist arengut, tulevasi võimalusi nende toodete suuremaks kasutuselevõtuks ja turu nõudlust kestlike toodete järele, on asjakohane kehtestada imavate hügieenitoodete jaoks uued kriteeriumid. Samuti on asjakohane kehtestada kriteeriumid korduskasutatavate menstruatsioonianumate jaoks, sest tegemist on kestliku alternatiivtootega, mille turg võib kasvada.

| (5) | ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevas 30. juuni 2017. aasta aruandes, (4) milles keskendutakse määruse (EÜ) nr 66/2010 rakendamise läbivaatamisele, jõuti järeldusele, et ELi ökomärgise jaoks on vaja luua strateegilisem lähenemisviis, mis vajaduse korral hõlmab tihedalt seotud tooterühmade ühtekoondamist. |
| --- | --- |

(5)

ELi ökomärgise toimivuse kontrolli käsitlevas 30. juuni 2017. aasta aruandes, (4) milles keskendutakse määruse (EÜ) nr 66/2010 rakendamise läbivaatamisele, jõuti järeldusele, et ELi ökomärgise jaoks on vaja luua strateegilisem lähenemisviis, mis vajaduse korral hõlmab tihedalt seotud tooterühmade ühtekoondamist.

| (6) | Kooskõlas selle järeldusega ja pärast arutelu ELi ökomärgise komisjoniga on asjakohane koondada tooterühmad „imavad hügieenitooted“ ja „korduskasutatavad menstruatsioonianumad“ ühte otsusesse, sest need kaks tooterühma täidavad sama ülesannet. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas selle järeldusega ja pärast arutelu ELi ökomärgise komisjoniga on asjakohane koondada tooterühmad „imavad hügieenitooted“ ja „korduskasutatavad menstruatsioonianumad“ ühte otsusesse, sest need kaks tooterühma täidavad sama ülesannet.

| (7) | Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 66/2010 ei anta ökomärgist ühtegi liiki meditsiiniseadmele, sealhulgas ka mitte neile, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 (5). |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 66/2010 ei anta ökomärgist ühtegi liiki meditsiiniseadmele, sealhulgas ka mitte neile, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 (5).

| (8) | Uues ringmajanduse tegevuskavas puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel, (6) mis võeti vastu 11. märtsil 2020, on sätestatud, et ELi ökomärgise kriteeriumidesse tuleb hakata süstemaatilisemalt lisama vastupidavuse, ringlussevõetavuse ja tootes sisalduva ringlusmaterjali osakaalu nõudeid. |
| --- | --- |

(8)

Uues ringmajanduse tegevuskavas puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel, (6) mis võeti vastu 11. märtsil 2020, on sätestatud, et ELi ökomärgise kriteeriumidesse tuleb hakata süstemaatilisemalt lisama vastupidavuse, ringlussevõetavuse ja tootes sisalduva ringlusmaterjali osakaalu nõudeid.

| (9) | Imavatele hügieenitoodetele ja korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele ELi ökomärgise andmise läbivaadatud kriteeriumide eesmärk peaks olema edendada selliste toodete kasutamist, millel on olelusringi jooksul piiratud keskkonnamõju ning mis on toodetud materjalisäästlike ja energiatõhusate protsesside abil. Eelkõige edendatakse ELi ökomärgise andmise läbivaadatud kriteeriumidega selliste toodete kasutamist, mille tootmisel on piiratud mõju vette- ja õhkuheitele, mille tooraine on pärit kestlikult majandatud metsadest ja mis vastavad rangetele nõuetele kahjulike ainete kohta. Selleks, et aidata kaasa ringmajandusele üleminekule, edendatakse kriteeriumidega võimaluse korral plastpakendi asemel paber- ja/või kartongpakendite kasutamist ning selliste pakendite kasutamist, mis sisaldavad ringlussevõetud materjali ja mida on lihtne ringlusse võtta. |
| --- | --- |

(9)

Imavatele hügieenitoodetele ja korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele ELi ökomärgise andmise läbivaadatud kriteeriumide eesmärk peaks olema edendada selliste toodete kasutamist, millel on olelusringi jooksul piiratud keskkonnamõju ning mis on toodetud materjalisäästlike ja energiatõhusate protsesside abil. Eelkõige edendatakse ELi ökomärgise andmise läbivaadatud kriteeriumidega selliste toodete kasutamist, mille tootmisel on piiratud mõju vette- ja õhkuheitele, mille tooraine on pärit kestlikult majandatud metsadest ja mis vastavad rangetele nõuetele kahjulike ainete kohta. Selleks, et aidata kaasa ringmajandusele üleminekule, edendatakse kriteeriumidega võimaluse korral plastpakendi asemel paber- ja/või kartongpakendite kasutamist ning selliste pakendite kasutamist, mis sisaldavad ringlussevõetud materjali ja mida on lihtne ringlusse võtta.

| (10) | Turule on ilmunud ühekorratoodete alternatiivina tekstiilist valmistatud korduskasutatavad tooted. Imavatele hügieenitoodetele ja korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele ELi ökomärgise andmise läbivaadatud kriteeriume ei kohaldada nende tekstiilist korduskasutatavate alternatiivtoodete suhtes; nende keskkonnaalaseid tulipunkte ja ökoloogilisi kriteeriume on kavas spetsiaalselt uurida tekstiiltoodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumide (kehtestatud komisjoni otsusega 2014/350/EL) (7) läbivaatamise raames. |
| --- | --- |

(10)

Turule on ilmunud ühekorratoodete alternatiivina tekstiilist valmistatud korduskasutatavad tooted. Imavatele hügieenitoodetele ja korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele ELi ökomärgise andmise läbivaadatud kriteeriume ei kohaldada nende tekstiilist korduskasutatavate alternatiivtoodete suhtes; nende keskkonnaalaseid tulipunkte ja ökoloogilisi kriteeriume on kavas spetsiaalselt uurida tekstiiltoodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumide (kehtestatud komisjoni otsusega 2014/350/EL) (7) läbivaatamise raames.

| (11) | Arvestades kõnealuste tooterühmade innovatsioonitsüklit, peaksid uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded jääma kehtima kuni 31. detsembrini 2029. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades kõnealuste tooterühmade innovatsioonitsüklit, peaksid uued kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded jääma kehtima kuni 31. detsembrini 2029.

| (12) | Õiguskindluse huvides tuleks otsus 2014/763/EL kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(12)

Õiguskindluse huvides tuleks otsus 2014/763/EL kehtetuks tunnistada.

| (13) | Tuleks ette näha üleminekuperiood nende tootjate jaoks, kelle imavatele hügieenitoodetele on antud ELi ökomärgis otsuses 2014/763/EL sätestatud kriteeriumide alusel, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted muudetud kriteeriumide ja nõuetega vastavusse. Imavate hügieenitoodete tootjatel tuleks piiratud aja jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist lubada esitada taotlusi kas otsusega 2014/763/EL kehtestatud kriteeriumide või käesoleva otsusega kehtestatud uute kriteeriumide alusel. Samuti tuleks lubada üleminekuperioodi jooksul kasutada ELi ökomärgiseid, mis on antud otsusega 2014/763/EL kehtestatud kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks ette näha üleminekuperiood nende tootjate jaoks, kelle imavatele hügieenitoodetele on antud ELi ökomärgis otsuses 2014/763/EL sätestatud kriteeriumide alusel, et neil oleks piisavalt aega viia oma tooted muudetud kriteeriumide ja nõuetega vastavusse. Imavate hügieenitoodete tootjatel tuleks piiratud aja jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmist lubada esitada taotlusi kas otsusega 2014/763/EL kehtestatud kriteeriumide või käesoleva otsusega kehtestatud uute kriteeriumide alusel. Samuti tuleks lubada üleminekuperioodi jooksul kasutada ELi ökomärgiseid, mis on antud otsusega 2014/763/EL kehtestatud kriteeriumide alusel.

| (14) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tooterühm „imavad hügieenitooted“ koosneb toodetest, mis on ette nähtud inimese kehavedelike (nt uriin, väljaheide, higi, menstruaalveri, rinnapiim) imamiseks ja endas hoidmiseks, v.a tekstiiltooted. Tooterühm „imavad hügieenitooted“ hõlmab tooteid, mida võib kasutada nii eratarbeks kui ka kutsetegevuses.

2.   Tooterühm „imavad hügieenitooted“ ei hõlma tooteid, mis kuuluvad määruse (EL) 2017/745 kohaldamisalasse.

Artikkel 2

1.   Tooterühm „korduskasutatavad menstruatsioonianumad“ koosneb korduskasutatavatest elastsetest anumatest või tõketest, mida kantakse keha sees, mis on ette nähtud menstruaalvere kogumiseks ja endas hoidmiseks ning mis on valmistatud silikoonist või muudest elastomeeridest.

2.   Tooterühm „korduskasutatavad menstruatsioonianumad“ ei hõlma tooteid, mis kuuluvad määruse (EL) 2017/745 kohaldamisalasse.

Artikkel 3

1.   Selleks et tootele saaks määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel anda tooterühma „imavad hügieenitooted“ hõlmava ELi ökomärgise, peab see vastama käesoleva otsuse artikli 1 kohasele kõnealuse tooterühma määratlusele ning käesoleva otsuse I lisas esitatud vastavatele kriteeriumidele ning asjaomastele hindamis- ja kontrollinõuetele.

2.   Selleks et tootele saaks määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel anda tooterühma „korduskasutatavad menstruatsioonianumad“ hõlmava ELi ökomärgise, peab see vastama käesoleva otsuse artikli 2 kohasele kõnealuse tooterühma määratlusele ning käesoleva otsuse II lisas esitatud vastavatele kriteeriumidele ning asjaomastele hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmade „imavad hügieenitooted“ ja „korduskasutatavad menstruatsioonianumad“ jaoks kehtestatud ELi ökomärgise andmise kriteeriumid ning nendega seotud hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad 31. detsembrini 2029.

Artikkel 5

1.   Halduseesmärkidel antakse tooterühmale „imavad hügieenitooted“ koodnumber „047“.

2.   Halduseesmärkidel antakse tooterühmale „korduskasutatavad menstruatsioonianumad“ koodnumber „055“.

Artikkel 6

Otsus 2014/763/EL tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 7

1.   Otsuses 2014/763/EL määratletud tooterühma „imavad hügieenitooted“ kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise saamise taotlusi, mis on esitatud enne käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeva, hinnatakse vastavalt otsuses 2014/763/EL sätestatud kriteeriumidele.

2.   Käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeval või sellest alates kuni kahe kuu jooksul esitatud taotlusi tooterühma „imavad hügieenitooted“ kuuluvatele toodetele ELi ökomärgise saamiseks võib taotleja koostada ja neid võidakse hinnata kas käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide järgi või kriteeriumide järgi, mis on sätestatud otsuses 2014/763/EL.

3.   ELi ökomärgise kasutamise luba, mis on antud vastavalt otsuses 2014/763/EL sätestatud kriteeriumidele hinnatud taotluse alusel, võib kasutada 12 kuud alates käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäevast.

Artikkel 8

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Seda kohaldatakse alates 21. septembrist 2023.

Brüssel, 14. september 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 24. oktoobri 2014. aasta otsus 2014/763/EL, millega kehtestatakse imavatele hügieenitoodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 320, 6.11.2014, lk 46).

2

(3)  Komisjoni 19. oktoobri 2018. aasta otsus (EL) 2018/1590, millega muudetakse otsuseid 2012/481/EL, 2014/391/EL, 2014/763/EL ja 2014/893/EL seoses teatavatele toodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogiliste kriteeriumide ning asjaomaste hindamis- ja kontrollinõuete kehtivusajaga (ELT L 264, 23.10.2018, lk 24).

3

(4)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1221/2009 (organisatsioonide vabatahtliku osalemise kohta ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS)) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 66/2010 (ELi ökomärgise kohta) rakendamise läbivaatamise kohta (COM(2017) 355 final).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

5

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final) (ELT C 364, 28.10.2020, lk 94).

6

(7)  Komisjoni 5. juuni 2014. aasta otsus 2014/350/EL, millega kehtestatakse tekstiiltoodetele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 174, 13.6.2014, lk 45).

7

---

I LISA

Imavatele hügieenitoodetele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid

ELi ökomärgise kriteeriumid on ette nähtud turu parima keskkonnatoimega imavatele hügieenitoodetele. Need kriteeriumid on seotud nende toodete olelusringi olulisima keskkonnamõjuga ja edendavad ringmajandust.

Hindamis- ja kontrollinõuded

Selleks, et konkreetsele tootele antaks ELi ökomärgis, peab toode vastama kõigile nõuetele. Taotleja esitab kirjaliku kinnituse selle kohta, et kõik kriteeriumid on täidetud.

Iga kriteeriumi puhul on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotlejalt nõutakse kõnealustele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks kinnituste, dokumentide, analüüside, katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad need pärineda vastavalt vajadusele taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt.

Pädevad asutused tunnustavad eelistatavalt selliste asutuste välja antud tunnistusi, mis on akrediteeritud vastavalt katse- ja kalibreerimislaborite asjakohasele ühtlustatud standardile, ning selliste asutuste tehtud kontrolle, mis on akrediteeritud vastavalt tooteid, protsesse ja teenuseid sertifitseerivate asutuste asjakohasele ühtlustatud standardile.

Vajaduse korral võib kasutada ka kriteeriumides esitamata katsemeetodeid, kui taotlust hindav pädev asutus aktsepteerib nende samaväärsust.

Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda tõendavaid dokumente ja teha sõltumatut kontrolli.

ELi ökomärgise saanud toodetega seotud tarnijate ja tootmiskohtade muutumisest tuleb teavitada pädevaid asutusi ning seejuures tuleb lisada teave, mis võimaldab kontrollida jätkuvat kriteeriumidele vastavust.

Eeltingimusena peab toode vastama kõigile selles riigis või nendes riikides kohaldatavatele õiguslikele nõuetele, kus toode kavatsetakse turule lasta. Taotleja kinnitab toote vastavust sellele nõudele.

Koos ELi ökomärgise taotlusega esitatakse järgmine teave:

| a) | toote kirjeldus koos üksikute tooteühikute massi ja toote kogumassiga; |
| --- | --- |

a)

toote kirjeldus koos üksikute tooteühikute massi ja toote kogumassiga;

| b) | müügipakendi kirjeldus ja vajaduse korral selle kogumass; |
| --- | --- |

b)

müügipakendi kirjeldus ja vajaduse korral selle kogumass;

| c) | rühmapakendi kirjeldus ja vajaduse korral selle kogumass; |
| --- | --- |

c)

rühmapakendi kirjeldus ja vajaduse korral selle kogumass;

| d) | eraldatavate osade kirjeldus koos iga osa massiga; |
| --- | --- |

d)

eraldatavate osade kirjeldus koos iga osa massiga;

| e) | tootes kasutatud koostisosad, materjalid ja kõik tootes kasutatud ained, nende massid ning alati kui see on asjakohane, vastavad CASi numbrid. |
| --- | --- |

e)

tootes kasutatud koostisosad, materjalid ja kõik tootes kasutatud ained, nende massid ning alati kui see on asjakohane, vastavad CASi numbrid.

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „lisaained“ – ained, mis lisatakse koostisosale, materjalile või lõpptootele, et parandada või säilitada selle teatud omadusi; |
| --- | --- |

1)

„lisaained“ – ained, mis lisatakse koostisosale, materjalile või lõpptootele, et parandada või säilitada selle teatud omadusi;

| 2) | „biopõhine plast“ – plast, mille tootmise lähteaineteks on biopõhised toorained. Tavaplastid on tehtud fossiilsetest ressurssidest (nafta ja maagaas), biopõhised plastid on tehtud biomassist. Biomass pärineb praegu peamiselt taimedest, mida kasvatatakse spetsiaalselt fossiilsete ressursside asendamiseks lähteainena, nagu suhkruroog, teraviljakultuurid, õlikultuurid või toiduks kõlbmatud lähteained nagu puit. Muud allikad on orgaanilised jäätmed ja kõrvalsaadused, näiteks kasutatud toiduõli, suhkruroo pressimisjäätmed ja tallõli. Plaste võib täielikult või osaliselt valmistada biopõhisest lähteainest. Biopõhine plast võib olla või mitte olla biolagunev; |
| --- | --- |

2)

„biopõhine plast“ – plast, mille tootmise lähteaineteks on biopõhised toorained. Tavaplastid on tehtud fossiilsetest ressurssidest (nafta ja maagaas), biopõhised plastid on tehtud biomassist. Biomass pärineb praegu peamiselt taimedest, mida kasvatatakse spetsiaalselt fossiilsete ressursside asendamiseks lähteainena, nagu suhkruroog, teraviljakultuurid, õlikultuurid või toiduks kõlbmatud lähteained nagu puit. Muud allikad on orgaanilised jäätmed ja kõrvalsaadused, näiteks kasutatud toiduõli, suhkruroo pressimisjäätmed ja tallõli. Plaste võib täielikult või osaliselt valmistada biopõhisest lähteainest. Biopõhine plast võib olla või mitte olla biolagunev;

| 3) | „tselluloosimass“ – peamiselt tselluloosist koosnev kiuline materjal, mis on saadud lignotselluloosmaterjalidest ühe või mitme töötlusega vesilahuse ja/või valgendamiskemikaalidega; |
| --- | --- |

3)

„tselluloosimass“ – peamiselt tselluloosist koosnev kiuline materjal, mis on saadud lignotselluloosmaterjalidest ühe või mitme töötlusega vesilahuse ja/või valgendamiskemikaalidega;

| 4) | „koostisosa“ – üks või mitu materjali ja keemiatoodet, mis koos täidavad imavas hügieenitootes soovitud funktsiooni, näiteks absorbeeriv südamik, liimid või välimine tõkkekile; |
| --- | --- |

4)

„koostisosa“ – üks või mitu materjali ja keemiatoodet, mis koos täidavad imavas hügieenitootes soovitud funktsiooni, näiteks absorbeeriv südamik, liimid või välimine tõkkekile;

| 5) | „komposiitpakend“ – pakendiühik, mis on tehtud kahest või enamast eri materjalist, välja arvatud siltide, sulgurite ja tihendite materjal, kusjuures neid pakendimaterjale ei saa käsitsi eraldada ja seega moodustavad nad ühtse terviku; |
| --- | --- |

5)

„komposiitpakend“ – pakendiühik, mis on tehtud kahest või enamast eri materjalist, välja arvatud siltide, sulgurite ja tihendite materjal, kusjuures neid pakendimaterjale ei saa käsitsi eraldada ja seega moodustavad nad ühtse terviku;

| 6) | „rühmapakend“ (ka „teisene pakend“) – pakend, mis on ette nähtud teatud hulga kaubaüksuste rühmitamiseks müügikohas, sõltumata sellest, kas see müüakse koos kaubaüksusega lõppkasutajale või kasutatakse seda vaid riiulite täitmiseks müügikohas või ladustamis- või turustusüksuse loomiseks, kusjuures selle eemaldamine tootelt ei mõjuta toote omadusi; |
| --- | --- |

6)

„rühmapakend“ (ka „teisene pakend“) – pakend, mis on ette nähtud teatud hulga kaubaüksuste rühmitamiseks müügikohas, sõltumata sellest, kas see müüakse koos kaubaüksusega lõppkasutajale või kasutatakse seda vaid riiulite täitmiseks müügikohas või ladustamis- või turustusüksuse loomiseks, kusjuures selle eemaldamine tootelt ei mõjuta toote omadusi;

| 7) | „lisandid“ – tootmisel, sh tooraine tootmisel tekkivad jääk-, reo- ja saasteained jms, mille jääksisaldus tooraines/koostisaines ja/või keemiatootes (mida kasutatakse lõpptootes või selle mis tahes koostisosas) on alla 100 ppm (0,0100 massiprotsenti, 100 mg/kg); |
| --- | --- |

7)

„lisandid“ – tootmisel, sh tooraine tootmisel tekkivad jääk-, reo- ja saasteained jms, mille jääksisaldus tooraines/koostisaines ja/või keemiatootes (mida kasutatakse lõpptootes või selle mis tahes koostisosas) on alla 100 ppm (0,0100 massiprotsenti, 100 mg/kg);

| 8) | „koostisained“ – kõik keemiatootes (mida kasutatakse lõpptootes või selle ükskõik millises koostisosas) sisalduvad ained, sealhulgas tooraines sisalduvad lisaained (nt säilitusained ja stabilisaatorid). Koostisainetena käsitatakse ka selliseid aineid, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest stabiliseeritud tootmistingimustes (nt formaldehüüd ja arüülamiin); |
| --- | --- |

8)

„koostisained“ – kõik keemiatootes (mida kasutatakse lõpptootes või selle ükskõik millises koostisosas) sisalduvad ained, sealhulgas tooraines sisalduvad lisaained (nt säilitusained ja stabilisaatorid). Koostisainetena käsitatakse ka selliseid aineid, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest stabiliseeritud tootmistingimustes (nt formaldehüüd ja arüülamiin);

| 9) | „keemilised tsellulooskiud“ (ka „tehiskiud“) – tselluloostoorainest toodetud kiud, sealhulgas viskoos-, modaal-, lüotsell-, kupro- ja triatsetaatkiud; |
| --- | --- |

9)

„keemilised tsellulooskiud“ (ka „tehiskiud“) – tselluloostoorainest toodetud kiud, sealhulgas viskoos-, modaal-, lüotsell-, kupro- ja triatsetaatkiud;

| 10) | „materjalid“ – materjalid, millest imava hügieenitoote eri koostisosad koosnevad, näiteks helvestselluloos, puuvill või polüpropüleen (PP); |
| --- | --- |

10)

„materjalid“ – materjalid, millest imava hügieenitoote eri koostisosad koosnevad, näiteks helvestselluloos, puuvill või polüpropüleen (PP);

| 11) | „pakend“ – mis tahes materjalist esemed, mis on ette nähtud toodete mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks või esitlemiseks ning mida saab funktsiooni, materjali ja kujunduse põhjal jagada erinevateks pakendivormideks, sealhulgas:






  a) | esemed, mis on vajalikud toote mahutamiseks, toetamiseks või säilitamiseks kogu selle kasutusea jooksul, kuid ei ole toote lahutamatud osad, ja mille kasutamine, tarbimine või kõrvaldamine on ette nähtud koos tootega; |
| --- | --- | --- |

11)

„pakend“ – mis tahes materjalist esemed, mis on ette nähtud toodete mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks või esitlemiseks ning mida saab funktsiooni, materjali ja kujunduse põhjal jagada erinevateks pakendivormideks, sealhulgas:

a)

esemed, mis on vajalikud toote mahutamiseks, toetamiseks või säilitamiseks kogu selle kasutusea jooksul, kuid ei ole toote lahutamatud osad, ja mille kasutamine, tarbimine või kõrvaldamine on ette nähtud koos tootega;

| b) | punktis a osutatud eseme koostisosad ja lisaelemendid, mis on selle esemega lahutamatult seotud; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud eseme koostisosad ja lisaelemendid, mis on selle esemega lahutamatult seotud;

| c) | punktis a osutatud eseme lisaelemendid, mis ripuvad vahetult toote küljes või on sinna kinnitatud ning täidavad pakendifunktsiooni, kuid ei ole toote lahutamatud osad, ja mille kasutamine, tarbimine või kõrvaldamine on ette nähtud koos tootega; jms; |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud eseme lisaelemendid, mis ripuvad vahetult toote küljes või on sinna kinnitatud ning täidavad pakendifunktsiooni, kuid ei ole toote lahutamatud osad, ja mille kasutamine, tarbimine või kõrvaldamine on ette nähtud koos tootega; jms;

| 12) | „plastmaterjalid“ (ka „plastid“) – polümeerid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1) artikli 3 lõike 5 tähenduses, millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ja mis võivad olla lõpptoote ja/või pakendi peamiseks struktuurikomponendiks, välja arvatud looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud; |
| --- | --- |

12)

„plastmaterjalid“ (ka „plastid“) – polümeerid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1) artikli 3 lõike 5 tähenduses, millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ja mis võivad olla lõpptoote ja/või pakendi peamiseks struktuurikomponendiks, välja arvatud looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud;

| 13) | „polümeer“ — aine, mille molekulides paiknevad järjestikku ühesugused või erinevad monomeerühikud. Sellised molekulid peavad olema erinevate molekulmassidega, kusjuures erinevused molekulmassis peavad eelkõige tulenema monomeerühikute arvust. Polümeer vastab järgmistele tingimustele: a) aines on massilt ülekaalus molekulid, mis koosnevad vähemalt kolmest monomeerühikust, mis on kovalentselt seotud vähemalt ühe muu monomeerühiku või muu reagendiga; b) ühesuguse molekulmassiga molekulid on aines massilt vähemuses. Selle mõiste kontekstis tähendab „monomeerühik“ monomeeri reaktsioonijärgset kuju polümeeris, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 1907/2006; |
| --- | --- |

13)

„polümeer“ — aine, mille molekulides paiknevad järjestikku ühesugused või erinevad monomeerühikud. Sellised molekulid peavad olema erinevate molekulmassidega, kusjuures erinevused molekulmassis peavad eelkõige tulenema monomeerühikute arvust. Polümeer vastab järgmistele tingimustele: a) aines on massilt ülekaalus molekulid, mis koosnevad vähemalt kolmest monomeerühikust, mis on kovalentselt seotud vähemalt ühe muu monomeerühiku või muu reagendiga; b) ühesuguse molekulmassiga molekulid on aines massilt vähemuses. Selle mõiste kontekstis tähendab „monomeerühik“ monomeeri reaktsioonijärgset kuju polümeeris, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 1907/2006;

| 14) | „tooteühik“ – väikseim ese, mida tarbija saab kasutada ja mis täidab toote funktsiooni; |
| --- | --- |

14)

„tooteühik“ – väikseim ese, mida tarbija saab kasutada ja mis täidab toote funktsiooni;

| 15) | „ringlussevõetavus“ – esemest ringlussevõtuks kättesaadav osa (mass või protsent); |
| --- | --- |

15)

„ringlussevõetavus“ – esemest ringlussevõtuks kättesaadav osa (mass või protsent);

| 16) | „ringlussevõetud materjali sisaldus“ – eseme osa (pindala, pikkuse, mahu või massi järgi), mis saadakse pärast tarbimist ja/või tootmist ringlusse võetud materjalist. Ese võib sel juhul tähendada toodet või pakendit; |
| --- | --- |

16)

„ringlussevõetud materjali sisaldus“ – eseme osa (pindala, pikkuse, mahu või massi järgi), mis saadakse pärast tarbimist ja/või tootmist ringlusse võetud materjalist. Ese võib sel juhul tähendada toodet või pakendit;

| 17) | „ringlussevõtt“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 3 kohaselt taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab orgaaniliste ainete töötlemist, kuid ei hõlma jäätmete energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnte täitmiseks; |
| --- | --- |

17)

„ringlussevõtt“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 3 kohaselt taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab orgaaniliste ainete töötlemist, kuid ei hõlma jäätmete energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnte täitmiseks;

| 18) | „müügipakend“ (ka „esmane pakend“) – pakend, mis on ette nähtud toodetest ja pakendist koosneva kaubaüksuse jaoks, mida müüakse lõppkasutajale või tarbijale müügikohas; |
| --- | --- |

18)

„müügipakend“ (ka „esmane pakend“) – pakend, mis on ette nähtud toodetest ja pakendist koosneva kaubaüksuse jaoks, mida müüakse lõppkasutajale või tarbijale müügikohas;

| 19) | „eraldatav osa“ – pakendi osa, mis on pakendiühiku põhiosast erinev, võib olla erinevast materjalist, tuleb tootele ligipääsu saamiseks pakendiühiku põhiosast täielikult ja püsivalt lahti võtta ning visatakse tavaliselt ära enne kui pakendiühik ja sellest eraldi. Imavate hügieenitoodete puhul on see enne toote kasutamist eemaldatav kaitse- või hügieenifunktsiooniga koostisosa, näiteks individuaalne ümbris või kile, kui müügipakendis (peamiselt tampoonide ja hügieenisidemete korral) on mitu imavat hügieenitoodet, imikumähkmete ja hügieenisidemete eraldatav katteriba ja paber või tampoonide aplikaator; |
| --- | --- |

19)

„eraldatav osa“ – pakendi osa, mis on pakendiühiku põhiosast erinev, võib olla erinevast materjalist, tuleb tootele ligipääsu saamiseks pakendiühiku põhiosast täielikult ja püsivalt lahti võtta ning visatakse tavaliselt ära enne kui pakendiühik ja sellest eraldi. Imavate hügieenitoodete puhul on see enne toote kasutamist eemaldatav kaitse- või hügieenifunktsiooniga koostisosa, näiteks individuaalne ümbris või kile, kui müügipakendis (peamiselt tampoonide ja hügieenisidemete korral) on mitu imavat hügieenitoodet, imikumähkmete ja hügieenisidemete eraldatav katteriba ja paber või tampoonide aplikaator;

| 20) | „endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained“ – ained, millel on tuvastatud endokriinseid häireid põhjustavad omadused (oht inimeste tervisele ja/või keskkonnale) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 lõikega f (autoriseerimisele kuuluvate väga ohtlike ainete kandidaatainete loetelu) või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (5); |
| --- | --- |

20)

„endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained“ – ained, millel on tuvastatud endokriinseid häireid põhjustavad omadused (oht inimeste tervisele ja/või keskkonnale) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 lõikega f (autoriseerimisele kuuluvate väga ohtlike ainete kandidaatainete loetelu) või kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (5);

| 21) | „ülisuure imavusega polümeerid“ – sünteetilised polümeerid, mis on ette nähtud imama ja endas hoidma oma massiga võrreldes suurt vedelikukogust; |
| --- | --- |

21)

„ülisuure imavusega polümeerid“ – sünteetilised polümeerid, mis on ette nähtud imama ja endas hoidma oma massiga võrreldes suurt vedelikukogust;

| 22) | „sünteetilised polümeerid“ – makromolekulaarsed ained (välja arvatud tselluloosimass), mis on tahtlikult valmistatud järgmistes protsessides:






  a) | polümerisatsiooniprotsess, nagu monomeeride ja muude lähteainete polüliitumine, polükondensatsioon või muu sarnane ühinemisprotsess, või |
| --- | --- | --- |

22)

„sünteetilised polümeerid“ – makromolekulaarsed ained (välja arvatud tselluloosimass), mis on tahtlikult valmistatud järgmistes protsessides:

a)

polümerisatsiooniprotsess, nagu monomeeride ja muude lähteainete polüliitumine, polükondensatsioon või muu sarnane ühinemisprotsess, või

| b) | looduslike või sünteetiliste makromolekulide keemiline modifitseerimine; |
| --- | --- |

b)

looduslike või sünteetiliste makromolekulide keemiline modifitseerimine;

| c) | mikroobne fermentatsioon. |
| --- | --- |

c)

mikroobne fermentatsioon.

1. kriteerium.   Helvestselluloos

Seda kriteeriumi kohaldatakse helvestselluloosi suhtes, mille sisaldus lõpptootes on vähemalt üks massiprotsent.

1.1.   
  Helvestselluloosi hankimine

Kõigil helvestselluloosi tarnijatel peab olema kehtiv järelevalveahela sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu.

Vähemalt 70 %-l puidutoormest, mida kasutatakse helvestselluloosi tootmiseks, peab olema kehtiv säästva metsamajanduse sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu. Puidutoorme, sealhulgas esmase puidu ülejäänud osa peab olema kontrollitud puit, mille suhtes rakendatakse kontrollisüsteemi, mis tagab, et puit on seaduslikult hangitud ja vastab kõigile muudele sertifitseerimissüsteemi nõuetele sertifitseerimata materjali kohta.

Järelevalveahela ja/või säästva metsamajandamise sertifikaate väljastavad sertifitseerimisasutused peavad olema selle sertifitseerimissüsteemi raames akrediteeritud/tunnustatud.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab nõuetele vastavuse kinnituse koos kehtivate, sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela sertifikaatidega kogu (100 %) tootes kasutatud helvestselluloosi tarnijate kohta. Sõltumatu sertifitseerimisena tunnustatakse sertifitseerimist FSC, PEFC või muu samaväärse kolmanda isiku süsteemi kaudu.

Lisaks esitab taotleja auditeeritud raamatupidamisdokumendid, mis tõendavad, et vähemalt 70 % helvestselluloosi tootmiseks kasutatud puidutoormest on kehtiva FSC, PEFC või samaväärse süsteemi kohaselt määratletud sertifitseeritud materjalina. Need auditeeritud raamatupidamisdokumendid peavad kehtima kogu ELi ökomärgise loa kehtivusaja jooksul. Pädevad asutused kontrollivad raamatupidamisdokumente uuesti kaksteist kuud pärast ELi ökomärgise loa andmist.

Kui helvestselluloosi kasutatakse õhuvoolus ladestatud lausmaterjalis, eraldab lausmaterjali tarnija tootes kasutatud, õhuvoolus ladestatud lausmaterjalile krediidiühikud ja esitab eraldatud ühikute arvu tõendamiseks arved.

Puidutoorme ülejäänud osa kohta tuleb tõendada, et sertifitseerimata esmase puitmaterjali sisaldus ei ületa 30 % ning et see on kontrollitud puit, mille suhtes rakendatakse kontrollisüsteemi, mis tagab, et puit on seaduslikult hangitud ja vastab kõigile muudele sertifitseerimissüsteemi nõuetele sertifitseerimata materjali kohta. Kui sertifitseerimissüsteemiga ei ole ette nähtud, et kogu esmane materjal peab olema pärit geneetiliselt muundamata liikidest, tuleb selle tõenduseks esitada lisatõendid.

1.2.   
  Helvestselluloosi pleegitamine

Toote valmistamiseks kasutatavat tselluloosimassi ei tohi pleegitada lihtaine kujul gaasilise klooriga (Cl2).

Elementaarse kloorita (ECF) tselluloosimassi puhul ei tohi ELi ökomärgisega toodetes kasutatava tselluloosimassi tootmisel tekkiv aasta keskmine adsorbeeritavate halogeenorgaaniliste ühendite (AOX) heide, väljendatuna kilogrammides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta (kg/ADt), ületada 0,140 kg/ADt.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab sellele kriteeriumile vastavuse kohta kinnituse, millele on lisatud ISO 9562:2004 katsemeetodil tehtud katse protokoll, sealhulgas AOX heide pleegitatud elementaarse kloorita (ECF) tselluloosimassi koguse kohta, väljendatuna AOX kilogrammides ühe tonni õhkkuiva tselluloosimassi kohta. Kui kasutatakse erineva kvaliteediklassiga tselluloosimasse, esitab taotleja igale tselluloosimassile vastava AOX heite. Samaväärseid meetodeid võib aktsepteerida katsemeetoditena, kui kolmas isik peab neid samaväärseks, ning nendega peavad kaasnema üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust käesolevale nõudele, ja sellega seotud tõendavad dokumendid.

AOX heidet mõõdetakse filtrimata ja settimata proovides, mis võetakse vabriku reoveepuhasti heitvee väljajuhtimise punktis. Kui vabriku heitvesi suunatakse asula või muu kolmanda isiku reoveepuhastisse, analüüsitakse filtrimata ja settimata proove, mis on võetud vabriku heitvee kanalisatsioonivõrku väljajuhtimise punktis, ning tulemused korrutatakse kõrvaldamistõhususe standardteguriga, mida rakendatakse kõnealuse asula või kolmanda isiku reoveepuhasti suhtes. Kõrvaldamistõhususe tegur põhineb kõnealuse asula või muu kolmanda isiku reoveepuhasti käitajalt saadud teabel.

Teave AOX heite kohta väljendatakse vähemalt 12 mõõtmise aastase keskmisena, kusjuures mõõtmised peavad olema tehtud vähemalt kord kuus. Uue või ümberehitatud tootmistehase puhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust tehase püsiva töö päeva. Mõõtmissagedus märgitakse tõendavatesse dokumentidesse.

AOXi mõõdetakse üksnes sellise tootmise korral, kus tselluloosimassi pleegitamiseks kasutatakse klooriühendeid (ECF-pleegitamine). Tselluloosimassi tootmise heitvees ei ole vaja AOXi mõõta, kui tootmisel pleegitamist ei toimu või kui pleegitamine toimub kloorivabade ainetega.

Taotleja peab esitama tselluloosimassi tootja kinnituse, et lihtaine kujul gaasilist kloori (Cl2) ei ole kasutatud.

Kui taotleja ei kasuta ECF-tselluloosimassi, piisab vastavast kinnitusest.

1.3.   
  Helvestselluloosi tootmise vetteheide (keemiline hapnikutarve (KHT) ja fosfor (P)) ning õhkuheide (väävliühendid (S) ja NOx)

Tselluloosimassi tootmise vetteheidet ja õhkuheidet iseloomustatakse punktidega (PKHT, PP, PS, PNOx). Punktide arvutamiseks jagatakse heite tegelik väärtus tabelis 1 esitatud võrdlusväärtusega.

| — | Ükski sel teel leitud punktiarv (PKHT, PP, PS ja PNOx) ei tohi olla suurem kui 1,5. |
| --- | --- |

—

Ükski sel teel leitud punktiarv (PKHT, PP, PS ja PNOx) ei tohi olla suurem kui 1,5.

| — | Punktiarvude kogusumma (Pkokku = PKHT + PP + PS + PNOx) ei tohi olla suurem kui 4,0. |
| --- | --- |

—

Punktiarvude kogusumma (Pkokku = PKHT + PP + PS + PNOx) ei tohi olla suurem kui 4,0.

Iga hangitud tselluloosimassi i kohta mõõdetud heide (väljendatud kilogrammides õhkkuiva materjali tonni kohta, kg/ADt) kaalutakse vastava hangitud tselluloosimassi osakaaluga (arvestatuna õhkkuiva tselluloosimassi i kohta tonnides) ja summeeritakse üle kõikide i-de. Heite võrdlusväärtused tselluloosimassi liikide kohta on esitatud tabelis 1. Lõpuks jagatakse koguheite väärtus võrdlusväärtusega vastavalt järgmisele valemile KHT arvutamiseks:

Formula

Tabel 1

Heite võrdlusväärtused tselluloosimassi liikide kaupa CTMP = keemilis-termomehaaniline tselluloosimass; NSSC = neutraalsulfit-pooltselluloos

| | Võrdlusväärtused (kg õhkkuiva materjali tonni kohta) |
| --- | --- |
| KHTvõrdlus | Pvõrdlus | Svõrdlus | NOxvõrdlus |
| Koostootmisvabrikud |
| Pleegitatud tselluloosimass (v.a sulfittselluloos) | 16,0 | 0,030  (6)

  0,05  (7) | 0,6 | 1,5 |
| Pleegitatud tselluloosimass (sulfittselluloos) | 24,0 | 0,03 | 0,6 | 1,5 |
| Pleegitamata tselluloosimass | 6,5 | 0,02 | 0,6 | 1,5 |
| Pleegitamata tselluloosimass (ainult UKP-E kvaliteet) | 6,5 | 0,035 | 0,6 | 1,5 |
| CTMP | 15,0 | 0,01 | 0,2 | 0,3 |
| NSSC | 11 | 0,02 | 0,4 | 1,5 |
| Koostootmiseta vabrikud
   (8) |
| Muundamisprotsess | 1 | 0,001 | 0,15 | 0,6 |

Võrdlusväärtused (kg õhkkuiva materjali tonni kohta)

KHTvõrdlus

Pvõrdlus

Svõrdlus

NOxvõrdlus

Koostootmisvabrikud

Pleegitatud tselluloosimass (v.a sulfittselluloos)

16,0

0,030  (6)

0,05  (7)

0,6

1,5

Pleegitatud tselluloosimass (sulfittselluloos)

24,0

0,03

0,6

1,5

Pleegitamata tselluloosimass

6,5

0,02

0,6

1,5

Pleegitamata tselluloosimass (ainult UKP-E kvaliteet)

6,5

0,035

0,6

1,5

CTMP

15,0

0,01

0,2

0,3

NSSC

11

0,02

0,4

1,5

Koostootmiseta vabrikud
   (8)

Muundamisprotsess

1

0,001

0,15

0,6

Hindamine ja kontroll

Taotleja peab esitama üksikasjalikud arvutused ja katseandmed, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased tõendavad dokumendid, kaasa arvatud katseprotokollid pideva või perioodilise seire käigus järgmistel meetoditel tehtud standardkatsete kohta: KHT: ISO 15705 või ISO 6060; P (üldfosfor): EN ISO 6878; NOx: EN 14792, ISO 11564 või EPA meetod 7e; S (vääveloksiidid): EN 14791, EPA meetod nr 6C või 8; S (taandatud väävel): EPA nr 15A, 16A, 16B või 16c; S sisaldus naftas: ISO 8754; S sisaldus kivisöes: ISO 19579; S sisaldus biomassis: EN 15289. Aktsepteeritakse katsemeetodeid, mille rakendusala ja nõuded on samaväärsed nimetatud riiklike ja rahvusvaheliste standarditega ning mille samaväärsust on kinnitanud sõltumatu kolmas isik. Heite seireks võib kasutada ka kiiranalüüse, tingimusel et heidet kontrollitakse korrapäraselt (nt kord kuus) vastavate eespool nimetatud standardite või sobivate võrdväärsete standardite alusel.

KHT mõõtmise puhul peetakse vastuvõetavaks orgaanilise süsiniku kogusisalduse analüüsil põhinevat pidevat seiret, tingimusel et asjaomase tootmiskoha puhul on kindlaks tehtud korrelatsioon orgaanilise süsiniku kogusisalduse ja KHT kohta saadud tulemuste vahel.

KHT-d ja üldfosfori heidet mõõdetakse vähemalt kord nädalas. Väävli ja NOx heidet mõõdetakse vähemalt kaks korda kalendriaastas (nelja- kuni kuuekuulise vahega).

Esitatakse aasta keskmised andmed, v.a juhul, kui:

| — | tootmine toimub üksnes piiratud aja jooksul; |
| --- | --- |

—

tootmine toimub üksnes piiratud aja jooksul;

| — | tootmistehas on uus või ümberehitatud – sel juhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust tehase püsiva töö päeva. |
| --- | --- |

—

tootmistehas on uus või ümberehitatud – sel juhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust tehase püsiva töö päeva.

Mõõtmistulemused peavad olema asjaomase tootmise suhtes esindavad ja iga heiteparameetri kohta peab olema tehtud piisav arv mõõtmisi. Tõendavates dokumentides esitatakse mõõtmiste sagedus ning KHT, üldfosfori, väävli ja NOx punktide arvutus.

Vetteheidet mõõdetakse filtrimata ja settimata proovides, mis võetakse vabriku reoveepuhasti heitvee väljajuhtimise punktis. Kui vabriku heitvesi suunatakse asula või muu kolmanda isiku reoveepuhastisse, analüüsitakse filtrimata ja settimata proove, mis on võetud vabriku heitvee kanalisatsioonivõrku väljajuhtimise punktis, ning tulemused korrutatakse kõrvaldamistõhususe standardteguriga, mida rakendatakse kõnealuse asula või kolmanda isiku reoveepuhasti suhtes. Kõrvaldamistõhususe tegur põhineb kõnealuse asula või muu kolmanda isiku reoveepuhasti käitajalt saadud teabel.

Õhkuheite arvutamisel võetakse arvesse tselluloosimassi tootmisega, sh väljaspool tootmiskohta auru tekitamisega seotud väävli ja NOx koguheidet, v.a elektritootmise arvele jääv heide. Kui tehases toodetakse koos soojust ja elektrit, tuleb koguheitest lahutada tootmiskohas elektritootmisel tekkinud väävli ja NOx heide. Elektri tootmisel tekkivate heitkoguste osakaal arvutatakse järgmiselt:

2 × (MWh (elekter))/[2 × MWh (elekter) + MWh (soojus)].

Selles arvutuses tähendab „elekter“ koostootmisjaamas toodetud elektrienergiat ja „soojus“ on koostootmisjaamast tselluloosimassi tootmiseks tarnitud netosoojus.

Mõõdetakse utilisaatorkateldest, lubjapõletusahjudest, aurukateldest ja tugevalõhnaliste gaaside põletusahjudest pärit väävli ja NOx heidet. Arvesse võetakse ka hajusheidet.

Teatatud väävliühendite heite väärtused peavad sisaldama nii oksüdeerunud kui ka taandatud väävli heidet (SO2 ja taandatud väävli üldsisaldus – mõõdetud väävlina). Arvesse võetakse ka naftast, kivisöest ja muudest teadaoleva väävlisisaldusega välistest kütustest soojuse tootmisel tekkivat väävliheidet, kusjuures selle heite koguse võib mõõtmise asemel ka arvutada.

1.4.   
  Helvestselluloosi tootmise CO2 heide

Helvestselluloosi tootmise CO2 heide, kaasa arvatud (nii tootmiskohas kui ka mujal) elektritootmisest tulenev heide, ei tohi ületada tabelis 2 esitatud väärtusi. Arvesse tuleb võtta kõigi tselluloosimassi tootmisel kasutatud energiaallikate CO2 heidet.

Energiaallikate CO2 heite arvutamiseks tuleb kasutada heite võrdlusväärtusi, mis on esitatud tabelis 3. Muude energiaallikate CO2 heite koefitsiendid saab vajadusel leida komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/2066 (9) VI lisast ning võrguelektri CO2 heite koefitsiendid peaksid olema kooskõlas komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/331 (10).

Tabel 2

Piirnormid tselluloosimassi liikide kohta. CTMP: keemilis-termomehaaniline tselluloosimass

| Koostootmisvabrikud |
| --- |
| Keemiline tselluloosimass ja pooltselluloos | 400 kg CO2/ADt |
| CTMP | 900 kg CO2/ADt |
| Koostootmiseta vabrikud |
| Muundamisprotsess (11) | 95 kg CO2/ADt |

Koostootmisvabrikud

Keemiline tselluloosimass ja pooltselluloos

400 kg CO2/ADt

CTMP

900 kg CO2/ADt

Koostootmiseta vabrikud

Muundamisprotsess (11)

95 kg CO2/ADt

Tabel 3

Eri energiaallikate CO2 heite võrdlusväärtused

| Kütus | CO2 heide | Ühik | Viide |
| --- | --- | --- | --- |
| Kivisüsi | 94,6 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Toornafta | 73,3 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Kütteõli 1 | 74,1 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Kütteõli 2–5 | 77,4 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Veeldatud naftagaas (LPG) | 63,1 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Maagaas | 56,1 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Võrguelekter | 376 | g fossiil-CO2/kWh | Määrus (EL) 2019/331 |

Kütus

CO2 heide

Ühik

Viide

Kivisüsi

94,6

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Toornafta

73,3

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Kütteõli 1

74,1

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Kütteõli 2–5

77,4

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Veeldatud naftagaas (LPG)

63,1

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Maagaas

56,1

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Võrguelekter

376

g fossiil-CO2/kWh

Määrus (EL) 2019/331

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab kriteeriumi täitmist tõendavad andmed ja üksikasjalikud arvutused ning asjakohased tõendavad dokumendid.

Tselluloosimassi tootja esitab taotlejale iga kasutatava tselluloosimassi kohta üheainsa CO2 heite väärtuse (kg CO2/ADt).

CO2 heite andmed peavad kajastama kõiki tselluloosimassi tootmisel kasutatud energiaallikaid, sh nii tootmiskohas kui ka mujal elektritootmisest tulenevat heidet.

CO2 heite arvutamisel loetakse ostetud ja tootmises kasutatud, taastuvatest energiaallikatest saadud energiakoguse CO2 heide nulliks. Biomassi põletamise puhul tähendab see, et biomass peab vastama asjakohastele säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001 (12). Taotleja esitab asjakohased dokumendid selle kohta, et seda liiki energiat vabrikus tegelikult kasutatakse või see on ostetud väljastpoolt (lepingu koopia ja arve, millel on näidatud taastuvenergia osakaal ostetud elektrienergias).

Arvutuste ja/või massibilansi periood hõlmab 12 kuu tootmist. Arvutusi korratakse igal aastal. Uue või ümberehitatud tootmistehase puhul tuleb arvutused teha vähemalt 45 järjestikuse püsiva töö päeva kohta. Arvutused peavad olema asjaomase tootmise suhtes esindavad.

Võrguelektri puhul kasutatakse eespool esitatud väärtust (Euroopa keskmine), välja arvatud juhul, kui taotleja esitab dokumendid, mis tõendavad konkreetset väärtust tema elektritarnijate puhul (konkreetse elektri või sertifitseeritud elektri ostuleping). Sellisel juhul võib taotleja kasutada osutatud väärtuse asemel seda väärtust. Kriteeriumi täitmise tõendamiseks kasutatavate dokumentide hulgas peavad olema tehnilised kirjeldused, milles on näidatud see keskmine väärtus (nt lepingu koopia).

1.5.   
  Energiatarbimine helvestselluloosi tootmisel

Tselluloosimassi tootmise energiatarbimine hõlmab nii elektritarbimist kui ka kütusetarbimist soojuse tootmiseks ning seda väljendatakse punktidena (Pelekter ja Pkütus). Kohaldatakse järgmisi piirnorme ja võrdlusväärtusi:

| — | Pelekter < 1,5; |
| --- | --- |

—

Pelekter < 1,5;

| — | Pkütus < 1,5. |
| --- | --- |

—

Pkütus < 1,5.

| — | Punktide summa (Pkokku = Pelekter + Pkütus) ei tohi olla suurem kui 2,5. |
| --- | --- |

—

Punktide summa (Pkokku = Pelekter + Pkütus) ei tohi olla suurem kui 2,5.

Elektritarbimise punktide arvutamine:

Formula

kus

Etselluloos, i = ise toodetud elekter + ostetud elekter – müüdud elekter;

Evõrdlus, tselluloos, i vastavalt tabelile 4.

Etselluloos, i väljendatakse kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta (kWh/ADt) ja arvutatakse iga lõpptootes kasutatud tselluloosimassi i jaoks.

Kütusetarbimise punktide arvutamine:

Formula

kus

Ftselluloos, i = käitises toodetud kütus + ostetud kütus – müüdud kütus – 1,25 × käitises toodetud elekter;

Fvõrdlus, tselluloos, i vastavalt tabelile 4.

Ftselluloos, i väljendatakse kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta (kWh/ADt) ja arvutatakse iga lõpptootes kasutatud tselluloosimassi i kohta.

Müüdud soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogus lisatakse eespool esitatud võrrandi liikmele „müüdud kütus“.

Tselluloosimasside segu korral kaalutakse soojuse tootmiseks vajaliku elektri- ja kütusetarbimise võrdlusväärtus iga kasutatud tselluloosimassi osakaaluga (tselluloosimass i arvestatuna õhkkuiva tselluloosimassi tonnides) ja kaalutud väärtused liidetakse kokku. Liidetakse ka tselluloosimasside segamisel tarbitud energia ja muundamisprotsessis kasutatud energia.

Tabel 4

Elektri ja kütuste puhul kasutatavate võrdlusväärtuste tabel

| Tselluloosimassi liik | Evõrdlus, tselluloos

  kWh/ADt | Fvõrdlus, tselluloos

  kWh/ADt |
| --- | --- | --- |
| Koostootmisvabrikud |
| Keemiline tselluloosimass ja pooltselluloos | 800 | 5 400 |
| CTMP | 1 800 | 900 |
| Koostootmiseta vabrikud
   (13) |
| Muundamisprotsess | 250 | 1 800 |

Tselluloosimassi liik

Evõrdlus, tselluloos

kWh/ADt

Fvõrdlus, tselluloos

kWh/ADt

Koostootmisvabrikud

Keemiline tselluloosimass ja pooltselluloos

800

5 400

CTMP

1 800

900

Koostootmiseta vabrikud
   (13)

Muundamisprotsess

250

1 800

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab kogu elektri- ja kütusekulu koos arvutuste ja tõendavate dokumentidega, mis kinnitavad kriteeriumile vastavust.

Taotleja arvutab välja kogu sisendenergia ja eristab tselluloosimassi tootmisel kasutatud soojuse/kütused ja elektrienergia. Kui kasutatakse helvestselluloosi masside segu, tuleb energia arvutada võrdeliselt iga tselluloosimassi osakaaluga. Tooraine transportimiseks kasutatud energiat energiatarbimise arvutustes ei arvestata. Arvutuste või massibilansi periood hõlmab 12 kuu tootmist. Arvutusi korratakse igal aastal. Uue või ümberehitatud tootmistehase puhul tuleb arvutused teha vähemalt 45 järjestikuse püsiva töö päeva kohta. Arvutused peavad olema asjaomase tootmise suhtes esindavad.

Elektri kogutarbimine Etselluloos sisaldab võrgust sisseostetud netoelektrit ja kohapeal toodetud elektrit, mida mõõdetakse elektrienergiana. Reovee puhastamiseks kasutatud elektrienergiat ei arvestata.

Kütuse kogutarbimine Ftselluloos sisaldab kõiki ostetud kütuseid, kohapeal tootmisprotsessist saadud vedelike ja jäätmete (nt puidujäätmed, saepuru, vedelikud jne) põletamisel saadud soojusenergiat ning kohapealsest elektritootmisest saadud soojust. Taotleja peab soojusenergia üldkoguse arvutamisel arvesse võtma siiski ainult 80 % nendest allikatest pärit soojusenergiast.

Kui auru tootmisel kasutatakse soojusallikana elektrit, arvutatakse aurustumissoojus, jagatakse see 0,8ga ja liidetakse kogu kütusetarbimisele.

2. kriteerium.   Keemilised tsellulooskiud

Seda kriteeriumi kohaldatakse keemiliste tsellulooskiudude suhtes, mille sisaldus lõpptootes on vähemalt üks massiprotsent.

2.1.   
  Keemiliste tsellulooskiudude hankimine

Kõigil keemiatselluloosi tarnijatel peab olema kehtiv järelevalveahela sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu.

Vähemalt 70 %-l toormest, mida kasutatakse keemiatselluloosi tootmiseks, peab olema kehtiv säästva metsamajanduse sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu. Keemiatselluloosi tootmiseks kasutatava toorme ülejäänud osa peab olema kontrollitud puit, mille suhtes rakendatakse kontrollisüsteemi, mis tagab, et see on seaduslikult hangitud ja vastab kõigile muudele sertifitseerimissüsteemi nõuetele sertifitseerimata materjali kohta.

Järelevalveahela ja/või säästva metsamajandamise sertifikaate väljastavad sertifitseerimisasutused peavad olema selle sertifitseerimissüsteemi raames akrediteeritud/tunnustatud.

Puuvillaebemetest toodetud keemiatselluloos peab vastama hankimise ja jälgitavuse kriteeriumile 3.1.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab nõuetele vastavuse kinnituse koos kehtiva, sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela sertifikaadiga kogu (100 %) tootes kasutatud keemiatselluloosi tarnijate kohta. Sõltumatu sertifitseerimisena tunnustatakse sertifitseerimist FSC, PEFC või muu samaväärse kolmanda isiku süsteemi kaudu.

Lisaks esitab taotleja auditeeritud raamatupidamisdokumendid, mis tõendavad, et vähemalt 70 % keemiatselluloosi tootmiseks kasutatud toormest on kehtiva FSC, PEFC või samaväärse süsteemi kohaselt määratletud sertifitseeritud materjalina. Need auditeeritud raamatupidamisdokumendid peavad kehtima kogu ELi ökomärgise loa kehtivusaja jooksul. Pädevad asutused kontrollivad raamatupidamisdokumente uuesti kaksteist kuud pärast ELi ökomärgise loa andmist.

Kui keemilisi tsellulooskiude kasutatakse õhuvoolus ladestatud või muus mittekootud lausmaterjalis, eraldab lausmaterjali tarnija või tootja tootes kasutatud, õhuvoolus ladestatud või muule mittekootud lausmaterjalile krediidiühikud ja esitab eraldatud ühikute arvu tõendamiseks arved.

Toorme ülejäänud osa kohta tuleb tõendada, et sertifitseerimata esmase puitmaterjali sisaldus ei ületa 30 % ning et see on kontrollitud materjal, mille suhtes rakendatakse kontrollisüsteemi, mis tagab, et materjal on seaduslikult hangitud ja vastab kõigile muudele sertifitseerimissüsteemi nõuetele sertifitseerimata materjali kohta.

Kui sertifitseerimissüsteemiga ei ole ette nähtud, et kogu esmane materjal peab olema pärit geneetiliselt muundamata liikidest, tuleb selle tõenduseks esitada lisatõendid.

2.2.   
  Keemiliste tsellulooskiudude pleegitamine

Seda allkriteeriumi ei kohaldata täielikult kloorivaba (TCF) pleegitatud tselluloosi suhtes.

Keemiliste tsellulooskiudude valmistamiseks kasutatavat tselluloosimassi ei tohi pleegitada lihtaine kujul gaasilise klooriga (Cl2).

Adsorbeeritavate halogeenorgaaniliste ühendite (AOX) üldsisaldus ja kloororgaaniliste ühendite (OCl) üldsisaldus ei tohi ületada järgmisi piirnorme:

| — | 0,140 kg/ADt, mõõdetuna tselluloosimassi tootmise reoveest (AOX) ning |
| --- | --- |

—

0,140 kg/ADt, mõõdetuna tselluloosimassi tootmise reoveest (AOX) ning

| — | 150 ppm, mõõdetuna valmis keemilises tsellulooskius (OCl). |
| --- | --- |

—

150 ppm, mõõdetuna valmis keemilises tsellulooskius (OCl).

Hindamine ja kontroll

Taotleja peab esitama tselluloosimassi tarnija kinnituse, et gaasilist kloori ei kasutata, ja võimaluse korral katseprotokolli, mis tõendab vastavust nii AOX kui ka OCl sisalduse nõuetele, mida on uuritud sobiva katsemeetodi abil:

| — | AOXi puhul ISO 9562 või samaväärne meetod EPA 1650C ning |
| --- | --- |

—

AOXi puhul ISO 9562 või samaväärne meetod EPA 1650C ning

| — | OCli puhul ISO 11480. |
| --- | --- |

—

OCli puhul ISO 11480.

AOXi mõõtmise sagedus sätestatakse kooskõlas helvestselluloosile kohaldatava kriteeriumiga 1.2.

Kui taotleja ei saa esitada tselluloosimassi tootmise reovees mõõdetud AOXi sisalduse tegelikku väärtust, tuleb antud nõude kohaselt esitada sellekohane vastavuskinnitus, mille tselluloosimassi tootja on allkirjastanud.

Kui taotleja ei kasuta ECF-tselluloosimassi, piisab vastavast kinnitusest.

2.3.   
  Keemiliste tsellulooskiudude tootmine

| a) | Üle 50 % keemiliste tsellulooskiudude tootmiseks kasutatud keemiatselluloosist peab olema ostetud tselluloosi keemilise töötlemisega tegelevatest tehastest, kus taaskasutatakse kasutatud protsessivedelikke kas






  i) | kohapeal elektrienergia ja/või auru tootmiseks või |
| --- | --- | --- |

a)

Üle 50 % keemiliste tsellulooskiudude tootmiseks kasutatud keemiatselluloosist peab olema ostetud tselluloosi keemilise töötlemisega tegelevatest tehastest, kus taaskasutatakse kasutatud protsessivedelikke kas

i)

kohapeal elektrienergia ja/või auru tootmiseks või

| ii) | keemiliste kõrvaltoodete tootmiseks. |
| --- | --- |

ii)

keemiliste kõrvaltoodete tootmiseks.

| b) | Viskoos- ja modaalkiu tootmisel tuleb järgida järgmisi mitme ühendi õhku- ja vetteheite piirnorme:

  Tabel 5


  Heite piirnormid viskoos- ja modaalkiu puhul










  Kiu liik | Väävli õhkuheite piirnorm (g/kg) | Tsingi vetteheite piirnorm (g/kg) | Vees mõõdetud KHT piirnorm (g/kg) | SO4
  2- vetteheite piirnorm (g/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Staapelkiud | 20 | 0,05 | 5 | 300 |
| Filamentkiud | | | | |
| — | portsjoniviisiline pesemine |

b)

Viskoos- ja modaalkiu tootmisel tuleb järgida järgmisi mitme ühendi õhku- ja vetteheite piirnorme:

Tabel 5

Heite piirnormid viskoos- ja modaalkiu puhul

Kiu liik

Väävli õhkuheite piirnorm (g/kg)

Tsingi vetteheite piirnorm (g/kg)

Vees mõõdetud KHT piirnorm (g/kg)

SO4
  2- vetteheite piirnorm (g/kg)

Staapelkiud

20

0,05

5

300

Filamentkiud

—

portsjoniviisiline pesemine

40

0,10

5

200

| — | koospesemine |
| --- | --- |

—

koospesemine

170

0,50

6

250

| Märkus. | Piirnormid on väljendatud aasta keskmisena. Kõik väärtused on väljendatud saasteaine grammides toote kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

Märkus.

Hindamine ja kontroll

| a) | Taotleja esitab tõendavad dokumendid ja tõendid selle kohta, et vajalikul osal keemiatselluloosi tarnijatest on seotud tootmiskohtadesse paigaldatud asjakohased energiatootmisseadmed või kaassaaduste taaskasutus- ja tootmissüsteemid. Esitada tuleb ka selliste keemiatselluloosi tarnijate loetelu. |
| --- | --- |

a)

Taotleja esitab tõendavad dokumendid ja tõendid selle kohta, et vajalikul osal keemiatselluloosi tarnijatest on seotud tootmiskohtadesse paigaldatud asjakohased energiatootmisseadmed või kaassaaduste taaskasutus- ja tootmissüsteemid. Esitada tuleb ka selliste keemiatselluloosi tarnijate loetelu.

| b) | Katsemeetodid:






  i) | Taotleja peab esitama üksikasjalikud dokumendid ja katseprotokollid, mis tõendavad vastavust sellele kriteeriumile, ning vastavusdeklaratsiooni. |
| --- | --- | --- |

b)

Katsemeetodid:

i)

Taotleja peab esitama üksikasjalikud dokumendid ja katseprotokollid, mis tõendavad vastavust sellele kriteeriumile, ning vastavusdeklaratsiooni.

| ii) | Väävli õhkuheide: kasutada standardis EN 14791, EPA nr 8 (15A, 16A või 16B) või DIN 38405-D27 määratletud meetodit. |
| --- | --- |

ii)

Väävli õhkuheide: kasutada standardis EN 14791, EPA nr 8 (15A, 16A või 16B) või DIN 38405-D27 määratletud meetodit.

| iii) | Tsingi vetteheide: kasutada standardis EN ISO 11885 määratletud meetodit. |
| --- | --- |

iii)

Tsingi vetteheide: kasutada standardis EN ISO 11885 määratletud meetodit.

| iv) | Vees mõõdetud KHT: kasutada standardis ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409-01 või DIN 38409-44 määratletud meetodit. |
| --- | --- |

iv)

Vees mõõdetud KHT: kasutada standardis ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409-01 või DIN 38409-44 määratletud meetodit.

| v) | SO4
  2- (sulfaatide) vetteheide: kasutada standardis ISO 22743 määratletud meetodit. |
| --- | --- |

v)

SO4
  2- (sulfaatide) vetteheide: kasutada standardis ISO 22743 määratletud meetodit.

| vi) | Aktsepteeritakse katsemeetodeid, mille rakendusala ja nõuded on samaväärsed nimetatud riiklike ja rahvusvaheliste standarditega ning mille samaväärsust on kinnitanud sõltumatu kolmas isik. |
| --- | --- |

vi)

Aktsepteeritakse katsemeetodeid, mille rakendusala ja nõuded on samaväärsed nimetatud riiklike ja rahvusvaheliste standarditega ning mille samaväärsust on kinnitanud sõltumatu kolmas isik.

| vii) | Üksikasjalikes dokumentides ja katseprotokollides peab olema näidatud S, Zn, KHT ja SO4
  2- mõõtmise sagedus. KHT, S, Zn ja SO4
  2- mõõtmise miinimumsagedus on kord nädalas lisaks regulatiivsete nõuete täitmiseks vajalikele mõõtmistele. |
| --- | --- |

vii)

Üksikasjalikes dokumentides ja katseprotokollides peab olema näidatud S, Zn, KHT ja SO4
  2- mõõtmise sagedus. KHT, S, Zn ja SO4
  2- mõõtmise miinimumsagedus on kord nädalas lisaks regulatiivsete nõuete täitmiseks vajalikele mõõtmistele.

3. kriteerium.   Puuvill ja muud seemnetest eraldatud looduslikud tsellulooskiud

3.1.   
  Puuvilla ja muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude hankimine ja jälgitavus

Seda kriteeriumi kohaldatakse puuvilla ja muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude suhtes, mille sisaldus lõpptootes on vähemalt üks massiprotsent.

| a) | Kogu puuvilla ja muid taimi, mille seemetest saadakse looduslikke tsellulooskiude, kasvatatakse vastavalt nõuetele, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007, (14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848, (15) USA riiklikus mahepõllumajandusprogrammis (NOP) (16) või Euroopa Liidu kaubanduspartnerite kehtestatud samaväärsetes juriidilistes kohustustes. Mahepuuvilla sisaldus võib hõlmata mahepuuvilla ja üleminekuetapi mahepuuvilla. |
| --- | --- |

a)

Kogu puuvilla ja muid taimi, mille seemetest saadakse looduslikke tsellulooskiude, kasvatatakse vastavalt nõuetele, mis on sätestatud nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007, (14) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848, (15) USA riiklikus mahepõllumajandusprogrammis (NOP) (16) või Euroopa Liidu kaubanduspartnerite kehtestatud samaväärsetes juriidilistes kohustustes. Mahepuuvilla sisaldus võib hõlmata mahepuuvilla ja üleminekuetapi mahepuuvilla.

| b) | Puuvill ja muud seemnetest eraldatud looduslikud tsellulooskiud, mis on saadud kriteeriumi 3.1 punkti a kohaselt kasvatatud taimedest ja mida kasutatakse imava hügieenitoote valmistamiseks, peavad olema jälgitavad. |
| --- | --- |

b)

Puuvill ja muud seemnetest eraldatud looduslikud tsellulooskiud, mis on saadud kriteeriumi 3.1 punkti a kohaselt kasvatatud taimedest ja mida kasutatakse imava hügieenitoote valmistamiseks, peavad olema jälgitavad.

Erandina ei pea sellele nõudele vastama tampooninöörid.

Hindamine ja kontroll

| a) | Mahepuuvilla ja muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude mahetoodangu sisalduse korral peab sõltumatu kontrolliasutus kinnitama, et need on toodetud vastavalt tootmis- ja kontrollinõuetele, mis on sätestatud määrustes (EÜ) nr 834/2007 ja (EL) 2018/848, USA riiklikus mahepõllumajandusprogrammis (NOP) või Euroopa Liidu kaubanduspartnerite kehtestatud samaväärsetes juriidilistes kohustustes. Kontrolli tuleb teha üks kord aastas iga päritoluriigi korral. |
| --- | --- |

a)

Mahepuuvilla ja muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude mahetoodangu sisalduse korral peab sõltumatu kontrolliasutus kinnitama, et need on toodetud vastavalt tootmis- ja kontrollinõuetele, mis on sätestatud määrustes (EÜ) nr 834/2007 ja (EL) 2018/848, USA riiklikus mahepõllumajandusprogrammis (NOP) või Euroopa Liidu kaubanduspartnerite kehtestatud samaväärsetes juriidilistes kohustustes. Kontrolli tuleb teha üks kord aastas iga päritoluriigi korral.

| b) | Taotleja peab igal aastal tõendama lõpptoote (lõpptoodete) valmistamiseks ostetud puuvilla ja/või muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude aastaste koguste vastavust materjalisisalduse nõudele iga tootesarja puhul. Esitatakse tehingudokumendid või arved, mis tõendavad igal aastal põllumajandustootjatelt või tootjarühmadelt ostetud puuvilla ja/või muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude kogust ja sertifitseeritud pallide kogumassi. |
| --- | --- |

b)

Taotleja peab igal aastal tõendama lõpptoote (lõpptoodete) valmistamiseks ostetud puuvilla ja/või muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude aastaste koguste vastavust materjalisisalduse nõudele iga tootesarja puhul. Esitatakse tehingudokumendid või arved, mis tõendavad igal aastal põllumajandustootjatelt või tootjarühmadelt ostetud puuvilla ja/või muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude kogust ja sertifitseeritud pallide kogumassi.

3.2.   
  Puuvilla ja muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude pleegitamine

Puuvilla ja muid seemnetest eraldatud looduslikke tsellulooskiude pleegitatakse üksnes täielikult kloorivaba tehnoloogia abil.

Seda alakriteeriumi ei kohaldata keemiatselluloosi tootmiseks kasutatavate puuvillaebemete suhtes.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab puuvilla ja/või muude seemnetest eraldatud looduslike tsellulooskiudude tarnija kinnituse selle kohta, et kasutatakse täielikult kloorivaba tehnoloogiat.

4. kriteerium.   Sünteetiliste polümeeride ja plastmaterjalide tootmine

Seda kriteeriumi kohaldatakse iga sünteetilise polümeeri ja plastmaterjali suhtes, mille sisaldus lõpptootes ja/või pakendis on vähemalt 5 massiprotsenti.

Lõpptootes kasutatavaid sünteetilisi polümeere ja plastmaterjale tootvatel tootmisüksustel peavad olema süsteemid järgmiste meetmete rakendamiseks.

| a) | Vee säästmine. Veekasutussüsteemi kohta peab olema dokument või kirjeldus ning see peab sisaldama vähemalt alljärgnevat teavet: veevoolu seire kord; tõendus, et vesi ringleb suletud süsteemides ning reovee tekke vähendamise ja optimeerimise pideva täiustamise eesmärgid (kui see on asjakohane, st kui tehases kasutatakse vett); |
| --- | --- |

a)

Vee säästmine. Veekasutussüsteemi kohta peab olema dokument või kirjeldus ning see peab sisaldama vähemalt alljärgnevat teavet: veevoolu seire kord; tõendus, et vesi ringleb suletud süsteemides ning reovee tekke vähendamise ja optimeerimise pideva täiustamise eesmärgid (kui see on asjakohane, st kui tehases kasutatakse vett);

| b) | integreeritud jäätmekäitluskava, mille eesmärk on kõigi tootmisrajatistes tekkinud jäätmete puhul seada esikohale muud töötlemisvõimalused peale kõrvaldamise ning järgida jäätmehierarhiat seoses jäätmetekke vältimise ning jäätmete korduskasutamise, ringlussevõtu, taaskasutamise ja lõppladustamisega. Jäätmekäitluskava peab olema dokumenteeritud või selgitatud ning sisaldama teavet vähemalt alljärgnevate toimingute kohta: erinevate jäätmeliikide eraldamine; ringlussevõetava materjali tavajäätmete voost eraldamine, käitlemine, kogumine ja kasutamine; materjalide taaskasutamine muul otstarbel; ohtlike jäätmete käitlemine, kogumine, eraldamine ja kõrvaldamine, nagu on kindlaks määranud asjaomased kohalikud ja riiklikud reguleerivad asutused; pideva täiustamise eesmärgid, et jäätmeteket ära hoida ning korduskasutada, ringlusse võtta ja taaskasutada (sealhulgas energiakasutus) sellist liiki jäätmeid, mille teket ei saa ära hoida. |
| --- | --- |

b)

integreeritud jäätmekäitluskava, mille eesmärk on kõigi tootmisrajatistes tekkinud jäätmete puhul seada esikohale muud töötlemisvõimalused peale kõrvaldamise ning järgida jäätmehierarhiat seoses jäätmetekke vältimise ning jäätmete korduskasutamise, ringlussevõtu, taaskasutamise ja lõppladustamisega. Jäätmekäitluskava peab olema dokumenteeritud või selgitatud ning sisaldama teavet vähemalt alljärgnevate toimingute kohta: erinevate jäätmeliikide eraldamine; ringlussevõetava materjali tavajäätmete voost eraldamine, käitlemine, kogumine ja kasutamine; materjalide taaskasutamine muul otstarbel; ohtlike jäätmete käitlemine, kogumine, eraldamine ja kõrvaldamine, nagu on kindlaks määranud asjaomased kohalikud ja riiklikud reguleerivad asutused; pideva täiustamise eesmärgid, et jäätmeteket ära hoida ning korduskasutada, ringlusse võtta ja taaskasutada (sealhulgas energiakasutus) sellist liiki jäätmeid, mille teket ei saa ära hoida.

| c) | Energiatõhususe ja energiajuhtimise optimeerimine. Energiajuhtimissüsteem peab hõlmama kõiki energiat tarbivaid seadmeid, sealhulgas masinaid, valgustust, kliima- ja jahutusseadmeid. Energiajuhtimissüsteem peab sisaldama energiatõhususe suurendamise meetmeid ja teavet vähemalt alljärgneva kohta: energiaandmete kogumise kava koostamine ja täitmine, et selgitada välja olulisimad energianäitajad; energiatarbimise analüüs, milles on olemas energiat tarbivate süsteemide, protsesside ja rajatiste loetelu; energia tõhusama kasutamise meetmete väljaselgitamine; pideva täiustamise eesmärgid seoses energiatarbimise vähendamisega. |
| --- | --- |

c)

Energiatõhususe ja energiajuhtimise optimeerimine. Energiajuhtimissüsteem peab hõlmama kõiki energiat tarbivaid seadmeid, sealhulgas masinaid, valgustust, kliima- ja jahutusseadmeid. Energiajuhtimissüsteem peab sisaldama energiatõhususe suurendamise meetmeid ja teavet vähemalt alljärgneva kohta: energiaandmete kogumise kava koostamine ja täitmine, et selgitada välja olulisimad energianäitajad; energiatarbimise analüüs, milles on olemas energiat tarbivate süsteemide, protsesside ja rajatiste loetelu; energia tõhusama kasutamise meetmete väljaselgitamine; pideva täiustamise eesmärgid seoses energiatarbimise vähendamisega.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab lõpptootes ja/või pakendis kasutatud sünteetiliste polümeeride ja plastmaterjalide tarnijate kriteeriumile vastavuse kohta. Kinnitusele lisatakse aruanne, milles kirjeldatakse üksikasjalikult menetlusi, mille tarnijad on vastu võtnud, et täita nõudeid igas asjaomases tegevuskohas vastavalt vee-, jäätme- ja energiakavasid käsitlevatele standarditele nagu ISO 14001 ja/või ISO 50001.

Kui jäätmekäitlusteenust ostetakse sisse, peab ka alltöövõtja esitama selle kriteeriumi täitmise kinnituse.

Taotlejad, kes on registreeritud ELi keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ja/või sertifitseeritud vastavalt ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 või samaväärsele standardile/süsteemile, loetakse kõnealustele nõuetele vastavaks, kui:

| a) | tootmiskoha (tootmiskohtade) vee-, jäätme- ja energiakavad dokumenteeritakse ettevõtja EMASi keskkonnaaruandes või |
| --- | --- |

a)

tootmiskoha (tootmiskohtade) vee-, jäätme- ja energiakavad dokumenteeritakse ettevõtja EMASi keskkonnaaruandes või

| b) | tootmiskoha (tootmiskohtade) vee-, jäätme- ja energiakavasid käsitletakse piisavalt standardis ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 või samaväärses standardis/süsteemis. |
| --- | --- |

b)

tootmiskoha (tootmiskohtade) vee-, jäätme- ja energiakavasid käsitletakse piisavalt standardis ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 või samaväärses standardis/süsteemis.

5. kriteerium.   Biopõhised plastmaterjalid

Seda kriteeriumi kohaldatakse ainult lõpptoote, eraldatavate osade ja/või pakendi suhtes, mille biopõhise plastmaterjali sisaldus on suurem kui üks massiprotsent.

Taotleja võib vabatahtlikult hankida biopõhistest toorainetest teatava protsendi lõpptoote (sealhulgas ülisuure imavusega polümeeride), eraldatavate osade ja/või pakendi sünteetiliste polümeeride ja plastmaterjalide kogumassist. Lähteainete valikul juhindutakse ringmajanduse põhimõtetest (näiteks peavad tootjad esmatähtsaks orgaaniliste jäätmete ja kõrvalsaaduste kasutamist lähteainena) (17).

Sel juhul kohaldatakse järgmisi põhimõtteid.

| a) | Lõpptootes, eraldatavates osades ja/või pakendites sisalduva biopõhise plasti tootmiseks kasutatavate biopõhiste toorainete paremat keskkonnaprofiili tõendatakse kooskõlas uusimate kohaldatavate meetoditega, mille abil hinnatakse biopõhise plasti mõju võrreldes fossiilsest toorainest saadud plastiga (18). |
| --- | --- |

a)

Lõpptootes, eraldatavates osades ja/või pakendites sisalduva biopõhise plasti tootmiseks kasutatavate biopõhiste toorainete paremat keskkonnaprofiili tõendatakse kooskõlas uusimate kohaldatavate meetoditega, mille abil hinnatakse biopõhise plasti mõju võrreldes fossiilsest toorainest saadud plastiga (18).

| b) | Biopõhistel toorainetel, mida kasutatakse lõpptootes, eraldatavates osades ja/või pakendites sisalduva biopõhise plasti tootmiseks, peab olema järelevalveahela sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimissüsteemi kaudu, mida Euroopa Komisjon on ametlikult tunnustanud (19). |
| --- | --- |

b)

Biopõhistel toorainetel, mida kasutatakse lõpptootes, eraldatavates osades ja/või pakendites sisalduva biopõhise plasti tootmiseks, peab olema järelevalveahela sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimissüsteemi kaudu, mida Euroopa Komisjon on ametlikult tunnustanud (19).

Lõpptoote, eraldatavad osad ja/või pakendi võib vabatahtlikult märgistada biopõhist plasti sisaldavana. Sellisel juhul on väide järgmine: „x % tootes [eraldatavas osas ja/või pakendis] sisalduvast plastist on biopõhine“ (kus x > 1 ja x on biopõhise plasti täpne ja mõõdetav osakaal tootes [eraldatavas osas ja/või pakendis]). Üldisi väiteid, nagu „bioplast“, „biopõhine“, „taimepõhine“, „looduslik“ jms, ei tohi kasutada.

Hindamine ja kontroll

| a) | Selleks et tõendada tootes, eraldatavates osades ja/või pakendites kasutatava biopõhise plasti toorainete paremat keskkonnaprofiili, esitab taotleja sõltumatu kolmanda isiku sertifikaadi, milles viidatakse sel hetkel kättesaadavale meetodile (20). |
| --- | --- |

a)

Selleks et tõendada tootes, eraldatavates osades ja/või pakendites kasutatava biopõhise plasti toorainete paremat keskkonnaprofiili, esitab taotleja sõltumatu kolmanda isiku sertifikaadi, milles viidatakse sel hetkel kättesaadavale meetodile (20).

| b) | Taotleja esitab nõuetele vastavuse kinnituse koos kehtiva, sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela sertifikaadiga kõigi tootes, eraldatavates osades ja/või pakendis kasutatud biopõhiste plasttoorainete tarnijate kohta. Järelevalveahela sertifikaadid peavad kehtima kogu ELi ökomärgise loa kehtivusaja jooksul. Pädevad asutused kontrollivad sertifikaate uuesti kaksteist kuud pärast ELi ökomärgise loa andmist. |
| --- | --- |

b)

Taotleja esitab nõuetele vastavuse kinnituse koos kehtiva, sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela sertifikaadiga kõigi tootes, eraldatavates osades ja/või pakendis kasutatud biopõhiste plasttoorainete tarnijate kohta. Järelevalveahela sertifikaadid peavad kehtima kogu ELi ökomärgise loa kehtivusaja jooksul. Pädevad asutused kontrollivad sertifikaate uuesti kaksteist kuud pärast ELi ökomärgise loa andmist.

Vajaduse korral esitab taotleja müügipakendi suure eraldusteravusega foto, millel on selgelt nähtav teave biopõhist plasti käsitleva väite kohta. Tootes, eraldatavas osas ja/või pakendis sisalduvate sünteetiliste polümeeride ja plastmaterjalide biopõhise süsiniku sisalduse määramiseks kasutatakse selliseid standardeid nagu EN 16640, EN 16785 või ASTM D 6866-12, mis põhinevad radiosüsiniku meetodil. Kui radiosüsiniku meetodeid ei saa kasutada, on lubatud massibilansi meetod, kui on tagatud aruandekohustus ja suur läbipaistvus ning seda toetavad kokkulepitud standardid.

Et biopõhised plasttoorained oleks jälgitavad, on välistatud „Book & Claim“-süsteemil põhinevate ostetud sertifikaatide kasutamine. Biopõhiste plasttoorainete ostutõendid peavad põhinema eraldamis- või massibilansisüsteemi kohastel protsessidel.

Kui sertifitseerimissüsteemiga ei ole ette nähtud, et kogu esmane materjal peab olema pärit geneetiliselt muundamata liikidest, tuleb selle tõenduseks esitada lisatõendid.

6. kriteerium.   Lõpptoote tootmise materjalitõhusus

Käesolevas kriteeriumis esitatud nõudeid kohaldatakse toote lõpliku valmimiskoha suhtes.

Jäätmete kogus, mis tekib toodete tootmisel ja pakendamisel ning mis saadetakse prügilasse või põletatakse ilma energia taaskasutamiseta, ei tohi ületada:

| a) | 8 massiprotsenti lõpptootest tampoonide puhul, |
| --- | --- |

a)

8 massiprotsenti lõpptootest tampoonide puhul,

| b) | 4 massiprotsenti lõpptootest kõigi muude toodete puhul. |
| --- | --- |

b)

4 massiprotsenti lõpptootest kõigi muude toodete puhul.

Hindamine ja kontroll

Taotleja kinnitab vastavust eespool nimetatud nõuetele.

Taotleja peab esitama tõendid nende jäätmete koguse kohta, mida tootmisprotsessis ei taaskasutata, ei töödelda ümber materjalideks ega muundata energiaks.

Taotleja esitab kõik järgmised andmed:

| a) | toote mass ja pakendi mass, |
| --- | --- |

a)

toote mass ja pakendi mass,

| b) | kõik tootmise käigus tekkinud jäätmevood, |
| --- | --- |

b)

kõik tootmise käigus tekkinud jäätmevood,

| c) | taaskasutusse võetud jäätmeliikide töötlusprotsess ja kogus ning prügilasse ladestatud või põletatud jäätmete kogus. |
| --- | --- |

c)

taaskasutusse võetud jäätmeliikide töötlusprotsess ja kogus ning prügilasse ladestatud või põletatud jäätmete kogus.

Jäätmete kogus, mis saadetakse prügilasse või põletamisele ilma energia taaskasutamiseta, arvutatakse tekitatud jäätmete koguse ja taaskasutusse võetud (korduskasutatud, ringlussevõetud jne) jäätmete koguse vahena.

7. kriteerium.   Keelatud ja kasutuspiiranguga ained

7.1.   
  Määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt klassifitseeritud ainete piirangud

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle kõigi koostisosade suhtes.

Kui tabelis 8 ei ole sätestatud erandit, ei tohi lõpptoode ega selle ükski koostisosa sisaldada (eraldi ega segude koostises) koostisaineid, millele on määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt määratud mõni tabelis 6 esitatud ohuklass, -kategooria või nendega seotud ohulause kood.

Tabel 6

Keelatud ainete ohuklassid, -kategooriad ja nendega seotud ohulausekoodid

| Kantserogeensus, mutageensus või reproduktiivtoksilisus |
| --- |
| Kategooriad 1A ja 1B | 2. kategooria |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte | H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe | H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe | - |
| H360F Võib kahjustada viljakust | H361f Arvatavasti kahjustab viljakust |
| H360D Võib kahjustada loodet | H361d Arvatavasti kahjustab loodet |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet | H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust | |
| Äge mürgisus |
| 1. ja 2. kategooria | 3. kategooria |
| H300 Allaneelamisel surmav | H301 Allaneelamisel mürgine |
| H310 Nahale sattumisel surmav | H311 Nahale sattumisel mürgine |
| H330 Sissehingamisel surmav | H331 Sissehingamisel mürgine |
| H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav | EUH070 Silma sattumisel mürgine |
| Mürgisus sihtorgani suhtes |
| 1. kategooria | 2. kategooria |
| H370 Kahjustab elundeid | H371 Võib kahjustada elundeid |
| H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel |
| Hingamiselundite või naha sensibiliseerimine |
| Kategooria 1A | Kategooria 1B |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni |
| H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergia- või astma sümptomeid või hingamisraskusi | H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergia- või astma sümptomeid või hingamisraskusi |
| Inimeste tervist ja keskkonda kahjustavad endokriinfunktsiooni mõjutavad kemikaalid |
| 1. kategooria | 2. kategooria |
| EUH380 Võib põhjustada inimese endokriinfunktsiooni häireid | EUH381 Arvatavasti põhjustab inimese endokriinfunktsiooni häireid |
| EUH430 Võib põhjustada endokriinseid häireid keskkonnas | EUH431 Arvatavasti põhjustab endokriinseid häireid keskkonnas |
| Püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline |
| PBT | vPvB |
| EUH440 Akumuleerub keskkonnas ja elusorganismides, sealhulgas inimestes | EUH441 Akumuleerub rohkelt keskkonnas ja elusorganismides, sealhulgas inimestes |
| Püsiv, liikuv ja toksiline |
| PMT | vPvM |
| EUH450 Võib põhjustada veevarude pikaajalist ja hajusat saastumist | EUH451 Võib põhjustada veevarude väga pikaajalist ja hajusat saastumist |

Kantserogeensus, mutageensus või reproduktiivtoksilisus

Kategooriad 1A ja 1B

2. kategooria

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte

H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte

H350 Võib põhjustada vähktõbe

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe

-

H360F Võib kahjustada viljakust

H361f Arvatavasti kahjustab viljakust

H360D Võib kahjustada loodet

H361d Arvatavasti kahjustab loodet

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet

H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust

Äge mürgisus

1. ja 2. kategooria

3. kategooria

H300 Allaneelamisel surmav

H301 Allaneelamisel mürgine

H310 Nahale sattumisel surmav

H311 Nahale sattumisel mürgine

H330 Sissehingamisel surmav

H331 Sissehingamisel mürgine

H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav

EUH070 Silma sattumisel mürgine

Mürgisus sihtorgani suhtes

1. kategooria

2. kategooria

H370 Kahjustab elundeid

H371 Võib kahjustada elundeid

H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

Hingamiselundite või naha sensibiliseerimine

Kategooria 1A

Kategooria 1B

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergia- või astma sümptomeid või hingamisraskusi

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergia- või astma sümptomeid või hingamisraskusi

Inimeste tervist ja keskkonda kahjustavad endokriinfunktsiooni mõjutavad kemikaalid

1. kategooria

2. kategooria

EUH380 Võib põhjustada inimese endokriinfunktsiooni häireid

EUH381 Arvatavasti põhjustab inimese endokriinfunktsiooni häireid

EUH430 Võib põhjustada endokriinseid häireid keskkonnas

EUH431 Arvatavasti põhjustab endokriinseid häireid keskkonnas

Püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline

PBT

vPvB

EUH440 Akumuleerub keskkonnas ja elusorganismides, sealhulgas inimestes

EUH441 Akumuleerub rohkelt keskkonnas ja elusorganismides, sealhulgas inimestes

Püsiv, liikuv ja toksiline

PMT

vPvM

EUH450 Võib põhjustada veevarude pikaajalist ja hajusat saastumist

EUH451 Võib põhjustada veevarude väga pikaajalist ja hajusat saastumist

Lisaks ei tohi lõpptoode ega selle ükski koostisosa sisaldada (eraldi ega segude koostises) rohkem kui 0,010 massiprotsenti koostisaineid, millele on määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt määratud mõni tabelis 7 esitatud ohuklass, kategooria ja nendega seotud ohulause ja -kood, välja arvatud juhul, kui tabelis 8 on sellekohane erand.

Tabel 7

Kasutuspiiranguga ainete ohuklassid, kategooriad ning nendega seotud ohulaused ja -koodid

| Ohtlikkus veekeskkonnale |
| --- |
| 1. ja 2. kategooria | 3. ja 4. kategooria |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | |
| Ohtlikkus osoonikihile |
| H420 Kahjustab rahvatervist ja keskkonda, hävitades kõrgatmosfääris asuvat osoonikihti | |

Ohtlikkus veekeskkonnale

1. ja 2. kategooria

3. ja 4. kategooria

H400 Väga mürgine veeorganismidele

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

Ohtlikkus osoonikihile

H420 Kahjustab rahvatervist ja keskkonda, hävitades kõrgatmosfääris asuvat osoonikihti

Tabel 8

Erandid määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel ühtlustatud klassifikatsiooni alla kuuluvate ainete kasutuspiirangutest

| Aine liik | Erandi alla kuuluva aine ohuklass, -kategooria ja ohulausekood | Erandi tingimused |
| --- | --- | --- |
| 2-metüül-2H-isotiasool-3-oon (MIT) | H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 ja H317 | Ainult vees lahustuvates trükivärvides kontsentratsioonis alla 15 ppm trükivärvis (enne trükkimist) ja alla 0,1 ppm lõpptootes. Trükivärv peab vastama allkriteeriumile 7.3.4. |
| Dipropüleenglükooldibensoaat | H412 | Ainult kuumliimitud märgusindikaatorites |
| Ained ja segud, mis kuuluvad ühtlustatud klassifikatsiooni ohuklassi H304 | H304 | Ained, mille viskoossus 40 °C juures on väiksem kui 20,5 cSt. |
| Titaandioksiid (nanovorm) | H351 | Ainult pigmendina kasutamise korral. Seda ei tohi kasutada pulbri ega pihuse kujul. |

Aine liik

Erandi alla kuuluva aine ohuklass, -kategooria ja ohulausekood

Erandi tingimused

2-metüül-2H-isotiasool-3-oon (MIT)

H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 ja H317

Ainult vees lahustuvates trükivärvides kontsentratsioonis alla 15 ppm trükivärvis (enne trükkimist) ja alla 0,1 ppm lõpptootes. Trükivärv peab vastama allkriteeriumile 7.3.4.

Dipropüleenglükooldibensoaat

H412

Ainult kuumliimitud märgusindikaatorites

Ained ja segud, mis kuuluvad ühtlustatud klassifikatsiooni ohuklassi H304

H304

Ained, mille viskoossus 40 °C juures on väiksem kui 20,5 cSt.

Titaandioksiid (nanovorm)

H351

Ainult pigmendina kasutamise korral. Seda ei tohi kasutada pulbri ega pihuse kujul.

Ohulausete koodid viitavad üldjuhul ainetele. Kui ainete kohta ei ole võimalik teavet saada, kohaldatakse segude klassifitseerimise eeskirju.

Eespool kirjeldatud nõuet ei ole vaja täita selliste määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt ohtlikuks liigitatud ainete või segude kasutamisel, mida tootmise käigus keemiliselt modifitseeritakse nii, et oht kaob.

Seda kriteeriumi ei kohaldata järgmiste ainete suhtes:

| — | ained, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaldamisalasse, nagu see on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2; |
| --- | --- |

—

ained, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaldamisalasse, nagu see on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2;

| — | ained, mida on käsitletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punktis b, kus on sätestatud kriteeriumid kõnealuse määruse V lisas osutatud ainete vabastamiseks registreerimise, allkasutajate ja hindamise suhtes kohaldatavatest nõuetest. |
| --- | --- |

—

ained, mida on käsitletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punktis b, kus on sätestatud kriteeriumid kõnealuse määruse V lisas osutatud ainete vabastamiseks registreerimise, allkasutajate ja hindamise suhtes kohaldatavatest nõuetest.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse allkriteeriumile 7.1 vastavuse kohta koos koostisosade tootjate asjakohaste kinnitustega, kõigi kasutatud kemikaalide loetelu, nende ohutuskaardid või kemikaalide tarnijate kinnitused ning kõik asjakohased kinnitused, mis tõendavad nõuetele vastavust.

Kasutuspiiranguga ainete ja kasutuspiiranguga aineteks klassifitseeritud vältimatute lisandite puhul kasutatakse kasutuspiiranguga aine või lisandi kontsentratsiooni ja eeldatavat 100 % sissejäävustegurit, et hinnata kasutuspiiranguga aine või lisandi sisaldust lõpptootes. Keemiatootes võib esineda lisandeid kuni 0,0100 massiprotsenti, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse täiendavaid piiranguid kriteeriumi 7.3.8 alusel. Ained, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest või milleks koostisained teadaolevalt lagunevad, loetakse koostisaineteks, mitte lisanditeks.

Mis tahes kõrvalekaldumist 100 % sissejäävustegurist (nt lahusti aurustumine) või kasutuspiiranguga lisandi keemilist muundumist tuleb põhjendada.

Ainete puhul, mille suhtes erandina ei kohaldata allkriteeriumi 7.1 (vt määruse (EÜ) nr 1907/2006 IV ja V lisa), piisab vastavuse tõendamiseks taotleja sellekohasest kinnitusest.

Kuna üks ELi ökomärgise luba võib hõlmata mitut toodet või potentsiaalset toodet, milles kasutatakse samu protsessikemikaale, tuleb iga lisandi kohta arvutus esitada ainult loaga hõlmatud halvima toote või koostisosa alusel (nt kasutuspiiranguga aineks klassifitseeritud trükivärvide läbivaatusel kõige rohkema trükikirjaga toode).

Eespool nimetatud tõendid võib otse pädevatele asutustele esitada ka iga tarnija taotleja tarneahelas.

7.2.   
  Väga ohtlikud ained

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle kõigi koostisosade suhtes.

Lõpptoode ega selle ükski koostisosa ei tohi sisaldada (eraldi ega segu koostises) koostisaineid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 osutatud kriteeriumidele, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 59 kirjeldatud menetluse kohaselt ja mis on kantud autoriseerimisele kuuluvate väga ohtlike ainete kandidaatainete loetellu.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse selle kohta, et lõpptoode ega ükski selle koostisosa ei sisalda väga ohtlikke aineid. Kinnitusele lisatakse ohutuskaardid kõigi tarnitud kemikaalide ja materjalide kohta, mida on kasutatud lõpptoote ja selle koostisosade tootmiseks.

Nende ainete loetelu, mis on liigitatud väga ohtlikuks ja kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohasesse kandidaatainete loetellu, asub aadressil

https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

Viide loetelule esitatakse ELi ökomärgise taotluse esitamise kuupäevaga.

Selliste vältimatute lisandite puhul, mis on liigitatud väga ohtlikeks aineteks, kasutatakse lõpptootes sisalduva väga ohtliku lisandi koguse hindamiseks lisandi kontsentratsiooni ja eeldatavat 100 % sissejäävustegurit. Keemiatootes võib esineda lisandeid kuni 0,0100 massiprotsenti, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse täiendavaid piiranguid kriteeriumi 7.3.8 alusel. Ained, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest või milleks koostisained teadaolevalt lagunevad, loetakse koostisaineteks, mitte lisanditeks.

Mis tahes kõrvalekaldumist 100 % sissejäävustegurist (nt lahusti aurustumine) või väga ohtliku lisandi keemilist muundumist tuleb põhjendada.

7.3.   
  Muud eripiirangud

7.3.1.   Keelatud ained

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle kõigi koostisosade suhtes.

Lõpptootes ega selle mis tahes koostisosas kasutatavale keemiatootele ei tohi lisada (eraldi ega segude koostises) järgmisi aineid:

| a) | 5-kloro-2-metüül-4-isotiasoliin-3-oon (CMIT); |
| --- | --- |

a)

5-kloro-2-metüül-4-isotiasoliin-3-oon (CMIT);

| b) | akrüülamiid ülisuure imavusega polümeerides; |
| --- | --- |

b)

akrüülamiid ülisuure imavusega polümeerides;

| c) | alküülfenooletoksülaadid (APEOd) ja muud alküülfenoolide derivaadid [1]. Lubatud on steeriliselt takistatud fenoolsed antioksüdandid molekulmassiga üle 600 g/mol; |
| --- | --- |

c)

alküülfenooletoksülaadid (APEOd) ja muud alküülfenoolide derivaadid [1]. Lubatud on steeriliselt takistatud fenoolsed antioksüdandid molekulmassiga üle 600 g/mol;

| d) | antibakteriaalsed ained (nt hõbeda nanoosakesed ja triklosaan); |
| --- | --- |

d)

antibakteriaalsed ained (nt hõbeda nanoosakesed ja triklosaan);

| e) | formaldehüüd ja formaldehüüdi eraldavad ained [2]; |
| --- | --- |

e)

formaldehüüd ja formaldehüüdi eraldavad ained [2];

| f) | nitromuskusühendid ja polütsüklilised muskusühendid; |
| --- | --- |

f)

nitromuskusühendid ja polütsüklilised muskusühendid;

| g) | silikooni tootmisel katalüsaatorina kasutatavad tinaorgaanilised ühendid; |
| --- | --- |

g)

silikooni tootmisel katalüsaatorina kasutatavad tinaorgaanilised ühendid;

| h) | parabeenid; |
| --- | --- |

h)

parabeenid;

| i) | ftalaadid [3]; |
| --- | --- |

i)

ftalaadid [3];

| j) | endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained; |
| --- | --- |

j)

endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained;

| k) | ained, mida peetakse võimalikeks endokriinfunktsiooni kahjustavateks kemikaalideks ja mis kuuluvad ELi endokriinseid häireid põhjustava mõju suhtes täiendavale uurimisele kuuluvate prioriteetsete ainete loetelus 1. või 2. kategooriasse. |
| --- | --- |

k)

ained, mida peetakse võimalikeks endokriinfunktsiooni kahjustavateks kemikaalideks ja mis kuuluvad ELi endokriinseid häireid põhjustava mõju suhtes täiendavale uurimisele kuuluvate prioriteetsete ainete loetelus 1. või 2. kategooriasse.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse sellele allkriteeriumile vastavuse kohta, mida vajaduse korral tõendavad tarnijate kinnitused. Selles allkriteeriumis loetletud ained on lubatud ainult lisanditena ja ka sel juhul sisaldusega alla 0,0100 massiprotsendi keemiatootes, välja arvatud juhul, kui nende sisaldust on kriteeriumi 7.3.8 alusel täiendavalt piiratud. Ained, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest või milleks koostisained teadaolevalt lagunevad, loetakse koostisaineteks, mitte lisanditeks.

[Märkused

| [1] | Aine nimetus otsingusaidil https://echa.europa.eu/es/advanced-search-for-chemicals on „Alkyl phenol“. |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Formaldehüüdi ja formaldehüüdi eraldavate ainete kasutamist liimainetes reguleeritakse allkriteeriumi 7.3.5 kohaselt. |
| --- | --- |

[2]

| [3] | DINP võib olla lubatud liimainetes, sisaldusega kuni 0,010 massiprotsenti liimaines.] |
| --- | --- |

[3]

7.3.2.   Lõhnaained

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptoote, selle kõigi koostisosade, eraldatavate osade ja pakendi suhtes.

Lõhnaaineid ei tohi lisada lõpptootele, selle ühelegi koostisosale, eraldatavale osale ega pakendile.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

7.3.3.   Vedelkreemid

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle kõigi koostisosade suhtes.

Vedelkreeme ei tohi kasutada tootes ega selle üheski koostisosas.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse eeltoodud kriteeriumile vastavuse kohta.

7.3.4.   Trükivärvid ja värvained

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle kõigi koostisosade suhtes. Seda nõuet ei kohaldata eraldatavate osade, müügipakendi ega teabelehtede suhtes.

| a) | Lõpptoodet ega selle ühtki koostisosa ei värvita ja neile ei trükita. |
| --- | --- |

a)

Lõpptoodet ega selle ühtki koostisosa ei värvita ja neile ei trükita.

| b) | Erand tehakse järgmistele koostisosadele, neid võib värvida või neile trükkida:






  i) | tampooninöörid; |
| --- | --- | --- |

b)

Erand tehakse järgmistele koostisosadele, neid võib värvida või neile trükkida:

i)

tampooninöörid;

| ii) | sulgemisdetailid; |
| --- | --- |

ii)

sulgemisdetailid;

| iii) | materjalid, mis ei ole otseses kokkupuutes nahaga, kui värvaine või trükivärviga täidetakse teatavat toimimiseks vajalikku otstarvet (nt vähendatakse toote nähtavust läbi valgete või heledat värvi riiete, märgistatakse kinnitusriba kleepimisala, märgumist või toote tagumist osa) või dekoratiivset otstarvet. |
| --- | --- |

iii)

materjalid, mis ei ole otseses kokkupuutes nahaga, kui värvaine või trükivärviga täidetakse teatavat toimimiseks vajalikku otstarvet (nt vähendatakse toote nähtavust läbi valgete või heledat värvi riiete, märgistatakse kinnitusriba kleepimisala, märgumist või toote tagumist osa) või dekoratiivset otstarvet.

Sellistel juhtudel peab antimoni, arseeni, baariumi, kaadmiumi, kroomi, plii, elavhõbeda, seleeni, primaarsete aromaatsete amiinide ja polüklooritud bifenüülide sisaldus lisanditena värvainetes ja trükivärvides olema väiksem kui Euroopa Nõukogu resolutsioonis AP (89) 1 (toiduga kokkupuutuvates plastmaterjalides värvainete kasutamise kohta) (21) esitatud piirnormid.

Lisaks peavad värvained vastama järgmiste dokumentide nõuetele:

| a) | plastmaterjalides kasutamise korral: BfR’s recommendations IX. Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities (22) (Saksamaa Riikliku Riskianalüüsi Instituudi (BfR) IX soovitus. Värvained tarbekaupades kasutavates plastides ja muudes polümeerides) või Šveitsi määruse Swiss Ordinance 817.023.21 2. lisa (23) ja 10. lisa (24), |
| --- | --- |

a)

plastmaterjalides kasutamise korral: BfR’s recommendations IX. Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities (22) (Saksamaa Riikliku Riskianalüüsi Instituudi (BfR) IX soovitus. Värvained tarbekaupades kasutavates plastides ja muudes polümeerides) või Šveitsi määruse Swiss Ordinance 817.023.21 2. lisa (23) ja 10. lisa (24),

| b) | tselluloosmaterjalides kasutamise korral: BfRi soovitus XXXVI. Paper and board for food contact (Toiduga kokkupuutuv paber ja papp) (25). |
| --- | --- |

b)

tselluloosmaterjalides kasutamise korral: BfRi soovitus XXXVI. Paper and board for food contact (Toiduga kokkupuutuv paber ja papp) (25).

Kasutatavad värvained ja trükivärvid peavad vastama ka allkriteeriumidele 7.1 ja 7.2.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse eeltoodud allkriteeriumile vastavuse kohta, mida vajaduse korral tõendavad tarnijate kinnitused.

Kui kasutatakse värvaineid ja/või trükivärve, tuleb seda põhjendada nende konkreetse otstarbega ja esitada dokumendid selle kohta, et värvaines või trükivärvis sisalduvad lisandid on kooskõlas Euroopa Nõukogu ministrite komitee resolutsiooniga AP(89)1 ning et kasutatud värvained on lubatud vastavalt Saksamaa Riikliku Riskianalüüsi Instituudi (BfR) soovitusele IX. Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities (Kaupades kasutatavate plastide ja polümeeride värvained), Šveitsi määruse Swiss Ordinance 817.023.21 2. lisale ja 10. lisale, või BfRi soovitusele XXXVI. Paper and board for food contact (Toiduga kokkupuutuv paber ja papp).

7.3.5.   Liimainetele kohaldatavad lisapiirangud

Vaba formaldehüüdi sisaldus kõvastunud liimaines (liimis) ei tohi ületada 10 ppm. Liimaine tootmisel tekkinud formaldehüüdi piirnorm on 250 ppm mõõdetuna äsja toodetud polümeerdispersioonist. Kuumliimide suhtes seda nõuet ei kohaldata.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse eeltoodud allkriteeriumile vastavuse kohta, mida vajaduse korral tõendavad tarnijate kinnitused, ning iga liimaines sisalduva aine/segu ohutuskaardi ja sisalduse liimaines.

Taotleja esitab ka katsetulemused formaldehüüdi sisalduse kohta vastavalt katsemeetodile ISO 14184-1:2011 või samaväärsele meetodile.

7.3.6.   Ülisuure imavusega polümeerid

Tootes kasutatud ülisuure imavusega polümeerid peavad vastama järgmistele tingimustele:

| a) | ei sisalda rohkem kui 1 000 ppm jääkmonomeere,[4] mis on klassifitseeritud allkriteeriumis 7.1 esitatud H-koodide alla. Naatriumpolüakrülaadi puhul kohaldatakse seda piirnormi reageerimata akrüülhappe ja ristsidemeid moodustavate ainete summaarse sisalduse suhtes. |
| --- | --- |

a)

ei sisalda rohkem kui 1 000 ppm jääkmonomeere,[4] mis on klassifitseeritud allkriteeriumis 7.1 esitatud H-koodide alla. Naatriumpolüakrülaadi puhul kohaldatakse seda piirnormi reageerimata akrüülhappe ja ristsidemeid moodustavate ainete summaarse sisalduse suhtes.

| b) | ei sisalda rohkem kui 10 massiprotsenti vees lahustuvaid ekstrakte [5] ja need peavad vastama allkriteeriumidele 7.1, 7.2 ja 7.3.1. Naatriumpolüakrülaadi puhul kujutavad need endast akrüülhappe monomeere ja oligomeere, mille molekulmass on väiksem kui selle ülisuure imavusega polümeeri molekulmass vastavalt standardile ISO 17190. |
| --- | --- |

b)

ei sisalda rohkem kui 10 massiprotsenti vees lahustuvaid ekstrakte [5] ja need peavad vastama allkriteeriumidele 7.1, 7.2 ja 7.3.1. Naatriumpolüakrülaadi puhul kujutavad need endast akrüülhappe monomeere ja oligomeere, mille molekulmass on väiksem kui selle ülisuure imavusega polümeeri molekulmass vastavalt standardile ISO 17190.

| c) | ülisuure imavusega polümeerid ei tohi sisaldada akrüülamiidi. |
| --- | --- |

c)

ülisuure imavusega polümeerid ei tohi sisaldada akrüülamiidi.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse sellele allkriteeriumile vastavuse kohta, mida vajaduse korral tõendavad tarnijate kinnitused, ning iga lõpptootes sisalduva aine/segu ohutuskaardi ja sisalduse lõpptootes.

Lisaks peab taotleja esitama tarnija kinnituse, milles dokumenteeritakse tootes kasutatud ülisuure imavusega polümeeri(de) koostis ja vees lahustuvate ekstraktide kogus nendes polümeerides. Kinnitusele lisatakse ohutuskaardid või katsetulemused, milles on täpsustatud ülisuure imavusega polümeerides sisalduvad jääkmonomeerid ja nende kogused. Soovitatavad katsemeetodid on ISO 17190 ja WSP 210. Jääkmonomeeride ja lahustuvate ekstraktide uuritavad kogused peavad olema teatavas ajavahemikus tehtud korduvate mõõtmiste keskmised. Kirjeldatakse analüüside tegemiseks kasutatud meetodeid ja mõõtmissagedust, sealhulgas lisatakse teave laborite kohta, kus analüüsid tehti.

[Märkused

| [4] | Jääkmonomeeride sisaldus esitatakse reageerimata akrüülhappe ja ristsidemeid moodustavate ainete summaarse sisaldusena. |
| --- | --- |

[4]

| [5] | Ülisuure imavusega polümeerides sisalduvate vees lahustuvate ekstraktide hulka kuuluvad akrüülhappe monomeerid ja oligomeerid, mille molekulmass on väiksem kui ülisuure imavusega polümeeri oma, ning soolad.] |
| --- | --- |

[5]

7.3.7.   Silikoon

Seda allkriteeriumi kohaldatakse eraldatava katteriba suhtes.

| a) | Lahustipõhiseid silikoonkatteid ei tohi kasutada. |
| --- | --- |

a)

Lahustipõhiseid silikoonkatteid ei tohi kasutada.

| b) | Oktametüültsüklotetrasiloksaani D4 (CAS 556–67-2), dekametüültsüklopentasiloksaani D5 (CAS 541–02-6) ja dodekametüültsükloheksasiloksaani D6 (CAS 540–97-6) sisaldus silikoonide segus [6] ei tohi olla suurem kui 800 ppm (0,08 massiprotsenti). Seda 800 ppm piirnormi kohaldatakse iga aine suhtes eraldi. |
| --- | --- |

b)

Oktametüültsüklotetrasiloksaani D4 (CAS 556–67-2), dekametüültsüklopentasiloksaani D5 (CAS 541–02-6) ja dodekametüültsükloheksasiloksaani D6 (CAS 540–97-6) sisaldus silikoonide segus [6] ei tohi olla suurem kui 800 ppm (0,08 massiprotsenti). Seda 800 ppm piirnormi kohaldatakse iga aine suhtes eraldi.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab kõnealusele allkriteeriumile vastavuse kinnituse, mille on allkirjastanud eraldatava katteriba tootja ja mida tõendavad ohutuskaardid.

[Märkus.

| [6] | Silikoonide segu tähendab siin vedelat segu, mis koosneb kahest või enamast silikoonmaterjalist ja mida kasutatakse kattekihina teatavate naiste hügieenitoodete (nt pesukaitsed ja hügieenisidemed) eraldatava katteriba jaoks vajalikul kaitsepaberil või kaitsekilel või mähkmete kinnitusribadel.] |
| --- | --- |

[6]

7.3.8.   Muud probleemsed kemikaalid

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptootes sisalduvate lisandite suhtes.

Järgmised kemikaalid ei tohi lõpptootes esineda suuremas kontsentratsioonis, kui on näidatud tabelis 9.

Tabel 9

Kasutuspiiranguga kemikaalide loetelu

| Aine | Piirangud |
| --- | --- |
| Formaldehüüd | < 16 ppm |
| Dibenso-p-dioksiinid (PCDDd): 2,3,7,8-TCDD; 1,2,3,7,8-PeCDD 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD | PCDDde, PCDFide ja DLPCBde tuvastatud analoogide summaarne toksilisusekvivalent < 2  ng/kg |
| Dibensofuraanid (PCDFid): 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; OCDF |
| DLPCBd: PCB 77; PCB 81; PCB 126; PCB 169; PCB 105; PCB 114; PCB 118; PCB 123; PCB 156; PCB 157; PCB 167; PCB 189 |
| PAHid |
| benso[a]antratseen; benso[a]püreen; benso[e]püreen; krüseen; benso[b]fluoranteen; benso[k]fluoranteen; dibenso[a,h]antratseen; benso[j]fluoranteen; benso[g,h,i]perüleen; indeno[1,2,3,cd]püreen; fenantreen; püreen; antratseen; fluoranteen; naftaleen | Iga PAH < 0,2  mg/kg
  PAHide summa < 1  mg/kg |
| Fenoolid |
| Bisfenool A | < 0,02  % |
| Nonüülfenooldietoksülaat | < 10  mg/kg |
| Nonüülfenool | < 10  mg/kg |
| Ftalaadid |
| DINP, DEHP, DNOP, DIDP, BBP, DBP, DiBP, DIHP, BMEP, DPP/DIPP, DnPP, DnHP, DMP, DHNUP, DCHP, DHxP, DIHxP, DIOP, DPrP, DNP, 1,2-benseendikarboksüülhappe di-C6–10-alküülestrid, 1,2-benseendikarboksüülhappe detsüül-, heksüül- ja oktüüldiestrite segu | < 0,01  % igaüks |
| Pestitsiidid |
| Glüfosaat | < 0,5  mg/kg |
| AMPA | < 0,5  mg/kg |
| Kintoseen | < 0,5  mg/kg |
| Heksaklorobenseen | < 0,5  mg/kg |
| Tinaorgaanilised ühendid |
| Tributüültina | < 2 ppb |
| Muud tinaorgaanilised ühendid: monobutüültina; dibutüültina; trifenüültina; dioktüültina; monooktüültina | Iga tinaorgaaniline aine < 10 ppb |
| Raskmetallid |
| Antimon | < 30  mg/kg |
| Kaadmium | < 0,1  mg/kg |
| Kroom | < 1  mg/kg |
| Plii | < 0,2  mg/kg |
| Elavhõbe | < 0,02  mg/kg |

Aine

Piirangud

Formaldehüüd

< 16 ppm

Dibenso-p-dioksiinid (PCDDd): 2,3,7,8-TCDD; 1,2,3,7,8-PeCDD 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD

PCDDde, PCDFide ja DLPCBde tuvastatud analoogide summaarne toksilisusekvivalent < 2  ng/kg

Dibensofuraanid (PCDFid): 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8-PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; OCDF

DLPCBd: PCB 77; PCB 81; PCB 126; PCB 169; PCB 105; PCB 114; PCB 118; PCB 123; PCB 156; PCB 157; PCB 167; PCB 189

PAHid

benso[a]antratseen; benso[a]püreen; benso[e]püreen; krüseen; benso[b]fluoranteen; benso[k]fluoranteen; dibenso[a,h]antratseen; benso[j]fluoranteen; benso[g,h,i]perüleen; indeno[1,2,3,cd]püreen; fenantreen; püreen; antratseen; fluoranteen; naftaleen

Iga PAH < 0,2  mg/kg

PAHide summa < 1  mg/kg

Fenoolid

Bisfenool A

< 0,02  %

Nonüülfenooldietoksülaat

< 10  mg/kg

Nonüülfenool

< 10  mg/kg

Ftalaadid

DINP, DEHP, DNOP, DIDP, BBP, DBP, DiBP, DIHP, BMEP, DPP/DIPP, DnPP, DnHP, DMP, DHNUP, DCHP, DHxP, DIHxP, DIOP, DPrP, DNP, 1,2-benseendikarboksüülhappe di-C6–10-alküülestrid, 1,2-benseendikarboksüülhappe detsüül-, heksüül- ja oktüüldiestrite segu

< 0,01  % igaüks

Pestitsiidid

Glüfosaat

< 0,5  mg/kg

AMPA

< 0,5  mg/kg

Kintoseen

< 0,5  mg/kg

Heksaklorobenseen

< 0,5  mg/kg

Tinaorgaanilised ühendid

Tributüültina

< 2 ppb

Muud tinaorgaanilised ühendid: monobutüültina; dibutüültina; trifenüültina; dioktüültina; monooktüültina

Iga tinaorgaaniline aine < 10 ppb

Raskmetallid

Antimon

< 30  mg/kg

Kaadmium

< 0,1  mg/kg

Kroom

< 1  mg/kg

Plii

< 0,2  mg/kg

Elavhõbe

< 0,02  mg/kg

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse eeltoodud allkriteeriumile vastavuse kohta, mida vajaduse korral tõendavad tarnijate kinnitused.

Lisaks esitab taotleja lõpptoote analüüside tulemused. Katsed tehakse esindava tootega. Identselt toodetud toodete puhul (nt erineva suurusega hügieenitooted) piisab, kui katsed tehakse ühe suurusega toodetega. Teise võimalusena võib analüüsid teha eraldi iga (esindavas) lõpptootes sisalduva materjali kohta. Esitatakse kasutatud analüüsimeetodid ja mõõtmiste kuupäev, sealhulgas lisatakse teave laborite kohta, kus analüüsid tehti. Soovitatavad katsemeetodid on NWSP 360.1R0 või samaväärne meetod proovide ettevalmistamiseks, NWSP 360.2R0 või samaväärne meetod analüüdi ekstraheerimiseks ja NWSP 360.3R0 või samaväärne meetod instrumentaalanalüüsiks. Mõõtmine tuleb läbi viia vähemalt kord aastas.

8. kriteerium.   Pakend

Selle kriteeriumiga kehtestatakse nõuded müügipakendile ja rühmapakendile.

Rühmapakendeid ei kasutata või valmistatakse need ainult papist ja/või paberist.

a)   Papist ja/või paberist pakend

Papist ja/või paberist müügipakend peab sisaldama vähemalt 40 % ringlussevõetud materjali.

Papist ja/või paberist rühmapakend peab sisaldama vähemalt 80 % ringlussevõetud materjali.

Ülejäänud (100 % miinus ringlussevõetud materjali sisaldus protsentides) papil ja/või paberil, mida kasutatakse müügi- ja rühmapakendites, peab olema kehtiv säästva metsamajanduse sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu. Säästva metsamajandamise sertifikaate väljastavad sertifitseerimisasutused peavad olema selle sertifitseerimissüsteemi raames akrediteeritud/tunnustatud.

b)   Plastist pakend

| — | Kuni 31. detsembrini 2026 peab plastist müügipakend sisaldama vähemalt 20 % ringlussevõetud materjali. |
| --- | --- |

—

Kuni 31. detsembrini 2026 peab plastist müügipakend sisaldama vähemalt 20 % ringlussevõetud materjali.

| — | Alates 1. jaanuarist 2027 peab plastist müügipakend sisaldama vähemalt 35 % ringlussevõetud materjali. |
| --- | --- |

—

Alates 1. jaanuarist 2027 peab plastist müügipakend sisaldama vähemalt 35 % ringlussevõetud materjali.

c)   Ringlussevõetavus

Müügipakendist (kas papp ja/või paber või plast) ja rühmapakendist (papp ja/või paber) peab vähemalt 95 massiprotsenti olema ringlussevõetav, samas kui ülejäänud 5 % ei tohi pakendi ringlussevõttu takistada.

d)   Lisanõuded

| — | Komposiitpakend (müügi- ja rühmapakend), plastide segud ning papi ja/või paberi katmine plasti või metalliga ei ole lubatud. |
| --- | --- |

—

Komposiitpakend (müügi- ja rühmapakend), plastide segud ning papi ja/või paberi katmine plasti või metalliga ei ole lubatud.

| — | Müügipakendile märgitakse müügi- ja rühmapakendi ringlussevõetud materjali sisaldus ning ringlussevõetavus. |
| --- | --- |

—

Müügipakendile märgitakse müügi- ja rühmapakendi ringlussevõetud materjali sisaldus ning ringlussevõetavus.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab 1) allkirjastatud vastavuskinnituse, milles vajaduse korral täpsustatakse ringlussevõetud materjali protsendiline sisaldus müügi- ja rühmapakendis; 2) vastavuskinnituse, milles on täpsustatud müügi- ja rühmapakendite ringlussevõetavus, ning 3) müügipakendi suure eraldusteravusega foto, millel on selgelt nähtav teave müügi- ja rühmapakendite ringlussevõetud materjali sisalduse ja ringlussevõetavuse kohta.

Pädevad asutused kontrollivad vastavuskinnitust, milles täpsustatakse ringlussevõetud plasti protsendiline sisaldus müügipakendites, uuesti pärast 1. jaanuari 2027.

Taotleja esitab auditeeritud raamatupidamisdokumendid, mis tõendavad, et ülejäänud (100 % miinus ringlussevõetud materjali sisaldus protsentides) papp ja/või paber, mida kasutatakse müügi- ja rühmapakendites, on kehtiva FSC, PEFC või samaväärse süsteemi kohaselt määratletud sertifitseeritud materjalina. Need auditeeritud raamatupidamisdokumendid peavad kehtima kogu ELi ökomärgise loa kehtivusaja jooksul. Pädevad asutused kontrollivad raamatupidamisdokumente uuesti kaksteist kuud pärast ELi ökomärgise loa andmist.

Ringlussevõetud materjali sisaldust kontrollitakse vastavalt standardile EN 45557 või ISO 14021 ning ringlussevõetavust kontrollitakse vastavalt standardile EN 13430 või ISO 18604.

Ringlussevõetud plasti sisaldus pakendis peab vastama sellistele järelevalveahela standarditele nagu ISO 22095 või EN 15343. Samaväärseid meetodeid võib aktsepteerida, kui kolmas isik peab neid samaväärseks, ning neile lisatakse üksikasjalikud selgitused selle nõude täitmise kohta ja sellega seotud tõendavad dokumendid. Esitatakse arved, mis tõendavad ringlussevõetud materjali ostmist.

Lisaks kontrollitakse pakendite ringlussevõetavust (ringlussevõtuks kättesaadavus ja ringlussevõtuga sobivus) standardsete katsemeetodite abil. Papist ja/või paberist pakendite ringlussevõetavust hinnatakse taaskiustatavuse katsetega ning sel juhul tõendab taotleja papp- ja/või paberpakendite taaskiustatavust, kasutades PTS-meetodi PTS-RH 021 kohaselt koostatud katseprotokollis või aruannetes esitatud tulemusi, ATICELCA 501 hindamissüsteemi või samaväärseid standardmeetodeid, mida pädev asutus aktsepteerib samaväärse teadusliku kvaliteediga andmete allikana. Plastpakendite korral aktsepteeritakse sertifitseerimist eraldamise või kontrollitud segamise süsteemi (nagu RecyClass) raames sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimisena. Samaväärseid katsemeetodeid võib aktsepteerida, kui kolmas isik peab neid samaväärseks.

9. kriteerium.   Juhised toote ja pakendi kasutamise ja kõrvaldamise kohta

Lõpptoote kasutusjuhend tehakse kättesaadavaks pakendil või trükitud ja/või digitaalsel teabelehel.

Müügipakendil on juhised müügipakendi, rühmapakendi (kui see on olemas), eraldatavate osade ja kasutatud toote kõrvaldamise kohta. Müügipakendil on kirjas või visuaalsete sümbolite abil näidatud teave,

| — | et müügipakendit, rühmapakendit (kui see on olemas), eraldatavaid osi ja kasutatud toodet ei tohi tualetipotist alla lasta, ning |
| --- | --- |

—

et müügipakendit, rühmapakendit (kui see on olemas), eraldatavaid osi ja kasutatud toodet ei tohi tualetipotist alla lasta, ning

| — | kuidas nõuetekohaselt kõrvaldada müügipakend, rühmapakend (kui see on olemas), eraldatavad osad ja kasutatud toode. |
| --- | --- |

—

kuidas nõuetekohaselt kõrvaldada müügipakend, rühmapakend (kui see on olemas), eraldatavad osad ja kasutatud toode.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab suure eraldusteravusega foto toote kasutusjuhendist.

Taotleja esitab müügipakendi suure eraldusteravusega foto, millel on selgelt nähtav teave kõrvaldamise kohta.

10. kriteerium.   Kasutuskõlblikkus ja toote kvaliteet

Lõpptoote tõhusus ja kvaliteet peavad olema rahuldavad ja vähemalt samaväärsed juba turule lastud toodete omadega.

Toote kasutuskõlblikkust kontrollitakse tabelis 10 esitatud omaduste ja näitajate osas. Kui on kindlaks määratud toimivuslävendid, siis peavad näitajad nendele vastama.

Tabel 10

Omadused ja näitajad, mis iseloomustavad kontrollitava toote kasutuskõlblikkust

| Omadus | Nõutav praktiline katsetamine (toimivuslävend) |
| --- | --- |
| Imikumähkmed | Hügieenisidemed | Tampoonid | Rinnapadjad |
| Katsetamine kasutusajal | U1. Imavus ja lekkekaitse  (26) | Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul) |
| U2 Naha kuivus | Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul) | Ei kohaldata | Imikumähkmed ja naiste hügieenisidemed |
| U3 Sobivus ja mugavus | Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul) |
| U4 Üldine toimivus | Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul) |
| Tehnilised katsed | T1 Imavus ja lekkekaitse  (26) | Imamiskiirus ja imatud vedelikuhulk enne lekkimist | Syngina meetod | Imikumähkmed ja naiste hügieenisidemed |
| T2 Naha kuivus  (26) | TEWLi meetod, korduvniisutamise meetod või korneomeetriline meetod | Ei kohaldata | Imikumähkmed ja naiste hügieenisidemed |

Omadus

Nõutav praktiline katsetamine (toimivuslävend)

Imikumähkmed

Hügieenisidemed

Tampoonid

Rinnapadjad

Katsetamine kasutusajal

U1. Imavus ja lekkekaitse  (26)

Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul)

U2 Naha kuivus

Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul)

Ei kohaldata

Imikumähkmed ja naiste hügieenisidemed

U3 Sobivus ja mugavus

Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul)

U4 Üldine toimivus

Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul)

Tehnilised katsed

T1 Imavus ja lekkekaitse  (26)

Imamiskiirus ja imatud vedelikuhulk enne lekkimist

Syngina meetod

Imikumähkmed ja naiste hügieenisidemed

T2 Naha kuivus  (26)

TEWLi meetod, korduvniisutamise meetod või korneomeetriline meetod

Ei kohaldata

Imikumähkmed ja naiste hügieenisidemed

Hindamine ja kontroll

Kasutusaegsete ja tehniliste katsete kohta tuleb esitada katseprotokoll. Katseprotokollis kirjeldatakse vähemalt katsemeetodeid, katse tulemusi ja kasutatud andmeid. Katsed tuleb teha kvaliteedijuhtimissüsteemide rakendamiseks sertifitseeritud laborites.

Katsed tuleb teha kõigi konkreetset tüüpi ja mõõtu toodetega, millele taotletakse ELi ökomärgist. Kui on võimalik tõendada, et tooted toimivad ühtemoodi, piisab siiski, kui katsed tehakse ainult ühe suurusega tootega või eri suurusega toodete esindava valimiga iga tootemudeli kohta.

Erilist tähelepanu tuleb pöörata toodete valimi koostamisele, toodete kohaletoimetamisele ja hoiustamisele, et tagada tulemuste reprodutseeritavust. Ei ole soovitav toodetelt tunnuseid eemaldada ega neid neutraalsesse pakendisse ümber pakendada, sest sellega võidakse muuta toote kasutusomadusi ja/või pakendit, v.a juhul, kui sellise muutmise saab välistada.

Katseandmed tuleb teha kättesaadavaks pädevale asutusele konfidentsiaalsuse järgimise tingimustel. Katsetulemused tuleb esitada selgelt ning selles keeles, sellistes ühikutes ja selliste tähistega, mis on andmete kasutajale arusaadavad. Esitada tuleb järgmised elemendid: katsete koht ja kuupäev; kriteeriumid, mille järgi katsetatud tooted valiti ja valitud toodete esindavus; katsetatud omadused ja vajaduse korral põhjused, miks mõnda omadust ei katsetatud; kasutatud katsemeetodid ja nende võimalikud piirangud. Tuleb esitada selged juhised katsetulemuste kasutamise kohta.

Täiendavad suunised tarbijakatsete kohta:

| — | Valimi koostamine, katse kavandamine, tarbijate kaasamine ja katsetulemuste tõlgendamine peavad vastama standardsetele statistilistele meetoditele (AFNOR Q 34–019, ASTM E1958-07e1 või nendega samaväärsed). |
| --- | --- |

—

Valimi koostamine, katse kavandamine, tarbijate kaasamine ja katsetulemuste tõlgendamine peavad vastama standardsetele statistilistele meetoditele (AFNOR Q 34–019, ASTM E1958-07e1 või nendega samaväärsed).

| — | Iga toodet tuleb hinnata küsimustiku alusel. Katse peab kestma vähemalt 72 tundi, võimaluse korral kogu nädala, ning katse tuleb teha toote tavalistes kasutustingimustes. |
| --- | --- |

—

Iga toodet tuleb hinnata küsimustiku alusel. Katse peab kestma vähemalt 72 tundi, võimaluse korral kogu nädala, ning katse tuleb teha toote tavalistes kasutustingimustes.

| — | Soovitatav katsetajate arv peab olema vähemalt 30 (olgu toode konkreetselt ette nähtud ühe soo jaoks või mitte). Kõik katsetajad peavad olema isikud, kes vastavat tüüpi ja vastava suurusega tooteid jooksvalt kasutavad. |
| --- | --- |

—

Soovitatav katsetajate arv peab olema vähemalt 30 (olgu toode konkreetselt ette nähtud ühe soo jaoks või mitte). Kõik katsetajad peavad olema isikud, kes vastavat tüüpi ja vastava suurusega tooteid jooksvalt kasutavad.

| — | Kui toode ei ole konkreetselt ette nähtud teatava soo esindajatele, tuleb valida katsetajateks võrdne arv mõlema soo esindajaid. |
| --- | --- |

—

Kui toode ei ole konkreetselt ette nähtud teatava soo esindajatele, tuleb valida katsetajateks võrdne arv mõlema soo esindajaid.

| — | Katses peab osalema eri tarbijarühmade esindajaid võrdeliselt nende arvuga turul. Katses osalejate vanus, riik ja sugu tuleb selgelt märkida. |
| --- | --- |

—

Katses peab osalema eri tarbijarühmade esindajaid võrdeliselt nende arvuga turul. Katses osalejate vanus, riik ja sugu tuleb selgelt märkida.

| — | Katses ei tohi osaleda haiged ega kroonilise nahahaigusega inimesed. Kui katses osaleja haigestub tarbijakatse ajal, tuleb see märkida küsimustikku ja selliseid vastuseid ei võeta hindamisel arvesse. |
| --- | --- |

—

Katses ei tohi osaleda haiged ega kroonilise nahahaigusega inimesed. Kui katses osaleja haigestub tarbijakatse ajal, tuleb see märkida küsimustikku ja selliseid vastuseid ei võeta hindamisel arvesse.

| — | Kõikides kasutusaegsetes katsetes (imavus ja lekkekaitse, naha kuivus, sobivus ja mugavus ning üldine toimivus) peab 80 % toodet katsetanud tarbijatest hindama selle toimivuse rahuldavaks (kvantitatiivsel skaalal 1–100 on tarbija määratud hinnang üle 60). Teise võimalusena peab 80 % toodet katsetavatest tarbijatest hindama toote heaks või väga heaks (järgneva viie kvalitatiivse hinnangu hulgast: väga halb, halb, keskmine, hea, väga hea). |
| --- | --- |

—

Kõikides kasutusaegsetes katsetes (imavus ja lekkekaitse, naha kuivus, sobivus ja mugavus ning üldine toimivus) peab 80 % toodet katsetanud tarbijatest hindama selle toimivuse rahuldavaks (kvantitatiivsel skaalal 1–100 on tarbija määratud hinnang üle 60). Teise võimalusena peab 80 % toodet katsetavatest tarbijatest hindama toote heaks või väga heaks (järgneva viie kvalitatiivse hinnangu hulgast: väga halb, halb, keskmine, hea, väga hea).

| — | Pärast tarbijakatse lõppemist hinnatakse tulemusi statistiliselt. |
| --- | --- |

—

Pärast tarbijakatse lõppemist hinnatakse tulemusi statistiliselt.

| — | Märkida tuleb sellised välised mõjurid nagu kaubamärk, turuosa ja reklaam, millel võib olla mõju toodete toimivuse tajumisele. |
| --- | --- |

—

Märkida tuleb sellised välised mõjurid nagu kaubamärk, turuosa ja reklaam, millel võib olla mõju toodete toimivuse tajumisele.

Lisanõuded tehniliste katsete kohta:

| — | Katsemeetodid peavad võimalikult suurel määral põhinema toote seisukohast asjakohastel, reprodutseeritavatel ja usaldusväärsetel meetoditel. |
| --- | --- |

—

Katsemeetodid peavad võimalikult suurel määral põhinema toote seisukohast asjakohastel, reprodutseeritavatel ja usaldusväärsetel meetoditel.

| — | Katsetada tuleb vähemalt viit tootenäidist. Esitada tuleb keskmised näitajad koos standardhälbega. |
| --- | --- |

—

Katsetada tuleb vähemalt viit tootenäidist. Esitada tuleb keskmised näitajad koos standardhälbega.

| — | Rinnapatjade puhul on soovitatavad tehnilised katsed samad mis imikumähkmete ja naiste hügieenisidemete puhul. |
| --- | --- |

—

Rinnapatjade puhul on soovitatavad tehnilised katsed samad mis imikumähkmete ja naiste hügieenisidemete puhul.

Toote massi, mõõtmeid ja kujunduselemente kirjeldatakse ja esitatakse vastavalt teabele, mis on esitatud taotluse üldises hindamis- ja kontrollidokumendis.

11. kriteerium.   Ettevõtja sotsiaalne vastutus seoses töösuhete alaste küsimustega

Selle kriteeriumiga kehtestatakse nõuded, mida kohaldatakse imava hügieenitoote lõpliku koostamiskoha suhtes.

Võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset kinnitust rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, (27) ÜRO üleilmset kokkulepet Global Compact (2. sammas), (28) ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (29) ning OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, (30) laseb taotleja kolmandal isikul teha kohapealsele auditile tugineva kontrolli, et toote lõplikus koostamiskohas on järgitud eelnimetatud rahvusvaheliste tekstide ja allpool loetletud täiendavate sätete kohaldatavaid põhimõtteid.

ILO põhikonventsioonid:

| i) | laste töö:






  — | vanuse alammäära konventsioon, 1973 (nr 138); |
| --- | --- | --- |

i)

laste töö:

—

vanuse alammäära konventsioon, 1973 (nr 138);

| — | lapsele sobimatu töö konventsioon, 1999 (nr 182); |
| --- | --- |

—

lapsele sobimatu töö konventsioon, 1999 (nr 182);

| ii) | sunniviisiline ja kohustuslik töö:






  — | sunniviisilise töö konventsioon, 1930 (nr 29) ja sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll; |
| --- | --- | --- |

ii)

sunniviisiline ja kohustuslik töö:

—

sunniviisilise töö konventsioon, 1930 (nr 29) ja sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll;

| — | sunniviisilise töö kaotamise konventsioon, 1957 (nr 105); |
| --- | --- |

—

sunniviisilise töö kaotamise konventsioon, 1957 (nr 105);

| iii) | ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus:






  — | ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, 1948 (nr 87); |
| --- | --- | --- |

iii)

ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus:

—

ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, 1948 (nr 87);

| — | organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsioon, 1949 (nr 98); |
| --- | --- |

—

organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsioon, 1949 (nr 98);

| iv) | diskrimineerimine:






  — | võrdse töötasu konventsioon, 1951 (nr 100); |
| --- | --- | --- |

iv)

diskrimineerimine:

—

võrdse töötasu konventsioon, 1951 (nr 100);

| — | tööhõives ja töökohtadel diskrimineerimise vastane konventsioon, 1958 (nr 111). |
| --- | --- |

—

tööhõives ja töökohtadel diskrimineerimise vastane konventsioon, 1958 (nr 111).

Täiendavad sätted:

| v) | tööaeg:






  — | ILO tööstusettevõtete tööaja konventsioon, 1919 (nr 1); |
| --- | --- | --- |

v)

tööaeg:

—

ILO tööstusettevõtete tööaja konventsioon, 1919 (nr 1);

| — | ILO tööstusettevõtete iganädalase puhkeaja konventsioon, 1921 (nr 14); |
| --- | --- |

—

ILO tööstusettevõtete iganädalase puhkeaja konventsioon, 1921 (nr 14);

| vi) | tasustamine:






  — | ILO miinimumpalga kindlaksmääramise konventsioon, 1970 (nr 131); |
| --- | --- | --- |

vi)

tasustamine:

—

ILO miinimumpalga kindlaksmääramise konventsioon, 1970 (nr 131);

| — | ILO tasustatud puhkuse konventsioon (muudetud), 1970 (nr 132); |
| --- | --- |

—

ILO tasustatud puhkuse konventsioon (muudetud), 1970 (nr 132);

| — | äraelamist võimaldav töötasu: taotleja tagab, et tavapärase (kuni 48-tunnise) töönädala eest makstav palk (v.a maksud, preemiad, päevarahad ja ületunnitasud) on piisav töötaja ja neljaliikmelise pere põhivajaduste (eluase, energia, toit, rõivad, tervishoid, haridus, joogivesi, lastehoid ja transport) rahuldamiseks ning osa sellest jääb vabaks kasutamiseks. Rakendamist auditeeritakse lähtudes SA8000 (31) suunistest tasustamise kohta; |
| --- | --- |

—

äraelamist võimaldav töötasu: taotleja tagab, et tavapärase (kuni 48-tunnise) töönädala eest makstav palk (v.a maksud, preemiad, päevarahad ja ületunnitasud) on piisav töötaja ja neljaliikmelise pere põhivajaduste (eluase, energia, toit, rõivad, tervishoid, haridus, joogivesi, lastehoid ja transport) rahuldamiseks ning osa sellest jääb vabaks kasutamiseks. Rakendamist auditeeritakse lähtudes SA8000 (31) suunistest tasustamise kohta;

| vii) | töötervishoid ja tööohutus:






  — | ILO konventsioon, mis käsitleb kemikaalide kasutamise ohutust töökohal, 1981 (nr 170); |
| --- | --- | --- |

vii)

töötervishoid ja tööohutus:

—

ILO konventsioon, mis käsitleb kemikaalide kasutamise ohutust töökohal, 1981 (nr 170);

| — | ILO töötervishoiu ja -ohutuse konventsioon, 1990 (nr 155); |
| --- | --- |

—

ILO töötervishoiu ja -ohutuse konventsioon, 1990 (nr 155);

| — | ILO töökeskkonna (õhusaaste, müra ja vibratsioon) konventsioon, 1977 (nr 148); |
| --- | --- |

—

ILO töökeskkonna (õhusaaste, müra ja vibratsioon) konventsioon, 1977 (nr 148);

| viii) | sotsiaalkaitse ja kaasamine:






  — | ILO meditsiiniabi ja haigushüvitiste konventsioon, 1969 (nr 130); |
| --- | --- | --- |

viii)

sotsiaalkaitse ja kaasamine:

—

ILO meditsiiniabi ja haigushüvitiste konventsioon, 1969 (nr 130);

| — | ILO sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite konventsioon, 1952 (nr 102); |
| --- | --- |

—

ILO sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite konventsioon, 1952 (nr 102);

| — | ILO tööõnnetustes saadud vigastuste hüvitamise konventsioon, 1964 (nr 121); |
| --- | --- |

—

ILO tööõnnetustes saadud vigastuste hüvitamise konventsioon, 1964 (nr 121);

| — | ILO võrdse kohtlemise (õnnetushüvitiste) konventsioon, 1925 (nr 19); |
| --- | --- |

—

ILO võrdse kohtlemise (õnnetushüvitiste) konventsioon, 1925 (nr 19);

| — | ILO emaduse kaitse konventsioon, 2000 (nr 183); |
| --- | --- |

—

ILO emaduse kaitse konventsioon, 2000 (nr 183);

| ix) | õiglane töölt vabastamine:






  — | ILO 1982. aasta konventsioon töösuhte lõpetamise kohta (nr 158). |
| --- | --- | --- |

ix)

õiglane töölt vabastamine:

—

ILO 1982. aasta konventsioon töösuhte lõpetamise kohta (nr 158).

Kohtades, kus ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigus on seadusega piiratud, ei tohi ettevõtja keelata töötajatel luua alternatiivseid mehhanisme, kuidas oma muredest rääkida ning oma töö- ja värbamistingimustega seotud õigusi kaitsta. Samuti peab ettevõtja tunnustama töötajate õiguspäraseid ühinguid, millega ta saab pidada dialoogi töökohta puudutavates küsimustes.

Audit hõlmab konsulteerimist tegevuskohta ümbritsevates kohalikes piirkondades tegutsevate, väliste, valdkonnast sõltumatute sidusrühmadega (sh ametiühingute, kogukondlike organisatsioonide, vabaühenduste ja tööhõivespetsialistidega). Asjalik konsulteerimine peab toimuma vähemalt kahe allrühma kahe sidusrühmaga. Kohtades, kus siseriiklik õigus ei suuda tagada ettevõtja sotsiaalse vastutuse vastavust eespool nimetatud rahvusvahelistele konventsioonidele, hõlmab auditeerimisprotsess kolmanda isiku kohapealseid auditeid, mis koosnevad valdkonna sõltumatute hindajate etteteatamata kohapealsetest kontrollidest.

ELi ökomärgise loa kehtivusaja jooksul avaldab taotleja auditite koondtulemused ja peamised järeldused (sealhulgas üksikasjad a) töötajate õiguste ja töötervishoiu standardi rikkumiste arvu ja tõsiduse kohta; b) parandusstrateegia kohta, mille puhul parandamine hõlmab ennetamist vastavalt ÜRO juhtpõhimõtete kontseptsioonile; c) sidusrühmadega konsulteerimisel leitud püsivate rikkumiste algpõhjuste hindamise kohta – kellega konsulteeriti, milliseid küsimusi tõstatati, kuidas see mõjutas parandusmeetmete kava, et esitada huvitatud tarbijatele tõendeid oma tegevuse kohta.

Hindamine ja kontroll

Selleks et tõendada nõuetele vastavust, esitab taotleja koopiad oma uusimast tegevusjuhendist, mis peab olema kooskõlas eelnimetatud sätetega, ning seda tõendavate auditiaruannete koopiad iga sellise mudeli lõppkoostetehase kohta, millele ökomärgist taotletakse, ning lisab neile lingi veebilehele, kus saab tutvuda tulemuste ja tähelepanekutega.

Kolmanda isiku tehtavaid kohapealseid auditeid peavad tegema kas audiitorid, kes on kvalifitseeritud hindama tootmiskohtade vastavust sotsiaalsetele standarditele või tegevusjuhenditele või avalik-õigusliku asutuse määratud tööinspektor(id), kui tegemist on riigiga, kes on ratifitseerinud ILO 1947. aasta konventsiooni töötingimuste järelevalve kohta (nr 81) ja kus ILO andmetel on toimiv riiklik töötingimuste järelevalve süsteem, (32) mis hõlmab eespool nimetatud valdkondi (33).

Aktsepteeritakse kehtivaid tõendeid, mis on välja antud loetletud ILO põhikonventsioonide põhimõtete järgimist ning tööaega, töötasu, tervist, ohutust ja väliste sidusrühmadega konsulteerimist käsitlevate lisasätete täitmist kontrollivate kolmandate isikute süsteemide raames või kontrollimenetluste tulemusena. Need tõendid ei tohi taotluse esitamise kuupäeval olla vanemad kui 12 kuud.

12. kriteerium.   ELi ökomärgisel esitatav teave

ELi ökomärgise logo võib esitada toote müügipakendil. Kui kasutatakse vabatahtlikku tekstiväljaga märgist, peab see sisaldama kolme järgmist märget:

| — | „Kavandatud keskkonnamõju vähendama“; |
| --- | --- |

—

„Kavandatud keskkonnamõju vähendama“;

| — | „Vastab ohtlike ainete rangetele nõuetele“; |
| --- | --- |

—

„Vastab ohtlike ainete rangetele nõuetele“;

| — | „Tõendatud toimivus“. |
| --- | --- |

—

„Tõendatud toimivus“.

Taotleja järgib ELi ökomärgise logo kasutamise juhiseid, mis on esitatud aadressil

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf.

Hindamine ja kontroll

Taotleja esitab sellele nõudele vastavuse kinnituse ja toote müügipakendi suure eraldusteravusega foto, millel on selgelt nähtav märgis, registreerimis-/loanumber ning (kui see on asjakohane) märgisega koos esitada lubatud laused.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(6)  Arvutamisel on kasutatud fosfori netoheidet. Koguheitest võib lahutada puidutoormes ja vees loomulikult leiduva fosfori. Lubatud on vähendused kuni 0,010 kg/ADt.

(7)  Suurem väärtus viitab vabrikutele, kus kasutatakse suurema fosforisisaldusega piirkondadest pärit eukalüpti ja USA lõunapoolseid männiliike, ning seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2026. Alates 1. jaanuarist 2027 kohaldatakse piirnormi 0,03 kg P/ADt ka nende vabrikute suhtes, milles kasutatakse suurema fosforisisaldusega piirkondadest pärit eukalüpti ja USA lõunapoolseid männiliike.

(8)  Koostootmiseta vabrikute puhul peab (peavad) tooraineks olevad tselluloosimass(id) vastama koostootmisvabrikute kohta esitatud väärtustele, millele tuleb lisada muundamisprotsessist tulenevad heitkogused.

(9)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/2066, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ kohast kasvuhoonegaaside heite seiret ja aruandlust ning millega muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 601/2012, C/2018/8588 (ELT L 334, 31.12.2018, lk 1).

(10)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/331, millega määratakse kindlaks üleliidulised üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil (ELT L 59, 27.2.2019, lk 8).

(11)  Koostootmiseta vabrikute puhul peab (peavad) tooraineks olevad tselluloosimass(id) vastama koostootmisvabrikute kohta esitatud väärtustele, millele tuleb lisada muundamisprotsessist tulenevad heitkogused.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

(13)  Koostootmiseta vabrikute puhul peab (peavad) toorainemass(id) vastama koostootmisvabrikute kohta esitatud väärtustele, millele tuleb lisada muundamisprotsessis kasutatud energia.

(14)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007, PE/62/2017/REV/1 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).

(16)  
  National Organic Program, A Rule by the Agricultural Marketing Service (Riiklik mahepõllumajanduse programm, põllumajanduse turundusteenistuse eeskiri), 12.21.2000, 65 FR 80547.

(17)  Kooskõlas Euroopa Komisjoni teatisega biopõhiseid, biolagunevaid ja kompostitavaid plaste käsitleva EL-i poliitikaraamistiku kohta. Kättesaadav aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0682&qid=1680246180511.

(18)  Uusimad meetodid on komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse välja töötatud raamistik, mida nimetatakse plasti olelusringi hindamise meetodiks (Plastics LCA method) ja mis on kättesaadav aadressil https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC125046, või komisjoni 8. detsembri 2022. aasta soovitus, millega kehtestatakse ohutuks ja kestlikuks kavandatud kemikaalide ja materjalide Euroopa hindamisraamistik, mis on kättesaadav aadressil https://research-and-innovation.ec.europa.eu/system/files/2022-12/Commission%20recommendation%20-%20establishing%20a%20European%20assessment%20framework%20for%20safe%20and%20sustainable%20by%20design.PDF.

(19)  Kooskõlas biopõhise tooraine hankimise kestlikkusnõuetega, mis tulenevad läbivaadatud taastuvenergia direktiivist (kolmas taastuvenergia direktiiv). Sertifitseerimissüsteemid, mida Euroopa Komisjon on ametlikult tunnustanud, on kättesaadavad aadressil https://ec.europa.eu/energy/topics/renewable-energy/biofuels/voluntary-schemes_en.

(20)  Praegu kättesaadavaid meetodeid on selgitatud eespool.

(21)  Euroopa Nõukogu ministrite komitee resolutsioon AP(89)1 värvainete kasutamise kohta toiduga kokkupuutuvates plastmaterjalides. Kättesaadav aadressil https://rm.coe.int/16804f8648.

(22)  https://www.bfr.bund.de/cm/349/IX-Colorants-for-Plastics-and-other-Polymers-Used-in-Commodities.pdf.

(23)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/fr/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang2-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annexe_2.pdf.

(24)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/en/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang10-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annex-10-ordinance-fdha-materials-and-articles-intended-to-come-into-contact-with-food-stuffs.pdf.

(25)  https://www.dssmith.com/contentassets/1bbf9877253f458aa0eed26b76f2d705/360-english.pdf.

(26)  Seda nõuet ei kohaldata selliste pesukaitsete suhtes, mille otstarve on kaitsta naiste aluspesu (väikesed pesukaitsed).

(27)  ILO NORMLEX (http://www.ilo.org/dyn/normlex/en) ja toetavad suunised.

(28)  ÜRO algatus Global Compact (2. sammas), https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/participants/141550.

(29)  Äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, https://www.unglobalcompact.org/library/2.

(30)  OECD suunised hargmaistele ettevõtetele, https://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf.

(31)  Social Accountability International, Social Accountability 8000 International Standard, http://www.sa-intl.org.

(32)  Vt joonealune märkus 21.

(33)  Vt joonealune märkus 21.

---

II LISA

Korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele ELi ökomärgise andmise kriteeriumid

ELi ökomärgise kriteeriumid on ette nähtud turu parima keskkonnatoimega korduskasutatavatele menstruatsioonianumatele. Need kriteeriumid on seotud nende toodete olelusringi olulisima keskkonnamõjuga ja edendavad ringmajandust.

Hindamis- ja kontrollinõuded

Selleks, et konkreetsele tootele antaks ELi ökomärgis, peab toode vastama kõigile nõuetele. Taotleja esitab kirjaliku kinnituse selle kohta, et kõik kriteeriumid on täidetud.

Iga kriteeriumi puhul on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotlejalt nõutakse kõnealustele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks kinnituste, dokumentide, analüüside, katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad need pärineda vastavalt vajadusele taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt.

Pädevad asutused aktsepteerivad eelistatavalt kinnitusi, mille on välja andnud asjakohase ühtlustatud standardi kohaselt akrediteeritud katse- ja kalibreerimislaborid, ning kontrollimist, mille on teinud asjakohase ühtlustatud standardi kohaselt akrediteeritud asutused, kes kontrollivad tooteid, protsesse ja teenuseid.

Vajaduse korral võib kasutada ka kriteeriumides esitamata katsemeetodeid, kui taotlust hindav pädev asutus aktsepteerib nende samaväärsust.

Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda tõendavaid dokumente ja teha sõltumatut kontrolli.

ELi ökomärgise saanud toodetega seotud tarnijate ja tootmiskohtade muutumisest tuleb teavitada pädevaid asutusi ning seejuures tuleb lisada teave, mis võimaldab kontrollida jätkuvat kriteeriumidele vastavust.

Eeltingimusena peab toode vastama kõigile selles riigis või nendes riikides kohaldatavatele õiguslikele nõuetele, kus toode kavatsetakse turule lasta. Taotleja kinnitab toote vastavust sellele nõudele.

Koos ELi ökomärgise taotlusega esitatakse järgmine teave:

| a) | toote kirjeldus koos üksikute tooteühikute massi ja toote kogumassiga; |
| --- | --- |

a)

toote kirjeldus koos üksikute tooteühikute massi ja toote kogumassiga;

| b) | müügipakendi kirjeldus ja vajaduse korral selle kogumass; |
| --- | --- |

b)

müügipakendi kirjeldus ja vajaduse korral selle kogumass;

| c) | rühmapakendi kirjeldus ja vajaduse korral selle kogumass; |
| --- | --- |

c)

rühmapakendi kirjeldus ja vajaduse korral selle kogumass;

| d) | eraldatavate osade kirjeldus koos iga osa massiga; |
| --- | --- |

d)

eraldatavate osade kirjeldus koos iga osa massiga;

| e) | tootes kasutatud koostisosad, materjalid ja kõik tootes kasutatud ained, nende massid ning alati kui see on asjakohane, vastavad CASi numbrid. |
| --- | --- |

e)

tootes kasutatud koostisosad, materjalid ja kõik tootes kasutatud ained, nende massid ning alati kui see on asjakohane, vastavad CASi numbrid.

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „lisaained“ – ained, mis lisatakse koostisosale, materjalile või lõpptootele, et parandada või säilitada selle teatud omadusi; |
| --- | --- |

1)

„lisaained“ – ained, mis lisatakse koostisosale, materjalile või lõpptootele, et parandada või säilitada selle teatud omadusi;

| 2) | „komposiitpakend“ – pakendiühik, mis on tehtud kahest või enamast eri materjalist, välja arvatud siltide, sulgurite ja tihendite materjal, kusjuures neid pakendimaterjale ei saa käsitsi eraldada ja seega moodustavad nad ühtse terviku; |
| --- | --- |

2)

„komposiitpakend“ – pakendiühik, mis on tehtud kahest või enamast eri materjalist, välja arvatud siltide, sulgurite ja tihendite materjal, kusjuures neid pakendimaterjale ei saa käsitsi eraldada ja seega moodustavad nad ühtse terviku;

| 3) | „rühmapakend“ (ka „teisene pakend“) – pakend, mis on ette nähtud teatud hulga kaubaüksuste rühmitamiseks müügikohas, sõltumata sellest, kas see müüakse koos kaubaüksusega lõppkasutajale või kasutatakse seda vaid riiulite täitmiseks müügikohas või ladustamis- või turustusüksuse loomiseks, kusjuures selle eemaldamine tootelt ei mõjuta toote omadusi; |
| --- | --- |

3)

„rühmapakend“ (ka „teisene pakend“) – pakend, mis on ette nähtud teatud hulga kaubaüksuste rühmitamiseks müügikohas, sõltumata sellest, kas see müüakse koos kaubaüksusega lõppkasutajale või kasutatakse seda vaid riiulite täitmiseks müügikohas või ladustamis- või turustusüksuse loomiseks, kusjuures selle eemaldamine tootelt ei mõjuta toote omadusi;

| 4) | „lisandid“ – tootmisel, sh tooraine tootmisel tekkivad jääk reo- ja saasteained jms, mille jääksisaldus tooraines/koostisaines ja/või keemiatootes (mida kasutatakse lõpptootes või selle ükskõik millises koostisosas) on alla 100 ppm (0,0100 massiprotsenti, 100 mg/kg); |
| --- | --- |

4)

„lisandid“ – tootmisel, sh tooraine tootmisel tekkivad jääk reo- ja saasteained jms, mille jääksisaldus tooraines/koostisaines ja/või keemiatootes (mida kasutatakse lõpptootes või selle ükskõik millises koostisosas) on alla 100 ppm (0,0100 massiprotsenti, 100 mg/kg);

| 5) | „koostisained“ – kõik keemiatootes (mida kasutatakse lõpptootes või selle ükskõik millises koostisosas) sisalduvad ained, sealhulgas tooraines sisalduvad lisaained (nt säilitusained ja stabilisaatorid). Koostisainetena käsitatakse ka selliseid aineid, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest stabiliseeritud tootmistingimustes (nt formaldehüüd ja arüülamiin); |
| --- | --- |

5)

„koostisained“ – kõik keemiatootes (mida kasutatakse lõpptootes või selle ükskõik millises koostisosas) sisalduvad ained, sealhulgas tooraines sisalduvad lisaained (nt säilitusained ja stabilisaatorid). Koostisainetena käsitatakse ka selliseid aineid, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest stabiliseeritud tootmistingimustes (nt formaldehüüd ja arüülamiin);

| 6) | „pakend“ – mis tahes materjalist esemed, mis on ette nähtud toodete mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks või esitlemiseks ning mida saab funktsiooni, materjali ja kujunduse põhjal jagada erinevateks pakendivormideks, sealhulgas:






  a) | esemed, mis on vajalikud toote mahutamiseks, toetamiseks või säilitamiseks kogu selle kasutusea jooksul, kuid ei ole toote lahutamatud osad, ja mille kasutamine, tarbimine või kõrvaldamine on ette nähtud koos tootega; |
| --- | --- | --- |

6)

„pakend“ – mis tahes materjalist esemed, mis on ette nähtud toodete mahutamiseks, kaitsmiseks, käsitsemiseks, kättetoimetamiseks või esitlemiseks ning mida saab funktsiooni, materjali ja kujunduse põhjal jagada erinevateks pakendivormideks, sealhulgas:

a)

esemed, mis on vajalikud toote mahutamiseks, toetamiseks või säilitamiseks kogu selle kasutusea jooksul, kuid ei ole toote lahutamatud osad, ja mille kasutamine, tarbimine või kõrvaldamine on ette nähtud koos tootega;

| b) | punktis a osutatud eseme koostisosad ja lisaelemendid, mis on selle esemega lahutamatult seotud; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud eseme koostisosad ja lisaelemendid, mis on selle esemega lahutamatult seotud;

| c) | punktis a osutatud eseme lisaelemendid, mis ripuvad vahetult toote küljes või on sinna kinnitatud ning täidavad pakendifunktsiooni, kuid ei ole toote lahutamatud osad, ja mille kasutamine, tarbimine või kõrvaldamine on ette nähtud koos tootega; jms; |
| --- | --- |

c)

punktis a osutatud eseme lisaelemendid, mis ripuvad vahetult toote küljes või on sinna kinnitatud ning täidavad pakendifunktsiooni, kuid ei ole toote lahutamatud osad, ja mille kasutamine, tarbimine või kõrvaldamine on ette nähtud koos tootega; jms;

| 7) | „plastmaterjal“ (ka „plast“) – polümeer määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõike 5 tähenduses, millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ja mis võib olla lõpptoote ja/või pakendi peamine struktuurikomponent, välja arvatud looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud; |
| --- | --- |

7)

„plastmaterjal“ (ka „plast“) – polümeer määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõike 5 tähenduses, millele võib olla lisatud lisaaineid või muid aineid ja mis võib olla lõpptoote ja/või pakendi peamine struktuurikomponent, välja arvatud looduslikud polümeerid, mida ei ole keemiliselt modifitseeritud;

| 8) | „polümeer“ — aine, mille molekulides paiknevad järjestikku ühesugused või erinevad monomeerühikud. Sellised molekulid peavad olema erinevate molekulmassidega, kusjuures erinevused molekulmassis peavad eelkõige tulenema monomeerühikute arvust. Polümeer vastab järgmistele tingimustele: a) aines on massilt ülekaalus molekulid, mis koosnevad vähemalt kolmest monomeerühikust, mis on kovalentselt seotud vähemalt ühe muu monomeerühiku või muu reagendiga; b) ühesuguse molekulmassiga molekulid on aines massilt vähemuses. Selle mõiste kontekstis tähendab „monomeerühik“ monomeeri reaktsioonijärgset kuju polümeeris, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 1907/2006; |
| --- | --- |

8)

„polümeer“ — aine, mille molekulides paiknevad järjestikku ühesugused või erinevad monomeerühikud. Sellised molekulid peavad olema erinevate molekulmassidega, kusjuures erinevused molekulmassis peavad eelkõige tulenema monomeerühikute arvust. Polümeer vastab järgmistele tingimustele: a) aines on massilt ülekaalus molekulid, mis koosnevad vähemalt kolmest monomeerühikust, mis on kovalentselt seotud vähemalt ühe muu monomeerühiku või muu reagendiga; b) ühesuguse molekulmassiga molekulid on aines massilt vähemuses. Selle mõiste kontekstis tähendab „monomeerühik“ monomeeri reaktsioonijärgset kuju polümeeris, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 1907/2006;

| 9) | „ringlussevõetavus“ – esemest ringlussevõtuks kättesaadav osa (mass või protsent); |
| --- | --- |

9)

„ringlussevõetavus“ – esemest ringlussevõtuks kättesaadav osa (mass või protsent);

| 10) | „ringlussevõetud materjali sisaldus“ – eseme osa (pindala, pikkuse, mahu või massi järgi), mis saadakse pärast tarbimist ja/või tootmist ringlusse võetud materjalist. Ese võib sel juhul tähendada toodet või pakendit; |
| --- | --- |

10)

„ringlussevõetud materjali sisaldus“ – eseme osa (pindala, pikkuse, mahu või massi järgi), mis saadakse pärast tarbimist ja/või tootmist ringlusse võetud materjalist. Ese võib sel juhul tähendada toodet või pakendit;

| 11) | „ringlussevõtt“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 kohaselt taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab orgaaniliste ainete töötlemist, kuid ei hõlma jäätmete energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnte täitmiseks; |
| --- | --- |

11)

„ringlussevõtt“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 kohaselt taaskasutamistoiming, mille käigus jäätmematerjalid töödeldakse toodeteks, materjalideks või aineteks kasutamiseks nende esialgsel või mõnel muul eesmärgil. See hõlmab orgaaniliste ainete töötlemist, kuid ei hõlma jäätmete energiakasutust ja töötlemist materjalideks, mida kasutatakse kütustena või kaeveõõnte täitmiseks;

| 12) | „müügipakend“ (ka „esmane pakend“) – pakend, mis on ette nähtud toodetest ja pakendist koosneva kaubaüksuse jaoks, mida müüakse lõppkasutajale või tarbijale müügikohas; |
| --- | --- |

12)

„müügipakend“ (ka „esmane pakend“) – pakend, mis on ette nähtud toodetest ja pakendist koosneva kaubaüksuse jaoks, mida müüakse lõppkasutajale või tarbijale müügikohas;

| 13) | „eraldatav osa“ – pakendi osa, mis on pakendiühiku põhiosast erinev, võib olla erinevast materjalist, tuleb tootele ligipääsu saamiseks pakendiühiku põhiosast täielikult ja püsivalt lahti võtta ning visatakse tavaliselt ära enne kui pakendiühik ja sellest eraldi. Korduskasutatavate menstruatsioonianumate puhul on see enne toote kasutamist eemaldatav kaitse- või hügieenifunktsiooniga koostisosa, näiteks kotike, milles menstruaalanumaid tavaliselt müüakse; |
| --- | --- |

13)

„eraldatav osa“ – pakendi osa, mis on pakendiühiku põhiosast erinev, võib olla erinevast materjalist, tuleb tootele ligipääsu saamiseks pakendiühiku põhiosast täielikult ja püsivalt lahti võtta ning visatakse tavaliselt ära enne kui pakendiühik ja sellest eraldi. Korduskasutatavate menstruatsioonianumate puhul on see enne toote kasutamist eemaldatav kaitse- või hügieenifunktsiooniga koostisosa, näiteks kotike, milles menstruaalanumaid tavaliselt müüakse;

| 14) | „endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained“ (ka „endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid“) – ained, millel on tuvastatud endokriinseid häireid põhjustavad omadused (oht inimeste tervisele ja/või keskkonnale) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 lõikega f (autoriseerimisele kuuluvate väga ohtlike ainete kandidaatainete loetelu) või kooskõlas määrusega (EL) nr 528/2012 või määrusega (EÜ) nr 1107/2009 või määrusega (EÜ) nr 1272/2008; |
| --- | --- |

14)

„endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained“ (ka „endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid“) – ained, millel on tuvastatud endokriinseid häireid põhjustavad omadused (oht inimeste tervisele ja/või keskkonnale) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 lõikega f (autoriseerimisele kuuluvate väga ohtlike ainete kandidaatainete loetelu) või kooskõlas määrusega (EL) nr 528/2012 või määrusega (EÜ) nr 1107/2009 või määrusega (EÜ) nr 1272/2008;

| 15) | „sünteetilised polümeerid“ – makromolekulaarsed ained (välja arvatud tselluloosimass), mis on tahtlikult valmistatud järgmistes protsessides:






  a) | polümerisatsiooniprotsess, nagu monomeeride ja muude lähteainete polüliitumine, polükondensatsioon või muu sarnane ühinemisprotsess; või |
| --- | --- | --- |

15)

„sünteetilised polümeerid“ – makromolekulaarsed ained (välja arvatud tselluloosimass), mis on tahtlikult valmistatud järgmistes protsessides:

a)

polümerisatsiooniprotsess, nagu monomeeride ja muude lähteainete polüliitumine, polükondensatsioon või muu sarnane ühinemisprotsess; või

| b) | looduslike või sünteetiliste makromolekulide keemiline modifitseerimine; |
| --- | --- |

b)

looduslike või sünteetiliste makromolekulide keemiline modifitseerimine;

| c) | mikroobne fermentatsioon. |
| --- | --- |

c)

mikroobne fermentatsioon.

1. kriteerium.   Tooraine tootmisel tekkiv heide

1.1.   
  Tolmu ja kloriidide õhkuheide

a)   Tolmu heide

i)   Seda nõuet kohaldatakse ainult silikoonide suhtes.

Elementsest ränist tooraine ladustamisel ja käitlemisel tuleb kasutada vähemalt üht järgmistest meetoditest:

| — | elementse räni ladustamine tornhoidlas (pärast jahvatamist); |
| --- | --- |

—

elementse räni ladustamine tornhoidlas (pärast jahvatamist);

| — | elementse räni ladustamine vihma ja tuule eest kaitstud varjualustes (pärast jahvatamist); |
| --- | --- |

—

elementse räni ladustamine vihma ja tuule eest kaitstud varjualustes (pärast jahvatamist);

| — | tolmu hajusheite takistamiseks ja vähendamiseks ettenähtud katete ja torudega seadmete kasutamine elementse räni laadimisel hoidlasse (pärast jahvatamist); |
| --- | --- |

—

tolmu hajusheite takistamiseks ja vähendamiseks ettenähtud katete ja torudega seadmete kasutamine elementse räni laadimisel hoidlasse (pärast jahvatamist);

| — | jahvatis atmosfäärirõhust veidi madalama rõhu hoidmine. |
| --- | --- |

—

jahvatis atmosfäärirõhust veidi madalama rõhu hoidmine.

ii)   Seda nõuet kohaldatakse nii silikoonide kui ka muude elastomeeride suhtes.

Tolmu suunatud keskmine aastaheide peab olema alla 5 mg/Nm3. Tolmu heite seiret tuleb teha pidevalt.

b)   Kloriidide heide

i)   Seda nõuet kohaldatakse ainult silikoonide suhtes.

Metüülkloriidiga töötlemise, otsesünteesi ja destilleerimise etapi heitgaasid peavad läbima termilise oksüdeerimise, millele järgneb puhastamine. Termilisel oksüdeerimisel peab olema lubatud põletada klooriühendeid.

ii)   Seda nõuet kohaldatakse muude elastomeeride suhtes peale silikoonide.

Polüklooritud dibensodioksiinide (PCDDd) ja dibensofuraanide (PCDFid) heide peab olema alla 0,01 ng TEQ/Nm3 (proovivõtuperioodi keskmine väärtus). PCDD/Fide heite seiret tuleb teha iga kuue kuu möödudes.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab tooraine tarnija kinnituse kriteeriumile 1.1 vastavuse kohta. Peale selle peab kinnituses olema tõendatud vastavus järgmistele tingimustele:

| — | kriteeriumi 1.1 punkti a alapunktile i: silikooni tarnija märgib, millist meetodit kohapeal kasutatakse ja esitab lisaandmetena joonised või tehnilised kirjeldused; |
| --- | --- |

—

kriteeriumi 1.1 punkti a alapunktile i: silikooni tarnija märgib, millist meetodit kohapeal kasutatakse ja esitab lisaandmetena joonised või tehnilised kirjeldused;

| — | kriteeriumi 1.1 punkti a alapunktile ii: tooraine tarnija esitab tootmiskohas tehtud tolmu mõõtmiste tulemused koos tolmu heite aasta keskmise väärtusega. Aktsepteeritakse meetodeid EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3, EN 15267-4, EN 13284-1 ja EN 13284-2. Silikoonide tootmise puhul peab mõõtmine hõlmama vähemalt elementse räni jahvatamist, ladustamist ja käitlemist; |
| --- | --- |

—

kriteeriumi 1.1 punkti a alapunktile ii: tooraine tarnija esitab tootmiskohas tehtud tolmu mõõtmiste tulemused koos tolmu heite aasta keskmise väärtusega. Aktsepteeritakse meetodeid EN 15267-1, EN 15267-2, EN 15267-3, EN 15267-4, EN 13284-1 ja EN 13284-2. Silikoonide tootmise puhul peab mõõtmine hõlmama vähemalt elementse räni jahvatamist, ladustamist ja käitlemist;

| — | kriteeriumi 1.1 punkti b alapunktile i; silikooni tarnija peab esitama metüülkloriidiga töötlemise, otsesünteesi ja destilleerimise etapi heitgaaside töötlemise üksikasjad; |
| --- | --- |

—

kriteeriumi 1.1 punkti b alapunktile i; silikooni tarnija peab esitama metüülkloriidiga töötlemise, otsesünteesi ja destilleerimise etapi heitgaaside töötlemise üksikasjad;

| — | kriteeriumi 1.1 punkti b alapunktile ii: tooraine tarnija peab esitama töödeldud gaaside PCDD/Fide heite mõõtmise tulemused. Aktsepteeritakse meetodeid EN 1948-1, EN 1948-2 ja EN 1948-3. |
| --- | --- |

—

kriteeriumi 1.1 punkti b alapunktile ii: tooraine tarnija peab esitama töödeldud gaaside PCDD/Fide heite mõõtmise tulemused. Aktsepteeritakse meetodeid EN 1948-1, EN 1948-2 ja EN 1948-3.

1.2.   
  Vase ja tsingi vetteheide

Seda kriteeriumi kohaldatakse ainult silikoonide suhtes.

Polüdimetüülsiloksaani (PDMS) tootmise heitveele tehakse eelpuhastus sadestamise või helvestamisega leeliselistes tingimustes, millele järgneb setitamine ja filtrimine. See hõlmab järgmist:

| a) | vee eemaldamine settest enne selle kõrvaldamist ning |
| --- | --- |

a)

vee eemaldamine settest enne selle kõrvaldamist ning

| b) | metallide regenereerimine tahketest metallijääkidest regenereerimistehastes. |
| --- | --- |

b)

metallide regenereerimine tahketest metallijääkidest regenereerimistehastes.

Vase kontsentratsioon töödeldud heitvees peab olema alla 0,5 mg/l ning tsingi kontsentratsioon peab olema alla 2 mg/l.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab silikooni tarnija kinnituse kriteeriumile 1.2 vastavuse kohta koos tõenditega, et tehases on reovee töötlemise süsteem, mis koosneb sadestamis- või helvestamisetapist, millele järgneb setitamisetapp. Peale selle peab silikooni tarnija esitama mõõtmistulemused vase ja tsingi sisalduse kohta töödeldud heitvees.

1.3.   
  CO2 heide

Seda kriteeriumi kohaldatakse ainult silikoonide suhtes.

Silikooni tootmise CO2 heide, kaasa arvatud (nii tootmiskohas kui ka mujal) elektritootmisest tulenev heide, ei tohi ületada 6,58 kg silikooni kg kohta. Arvesse tuleb võtta kõigi silikooni tootmisel kasutatud taastumatu energia allikate CO2 heidet. Energiaallikate CO2 heite arvutamiseks tuleb kasutada heite võrdlusväärtusi, mis on toodud tabelis 1. Muude energiaallikate CO2 heite koefitsiendid saab vajadusel leida määruse (EL) 2018/2066 VI lisast ning võrguelektri CO2 heite koefitsiendid peaksid olema kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2019/331.

Tabel 1

Eri energiaallikate CO2 heite võrdlusväärtused.

| Kütus | CO2 heide | Ühik | Viide |
| --- | --- | --- | --- |
| Kivisüsi | 94,6 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Toornafta | 73,3 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Kütteõli 1 | 74,1 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Kütteõli 2–5 | 77,4 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Veeldatud naftagaas (LPG) | 63,1 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Maagaas | 56,1 | g fossiil-CO2/MJ | Määrus (EL) 2018/2066 |
| Võrguelekter | 376 | g fossiil-CO2/kWh | Määrus (EL) 2019/331 |

Kütus

CO2 heide

Ühik

Viide

Kivisüsi

94,6

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Toornafta

73,3

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Kütteõli 1

74,1

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Kütteõli 2–5

77,4

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Veeldatud naftagaas (LPG)

63,1

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Maagaas

56,1

g fossiil-CO2/MJ

Määrus (EL) 2018/2066

Võrguelekter

376

g fossiil-CO2/kWh

Määrus (EL) 2019/331

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab silikooni tootmise CO2 heite andmed ja üksikasjalikud arvutused.

CO2 heite andmed peavad kajastama kõiki tooraine tootmisel kasutatud energiaallikaid, sh nii tootmiskohas kui ka mujal elektritootmisest tulenevat heidet.

CO2 heite arvutamisel loetakse ostetud ja tootmises kasutatud, taastuvatest energiaallikatest saadud energiakoguse CO2 heide nulliks. Biomassi põletamise puhul tähendab see, et biomass peab vastama asjakohastele säästlikkuse ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise kriteeriumidele, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2018/2001. Taotleja esitab asjakohased dokumendid selle kohta, et tehases on kõnealust energiat tõepoolest kasutatud või see on sinna sisse ostetud (lepingu koopia ja arve, millel on näidatud taastuvenergia osakaal ostetud elektris).

Arvutuste ja/või massibilansi periood hõlmab 12 kuu tootmist. Arvutusi korratakse igal aastal. Uue või ümberehitatud tootmistehase puhul tuleb arvutused teha vähemalt 45 järjestikuse püsiva töö päeva kohta. Arvutused peavad olema asjaomase tootmise suhtes esindavad.

Võrguelektri puhul kasutatakse eespool esitatud väärtust (Euroopa keskmine), välja arvatud juhul, kui taotleja esitab dokumendid, mis tõendavad konkreetset väärtust tema elektritarnijate puhul (konkreetse elektri või sertifitseeritud elektri ostuleping). Sellisel juhul võib taotleja kasutada osutatud väärtuse asemel seda väärtust. Kriteeriumi täitmise tõendamiseks kasutatavate dokumentide hulgas peavad olema tehnilised kirjeldused, milles on näidatud see keskmine väärtus (nt lepingu koopia).

2. kriteerium.   Tootmisega seotud keskkonnajuhtimine

Kõigil kas tooraineid (silikooni või muid elastomeere) või lõpptooteid tootvatel tehastel peavad olema süsteemid järgmiste meetmete rakendamiseks:

| a) | vee säästmine. Veekasutussüsteemi kohta peab olema dokument või kirjeldus ning see peab sisaldama vähemalt alljärgnevat teavet: veevoolu seire kord; tõendus, et vesi ringleb suletud süsteemides ning reovee tekke vähendamise ja optimeerimise pideva täiustamise eesmärgid (kui see on asjakohane, st kui tehases kasutatakse vett); |
| --- | --- |

a)

vee säästmine. Veekasutussüsteemi kohta peab olema dokument või kirjeldus ning see peab sisaldama vähemalt alljärgnevat teavet: veevoolu seire kord; tõendus, et vesi ringleb suletud süsteemides ning reovee tekke vähendamise ja optimeerimise pideva täiustamise eesmärgid (kui see on asjakohane, st kui tehases kasutatakse vett);

| b) | integreeritud jäätmekäitluskava, mille eesmärk on kõigi tootmisrajatistes tekkinud jäätmete puhul seada esikohale muud töötlemisvõimalused peale kõrvaldamise ning järgida jäätmehierarhiat seoses jäätmetekke vältimise ning jäätmete korduskasutamise, ringlussevõtu, taaskasutamise ja lõppladustamisega. Jäätmekäitluskava kohta peab olema dokument või kirjeldus ning sisaldama vähemalt alljärgnevate toimingute kohta: erinevate jäätmeliikide eraldamine; ringlussevõetava materjali tavajäätmete voost eraldamine, käitlemine, kogumine ja kasutamine; materjalide taaskasutamine muul otstarbel; ohtlike jäätmete käitlemine, kogumine, eraldamine ja kõrvaldamine, nagu on kindlaks määranud asjaomased kohalikud ja riiklikud reguleerivad asutused; pideva täiustamise eesmärgid, et jäätmeteket ära hoida ning korduskasutada, ringlusse võtta ja taaskasutada (sealhulgas energiakasutus) sellist liiki jäätmeid, mille teket ei saa ära hoida; |
| --- | --- |

b)

integreeritud jäätmekäitluskava, mille eesmärk on kõigi tootmisrajatistes tekkinud jäätmete puhul seada esikohale muud töötlemisvõimalused peale kõrvaldamise ning järgida jäätmehierarhiat seoses jäätmetekke vältimise ning jäätmete korduskasutamise, ringlussevõtu, taaskasutamise ja lõppladustamisega. Jäätmekäitluskava kohta peab olema dokument või kirjeldus ning sisaldama vähemalt alljärgnevate toimingute kohta: erinevate jäätmeliikide eraldamine; ringlussevõetava materjali tavajäätmete voost eraldamine, käitlemine, kogumine ja kasutamine; materjalide taaskasutamine muul otstarbel; ohtlike jäätmete käitlemine, kogumine, eraldamine ja kõrvaldamine, nagu on kindlaks määranud asjaomased kohalikud ja riiklikud reguleerivad asutused; pideva täiustamise eesmärgid, et jäätmeteket ära hoida ning korduskasutada, ringlusse võtta ja taaskasutada (sealhulgas energiakasutus) sellist liiki jäätmeid, mille teket ei saa ära hoida;

| c) | energiatõhususe ja energiajuhtimise optimeerimine. Energiajuhtimissüsteem peab hõlmama kõiki energiat tarbivaid seadmeid, sealhulgas masinaid, valgustust, kliima- ja jahutusseadmeid. Energiajuhtimissüsteem peab sisaldama energiatõhususe suurendamise meetmeid ja teavet vähemalt alljärgneva kohta: energiaandmete kogumise kava koostamine ja täitmine, et selgitada välja olulisimad energianäitajad; energiatarbimise analüüs, milles on olemas energiat tarbivate süsteemide, protsesside ja rajatiste loetelu; energia tõhusama kasutamise meetmete väljaselgitamine; pideva täiustamise eesmärgid seoses energiatarbimise vähendamisega. |
| --- | --- |

c)

energiatõhususe ja energiajuhtimise optimeerimine. Energiajuhtimissüsteem peab hõlmama kõiki energiat tarbivaid seadmeid, sealhulgas masinaid, valgustust, kliima- ja jahutusseadmeid. Energiajuhtimissüsteem peab sisaldama energiatõhususe suurendamise meetmeid ja teavet vähemalt alljärgneva kohta: energiaandmete kogumise kava koostamine ja täitmine, et selgitada välja olulisimad energianäitajad; energiatarbimise analüüs, milles on olemas energiat tarbivate süsteemide, protsesside ja rajatiste loetelu; energia tõhusama kasutamise meetmete väljaselgitamine; pideva täiustamise eesmärgid seoses energiatarbimise vähendamisega.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab 1) tooraine (silikooni või muude elastomeeride) tootja ja 2) korduskasutatavate menstruatsioonianumate tootja kinnituse nõudele vastavuse kohta. Kinnitusele lisatakse aruanne, milles kirjeldatakse üksikasjalikult menetlusi, mille tarnijad on vastu võtnud, et täita nõudeid igas asjaomases tegevuskohas vastavalt vee-, jäätme- ja energiakavasid käsitlevatele standarditele nagu ISO 14001 ja/või ISO 50001.

Kui jäätmekäitlusteenust ostetakse sisse, peab ka alltöövõtja esitama selle kriteeriumi täitmise kinnituse.

Taotlejad, kes on registreeritud ELi keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemis (EMAS) ja/või sertifitseeritud vastavalt ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 või samaväärsele standardile/süsteemile, loetakse kõnealustele nõuetele vastavaks, kui:

| a) | tootmiskoha (tootmiskohtade) vee-, jäätme- ja energiakavad dokumenteeritakse ettevõtja EMASi keskkonnaaruandes või |
| --- | --- |

a)

tootmiskoha (tootmiskohtade) vee-, jäätme- ja energiakavad dokumenteeritakse ettevõtja EMASi keskkonnaaruandes või

| b) | tootmiskoha (tootmiskohtade) vee-, jäätme- ja energiakavasid käsitletakse piisavalt standardis ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 või samaväärses standardis/süsteemis. |
| --- | --- |

b)

tootmiskoha (tootmiskohtade) vee-, jäätme- ja energiakavasid käsitletakse piisavalt standardis ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 või samaväärses standardis/süsteemis.

3. kriteerium.   Lõpptoote tootmise materjalitõhusus

Käesolevas kriteeriumis esitatud nõudeid kohaldatakse lõpptoote tootmiskoha suhtes.

Jäätmete kogus, mis tekib lõpptoodete tootmisel ja pakendamisel ning mis saadetakse prügilasse või põletatakse ilma energia taaskasutamiseta, ei tohi ületada 4 % lõpptoodete massist.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja kinnitab vastavust eespool nimetatud nõuetele.

Taotleja peab esitama tõendid nende jäätmete koguse kohta, mida tootmisprotsessis ei taaskasutata, ei töödelda ümber materjalideks ega muundata energiaks.

Taotleja esitab kõik järgmised andmed:

| a) | toote ja pakendi kogumass, |
| --- | --- |

a)

toote ja pakendi kogumass,

| b) | kõik tootmises tekkinud jäätmevood ja |
| --- | --- |

b)

kõik tootmises tekkinud jäätmevood ja

| c) | taaskasutusse võetud jäätmete kogus ja töötlusprotsess ning prügilasse ladestatud või põletatud jäätmete kogus. |
| --- | --- |

c)

taaskasutusse võetud jäätmete kogus ja töötlusprotsess ning prügilasse ladestatud või põletatud jäätmete kogus.

Jäätmete kogus, mis saadetakse prügilasse või põletamisele ilma energia taaskasutamiseta, arvutatakse tekitatud jäätmete koguse ja taaskasutusse võetud (korduskasutatud, ringlussevõetud jne) jäätmete koguse vahena.

4. kriteerium.   Keelatud ja kasutuspiiranguga ained

4.1.   
  Määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt klassifitseeritud ainete kasutuspiirangud

Seda kriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle mis tahes koostisosade suhtes.

Kui tabelis 4 ei ole sätestatud erandit, ei tohi lõpptoode ega selle koostisosad sisaldada (eraldi ega segude koostises) koostisaineid, millele on määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt määratud mõni tabelis 2 esitatud ohuklass, -kategooria või nendega seotud ohulause ja -kood.

Tabel 2

Keelatud ainete ohuklassid, -kategooriad ja nendega seotud ohulausekoodid

| Kantserogeensus, mutageensus või reproduktiivtoksilisus |
| --- |
| Kategooriad 1A ja 1B | 2. kategooria |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte | H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe | H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe | - |
| H360F Võib kahjustada viljakust | H361f Arvatavasti kahjustab viljakust |
| H360D Võib kahjustada loodet | H361d Arvatavasti kahjustab loodet |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet | H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust | |
| Äge mürgisus |
| 1. ja 2. kategooria | 3. kategooria |
| H300 Allaneelamisel surmav | H301 Allaneelamisel mürgine |
| H310 Nahale sattumisel surmav | H311 Nahale sattumisel mürgine |
| H330 Sissehingamisel surmav | H331 Sissehingamisel mürgine |
| H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav | EUH070 Silma sattumisel mürgine |
| Mürgisus sihtorgani suhtes |
| 1. kategooria | 2. kategooria |
| H370 Kahjustab elundeid | H371 Võib kahjustada elundeid |
| H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel |
| Hingamiselundite või naha sensibiliseerimine |
| Kategooria 1A | Kategooria 1B |
| H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni | H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni |
| H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergia- või astma sümptomeid või hingamisraskusi | H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergia- või astma sümptomeid või hingamisraskusi |
| Inimeste tervist ja keskkonda kahjustavad endokriinfunktsiooni mõjutavad kemikaalid |
| 1. kategooria | 2. kategooria |
| EUH380 Võib põhjustada inimese endokriinfunktsiooni häireid | EUH381 Arvatavasti põhjustab inimese endokriinfunktsiooni häireid |
| EUH430 Võib põhjustada endokriinseid häireid keskkonnas | EUH431 Arvatavasti põhjustab endokriinseid häireid keskkonnas |
| Püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline |
| PBT | vPvB |
| EUH440 Akumuleerub keskkonnas ja elusorganismides, sealhulgas inimestes | EUH441 Akumuleerub rohkelt keskkonnas ja elusorganismides, sealhulgas inimestes |
| Püsiv, liikuv ja toksiline |
| PMT | vPvM |
| EUH450 Võib põhjustada veevarude pikaajalist ja hajusat saastumist | EUH451 Võib põhjustada veevarude väga pikaajalist ja hajusat saastumist |

Kantserogeensus, mutageensus või reproduktiivtoksilisus

Kategooriad 1A ja 1B

2. kategooria

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte

H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte

H350 Võib põhjustada vähktõbe

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe

-

H360F Võib kahjustada viljakust

H361f Arvatavasti kahjustab viljakust

H360D Võib kahjustada loodet

H361d Arvatavasti kahjustab loodet

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet

H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust

Äge mürgisus

1. ja 2. kategooria

3. kategooria

H300 Allaneelamisel surmav

H301 Allaneelamisel mürgine

H310 Nahale sattumisel surmav

H311 Nahale sattumisel mürgine

H330 Sissehingamisel surmav

H331 Sissehingamisel mürgine

H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav

EUH070 Silma sattumisel mürgine

Mürgisus sihtorgani suhtes

1. kategooria

2. kategooria

H370 Kahjustab elundeid

H371 Võib kahjustada elundeid

H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

Hingamiselundite või naha sensibiliseerimine

Kategooria 1A

Kategooria 1B

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

H317 Võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergia- või astma sümptomeid või hingamisraskusi

H334 Sissehingamisel võib põhjustada allergia- või astma sümptomeid või hingamisraskusi

Inimeste tervist ja keskkonda kahjustavad endokriinfunktsiooni mõjutavad kemikaalid

1. kategooria

2. kategooria

EUH380 Võib põhjustada inimese endokriinfunktsiooni häireid

EUH381 Arvatavasti põhjustab inimese endokriinfunktsiooni häireid

EUH430 Võib põhjustada endokriinseid häireid keskkonnas

EUH431 Arvatavasti põhjustab endokriinseid häireid keskkonnas

Püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline

PBT

vPvB

EUH440 Akumuleerub keskkonnas ja elusorganismides, sealhulgas inimestes

EUH441 Akumuleerub rohkelt keskkonnas ja elusorganismides, sealhulgas inimestes

Püsiv, liikuv ja toksiline

PMT

vPvM

EUH450 Võib põhjustada veevarude pikaajalist ja hajusat saastumist

EUH451 Võib põhjustada veevarude väga pikaajalist ja hajusat saastumist

Lisaks ei tohi lõpptoode ega selle koostisosad sisaldada (eraldi ega segude koostises) rohkem kui 0,010 massiprotsenti koostisaineid, millele on määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt määratud mõni tabelis 3 esitatud ohuklass, kategooria ja nendega seotud ohulause ja -kood, välja arvatud juhul, kui tabelis 4 on sellekohane erand.

Tabel 3

Kasutuspiiranguga ainete ohuklassid, kategooriad ning nendega seotud ohulaused ja -koodid

| Ohtlikkus veekeskkonnale |
| --- |
| 1. ja 2. kategooria | 3. ja 4. kategooria |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | |
| Ohtlikkus osoonikihile |
| H420 Kahjustab rahvatervist ja keskkonda, hävitades kõrgatmosfääris asuvat osoonikihti | |

Ohtlikkus veekeskkonnale

1. ja 2. kategooria

3. ja 4. kategooria

H400 Väga mürgine veeorganismidele

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

Ohtlikkus osoonikihile

H420 Kahjustab rahvatervist ja keskkonda, hävitades kõrgatmosfääris asuvat osoonikihti

Tabel 4

Erandid määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel ühtlustatud klassifikatsiooni alla kuuluvate ainete kasutuspiirangutest

| Aine liik | Erandi alla kuuluva aine ohuklass, -kategooria ja ohulausekood | Erandi tingimused |
| --- | --- | --- |
| Ained, mis kuuluvad ühtlustatud klassifikatsiooni ohuklassi H304 | H304 | Ained, mille viskoossus 40 °C juures on väiksem kui 20,5 cSt. |
| Titaandioksiid (nanovorm) | H351 | Ainult pigmendina kasutamise korral. Seda ei tohi kasutada pulbri ega pihuse kujul. |

Aine liik

Erandi alla kuuluva aine ohuklass, -kategooria ja ohulausekood

Erandi tingimused

Ained, mis kuuluvad ühtlustatud klassifikatsiooni ohuklassi H304

H304

Ained, mille viskoossus 40 °C juures on väiksem kui 20,5 cSt.

Titaandioksiid (nanovorm)

H351

Ainult pigmendina kasutamise korral. Seda ei tohi kasutada pulbri ega pihuse kujul.

Ohulausete koodid viitavad üldjuhul ainetele. Kui ainete kohta ei ole võimalik teavet saada, kohaldatakse segude klassifitseerimise eeskirju.

Eespool kirjeldatud nõuet ei ole vaja täita selliste määruse (EÜ) nr 1272/2008 kohaselt ohtlikuks liigitatud ainete või segude kasutamisel, mida tootmise käigus keemiliselt modifitseeritakse nii, et oht kaob.

Seda kriteeriumi ei kohaldata järgmiste ainete suhtes:

| — | ained, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaldamisalasse, nagu see on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2; |
| --- | --- |

—

ained, mis ei kuulu määruse (EÜ) nr 1907/2006 kohaldamisalasse, nagu see on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 lõikes 2;

| — | ained, mida on käsitletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punktis b, kus on sätestatud kriteeriumid kõnealuse määruse V lisas osutatud ainete vabastamiseks registreerimise, allkasutajate ja hindamise suhtes kohaldatavatest nõuetest. |
| --- | --- |

—

ained, mida on käsitletud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 2 lõike 7 punktis b, kus on sätestatud kriteeriumid kõnealuse määruse V lisas osutatud ainete vabastamiseks registreerimise, allkasutajate ja hindamise suhtes kohaldatavatest nõuetest.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse allkriteeriumile 4.1 vastavuse kohta koos koostisosade tootjate asjakohaste kinnitustega, kõigi kasutatud kemikaalide loetelu, nende ohutuskaardid või kemikaalide tarnijate kinnitused ning kõik asjakohased kinnitused, mis tõendavad nõuetele vastavust.

Kasutuspiiranguga ainete ja kasutuspiiranguga aineteks klassifitseeritud vältimatute lisandite puhul kasutatakse kasutuspiiranguga aine või lisandi kontsentratsiooni ja eeldatavat 100 % sissejäävustegurit, et hinnata kasutuspiiranguga aine või lisandi sisaldust lõpptootes. Keemiatootes võib esineda lisandeid kuni 0,0100 massiprotsenti. Ained, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest või milleks koostisained teadaolevalt lagunevad, loetakse koostisaineteks, mitte lisanditeks.

Mis tahes kõrvalekaldumist 100 % sissejäävustegurist (nt lahusti aurustumine) või kasutuspiiranguga lisandi keemilist muundumist tuleb põhjendada.

Ainete puhul, mille suhtes erandina ei kohaldata allkriteeriumi 4.1 (vt määruse (EÜ) nr 1907/2006 IV ja V lisa), piisab vastavuse tõendamiseks taotleja sellekohasest kinnitusest.

Kuna üks ELi ökomärgise luba võib hõlmata mitut toodet või potentsiaalset toodet, milles kasutatakse samu protsessikemikaale, tuleb iga lisandi kohta arvutus esitada ainult loaga hõlmatud halvima toote või koostisosa alusel (nt kasutuspiiranguga aineks klassifitseeritud trükivärvide läbivaatusel kõige rohkema trükikirjaga toode).

Eespool nimetatud tõendid võib otse pädevatele asutustele esitada ka iga tarnija taotleja tarneahelas.

4.2.   
  Väga ohtlikud ained

Seda kriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle mis tahes koostisosade suhtes.

Lõpptoode ja selle koostisosad ei tohi sisaldada (eraldi ega segu koostises) koostisaineid, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 57 osutatud kriteeriumidele, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 59 kirjeldatud menetluse kohaselt ja mis on kantud autoriseerimisele kuuluvate väga ohtlike ainete kandidaatainete loetellu.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse selle kohta, et lõpptoode ja selle koostisosad ei sisalda väga ohtlikke aineid. Kinnitusele lisatakse ohutuskaardid kõigi tarnitud kemikaalide ja materjalide kohta, mida on kasutatud lõpptoote ja selle koostisosade tootmiseks.

Nende ainete loetelu, mis on liigitatud väga ohtlikuks ja kantud määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohasesse kandidaatainete loetellu, asub aadressil

https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

Viide loetelule esitatakse ELi ökomärgise taotluse esitamise kuupäevaga.

Selliste vältimatute lisandite puhul, mis on liigitatud väga ohtlikeks aineteks, kasutatakse lõpptootes sisalduva väga ohtliku lisandi koguse hindamiseks lisandi kontsentratsiooni ja eeldatavat 100 % sissejäävustegurit. Keemiatootes võib esineda lisandeid kuni 0,0100 massiprotsenti. Ained, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest või milleks koostisained teadaolevalt lagunevad, loetakse koostisaineteks, mitte lisanditeks.

Mis tahes kõrvalekaldumist 100 % sissejäävustegurist (nt lahusti aurustumine) või väga ohtliku lisandi keemilist muundumist tuleb põhjendada.

4.3.   
  Muud eripiirangud

4.3.1.   Keelatud ained

Seda kriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle mis tahes koostisosade suhtes.

Lõpptootes või selle mis tahes koostisosas kasutatavale keemiatootele ei tohi lisada (eraldi ega segude koostises) järgmisi aineid:

| a) | 5-kloro-2-metüül-4-isotiasoliin-3-oon (CMIT); |
| --- | --- |

a)

5-kloro-2-metüül-4-isotiasoliin-3-oon (CMIT);

| b) | alküülfenooletoksülaadid (APEOd) ja muud alküülfenoolide derivaadid [1]; |
| --- | --- |

b)

alküülfenooletoksülaadid (APEOd) ja muud alküülfenoolide derivaadid [1];

| c) | antibakteriaalsed ained (nt hõbeda nanoosakesed ja triklosaan); |
| --- | --- |

c)

antibakteriaalsed ained (nt hõbeda nanoosakesed ja triklosaan);

| d) | formaldehüüd ja formaldehüüdi eraldavad ained; |
| --- | --- |

d)

formaldehüüd ja formaldehüüdi eraldavad ained;

| e) | metüülisotiasolinoon (MIT); |
| --- | --- |

e)

metüülisotiasolinoon (MIT);

| f) | nitromuskusühendid ja polütsüklilised muskusühendid; |
| --- | --- |

f)

nitromuskusühendid ja polütsüklilised muskusühendid;

| g) | silikooni tootmisel katalüsaatorina kasutatavad tinaorgaanilised ühendid; |
| --- | --- |

g)

silikooni tootmisel katalüsaatorina kasutatavad tinaorgaanilised ühendid;

| h) | parabeenid; |
| --- | --- |

h)

parabeenid;

| i) | ftalaadid; |
| --- | --- |

i)

ftalaadid;

| j) | endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained; |
| --- | --- |

j)

endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained;

| k) | ained, mida peetakse võimalikeks endokriinfunktsiooni kahjustavateks kemikaalideks ja mis kuuluvad ELi endokriinseid häireid põhjustava mõju suhtes täiendavale uurimisele kuuluvate prioriteetsete ainete loetelus 1. või 2. kategooriasse. |
| --- | --- |

k)

ained, mida peetakse võimalikeks endokriinfunktsiooni kahjustavateks kemikaalideks ja mis kuuluvad ELi endokriinseid häireid põhjustava mõju suhtes täiendavale uurimisele kuuluvate prioriteetsete ainete loetelus 1. või 2. kategooriasse.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse sellele allkriteeriumile vastavuse kohta, mida vajaduse korral tõendavad tarnijate kinnitused. Selles allkriteeriumis loetletud ained on lubatud ainult lisanditena ja ka sel juhul sisaldusega alla 0,0100 massiprotsendi keemiatootes. Ained, mis teadaolevalt eralduvad koostisainetest või milleks koostisained teadaolevalt lagunevad, loetakse koostisaineteks, mitte lisanditeks.

[Märkus.

| [1] | Aine nimetus otsingusaidil https://echa.europa.eu/es/advanced-search-for-chemicals on „Alkyl phenol“.] |
| --- | --- |

[1]

4.3.2.   Lõhnaained

Seda kriteeriumi kohaldatakse lõpptoote, selle kõigi koostisosade, eraldatavate osade ja pakendi suhtes.

Lõhnaaineid ei tohi lisada lõpptootele, selle ühelegi koostisosale, eraldatavatele osadele ega pakendile.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

4.3.3.   Trükivärvid ja värvained

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle kõigi koostisosade suhtes. Seda nõuet ei kohaldata eraldatavate osade, müügipakendi ega teabelehtede suhtes.

Korduskasutatava menstruaalanuma puhul kasutatavad värvained ja trükivärvid ei tohi ületada 2 % anuma kogumassist.

Antimoni, arseeni, baariumi, kaadmiumi, kroomi, plii, elavhõbeda, seleeni, primaarsete aromaatsete amiinide ja polüklooritud bifenüülide sisaldus värvainetes ja trükivärvides peab olema väiksem kui Euroopa Nõukogu resolutsioonis AP (89) 1 (toiduga kokkupuutuvates plastmaterjalides värvainete kasutamise kohta) (1) esitatud piirnormid.

Lisaks peavad värvained vastama Saksamaa Riikliku Riskianalüüsi Instituudi (BfR) soovitusele IX kaupades kasutatavate plastide ja polümeeride värvainete kohta (2) või Šveitsi määruse 817.023.21 2. lisas (3) ja 10. lisas (4) esitatud soovitustele.

Kasutatavad värvained ja trükivärvid peavad vastama ka allkriteeriumidele 4.1 ja 4.2.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse eespool nimetatud allkriteeriumile vastavuse kohta, mida vajaduse korral tõendavad tarnijate kinnitused, ning dokumendid selle kohta, et värvaines või trükivärvis sisalduvad lisandid on kooskõlas Euroopa Nõukogu ministrite komitee resolutsiooniga AP(89)1 ning et kasutatud värvained või trükivärvid on lubatud vastavalt Saksamaa Riikliku Riskianalüüsi Instituudi (BfR) soovitusele IX. Colorants for Plastics and other Polymers Used in Commodities (Kaupades kasutatavate plastide ja polümeeride värvained), Šveitsi määruse 817.023.21 2. lisale ja 10. lisale, või BfRi soovitusele XXXVI. Paper and board for food contact (Toiduga kokkupuutuv paber ja papp).

4.3.4.   Tsüklosiloksaanid

Seda allkriteeriumi kohaldatakse lõpptoote ja selle kõigi koostisosade suhtes.

Oktametüültsüklotetrasiloksaani D4 (CAS 556–67-2), dekametüültsüklopentasiloksaani D5 (CAS 541–02-6) ja dodekametüültsükloheksasiloksaani D6 (CAS 540–97-6) sisaldus silikoontooraines ei tohi olla suurem kui 100 ppm (0,0100 massiprotsenti). Seda 100 ppm piirnormi kohaldatakse iga aine suhtes eraldi.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab allkirjastatud kinnituse eeltoodud allkriteeriumile vastavuse kohta, mida vajaduse korral tõendavad tarnijate kinnitused.

5. kriteerium.   Pakend

Selle kriteeriumiga kehtestatakse nõuded müügipakendile ja rühmapakendile.

Rühmapakendeid ei kasutata või valmistatakse need ainult papist ja/või paberist.

a)   Papist ja/või paberist pakend

Papist ja/või paberist müügipakend peab sisaldama vähemalt 40 % ringlussevõetud materjali.

Papist ja/või paberist rühmapakend peab sisaldama vähemalt 80 % ringlussevõetud materjali.

Ülejäänud (100 % miinus ringlussevõetud materjali sisaldus protsentides) papil ja/või paberil, mida kasutatakse müügi- ja rühmapakendites, peab olema kehtiv säästva metsamajanduse sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu. Säästva metsamajandamise sertifikaate väljastavad sertifitseerimisasutused peavad olema selle sertifitseerimissüsteemi raames akrediteeritud/tunnustatud.

b)   Plastist pakend

| — | Kuni 31. detsembrini 2026 peab plastist müügipakend sisaldama vähemalt 20 % ringlussevõetud materjali. |
| --- | --- |

—

Kuni 31. detsembrini 2026 peab plastist müügipakend sisaldama vähemalt 20 % ringlussevõetud materjali.

| — | Alates 1. jaanuarist 2027 peab plastist müügipakend sisaldama vähemalt 35 % ringlussevõetud materjali. |
| --- | --- |

—

Alates 1. jaanuarist 2027 peab plastist müügipakend sisaldama vähemalt 35 % ringlussevõetud materjali.

c)   Ringlussevõetavus

Müügipakendist (kas papp ja/või paber või plast) ja rühmapakendist (papp ja/või paber) peab vähemalt 95 massiprotsenti olema ringlussevõetav, samas kui ülejäänud 5 % ei tohi pakendi ringlussevõttu takistada.

d)   Lisanõuded

| — | Komposiitpakend (müügi- ja rühmapakend), plastide segud ning papi ja/või paberi katmine plasti või metalliga ei ole lubatud. |
| --- | --- |

—

Komposiitpakend (müügi- ja rühmapakend), plastide segud ning papi ja/või paberi katmine plasti või metalliga ei ole lubatud.

| — | Müügipakendile märgitakse ringlussevõetud materjali sisaldus ning müügi- ja rühmapakendite ringlussevõetavus. |
| --- | --- |

—

Müügipakendile märgitakse ringlussevõetud materjali sisaldus ning müügi- ja rühmapakendite ringlussevõetavus.

e)   eraldatav osa: kotike

Korduskasutatavaid menstruatsioonianumaid müüakse korduskasutatavas kotikeses, mis on täielikult valmistatud sertifitseeritud ja säästvalt majandatud allikast pärit kiududest.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab 1) allkirjastatud vastavuskinnituse, milles vajaduse korral täpsustatakse ringlussevõetud materjali protsendiline sisaldus müügi- ja rühmapakendis; 2) vastavuskinnituse, milles on täpsustatud müügi- ja rühmapakendite ringlussevõetavus, ning 3) müügipakendi suure eraldusteravusega foto, millel on selgelt nähtav teave müügi- ja rühmapakendite ringlussevõetud materjali sisalduse ja ringlussevõetavuse kohta.

Pädevad asutused kontrollivad vastavuskinnitust, milles täpsustatakse ringlussevõetud plasti protsendiline sisaldus müügipakendites, uuesti pärast 1. jaanuari 2027.

Taotleja esitab auditeeritud raamatupidamisdokumendid, mis tõendavad, et ülejäänud (100 % miinus ringlussevõetud materjali sisaldus protsentides) papp ja/või paber, mida kasutatakse müügi- ja rühmapakendites, on kehtiva FSC, PEFC või samaväärse süsteemi kohaselt määratletud sertifitseeritud materjalina. Need auditeeritud raamatupidamisdokumendid peavad kehtima kogu ELi ökomärgise loa kehtivusaja jooksul. Pädevad asutused kontrollivad raamatupidamisdokumente uuesti kaksteist kuud pärast loa andmist.

Ringlussevõetud materjali sisaldust kontrollitakse vastavalt standardile EN 45557 või ISO 14021 ning ringlussevõetavust kontrollitakse vastavalt standardile EN 13430 või ISO 18604.

Ringlussevõetud plasti sisaldus pakendis peab vastama sellistele järelevalveahela standarditele nagu ISO 22095 või EN 15343. Samaväärseid meetodeid võib aktsepteerida, kui kolmas isik peab neid samaväärseks, ning neile lisatakse üksikasjalikud selgitused selle nõude täitmise kohta ja sellega seotud tõendavad dokumendid. Esitatakse arved, mis tõendavad ringlussevõetud materjali ostmist.

Lisaks kontrollitakse pakendite ringlussevõetavust (ringlussevõtuks kättesaadavus ja ringlussevõtuga sobivus) standardsete katsemeetodite abil. Papist ja/või paberist pakendite ringlussevõetavust hinnatakse taaskiustatavuse katsetega ning sel juhul tõendab taotleja papp- ja paberpakendite taaskiustatavust, kasutades PTS-meetodi PTS-RH 021 kohaselt koostatud katseprotokollis või protokollides esitatud tulemusi, ATICELCA 501 hindamissüsteemi või samaväärseid standardmeetodeid, mida pädev asutus aktsepteerib samaväärse teadusliku kvaliteediga andmete allikana. Plastpakendite korral aktsepteeritakse sertifitseerimist eraldamissüsteemi või kontrollitud segamise süsteemi (nagu RecyClass) raames sõltumatu kolmanda isiku sertifitseerimisena. Samaväärseid katsemeetodeid võib aktsepteerida, kui kolmas isik peab neid samaväärseks.

Lisaks esitab taotleja nõuetele vastavuse kinnituse koos kehtiva, sõltumatult sertifitseeritud järelevalveahela sertifikaadiga taaskasutatava kotikese kohta. Sõltumatu sertifitseerimisena tunnustatakse sertifitseerimist FSC, PEFC, OEKO-TEX, GOTS või muu samaväärse kolmanda osalise süsteemi kaudu.

6. kriteerium.   Juhised toote ja pakendi kasutusest kõrvaldamise kohta

Müügipakendil on juhised müügipakendi, rühmapakendi (kui see on olemas), eraldatavate osade ja kasutatud toote kõrvaldamise kohta. Müügipakendil on kirjas või visuaalsete sümbolite abil näidatud teave,

| a) | et müügipakendit, rühmapakendit (kui see on olemas), eraldatavaid osi ja anumat ei tohi tualetipotist alla lasta, ning |
| --- | --- |

a)

et müügipakendit, rühmapakendit (kui see on olemas), eraldatavaid osi ja anumat ei tohi tualetipotist alla lasta, ning

| b) | kuidas nõuetekohaselt kõrvaldada müügipakend, rühmapakend (kui see on olemas), eraldatavad osad ja anum pärast selle kasutusea lõppemist. |
| --- | --- |

b)

kuidas nõuetekohaselt kõrvaldada müügipakend, rühmapakend (kui see on olemas), eraldatavad osad ja anum pärast selle kasutusea lõppemist.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab müügipakendi suure eraldusteravusega foto, millel on selgelt nähtav teave kõrvaldamise kohta.

7. kriteerium.   Teave toote kasutamise kohta

Tootega peab kaasas olema kasutusjuhend. Tootja peab tagama, et kasutaja saab vähemalt järgmise teabe:

| a) | kuidas valida õige suurusega anum. See teave paigutatakse kohale, kus kasutaja pääseb sellele juurde enne ostu sooritamist (nt müügipakendile); |
| --- | --- |

a)

kuidas valida õige suurusega anum. See teave paigutatakse kohale, kus kasutaja pääseb sellele juurde enne ostu sooritamist (nt müügipakendile);

| b) | kuidas anumat õigesti kanda, et vältida lekkimist ja/või ebamugavust; |
| --- | --- |

b)

kuidas anumat õigesti kanda, et vältida lekkimist ja/või ebamugavust;

| c) | kui kaua anumat kanda, enne kui seda tühjendada. Teave pikima kandmisaja kohta peab tuginema katsetele. See teave peab olema esitatud nähtavalt, nt logona või rasvases kirjas, ja paigutatud nii pakendile kui ka kasutusjuhendisse; |
| --- | --- |

c)

kui kaua anumat kanda, enne kui seda tühjendada. Teave pikima kandmisaja kohta peab tuginema katsetele. See teave peab olema esitatud nähtavalt, nt logona või rasvases kirjas, ja paigutatud nii pakendile kui ka kasutusjuhendisse;

| d) | kuidas anumat sama menstruatsiooni ajal enne ja pärast kasutamist puhastada, sealhulgas vähemalt teave kätepesu olulisuse ja selle kohta, kas on vaja anumat keeta (jah/ei, kui jah, siis kui kaua), veega (kuum/külm) ja seebiga (jah/ei, kui jah, kui palju) pesta ja kui kaua puhastamine kestab. See teave peab tuginema katsetele; |
| --- | --- |

d)

kuidas anumat sama menstruatsiooni ajal enne ja pärast kasutamist puhastada, sealhulgas vähemalt teave kätepesu olulisuse ja selle kohta, kas on vaja anumat keeta (jah/ei, kui jah, siis kui kaua), veega (kuum/külm) ja seebiga (jah/ei, kui jah, kui palju) pesta ja kui kaua puhastamine kestab. See teave peab tuginema katsetele;

| e) | kuidas anumat menstruatsioonide vahepeal puhastada ja hoida, sealhulgas vähemalt teave kätepesu ja keetmise olulisuse kohta (ja kui kaua peab keetma) ning selle kohta, kas on vaja veega (kuum/külm) ja seebiga (jah/ei, kui jah, kui palju) pesta ja kui kaua puhastamine kestab. See teave peab tuginema katsetele; |
| --- | --- |

e)

kuidas anumat menstruatsioonide vahepeal puhastada ja hoida, sealhulgas vähemalt teave kätepesu ja keetmise olulisuse kohta (ja kui kaua peab keetma) ning selle kohta, kas on vaja veega (kuum/külm) ja seebiga (jah/ei, kui jah, kui palju) pesta ja kui kaua puhastamine kestab. See teave peab tuginema katsetele;

| f) | kui kaua on võimalik anumat kasutada (anuma kasutusiga). Peale selle tuleks märkida, et anuma värvi võimalikud muutused ei mõjuta selle kasutusiga ja toimimist. |
| --- | --- |

f)

kui kaua on võimalik anumat kasutada (anuma kasutusiga). Peale selle tuleks märkida, et anuma värvi võimalikud muutused ei mõjuta selle kasutusiga ja toimimist.

| g) | Esitada tuleb teave toksilise šoki sündroomi tekkimise riski kohta. |
| --- | --- |

g)

Esitada tuleb teave toksilise šoki sündroomi tekkimise riski kohta.

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab teabelehe näidise ja vajaduse korral koos anumaga müüdava pakendi, millel on kasutajale antav teave. Samuti esitab taotleja eespool nimetatud nõudeid toetavate asjakohaste katsete või uuringute, nt bioloogilise riski hindamiste või toksikoloogiliste uuringute tulemused.

8. kriteerium.   Kasutuskõlblikkus ja toote kvaliteet

Lõpptoote tõhusus ja kvaliteet peavad olema rahuldavad ja vähemalt samaväärsed juba turule lastud toodete omadega.

Toote kasutuskõlblikkust kontrollitakse tabelis 5 esitatud omaduste ja näitajate osas. Kui on olemas toimivuslävendid, tuleb näidata näitajate vastavust nendele.

Kasutuskõlblikkust kontrollitakse tehniliste katsetega, millega uuritakse korduskasutatavate menstruatsioonianumate tootmiseks kasutatavate materjalide bioloogilist kokkusobivust. Bioloogilise kokkusobivuse katse tulemusena peab saama bioloogilised hinnangud tsütotoksilisuse, pürogeensuse, sensibiliseerimise, nahaärrituse ja paigaldamise kohta (90 päeva).

Tabel 5

Omadused ja näitajad, mis iseloomustavad kontrollitava toote kasutuskõlblikkust

| Omadus | Nõutav praktiline katsetamine (toimivuslävend) |
| --- | --- |
| Katsetamine kasutusajal | U1. Lekkekaitse | Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul) |
| U2 Sobivus ja mugavus |
| U3 Üldine toimivus |
| Tehnilised katsed | T1 Bioloogiline kokkusobivus | ISO 10993 kohaselt tehtud tsütotoksilisuse, pürogeensuse, sensibiliseerimise, nahaärrituse ja paigaldamise (90 päeva) katsete tulemusena ei selgu olulist bioloogilist mõju.
  Teise võimalusena võib teatada, et toode vastab USP VI klassi standardile (ägeda süsteemse toksilisuse, nahasisese toksilisuse ja paigaldamise katsed). |

Omadus

Nõutav praktiline katsetamine (toimivuslävend)

Katsetamine kasutusajal

U1. Lekkekaitse

Tarbijakatse (80 % toodet katsetanud tarbijatest on tootega rahul)

U2 Sobivus ja mugavus

U3 Üldine toimivus

Tehnilised katsed

T1 Bioloogiline kokkusobivus

ISO 10993 kohaselt tehtud tsütotoksilisuse, pürogeensuse, sensibiliseerimise, nahaärrituse ja paigaldamise (90 päeva) katsete tulemusena ei selgu olulist bioloogilist mõju.

Teise võimalusena võib teatada, et toode vastab USP VI klassi standardile (ägeda süsteemse toksilisuse, nahasisese toksilisuse ja paigaldamise katsed).

Hindamine ja kontroll.

Tuleb esitada katseprotokoll, milles on kirjeldatud katsemeetodeid ning esitatud tulemused ja kasutatud andmed. Katsed tuleb teha kvaliteedijuhtimissüsteemide rakendamiseks sertifitseeritud laborites.

Kasutusaegsed katsed tuleb teha kõigi konkreetsete toodetega, millele taotletakse ELi ökomärgist. Kui on võimalik tõendada, et tooted toimivad ühtemoodi, on piisav katsetada ainult ühte mõõtu toodet või eri suurusega toodete esinduslikku valimit iga tootemudeli kohta.

Tehnilised katsed tehakse materjalidega, mida kasutatakse nende korduskasutatavate menstruatsioonianumate tootmisel, mille jaoks ELi ökomärgist taotletakse. Kui on võimalik tõendada, et samast materjalist toodetakse mitut korduskasutatava menstruatsioonianuma mudelit, võib piisata kõnealuse materjali ühekordsest katsetamisest. Tehnilisi katseid ei pea tegema korduskasutatavate menstruatsioonianumatega, vaid üksnes anumate tootmiseks kasutatud materjalidega (sealhulgas silikoonid, ristsidestatud elastomeerid, muud elastomeerid, kasutatud värvained ja mis tahes muud materjalid).

Erilist tähelepanu tuleb pöörata materjalide ja toodete valimi koostamisele, nende kohaletoimetamisele ja hoiustamisele, et tagada tulemuste korratavus. Ei ole soovitav toodetelt tunnuseid eemaldada ega neid neutraalsesse pakendisse ümber pakendada, sest sellega võidakse muuta toote kasutusomadusi ja/või pakendit, v.a juhul, kui sellise muutmise saab välistada.

Katseandmed tuleb teha kättesaadavaks pädevale asutusele konfidentsiaalsuse järgimise tingimustel. Katsetulemused tuleb esitada selgelt ning selles keeles, sellistes ühikutes ja selliste tähistega, mis on andmete kasutajale arusaadavad. Esitada tuleb järgmised elemendid: katsete koht ja kuupäev; kriteeriumid, mille järgi katsetatud materjalid valiti ja valitud materjalide esindavus; katsetatud omadused ja vajaduse korral põhjused, miks mõnda omadust ei katsetatud; kasutatud katsemeetodid ja nende võimalikud piirangud. Tuleb esitada selged juhised katsetulemuste kasutamise kohta.

Täiendavad suunised kasutusaegsete katsete kohta:

| — | valimi koostamine, katse kavandamine, tarbijate kaasamine ja katsetulemuste tõlgendamine peavad vastama standardsetele statistilistele meetoditele (AFNOR Q 34–019, ASTM E1958-07e1 või nendega samaväärsed); |
| --- | --- |

—

valimi koostamine, katse kavandamine, tarbijate kaasamine ja katsetulemuste tõlgendamine peavad vastama standardsetele statistilistele meetoditele (AFNOR Q 34–019, ASTM E1958-07e1 või nendega samaväärsed);

| — | iga toodet tuleb hinnata küsimustiku alusel. Katse peab kestma vähemalt 72 tundi, võimaluse korral kogu nädala, ning katse tuleb teha toote tavalistes kasutustingimustes; |
| --- | --- |

—

iga toodet tuleb hinnata küsimustiku alusel. Katse peab kestma vähemalt 72 tundi, võimaluse korral kogu nädala, ning katse tuleb teha toote tavalistes kasutustingimustes;

| — | soovituslik katsetajate arv olgu vähemalt 30. Kõik katsetajad peavad olema isikud, kes vastavat tüüpi ja vastava suurusega tooteid jooksvalt kasutavad; |
| --- | --- |

—

soovituslik katsetajate arv olgu vähemalt 30. Kõik katsetajad peavad olema isikud, kes vastavat tüüpi ja vastava suurusega tooteid jooksvalt kasutavad;

| — | katses peab osalema eri tarbijarühmade esindajaid võrdeliselt nende arvuga turul. Katses osalejate vanus ja asukohariik tuleb selgelt märkida; |
| --- | --- |

—

katses peab osalema eri tarbijarühmade esindajaid võrdeliselt nende arvuga turul. Katses osalejate vanus ja asukohariik tuleb selgelt märkida;

| — | katses ei tohi osaleda haiged ega kroonilise haigusega inimesed. Kui katses osaleja haigestub tarbijakatse ajal, tuleb see märkida küsimustikku ja selliseid vastuseid ei võeta hindamisel arvesse; |
| --- | --- |

—

katses ei tohi osaleda haiged ega kroonilise haigusega inimesed. Kui katses osaleja haigestub tarbijakatse ajal, tuleb see märkida küsimustikku ja selliseid vastuseid ei võeta hindamisel arvesse;

| — | kõikides kasutusaegsetes katsetes (lekkekaitse, sobivus ja mugavus ning üldine toimivus) peab 80 % toodet katsetavatest tarbijatest hindama toimivuse rahuldavaks ja tarbija määratud hinnang peab olema üle 60 (kvantitatiivsel skaalal 1–100). Teise võimalusena peab 80 % toodet katsetavatest tarbijatest hindama seda heaks või väga heaks (järgneva viie kvalitatiivse hinnangu hulgast: väga halb, halb, keskmine, hea, väga hea); |
| --- | --- |

—

kõikides kasutusaegsetes katsetes (lekkekaitse, sobivus ja mugavus ning üldine toimivus) peab 80 % toodet katsetavatest tarbijatest hindama toimivuse rahuldavaks ja tarbija määratud hinnang peab olema üle 60 (kvantitatiivsel skaalal 1–100). Teise võimalusena peab 80 % toodet katsetavatest tarbijatest hindama seda heaks või väga heaks (järgneva viie kvalitatiivse hinnangu hulgast: väga halb, halb, keskmine, hea, väga hea);

| — | pärast tarbijakatse lõppemist hinnatakse tulemusi statistiliselt; |
| --- | --- |

—

pärast tarbijakatse lõppemist hinnatakse tulemusi statistiliselt;

| — | märkida tuleb sellised välised mõjurid nagu kaubamärk, turuosa ja reklaam, millel võib olla mõju toodete toimivuse tajumisele. |
| --- | --- |

—

märkida tuleb sellised välised mõjurid nagu kaubamärk, turuosa ja reklaam, millel võib olla mõju toodete toimivuse tajumisele.

Lisanõuded tehniliste katsete kohta:

| — | katsemeetodid peavad võimalikult suurel määral põhinema toote seisukohast asjakohastel, reprodutseeritavatel ja usaldusväärsetel meetoditel; |
| --- | --- |

—

katsemeetodid peavad võimalikult suurel määral põhinema toote seisukohast asjakohastel, reprodutseeritavatel ja usaldusväärsetel meetoditel;

| — | Tehnilised katsed viiakse läbi ISO 10993 seeria või USP VI klassi standardi kohaselt. |
| --- | --- |

—

Tehnilised katsed viiakse läbi ISO 10993 seeria või USP VI klassi standardi kohaselt.

| — | Aktsepteeritakse katsemeetodeid, mille kohaldamisala ja nõuded on samaväärsed nimetatud riiklike ja rahvusvaheliste standarditega ning mille samaväärsust on kinnitanud sõltumatu kolmas isik. |
| --- | --- |

—

Aktsepteeritakse katsemeetodeid, mille kohaldamisala ja nõuded on samaväärsed nimetatud riiklike ja rahvusvaheliste standarditega ning mille samaväärsust on kinnitanud sõltumatu kolmas isik.

Toote massi, mõõtmeid ja kujunduselemente kirjeldatakse ja esitatakse vastavalt teabele, mis on esitatud taotluse üldises hindamis- ja kontrollidokumendis.

9. kriteerium.   Ettevõtja sotsiaalne vastutus seoses töösuhete alaste küsimustega

Selle kriteeriumiga kehtestatakse nõuded, mida kohaldatakse korduskasutatava menstruatsioonianuma lõpliku tootmiskoha suhtes.

Võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset kinnitust rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, (5) ÜRO üleilmset kokkulepet Global Compact (2. sammas), (6) ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid (7) ning OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, (8) laseb taotleja kolmandal isikul teha kohapealsele auditile tugineva kontrolli, et toote lõplikus koostamiskohas on järgitud eelnimetatud rahvusvaheliste tekstide ja allpool loetletud täiendavate sätete kohaldatavaid põhimõtteid.

ILO põhikonventsioonid:

| a) | laste töö:






  — | vanuse alammäära konventsioon, 1973 (nr 138); |
| --- | --- | --- |

a)

laste töö:

—

vanuse alammäära konventsioon, 1973 (nr 138);

| — | lapsele sobimatu töö konventsioon, 1999 (nr 182); |
| --- | --- |

—

lapsele sobimatu töö konventsioon, 1999 (nr 182);

| b) | sunniviisiline ja kohustuslik töö:






  — | sunniviisilise töö konventsioon, 1930 (nr 29) ja sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll; |
| --- | --- | --- |

b)

sunniviisiline ja kohustuslik töö:

—

sunniviisilise töö konventsioon, 1930 (nr 29) ja sunniviisilise töö konventsiooni 2014. aasta protokoll;

| — | sunniviisilise töö kaotamise konventsioon, 1957 (nr 105); |
| --- | --- |

—

sunniviisilise töö kaotamise konventsioon, 1957 (nr 105);

| c) | ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus:






  — | ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, 1948 (nr 87); |
| --- | --- | --- |

c)

ühinemisvabadus ja kollektiivläbirääkimiste õigus:

—

ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse konventsioon, 1948 (nr 87);

| — | organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsioon, 1949 (nr 98); |
| --- | --- |

—

organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste konventsioon, 1949 (nr 98);

| d) | diskrimineerimine:






  — | võrdse töötasu konventsioon, 1951 (nr 100); |
| --- | --- | --- |

d)

diskrimineerimine:

—

võrdse töötasu konventsioon, 1951 (nr 100);

| — | tööhõives ja töökohtadel diskrimineerimise vastane konventsioon, 1958 (nr 111). |
| --- | --- |

—

tööhõives ja töökohtadel diskrimineerimise vastane konventsioon, 1958 (nr 111).

Täiendavad sätted:

| e) | tööaeg:






  — | ILO tööstusettevõtete tööaja konventsioon, 1919 (nr 1); |
| --- | --- | --- |

e)

tööaeg:

—

ILO tööstusettevõtete tööaja konventsioon, 1919 (nr 1);

| — | ILO tööstusettevõtete iganädalase puhkeaja konventsioon, 1921 (nr 14); |
| --- | --- |

—

ILO tööstusettevõtete iganädalase puhkeaja konventsioon, 1921 (nr 14);

| f) | tasustamine:






  — | ILO miinimumpalga kindlaksmääramise konventsioon, 1970 (nr 131); |
| --- | --- | --- |

f)

tasustamine:

—

ILO miinimumpalga kindlaksmääramise konventsioon, 1970 (nr 131);

| — | ILO tasustatud puhkuse konventsioon (muudetud), 1970 (nr 132); |
| --- | --- |

—

ILO tasustatud puhkuse konventsioon (muudetud), 1970 (nr 132);

| — | äraelamist võimaldav töötasu: taotleja tagab, et tavapärase (kuni 48-tunnise) töönädala eest makstav palk (v.a maksud, preemiad, päevarahad ja ületunnitasud) on piisav töötaja ja neljaliikmelise pere põhivajaduste (eluase, energia, toit, rõivad, tervishoid, haridus, joogivesi, lastehoid ja transport) rahuldamiseks ning osa sellest jääb vabaks kasutamiseks. Rakendamist auditeeritakse lähtudes SA8000 (9) suunistest tasustamise kohta; |
| --- | --- |

—

äraelamist võimaldav töötasu: taotleja tagab, et tavapärase (kuni 48-tunnise) töönädala eest makstav palk (v.a maksud, preemiad, päevarahad ja ületunnitasud) on piisav töötaja ja neljaliikmelise pere põhivajaduste (eluase, energia, toit, rõivad, tervishoid, haridus, joogivesi, lastehoid ja transport) rahuldamiseks ning osa sellest jääb vabaks kasutamiseks. Rakendamist auditeeritakse lähtudes SA8000 (9) suunistest tasustamise kohta;

| g) | töötervishoid ja tööohutus:






  — | ILO konventsioon, mis käsitleb kemikaalide kasutamise ohutust töökohal, 1981 (nr 170); |
| --- | --- | --- |

g)

töötervishoid ja tööohutus:

—

ILO konventsioon, mis käsitleb kemikaalide kasutamise ohutust töökohal, 1981 (nr 170);

| — | ILO töötervishoiu ja -ohutuse konventsioon, 1990 (nr 155); |
| --- | --- |

—

ILO töötervishoiu ja -ohutuse konventsioon, 1990 (nr 155);

| — | ILO töökeskkonna (õhusaaste, müra ja vibratsioon) konventsioon, 1977 (nr 148); |
| --- | --- |

—

ILO töökeskkonna (õhusaaste, müra ja vibratsioon) konventsioon, 1977 (nr 148);

| h) | sotsiaalkaitse ja kaasamine:






  — | ILO meditsiiniabi ja haigushüvitiste konventsioon, 1969 (nr 130); |
| --- | --- | --- |

h)

sotsiaalkaitse ja kaasamine:

—

ILO meditsiiniabi ja haigushüvitiste konventsioon, 1969 (nr 130);

| — | ILO sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite konventsioon, 1952 (nr 102); |
| --- | --- |

—

ILO sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite konventsioon, 1952 (nr 102);

| — | ILO tööõnnetustes saadud vigastuste hüvitamise konventsioon, 1964 (nr 121); |
| --- | --- |

—

ILO tööõnnetustes saadud vigastuste hüvitamise konventsioon, 1964 (nr 121);

| — | ILO võrdse kohtlemise (õnnetushüvitiste) konventsioon, 1925 (nr 19); |
| --- | --- |

—

ILO võrdse kohtlemise (õnnetushüvitiste) konventsioon, 1925 (nr 19);

| — | ILO emaduse kaitse konventsioon, 2000 (nr 183); |
| --- | --- |

—

ILO emaduse kaitse konventsioon, 2000 (nr 183);

| i) | õiglane töölt vabastamine:






  — | ILO 1982. aasta konventsioon töösuhte lõpetamise kohta (nr 158). |
| --- | --- | --- |

i)

õiglane töölt vabastamine:

—

ILO 1982. aasta konventsioon töösuhte lõpetamise kohta (nr 158).

Kohtades, kus ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õigus on seadusega piiratud, ei tohi ettevõtja keelata töötajatel luua alternatiivseid mehhanisme, kuidas oma muredest rääkida ning oma töö- ja värbamistingimustega seotud õigusi kaitsta. Samuti peab ettevõtja tunnustama töötajate õiguspäraseid ühinguid, millega ta saab pidada dialoogi töökohta puudutavates küsimustes.

Audit hõlmab konsulteerimist tegevuskohta ümbritsevates kohalikes piirkondades tegutsevate, väliste, valdkonnast sõltumatute sidusrühmadega (sh ametiühingute, kogukondlike organisatsioonide, vabaühenduste ja tööhõivespetsialistidega). Asjalik konsulteerimine peab toimuma vähemalt kahe allrühma kahe sidusrühmaga. Kohtades, kus siseriiklik õigus ei suuda tagada ettevõtja sotsiaalse vastutuse vastavust eespool nimetatud rahvusvahelistele konventsioonidele, hõlmab auditeerimisprotsess kolmanda isiku kohapealseid auditeid, mis koosnevad valdkonna sõltumatute hindajate etteteatamata kohapealsetest kontrollidest.

ELi ökomärgise loa kehtivusaja jooksul avaldab taotleja auditite koondtulemused ja peamised järeldused (sealhulgas üksikasjad a) töötajate õiguste ja töötervishoiu standardi rikkumiste arvu ja tõsiduse kohta; b) parandusstrateegia kohta, mille puhul parandamine hõlmab ennetamist vastavalt ÜRO juhtpõhimõtete kontseptsioonile; c) sidusrühmadega konsulteerimisel leitud püsivate rikkumiste algpõhjuste hindamise kohta – kellega konsulteeriti, milliseid küsimusi tõstatati, kuidas see mõjutas parandusmeetmete kava), et esitada huvitatud tarbijatele tõendeid oma tegevuse kohta.

Hindamine ja kontroll.

Selleks et tõendada nõuetele vastavust, esitab taotleja koopiad oma uusimast tegevusjuhendist, mis peab olema kooskõlas eelnimetatud sätetega, ning seda tõendavate auditiaruannete koopiad iga sellise mudeli lõppkoostetehase kohta, millele ökomärgist taotletakse, ning lisab neile lingi veebilehele, kus saab tutvuda tulemuste ja tähelepanekutega.

Kolmanda isiku tehtavaid kohapealseid auditeid peavad tegema kas audiitorid, kes on kvalifitseeritud hindama tootmiskohtade vastavust sotsiaalsetele standarditele või tegevusjuhenditele, või avalik-õigusliku asutuse määratud tööinspektor(id), kui tegemist on riigiga, kes on ratifitseerinud ILO 1947. aasta konventsiooni töötingimuste järelevalve kohta (nr 81) ja kus ILO andmetel on toimiv riiklik töötingimuste järelevalve süsteem, (10) mis hõlmab eespool nimetatud valdkondi (11).

Aktsepteeritakse kehtivaid tõendeid, mis on välja antud loetletud ILO põhikonventsioonide põhimõtete järgimist ning tööaega, töötasu, tervist, ohutust ja väliste sidusrühmadega konsulteerimist käsitlevate lisasätete täitmist kontrollivate kolmandate isikute süsteemide raames või kontrollimenetluste tulemusena. Need tõendid ei tohi taotluse esitamise kuupäeval olla vanemad kui 12 kuud.

10. kriteerium.   ELi ökomärgisel esitatav teave

ELi ökomärgise logo võib esitada toote müügipakendil. Kui kasutatakse vabatahtlikku tekstiväljaga märgist, peab see sisaldama kolme järgmist märget:

| — | „Kavandatud keskkonnamõju vähendama“; |
| --- | --- |

—

„Kavandatud keskkonnamõju vähendama“;

| — | „Vastab ohtlike ainete rangetele nõuetele“; |
| --- | --- |

—

„Vastab ohtlike ainete rangetele nõuetele“;

| — | „Tõendatud toimivus“. |
| --- | --- |

—

„Tõendatud toimivus“.

Taotleja järgib ELi ökomärgise logo kasutamise juhiseid, mis on esitatud aadressil

https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Hindamine ja kontroll.

Taotleja esitab sellele nõudele vastavuse kinnituse ja toote müügipakendi suure eraldusteravusega foto, millel on selgelt nähtav märgis, registreerimis-/loanumber ning (kui see on asjakohane) märgisega koos esitada lubatud laused.

---

(1)  Vt joonealune märkus 16.

(2)  Vt joonealune märkus 17.

(3)  Vt joonealune märkus 18.

(4)  Vt joonealune märkus 19.

(5)  Vt joonealune märkus 21.

(6)  Vt joonealune märkus 22.

(7)  Vt joonealune märkus 23.

(8)  Vt joonealune märkus 24.

(9)  Vt joonealune märkus 25.

(10)  Vt joonealune märkus 21.

(11)  Vt joonealune märkus 21.

---

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/190 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/190

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2023/1810,

19. september 2023,

milles käsitletakse Kambodža ja Vietnami vahelise laiendatud kumulatsiooni taotlust vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõikele 1 seoses päritolureeglitega, mida kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 kohase üldiste tariifsete soodustuste kava raames jalgrataste tootmiseks kasutatavate teatavate materjalide või osade suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 64 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni 28. juuli 2015. aasta delegeeritud määrust (EL) 2015/2446, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 952/2013 seoses liidu tolliseadustiku teatavaid sätteid täpsustavate üksikasjalike eeskirjadega, (2) eriti selle artikli 56,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Liidu üldiste tariifsete soodustuste kava alusel soodustatud riigid võivad taotleda laiendatud kumulatsiooni riigiga, millega liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikliga. |
| --- | --- |

(1)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Liidu üldiste tariifsete soodustuste kava alusel soodustatud riigid võivad taotleda laiendatud kumulatsiooni riigiga, millega liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikliga.

| (2) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud tingimused, mille alusel võib lubada üldiste tariifsete soodustuste kava alusel soodustatud riikidel kasutada laiendatud kumulatsiooni alusel materjale, mis on pärit riigist, millega liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikliga. Eelkõige on artikli 56 lõikes 1 sätestatud, et sellist kumulatsiooni võib kohaldada üksnes pärast seda, kui laiendatud kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud kohustuse täita üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureegleid, ELi-Vietnami vabakaubanduslepingus sätestatud päritolureegleid ja kõiki muid päritolureeglite rakendamist käsitlevaid sätteid või tagada nende täitmine ning teha halduskoostööd, et tagada nende eeskirjade nõuetekohane rakendamine seoses liiduga ja omavahel. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõigetes 1 ja 2 on sätestatud tingimused, mille alusel võib lubada üldiste tariifsete soodustuste kava alusel soodustatud riikidel kasutada laiendatud kumulatsiooni alusel materjale, mis on pärit riigist, millega liidul on vabakaubandusleping kooskõlas kehtiva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikliga. Eelkõige on artikli 56 lõikes 1 sätestatud, et sellist kumulatsiooni võib kohaldada üksnes pärast seda, kui laiendatud kumulatsioonis osalevad riigid on võtnud kohustuse täita üldiste tariifsete soodustuste kava päritolureegleid, ELi-Vietnami vabakaubanduslepingus sätestatud päritolureegleid ja kõiki muid päritolureeglite rakendamist käsitlevaid sätteid või tagada nende täitmine ning teha halduskoostööd, et tagada nende eeskirjade nõuetekohane rakendamine seoses liiduga ja omavahel.

| (3) | Komisjon teeb sellise taotluse kohta otsuse vastavalt oma sisemenetlustele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teeb sellise taotluse kohta otsuse vastavalt oma sisemenetlustele.

| (4) | Kambodža esitas 2. detsembri 2022. aasta kirjas delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõike 1 kohase taotluse lubada tal kasutada laiendatud kumulatsiooni Vietnamiga. Taotluses käsitletakse teatavaid materjale või osi, mida kasutatakse Vietnamist pärit jalgrataste tootmiseks Kambodžast pärit materjalidena, et toota ja eksportida Euroopa Liitu harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikidesse 87.11, 87.12 ja 95.03 kuuluvaid jalgrattaid GSP soodustariifide alusel. |
| --- | --- |

(4)

Kambodža esitas 2. detsembri 2022. aasta kirjas delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõike 1 kohase taotluse lubada tal kasutada laiendatud kumulatsiooni Vietnamiga. Taotluses käsitletakse teatavaid materjale või osi, mida kasutatakse Vietnamist pärit jalgrataste tootmiseks Kambodžast pärit materjalidena, et toota ja eksportida Euroopa Liitu harmoneeritud süsteemi (HS) rubriikidesse 87.11, 87.12 ja 95.03 kuuluvaid jalgrattaid GSP soodustariifide alusel.

| (5) | Oma taotluse põhjendamiseks tuletas Kambodža meelde, et kuna Vietnam on alates 1. jaanuarist 2023 üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) raames soodustatud riikide loetelust välja jäetud, käsitatakse jalgrataste tootmisel kasutatavaid Vietnamist pärit materjale või osi päritolustaatuseta materjalide või osadena ning seetõttu ei saa Kambodža jalgrattatootjad viia Kambodža jalgrattaid tollimaksuvabalt liidu turule. Selleks, et mitmekesistada oma majandust ning pakkuda jätkuvalt tööd ja elatist tuhandetele inimestele, vajab Kambodža jalgrattatööstus jalgrataste tootmiseks jätkuvalt teatavaid materjale või osi, mis on pärit Vietnamist ja mille suhtes kohaldatakse laiendatud kumulatsiooni vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Oma taotluse põhjendamiseks tuletas Kambodža meelde, et kuna Vietnam on alates 1. jaanuarist 2023 üldiste tariifsete soodustuste kava (GSP) raames soodustatud riikide loetelust välja jäetud, käsitatakse jalgrataste tootmisel kasutatavaid Vietnamist pärit materjale või osi päritolustaatuseta materjalide või osadena ning seetõttu ei saa Kambodža jalgrattatootjad viia Kambodža jalgrattaid tollimaksuvabalt liidu turule. Selleks, et mitmekesistada oma majandust ning pakkuda jätkuvalt tööd ja elatist tuhandetele inimestele, vajab Kambodža jalgrattatööstus jalgrataste tootmiseks jätkuvalt teatavaid materjale või osi, mis on pärit Vietnamist ja mille suhtes kohaldatakse laiendatud kumulatsiooni vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõikele 1.

| (6) | Taotlusele on lisatud Kambodža ja Vietnami vaheline kokkulepe delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõike 1 punkti a kohase halduskoostöö tegemiseks, millega tagatakse ühelt poolt Kambodžas jalgrataste tootmiseks kasutatavate Vietnamist pärit materjalide suhtes kohaldatavate ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu kohaste päritolureeglite järgimine ning Kambodžast liitu eksporditavate toodetega seotud üldiste tariifsete soodustuste kava kohaste päritolureeglite järgimine ning teiselt poolt halduskoostöö seoses liiduga ja omavahel. |
| --- | --- |

(6)

Taotlusele on lisatud Kambodža ja Vietnami vaheline kokkulepe delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõike 1 punkti a kohase halduskoostöö tegemiseks, millega tagatakse ühelt poolt Kambodžas jalgrataste tootmiseks kasutatavate Vietnamist pärit materjalide suhtes kohaldatavate ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu kohaste päritolureeglite järgimine ning Kambodžast liitu eksporditavate toodetega seotud üldiste tariifsete soodustuste kava kohaste päritolureeglite järgimine ning teiselt poolt halduskoostöö seoses liiduga ja omavahel.

| (7) | Eespool nimetatud kokkuleppe lisades on loetelu HSi gruppidesse 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 ja 87 kuuluvate jalgrataste tootmiseks kasutatavate Vietnamist pärit materjalide või osade kohta, mis on seotud laiendatud kumulatsiooniga, ning ka päritolutõendite väljastamise ja kontrollimise eest vastutavate Kambodža ja Vietnami valitsusasutuste aadressid ja kontaktandmed. |
| --- | --- |

(7)

Eespool nimetatud kokkuleppe lisades on loetelu HSi gruppidesse 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 ja 87 kuuluvate jalgrataste tootmiseks kasutatavate Vietnamist pärit materjalide või osade kohta, mis on seotud laiendatud kumulatsiooniga, ning ka päritolutõendite väljastamise ja kontrollimise eest vastutavate Kambodža ja Vietnami valitsusasutuste aadressid ja kontaktandmed.

| (8) | Komisjon vaatas läbi Kambodža taotluse, sealhulgas Kambodža ja Vietnami vahelise halduskoostöökokkuleppe ja selle lisad, ning jõudis järeldusele, et tingimused laiendatud kumulatsiooni lubamiseks selliste Vietnamist pärit materjalide või osade suhtes, mida kasutatakse Kambodžast pärit materjalidena jalgrataste tootmisel ja üldiste tariifsete soodustuste kava alusel liitu eksportimisel, on täidetud. Kambodža on praegu üldiste tariifsete soodustuste kava raames soodustatud riik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (3) artikli 2 punkti d tähenduses. Ja veel, jalgrattad ei kuulu selliste toodete loetellu, mille puhul üldiste tariifsete soodustuste kava käsitleva määruse artikli 1 lõike 2 punkti 1 alapunktis a osutatud üldise korra alusel Kambodžale antud tariifsed soodustused ajutiselt komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/550 (4) peatati. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon vaatas läbi Kambodža taotluse, sealhulgas Kambodža ja Vietnami vahelise halduskoostöökokkuleppe ja selle lisad, ning jõudis järeldusele, et tingimused laiendatud kumulatsiooni lubamiseks selliste Vietnamist pärit materjalide või osade suhtes, mida kasutatakse Kambodžast pärit materjalidena jalgrataste tootmisel ja üldiste tariifsete soodustuste kava alusel liitu eksportimisel, on täidetud. Kambodža on praegu üldiste tariifsete soodustuste kava raames soodustatud riik Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 (3) artikli 2 punkti d tähenduses. Ja veel, jalgrattad ei kuulu selliste toodete loetellu, mille puhul üldiste tariifsete soodustuste kava käsitleva määruse artikli 1 lõike 2 punkti 1 alapunktis a osutatud üldise korra alusel Kambodžale antud tariifsed soodustused ajutiselt komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2020/550 (4) peatati.

| (9) | Eespool toodut arvesse võttes tuleks Kambodžale anda võimalus kohaldada laiendatud kumulatsiooni HSi gruppidesse 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 ja 87 kuuluvate, jalgrataste tootmiseks kasutatavate teatavate Vietnamist pärit materjalide või osade suhtes, mida kasutatakse HSi rubriikidesse 87.11 ja 87.12 kuuluvate jalgrataste tootmiseks. Kuna aga taotlusega hõlmatud toodete suhtes, mis kuuluvad rubriiki 95.03, juba kohaldatakse tollimaksuvabastust, ei lisata rubriiki 95.03 käesolevasse otsusesse. |
| --- | --- |

(9)

Eespool toodut arvesse võttes tuleks Kambodžale anda võimalus kohaldada laiendatud kumulatsiooni HSi gruppidesse 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 ja 87 kuuluvate, jalgrataste tootmiseks kasutatavate teatavate Vietnamist pärit materjalide või osade suhtes, mida kasutatakse HSi rubriikidesse 87.11 ja 87.12 kuuluvate jalgrataste tootmiseks. Kuna aga taotlusega hõlmatud toodete suhtes, mis kuuluvad rubriiki 95.03, juba kohaldatakse tollimaksuvabastust, ei lisata rubriiki 95.03 käesolevasse otsusesse.

| (10) | Päritolukinnitused, mis koostatakse kumulatsiooni alusel valmistatud toodete kohta, peaksid sisaldama konkreetset märget, et kumulatsiooni kohaldatakse kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (5) lisaga 22–07. |
| --- | --- |

(10)

Päritolukinnitused, mis koostatakse kumulatsiooni alusel valmistatud toodete kohta, peaksid sisaldama konkreetset märget, et kumulatsiooni kohaldatakse kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (5) lisaga 22–07.

| (11) | Käesoleva otsusega lubatud kumulatsiooni tuleks kohaldada kuni määruse (EL) nr 978/2012 artikli 43 lõikes 3 sätestatud kuupäevani. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega lubatud kumulatsiooni tuleks kohaldada kuni määruse (EL) nr 978/2012 artikli 43 lõikes 3 sätestatud kuupäevani.

| (12) | Euroopa Komisjon jälgib käesoleva otsuse alusel lubatud kumulatsioonist tuleneva impordi arengut, |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Komisjon jälgib käesoleva otsuse alusel lubatud kumulatsioonist tuleneva impordi arengut,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lubatakse Kambodžal kasutada vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 artikli 56 lõikele 1 laiendatud päritolu kumulatsiooni alusel I lisas loetletud materjale või osi, mis on pärit Vietnamist ja mida kasutatakse jalgrataste tootmiseks kooskõlas ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu protokolli nr 1 II lisaga, et toota ja eksportida liitu üldiste tariifsete soodustuste kava soodustariifi alusel II lisas loetletud jalgrattaid, tingimusel, et Kambodža on toote liitu eksportimise ajal määruse (EL) nr 978/2012 artikli 2 punkti d tähenduses üldiste tariifsete soodustuste kava raames soodustatud riik ning et kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud sooduskorda II lisas loetletud jalgrataste suhtes ei ole ajutiselt kooskõlas määruse (EL) nr 978/2012 artikliga 19 peatatud ning et kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2015/2446 II jaotise 1. peatüki 2. jao 2. alajaos sätestatud päritolureegleid.

Artikkel 2

Päritolukinnitustele, mille Kambodža eksportijad rakendusmääruse (EL) 2015/2447 lisa 22–07 kohaselt artiklis 1 osutatud toodete kohta koostavad, tuleb päritolukriteeriumi kohale (6d) lisada märge „extended cumulation with Vietnam“ („laiendatud kumulatsioon Vietnamiga“).

Artikkel 3

Kambodža pädevad asutused edastavad komisjonile igale kalendrikvartalile järgneva kuu lõpuks kvartaliaruande artiklis 1 osutatud kumulatsiooni kohaldamise kohta. Aruandes esitatakse loetelu päritolukinnitustest, mis eelneval aruandeperioodil koostati artiklis 1 osutatud toodete kohta, asjaomaste eksportijate loetelu REX-numbrite järgi, jalgrataste tootmiseks kasutatud Vietnamist pärit materjalide või osade kogused ja HS-rubriik ning liitu eksporditud jalgrataste arv.

Artikkel 4

Artiklis 1 osutatud kumulatsiooni alusel toodetud toodete suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõike 2 punkti 1 alapunktis a osutatud üldist korda, kui neid imporditakse liitu kuni kõnealuse määruse artikli 43 lõikes 3 sätestatud kuupäevani.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 19. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 343, 29.12.2015, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 978/2012 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 303, 31.10.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 12. veebruari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/550, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 978/2012 II ja IV lisa seoses määruse (EL) nr 978/2012 artikli 1 lõikes 2 osutatud kordade ajutise peatamisega Kambodža Kuningriigist pärinevate teatavate toodete puhul (ELT L 127, 22.4.2020, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

5

---

I LISA

ELi-Vietnami vabakaubanduslepingu protokollis nr 1 kehtestatud eeskirjade kohased Vietnamist pärit materjalid või osad, mida kasutatakse jalgrataste tootmisel ja mis tuleb laiendatud kumulatsiooni alusel kumuleerida jalgrataste tootmisele Kambodžas

| HS2022 kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 3208 90 | - | muud |

HS2022 kood

Kauba kirjeldus

3208 90

-

muud

3209 90

| - | muud |
| --- | --- |

-

muud

3814 00

| - | Mujal nimetamata orgaaniliste lahustite segud ja vedeldid; värvi- ja lakieemaldusvahendid |
| --- | --- |

-

Mujal nimetamata orgaaniliste lahustite segud ja vedeldid; värvi- ja lakieemaldusvahendid

3923 50

| - | korgid, kaaned, kapslid jm sulgurid |
| --- | --- |

-

korgid, kaaned, kapslid jm sulgurid

3923 90

| - | muud |
| --- | --- |

-

muud

4011 50

| - | jalgratastele |
| --- | --- |

-

jalgratastele

4012 90

| - | muud |
| --- | --- |

-

muud

4013 20

| - | jalgratastele |
| --- | --- |

-

jalgratastele

4016 99

| - - | muud |
| --- | --- |

- -

muud

4819 10

| - | kastid ja karbid lainepaberist või -papist |
| --- | --- |

-

kastid ja karbid lainepaberist või -papist

4819 20

| - | kokkuvolditavad kastid ja karbid, mitte lainepaberist või -papist |
| --- | --- |

-

kokkuvolditavad kastid ja karbid, mitte lainepaberist või -papist

4821 10

| - | pealetrükiga |
| --- | --- |

-

pealetrükiga

4823 90

| - | muud |
| --- | --- |

-

muud

4908 90

| - | muud |
| --- | --- |

-

muud

4911 99

| - - | muud |
| --- | --- |

- -

muud

7303 00

Malmist torud ja õõnesprofiilid

7304 90

| - | muud |
| --- | --- |

-

muud

7307 99

| - - | muud |
| --- | --- |

- -

muud

7315 11

| - - | rullketid |
| --- | --- |

- -

rullketid

7318 22

| - - | muud seibid |
| --- | --- |

- -

muud seibid

7318 24

| - - | tüüblid ja splindid |
| --- | --- |

- -

tüüblid ja splindid

7326 90

| - | muud |
| --- | --- |

-

muud

7415 33

| - - | kruvid; poldid ja mutrid |
| --- | --- |

- -

kruvid; poldid ja mutrid

7601 20

| - | alumiiniumisulamid |
| --- | --- |

-

alumiiniumisulamid

7606 92

| - - | alumiiniumisulamitest |
| --- | --- |

- -

alumiiniumisulamitest

7608 10

| - | legeerimata alumiiniumist |
| --- | --- |

-

legeerimata alumiiniumist

7608 20

| - | alumiiniumisulamitest |
| --- | --- |

-

alumiiniumisulamitest

7616 10

| - | naelad, tihvtid, rõhknaelad (v.a rubriigis 8305 nimetatud), kruvid, poldid, mutrid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid jms |
| --- | --- |

-

naelad, tihvtid, rõhknaelad (v.a rubriigis 8305 nimetatud), kruvid, poldid, mutrid, kruvikonksud, needid, tüüblid, splindid, seibid jms

8302 50

| - | kübaranagid jms kronsteinid, tugijalad |
| --- | --- |

-

kübaranagid jms kronsteinid, tugijalad

8311 30

| - | mitteväärismetallist vardad ja traadid, kattekihi või südamikuga, jootmiseks või gaaskeevituseks |
| --- | --- |

-

mitteväärismetallist vardad ja traadid, kattekihi või südamikuga, jootmiseks või gaaskeevituseks

8507 60

| - | liitium-ioonakud |
| --- | --- |

-

liitium-ioonakud

8528 72

| - - | muud, värvipildiga |
| --- | --- |

- -

muud, värvipildiga

8537 10

| - | pingele kuni 1 000  V |
| --- | --- |

-

pingele kuni 1 000  V

8714 10

| - | mootorratastele (k.a mopeedidele) |
| --- | --- |

-

mootorratastele (k.a mopeedidele)

8714 91

| - - | raamid ja kahvlid ning nende osad |
| --- | --- |

- -

raamid ja kahvlid ning nende osad

8714 92

| - - | rattaveljed ja kodarad |
| --- | --- |

- -

rattaveljed ja kodarad

8714 93

| - - | rummud (v.a vabajooksud ja trummelpidurid) ning vabajooksu ketirattad |
| --- | --- |

- -

rummud (v.a vabajooksud ja trummelpidurid) ning vabajooksu ketirattad

8714 94

| - - | pidurid, k.a vabajooksud ja trummelpidurid, nende osad |
| --- | --- |

- -

pidurid, k.a vabajooksud ja trummelpidurid, nende osad

8714 95

| - - | sadulad |
| --- | --- |

- -

sadulad

8714 96

| - - | pedaalid ja väntmehhanism ning nende osad |
| --- | --- |

- -

pedaalid ja väntmehhanism ning nende osad

8714 99

| - - | muud |
| --- | --- |

- -

muud

---

II LISA

Vietnamiga laiendatud kumulatsiooni alusel Kambodžas toodetud valmisjalgrattad

| HS2022 kood | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |
| 8711 60 | - | elektrimootoriga käitatavad |

HS2022 kood

Kauba kirjeldus

8711 60

-

elektrimootoriga käitatavad

8712 00

Jalgrattad jm rattad (k.a velorikšad ja kolmerattalised veojalgrattad), mootorita.

---

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/196 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/196

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1811,

20. september 2023,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1550, et kehtestada 2024. aastaks komisjoni poolt liikmesriikides tehtava kontrolli kava liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrollimiseks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrust (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus), (1) eriti selle artikli 118 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu toidutarneahela õigusnormide täitmise tagamise eest vastutavad liikmesriigid, kelle pädevad asutused jälgivad ja kontrollivad ametliku kontrolli abil, et asjaomaseid liidu nõudeid järgitakse ja nende täitmist tagatakse tõhusalt. Paralleelselt selle järelevalve ja kontrolliga on määruse (EL) 2017/625 artikliga 116 nõutud, et komisjoni eksperdid teeksid liikmesriikides kontrolle, sealhulgas auditeid liidu õigusaktide kohaldamise kohta. Neid komisjoni kontrolle tuleks teha toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise ja heaolu, taimetervise ja taimekaitsevahendite suhtes ning riiklike kontrollisüsteemide toimimise ja neid kontrollisüsteeme rakendavate pädevate asutuste suhtes, võttes arvesse koostoimet ühise põllumajanduspoliitika kontrollikorraga. |
| --- | --- |

(1)

Liidu toidutarneahela õigusnormide täitmise tagamise eest vastutavad liikmesriigid, kelle pädevad asutused jälgivad ja kontrollivad ametliku kontrolli abil, et asjaomaseid liidu nõudeid järgitakse ja nende täitmist tagatakse tõhusalt. Paralleelselt selle järelevalve ja kontrolliga on määruse (EL) 2017/625 artikliga 116 nõutud, et komisjoni eksperdid teeksid liikmesriikides kontrolle, sealhulgas auditeid liidu õigusaktide kohaldamise kohta. Neid komisjoni kontrolle tuleks teha toidu- ja söödaohutuse, loomade tervise ja heaolu, taimetervise ja taimekaitsevahendite suhtes ning riiklike kontrollisüsteemide toimimise ja neid kontrollisüsteeme rakendavate pädevate asutuste suhtes, võttes arvesse koostoimet ühise põllumajanduspoliitika kontrollikorraga.

| (2) | Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2020/1550 (2) lisa punktidega 1–10 on kehtestatud mitmeaastane kontrollikava, mille alusel komisjoni eksperdid teevad liikmesriikides liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrolli aastatel 2021–2025, mis on kooskõlas komisjoni ametiajaga ja kajastab komisjoni prioriteete. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2020/1550 (2) lisa punktidega 1–10 on kehtestatud mitmeaastane kontrollikava, mille alusel komisjoni eksperdid teevad liikmesriikides liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrolli aastatel 2021–2025, mis on kooskõlas komisjoni ametiajaga ja kajastab komisjoni prioriteete.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 118 lõike 1 punktile b tuleb liikmesriikidele iga aasta lõpuks edastada rakendusotsuse (EL) 2020/1550 lisa punkti 11 kohaselt komisjoni poolt kehtestatud järgmise aasta kontrollikava. Punkti 11 tuleks ajakohastada, et kajastada komisjoni poolt 2024. aastaks kavandatud kontrolli kava. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) 2017/625 artikli 118 lõike 1 punktile b tuleb liikmesriikidele iga aasta lõpuks edastada rakendusotsuse (EL) 2020/1550 lisa punkti 11 kohaselt komisjoni poolt kehtestatud järgmise aasta kontrollikava. Punkti 11 tuleks ajakohastada, et kajastada komisjoni poolt 2024. aastaks kavandatud kontrolli kava.

| (4) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2020/1550 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2020/1550 vastavalt muuta.

| (5) | Võttes arvesse, et see muudatus puudutab 2024. aasta kontrollikava, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2024, tuleks käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeva edasi lükata, et see langeks kokku eespool nimetatud kuupäevaga, |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et see muudatus puudutab 2024. aasta kontrollikava, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2024, tuleks käesoleva otsuse kohaldamise alguskuupäeva edasi lükata, et see langeks kokku eespool nimetatud kuupäevaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2020/1550 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2024.

Brüssel, 20. september 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 95, 7.4.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 23. oktoobri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1550, millega kehtestatakse aastateks 2021–2025 mitmeaastane kontrollikava, mille alusel komisjoni eksperdid teevad liikmesriikides liidu toidutarneahela alaste õigusaktide kohaldamise kontrolli (ELT L 354, 26.10.2020, lk 9).

2

---

LISA

Rakendusotsuse (EL) 2020/1550 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kuuenda lõigu teine lause asendatakse järgmisega:

  „Punktiga 11 kehtestatakse kontrollikava aastaks 2024.“ |
| --- | --- |

1)

Kuuenda lõigu teine lause asendatakse järgmisega:

„Punktiga 11 kehtestatakse kontrollikava aastaks 2024.“

| 2) | Punkt 11 asendatakse järgmisega:
  „11.   Kontrollikava aastaks 2024









  Valdkond | Prioriteetne teema | Tähelepanu keskmes 2024. aastal |
| --- | --- | --- | --- |
| Toit ja toiduohutus | Loomne toit | Imetajate ja lindude liha ning nendest saadud toodete ohutus
  Piima ja sellest valmistatud toodete ohutus
  Kalandustoodete ohutus |
| Mitteloomne toit | Mikrobioloogiline ohutus |
| Jäägid elusloomades ja loomses toidus | Kemikaaliohutus – jäägid |
| Sööt ja söödaohutus | Söödaohutus | Üldine söödahügieen (sealhulgas ravimsööt) |
| Loomsed kõrvalsaadused ja neist saadud tooted |
| Loomatervis | Määruse (EL) 2016/429 kohased A-kategooria taudid | Sigade Aafrika katk
  Lindude kõrge patogeensusega gripp
  Lammaste ja kitsede rõuged |
| Määruse (EL) 2016/429 kohased B- ja C-kategooria taudid | Kalahaigused
  B- ja C-kategooria taudide seiresüsteem |
| Valmisolek ja ennetamine | Sigade Aafrika katkust ja lindude kõrge patogeensusega gripist tingitud erandolukorra plaanimise auditid |
| Loomade heaolu | Põllumajandusettevõttes | Kalkunid
  Kala (sh tapmine ja transport) |
| Taimetervis | Taimekahjurite puhangud | Taimekahjurite puhangud, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu |
| Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liidu piires | Taimepassid |
| Valmisolek ja ennetamine | Taimetervise uuringute programmid |
| Taimekaitsevahendid ja pestitsiidide säästev kasutamine | Taimekaitsevahendid | Kemikaaliohutus (pestitsiidide lubamine, turustamine ja kasutamine, illegaalsed pestitsiidid, pestitsiidide jäägid) |
| Toidu kvaliteet | Mahepõllumajandus | Mahepõllumajandus |
| Kolmandatest riikidest pärit loomade ja kaupade sisenemine liitu | Loomade ja kaupade ametlik kontroll | Loomad ja kaubad |
| Antimikroobikumiresistentsus | Zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seire | Zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsus |
| Toidutarneahela üldaspektid | Auditisoovituste järelmeetmed | Auditisoovituste järelmeetmed sektoris ja üldiselt |
| Geneetiliselt muundatud organismid | Geneetiliselt muundatud organismid |
| Hädaolukorrad, tekkivad probleemid ja uued arengud | Hädaolukorrad, tekkivad probleemid ja uued arengud“ |

2)

Punkt 11 asendatakse järgmisega:

„11.   Kontrollikava aastaks 2024

Valdkond

Prioriteetne teema

Tähelepanu keskmes 2024. aastal

Toit ja toiduohutus

Loomne toit

Imetajate ja lindude liha ning nendest saadud toodete ohutus

Piima ja sellest valmistatud toodete ohutus

Kalandustoodete ohutus

Mitteloomne toit

Mikrobioloogiline ohutus

Jäägid elusloomades ja loomses toidus

Kemikaaliohutus – jäägid

Sööt ja söödaohutus

Söödaohutus

Üldine söödahügieen (sealhulgas ravimsööt)

Loomsed kõrvalsaadused ja neist saadud tooted

Loomatervis

Määruse (EL) 2016/429 kohased A-kategooria taudid

Sigade Aafrika katk

Lindude kõrge patogeensusega gripp

Lammaste ja kitsede rõuged

Määruse (EL) 2016/429 kohased B- ja C-kategooria taudid

Kalahaigused

B- ja C-kategooria taudide seiresüsteem

Valmisolek ja ennetamine

Sigade Aafrika katkust ja lindude kõrge patogeensusega gripist tingitud erandolukorra plaanimise auditid

Loomade heaolu

Põllumajandusettevõttes

Kalkunid

Kala (sh tapmine ja transport)

Taimetervis

Taimekahjurite puhangud

Taimekahjurite puhangud, mis kujutavad endast märkimisväärset ohtu

Taimede, taimsete saaduste ja muude objektide vedu liidu piires

Taimepassid

Valmisolek ja ennetamine

Taimetervise uuringute programmid

Taimekaitsevahendid ja pestitsiidide säästev kasutamine

Taimekaitsevahendid

Kemikaaliohutus (pestitsiidide lubamine, turustamine ja kasutamine, illegaalsed pestitsiidid, pestitsiidide jäägid)

Toidu kvaliteet

Mahepõllumajandus

Mahepõllumajandus

Kolmandatest riikidest pärit loomade ja kaupade sisenemine liitu

Loomade ja kaupade ametlik kontroll

Loomad ja kaubad

Antimikroobikumiresistentsus

Zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsuse seire

Zoonootiliste ja kommensaalsete bakterite antimikroobikumiresistentsus

Toidutarneahela üldaspektid

Auditisoovituste järelmeetmed

Auditisoovituste järelmeetmed sektoris ja üldiselt

Geneetiliselt muundatud organismid

Geneetiliselt muundatud organismid

Hädaolukorrad, tekkivad probleemid ja uued arengud

Hädaolukorrad, tekkivad probleemid ja uued arengud“

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/200 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/200

---

EUROOPA KONTROLLIKOJA OTSUS nr 37-2023, MIS KÄSITLEB ÜLDSUSE JUURDEPÄÄSU KONTROLLIKOJA DOKUMENTIDELE

EUROOPA KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 15 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 42,

võttes arvesse oma kodukorda, (1) eriti selle artiklit 35,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, (2) eriti selle artikli 258 lõike 1 teist lauset ja artikli 259 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (3),

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja otsust nr 6-2019 avatud andmete poliitika ja dokumentide taaskasutamise kohta (4),

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja otsus nr 41-2021 ELi salastatud teabe kaitse turbe-eeskirjade kohta (5),

võttes arvesse kontrollikoja teabe klassifitseerimise poliitikat (6)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus on sätestatud avatuse mõiste, milles märgitakse, et leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomisel, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teises lõigus on sätestatud avatuse mõiste, milles märgitakse, et leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomisel, kus otsused tehakse nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikes 1 korratakse avatuse mõistet ja sätestatakse, et hea valitsemistava edendamiseks ja kodanikuühiskonna osalemise tagamiseks teevad liidu institutsioonid, organid ja asutused oma tööd võimalikult avalikult. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõikes 1 korratakse avatuse mõistet ja sätestatakse, et hea valitsemistava edendamiseks ja kodanikuühiskonna osalemise tagamiseks teevad liidu institutsioonid, organid ja asutused oma tööd võimalikult avalikult.

| (3) | ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 esimeses lõigus on sätestatud, et igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus tutvuda liidu institutsioonide, organite ja asutuste mis tahes kandjal säilitatavate dokumentidega. |
| --- | --- |

(3)

ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 esimeses lõigus on sätestatud, et igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus tutvuda liidu institutsioonide, organite ja asutuste mis tahes kandjal säilitatavate dokumentidega.

| (4) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 kolmandale lõigule tagab iga institutsioon, organ või asutus oma töö läbipaistvuse ja täpsustab oma kodukorras konkreetsed tingimused ligipääsu kohta tema dokumentidele. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 kolmandale lõigule tagab iga institutsioon, organ või asutus oma töö läbipaistvuse ja täpsustab oma kodukorras konkreetsed tingimused ligipääsu kohta tema dokumentidele.

| (5) | Avatus suurendab administratsiooni legitiimsust, tõhusust ja vastutust, tugevdades seeläbi demokraatia põhimõtteid, mistõttu on oluline edendada häid haldustavasid dokumentidele ligipääsul. |
| --- | --- |

(5)

Avatus suurendab administratsiooni legitiimsust, tõhusust ja vastutust, tugevdades seeläbi demokraatia põhimõtteid, mistõttu on oluline edendada häid haldustavasid dokumentidele ligipääsul.

| (6) | Teatavaid avalikke ja erahuve tuleks siiski kaitsta eranditega üldsusele antava dokumentidele juurdepääsu põhimõttest, eelkõige audititeabe konfidentsiaalsust käsitlevate rahvusvaheliste auditistandardite kohaldamisel, |
| --- | --- |

(6)

Teatavaid avalikke ja erahuve tuleks siiski kaitsta eranditega üldsusele antava dokumentidele juurdepääsu põhimõttest, eelkõige audititeabe konfidentsiaalsust käsitlevate rahvusvaheliste auditistandardite kohaldamisel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva otsuse eesmärgiks on määratleda tingimused, piirid ja menetlused, mille raames Euroopa Kontrollikoda võimaldab üldsusele juurdepääsu enda valduses olevatele dokumentidele.

Artikkel 2

Isikuline kohaldamisala

1.   Käesoleva otsuse ja audititeabe konfidentsiaalsust käsitlevate rahvusvaheliste standardite raames ja piirides kehtestatud sätete kohaselt on igal liidu kodanikul ja muul füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, õigus tutvuda kontrollikoja valduses olevate dokumentidega.

2.   Vastavalt samadele põhimõtetele, tingimustele ja piirangutele võib kontrollikoda võimaldada dokumentidele juurdepääsu kõigile füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kelle elukoht või registrijärgne asukoht ei ole mõnes liikmesriigis.

3.   Käesolev otsus ei piira kontrollikoja valduses olevatele dokumentidele avaliku juurdepääsu õigust, mis võib tuleneda rahvusvahelise õiguse dokumentidest või neid rakendavatest aktidest.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „dokument“ – mis tahes andmekandjale salvestatud sisu (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena), mille kontrollikoda on koostanud või saanud ja mis on tema valduses seoses tema poliitika, tegevuse või otsustega seotud küsimustega; |
| --- | --- |

1)

„dokument“ – mis tahes andmekandjale salvestatud sisu (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena), mille kontrollikoda on koostanud või saanud ja mis on tema valduses seoses tema poliitika, tegevuse või otsustega seotud küsimustega;

| 2) | „kolmas isik“ – iga füüsiline või juriidiline isik või iga üksus väljaspool kontrollikoda, sealhulgas liikmesriigid, ELi mittekuuluvad riigid ning muud ELi või ELi-välised institutsioonid ja asutused. |
| --- | --- |

2)

„kolmas isik“ – iga füüsiline või juriidiline isik või iga üksus väljaspool kontrollikoda, sealhulgas liikmesriigid, ELi mittekuuluvad riigid ning muud ELi või ELi-välised institutsioonid ja asutused.

Artikkel 4

Erandid

1.   Kontrollikoda keelab juurdepääsu dokumentidele, mille avalikustamine kahjustaks:

| a) | avalikke huve seoses






  — | avaliku julgeolekuga; |
| --- | --- | --- |

a)

avalikke huve seoses

—

avaliku julgeolekuga;

| — | kaitsepoliitiliste ja sõjaliste küsimustega; |
| --- | --- |

—

kaitsepoliitiliste ja sõjaliste küsimustega;

| — | rahvusvaheliste suhetega; |
| --- | --- |

—

rahvusvaheliste suhetega;

| — | Euroopa Liidu või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu või liikmesriigi finants-, raha- või majanduspoliitikaga;

| b) | üksikisikute eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse ning nende isikuandmetega, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusaktidega. |
| --- | --- |

b)

üksikisikute eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse ning nende isikuandmetega, eelkõige kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate ELi õigusaktidega.

2.   Kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 258 lõikes 1 ja artikli 259 lõikes 1 sätestatud konfidentsiaalsuseeskirjadega ning ELi õiguse teiste dokumentide vastavate sätetega, ei võimalda kontrollikoda juurdepääsu enda esialgsetele audititähelepanekutele. Kontrollikoda võib samuti keelduda juurdepääsu võimaldamisest nimetatud tähelepanekute ettevalmistamisel kasutatud dokumentidele.

3.   Kontrollikoda keelab juurdepääsu dokumentidele, mille avalikustamine kahjustaks:

| — | füüsiliste või juriidiliste isikute ärihuve; |
| --- | --- |

—

füüsiliste või juriidiliste isikute ärihuve;

| — | intellektuaalomandit; |
| --- | --- |

—

intellektuaalomandit;

| — | kohtu-, vahekohtu- ja vaidluste lahendamise menetlusi ning õigusnõustamist; |
| --- | --- |

—

kohtu-, vahekohtu- ja vaidluste lahendamise menetlusi ning õigusnõustamist;

| — | kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki. |
| --- | --- |

—

kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärki.

4.   Järgmistele dokumentidele ei võimaldata juurdepääsu, kui nende avalikustamine kahjustaks tõsiselt kontrollikoja otsuste tegemist:

| a) | dokumendid, mille kontrollikoda on koostanud oma sisekasutuseks või mille kontrollikoda on saanud ning mis käsitlevad mõnda küsimust, milles otsust ei ole veel tehtud; |
| --- | --- |

a)

dokumendid, mille kontrollikoda on koostanud oma sisekasutuseks või mille kontrollikoda on saanud ning mis käsitlevad mõnda küsimust, milles otsust ei ole veel tehtud;

| b) | dokumendid, mis sisaldavad sisekasutuseks mõeldud arvamusi kontrollikojas toimuvate arutelude ja eelkonsultatsioonide osana (seda isegi pärast otsuse tegemist). |
| --- | --- |

b)

dokumendid, mis sisaldavad sisekasutuseks mõeldud arvamusi kontrollikojas toimuvate arutelude ja eelkonsultatsioonide osana (seda isegi pärast otsuse tegemist).

5.   Vaatamata lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud eranditele võib kontrollikoda otsustada võimaldada juurdepääsu tervele dokumendile või selle osadele, kui avalikustamine teenib ülekaalukaid üldisi huve.

6.   Avalikustamise õigustamiseks kasutatav ülekaalukas üldine huvi peab olema nii objektiivne kui ka üldine. Ülekaaluka üldise huvi olemasolule tuginev isik peab märkima, millised konkreetsed asjaolud õigustavad asjaomaste dokumentide avalikustamist.

7.   Kui mõni käesolevas artiklis loetletud eranditest hõlmab ainult osa dokumendist, avalikustatakse dokumendi ülejäänud osad. Osaline juurdepääs võib hõlmata näiteks võimalikult väheste andmete avalikustamist (sisu anonüümimine või pseudonüümimine), teatava sisu musta värviga katmist või kustutamist või eemaldamist või dokumendi ühe või mitme lehekülje eemaldamist.

8.   Käesolevas artiklis loetletud erandeid kohaldatakse piiranguteta nende sätete kohta, mis käsitlevad üldsuse juurdepääsu Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiividele, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom) nr 354/83 (7) (muudetud kujul).

9.   Käesolev artikkel ei piira artikli 5 sätete kohaldamist.

Artikkel 5

Kolmandate isikute dokumendid

1.   Kui taotlus käsitleb juurdepääsu mõnele kontrollikoja valduses olevale dokumendile, mille autor ei ole kontrollikoda, siis kinnitab kontrollikoda taotluse vastuvõtmist ja annab vastuseks selle isiku, institutsiooni või organi nime, kellele taotlus tuleb esitada.

2.   Kui dokument koostati koos mõne kolmanda isikuga, konsulteerib kontrollikoda enne otsuse tegemist selle kolmanda isikuga.

Artikkel 6

Tundlikud ja ELi salastatud kontrollikoja dokumendid

1.   Kontrollikoja dokumentide tundlikeks või ELi salastatud dokumentideks liigitamine põhineb vastavalt kas kontrollikoja salastatud teabe klassifitseerimise poliitikal või otsusel nr 41/2021.

2.   Sellistele dokumentidele juurdepääsu taotlusi menetlevad ainult kontrollikoja töötajad, kellel on õigus nende dokumentidega tutvuda. Samad isikud hindavad ka seda, kas dokumentidele juurdepääsu taotlustele vastamisel saab neile osutada kui tundlikele või ELi salastatud dokumentidele.

3.   Juurdepääsu tundlikele ja ELi salastatud dokumentidele võib anda alles pärast salastatuse kustutamist. Kui kontrollikoda otsustab keelata juurdepääsu sellistele dokumentidele, põhjendab ta oma otsust viisil, mis ei kahjusta artikliga 4 kaitstud huve.

Artikkel 7

Taotlused

1.   Dokumentidele juurdepääsu taotlused tuleb esitada kirjalikult ühes liidu ametlikest keeltest, eelistatavalt kasutades kontrollikoja veebisaidil kättesaadavat kontaktvormi (8). Erandjuhtudel võib dokumentidele juurdepääsu taotlusi saata posti teel.

2.   Dokumentidele juurdepääsu taotlused peavad olema piisavalt täpsed ja sisaldama eelkõige andmeid, mis võimaldavad kindlaks teha taotletava(d) dokumendi(d) ning taotleja nime ja kontaktandmed.

3.   Taotlejad ei ole kohustatud oma taotlust põhjendama.

4.   Kui taotlus ei ole piisavalt täpne või kui taotletud dokumente ei ole võimalik kindlaks teha, palub kontrollikoda taotlejal taotlust selgitada ja abistab taotlejat selles.

5.   Artiklis 8 sätestatud tähtajad ei hakka kehtima enne, kui kontrollikoda on saanud nõutud selgitused.

6.   Kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga suurt arvu dokumente, võib kontrollikoda taotlejaga mitteametlikult nõu pidada, et leida kohane lahendus.

Artikkel 8

Esmakordsete taotluste menetlemine

1.   Dokumentidele juurdepääsu taotlustega tegeleb ECA-Info üksus.

2.   Taotlejatele saadetakse viivitamata kättesaamise kinnitus.

3.   Sõltuvalt taotluse sisust konsulteerib ECA-info üksus asjaomase osakonnaga ning vajaduse korral andmekaitseametniku ja/või infoturbeametnikuga, et otsustada, kuidas taotlust käsitleda. Dokumendile juurdepääsu esmakordse taotlusele antava vastuse üle otsustab peasekretär, kes võib selle volituse delegeerida.

4.   Kõige hiljemalt ühe kuu jooksul alates taotluse registreerimisest annab kontrollikoda taotletud dokumendile juurdepääsu (nagu kirjeldatud artiklis 11) või siis esitab kirjalikus vastuses osalise või täieliku keeldumise põhjused ning teavitab taotlejat tema õigustest paluda kontrollikojal oma seisukoht artikli 9 kohaselt läbi vaadata.

5.   Kui taotlus on seotud väga pika dokumendi või väga suure hulga dokumentidega või nõuab sisekonsultatsioone või konsulteerimist kolmandate isikutega, võib lõikes 4 osutatud tähtaega pikendada ühe kuu võrra, tingimusel, et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse põhjendused.

6.   Kui kontrollikoja töötajad saavad isiklikult dokumentidele juurdepääsu taotluse, edastavad nad selle viivitamata kontrollikoja ECA-info üksusele.

Artikkel 9

Kordustaotlused

1.   Täieliku või osalise keeldumise korral võib taotleja ühe kuu jooksul pärast kontrollikoja vastuse saamist esitada kontrollikoja presidendile kordustaotluse, et paluda kontrollikojal oma seisukoht uuesti läbi vaadata.

2.   Kui kontrollikoda artiklis 8 sätestatud tähtaja jooksul ei vasta, annab see samuti taotlejale õiguse paluda taotluse uut läbivaatamist.

3.   Kordustaotluste suhtes kohaldatakse samu nõudeid, mis on sätestatud artiklis 7 esmakordsete taotluste kohta.

Artikkel 10

Kordustaotluste menetlemine

1.   Kordustaotluse saamisel konsulteerib kontrollikoja president õigustalitusega ja olenevalt taotluse sisust ka asjaomase talitusega ning vajaduse korral andmekaitseametniku ja/või infoturbeametnikuga.

2.   Kuni ühe kuu jooksul pärast kordustaotluse registreerimist annab kontrollikoda juurdepääsu taotletud dokumendile, nagu on kirjeldatud artiklis 11, või vastab taotlusele kirjalikult, esitades täieliku või osalise keeldumise põhjused.

3.   Osalise või täieliku keeldumise korral teavitab kontrollikoda taotlejat tema käsutuses olevatest õiguskaitsevahenditest, nimelt võimalusest esitada hagi kontrollikoja vastu ja/või kaebus ombudsmanile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega vastavalt 263 ja 228.

4.   Erandjuhtudel, näiteks kui taotlus käsitleb väga pikka dokumenti või väga suurt arvu dokumente või vajatakse sisekonsultatsioone või konsulteerimist kolmandate isikutega, võib lõikes 2 sätestatud tähtaega pikendada ühe kuu võrra, tingimusel, et taotlejale teatatakse sellest ette ja esitatakse selle põhjendus.

5.   Kui kontrollikoda eespool kirjeldatud aja jooksul ei vasta, loetakse see eitavaks vastuseks ja see annab taotlejale õiguse kasutada lõikes 3 loetletud õiguskaitsevahendeid.

Artikkel 11

Juurdepääs dokumendile taotluse põhjal

1.   Dokumendid esitatakse juba olemasolevas versioonis ja vormingus (eelistatavalt elektrooniliselt, kasutades infoturbe tagamiseks kontrollikoja heakskiidetud vahendeid), võttes arvesse taotleja eelistust. Kontrollikoda ei ole kohustatud taotlejale uut dokumenti looma või teavet koostama.

2.   Kui dokumendid on mahukad või raskesti käideldavad, võib paluda taotlejal nendega kohapeal tutvuda kontrollikojaga kokkulepitud kuupäeval ja kellaajal.

3.   Taotlejalt võib nõuda koopiate tegemis- ja saatmiskulude tasumist, kuid need ei tohi ületada tegelikke kulusid. Kohapealne tutvumine, vähem kui 20 lehekülge koopiaid formaadis A4 ja vahetu juurdepääs elektroonilises vormis on tasuta.

4.   Kui dokument on avalikustatud, võib kontrollikoda täita oma kohustuse tagada dokumendile juurdepääs sellega, et teatab taotlejale, kuidas seda saada.

Artikkel 12

Dokumentide paljundamine

1.   Käesoleva otsuse kohaselt avalikustatud dokumente ei paljundata ega kasutata ärilistel eesmärkidel ilma kontrollikojalt eelneva kirjaliku loa saamist.

2.   Käesolev otsus ei piira autoriõigust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, mis võivad piirata kolmanda isiku õigust avalikustatud dokumente paljundada või kasutada, ega kontrollikoja otsust nr 6-2019.

Artikkel 13

Läbipaistvusportaal

1.   Selleks et tagada käesolevast otsusest tulenevad kodanike õigused, on kontrollikoda lisanud oma veebisaidile läbipaistvusportaali.

2.   Läbipaistvusportaalis osutatud dokumendid peavad võimaluse korral olema hüperlinkide kaudu kohe kättesaadavad.

Artikkel 14

Lõppsätted

1.   Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks kontrollikoja 10. märtsi 2005. aasta otsus nr 12-2005.

2.   Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

3.   See jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Luxembourg, 13. juuli 2023

Kontrollikoja nimel

president

Tony MURPHY

---

(1)  
  ELT L 103, 23.4.2010, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

3

(4)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/DECISION_ECA_6_2019/ECA-Decision_06–2019_ET.pdf.

4

(5)  
  ELT L 256, 19.7.2021, lk 106.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/ContentPagesDocuments/Legal_framework/Information_Classification_Policy_ET.pdf.

6

(7)  Nõukogu 1. veebruari 1983. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist (EÜT L 43, 15.2.1983, lk 1).

7

(8)  https://www.eca.europa.eu/et/contact.

8

---

Parandused

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/206 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/206

---

Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta otsuse (ÜVJP) 2023/432 (millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 100, 13. aprill 2023
  )

Selle paranduse avaldamine tunnistatakse õigustühiseks.

---

| 22.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 234/207 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 234/207

---

Nõukogu 25. veebruari 2023. aasta rakendusmääruse (EL) 2023/429 (millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 100, 13. aprill 2023
  )

Ülalnimetatud parandus tühistatakse.

---