# Europeiska unionens L 179/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 179 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången14 juli 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 179

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången14 juli 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1448 av den 10 maj 2023 om ändring av delegerad förordning (EU) 2022/127 vad gäller utbetalning av förskott enligt skolprogrammet och rättelse av den förordningen | 2 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1449 av den 12 juni 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/39 vad gäller utbetalning av stöd, överföringar mellan tilldelningar och administrativa kontroller | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1450 av den 13 juli 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 9 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1451 av den 13 juli 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2020/2002 vad gäller anmälan av sjukdom samt de uppgifter som medlemsstaterna ska lämna för godkännande och rapportering av obligatoriska och valbara utrotningsprogram och i ansökningar om sjukdomsfri status (
  1
  ) | 48 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1452 av den 13 juli 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 57 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1453 av den 13 juli 2023 om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2021/1533 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima (
  1
  ) | 90 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1454 av den 13 juli 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten WESSOCLEAN GOLD LINE i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  ) | 93 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1455 av den 13 juli 2023 om tillfälligt brådskande godkännande av kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat som fodertillsatser för idisslare med en fungerande våm, hästdjur och hardjur (
  1
  ) | 103 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2023/1456 av den 10 juli 2023 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten | 113 |
| | * | Beslut (Gusp) 2023/1457 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 juli 2023 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till sjöfartsskydd i västra Indiska oceanen och i Röda havet (Eunavfor Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023) | 114 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1458 av den 11 juli 2023 om vissa tillfälliga nödåtgärder mot afrikansk svinpest i Grekland
  (delgivet med nr C(2023) 4794)

   (
  1
  ) | 116 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Beslut nr 1/2023 av Europeiska unionens och Schweiz gemensamma luftfartskommitté inrättad i enlighet med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart av den 9 juni 2023 om ersättning av bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart [2023/1459] | 119 |
| | * | Beslut nr 2/2023 av den specialiserade kommitté för samordning av de sociala trygghetssystemen som inrättats genom artikel 8.1 p i avtalet om handel och samarbete mellan europeiska unionen och europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan, av den 28 juni 2023 vad gäller utseendet av det finansinstitut som ska användas som referens för att fastställa dröjsmålsräntorna och växelkursen för valutaomräkningar samt fastställandet av den dag som ska gälla för att bestämma kurserna för valutaomräkning [2023/1460] | 147 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1448 av den 10 maj 2023 om ändring av delegerad förordning (EU) 2022/127 vad gäller utbetalning av förskott enligt skolprogrammet och rättelse av den förordningen

2

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1449 av den 12 juni 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/39 vad gäller utbetalning av stöd, överföringar mellan tilldelningar och administrativa kontroller

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1450 av den 13 juli 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

9

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1451 av den 13 juli 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2020/2002 vad gäller anmälan av sjukdom samt de uppgifter som medlemsstaterna ska lämna för godkännande och rapportering av obligatoriska och valbara utrotningsprogram och i ansökningar om sjukdomsfri status (
  1
  )

1

48

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1452 av den 13 juli 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

57

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1453 av den 13 juli 2023 om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2021/1533 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima (
  1
  )

1

90

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1454 av den 13 juli 2023 om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten WESSOCLEAN GOLD LINE i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (
  1
  )

1

93

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1455 av den 13 juli 2023 om tillfälligt brådskande godkännande av kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat som fodertillsatser för idisslare med en fungerande våm, hästdjur och hardjur (
  1
  )

1

103

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2023/1456 av den 10 juli 2023 om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

113

*

Beslut (Gusp) 2023/1457 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 13 juli 2023 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till sjöfartsskydd i västra Indiska oceanen och i Röda havet (Eunavfor Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

114

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1458 av den 11 juli 2023 om vissa tillfälliga nödåtgärder mot afrikansk svinpest i Grekland
  (delgivet med nr C(2023) 4794)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2023) 4794)

1

116

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Beslut nr 1/2023 av Europeiska unionens och Schweiz gemensamma luftfartskommitté inrättad i enlighet med avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart av den 9 juni 2023 om ersättning av bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart [2023/1459]

119

*

Beslut nr 2/2023 av den specialiserade kommitté för samordning av de sociala trygghetssystemen som inrättats genom artikel 8.1 p i avtalet om handel och samarbete mellan europeiska unionen och europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan, av den 28 juni 2023 vad gäller utseendet av det finansinstitut som ska användas som referens för att fastställa dröjsmålsräntorna och växelkursen för valutaomräkningar samt fastställandet av den dag som ska gälla för att bestämma kurserna för valutaomräkning [2023/1460]

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/1

---

Information om ikraftträdandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass

Avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasilien om undantag från viseringskravet vid kortare vistelser för innehavare av diplomatpass, tjänstepass eller officiella pass trädde ikraft den 1 oktober 2022 sedan det förfarande som föreskrivs i artikel 2 i avtalet avslutades den 4 april 2022.

---

FÖRORDNINGAR

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/2

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/1448

av den 10 maj 2023

om ändring av delegerad förordning (EU) 2022/127 vad gäller utbetalning av förskott enligt skolprogrammet och rättelse av den förordningen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (1), särskilt artiklarna 44.5 och 64.3 b, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 (2) kompletterar förordning (EU) 2021/2116 med bestämmelser om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 (2) kompletterar förordning (EU) 2021/2116 med bestämmelser om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron.

| (2) | Enligt artikel 44.3b i förordning (EU) 2021/2116 får medlemsstaterna besluta att betala ut förskott inom ramen för den stödordning som fastställs i del II avdelning I kapitel II avsnitt 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (3) vad gäller stöd för läsåret 2023/2024 och påföljande läsår. För att säkerställa att förskott utbetalas på ett enhetligt och icke-diskriminerande sätt och garantera skyddet av unionens medel är det lämpligt att fastställa särskilda villkor för utbetalning av förskott i form av en högsta procentsats för stödet till sökandena och krav på att sökandena ska ställa en säkerhet. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 44.3b i förordning (EU) 2021/2116 får medlemsstaterna besluta att betala ut förskott inom ramen för den stödordning som fastställs i del II avdelning I kapitel II avsnitt 1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (3) vad gäller stöd för läsåret 2023/2024 och påföljande läsår. För att säkerställa att förskott utbetalas på ett enhetligt och icke-diskriminerande sätt och garantera skyddet av unionens medel är det lämpligt att fastställa särskilda villkor för utbetalning av förskott i form av en högsta procentsats för stödet till sökandena och krav på att sökandena ska ställa en säkerhet.

| (3) | I artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2022/127 fastställs särskilda situationer när den behöriga myndigheten får avstå från kravet på en säkerhet. Eftersom riskerna för bristande efterlevnad av skyldigheterna enligt skolprogrammet är låga i de fall sökandena är offentliga myndigheter får den behöriga myndigheten också avstå från kravet på säkerhet för dessa sökanden. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2022/127 fastställs särskilda situationer när den behöriga myndigheten får avstå från kravet på en säkerhet. Eftersom riskerna för bristande efterlevnad av skyldigheterna enligt skolprogrammet är låga i de fall sökandena är offentliga myndigheter får den behöriga myndigheten också avstå från kravet på säkerhet för dessa sökanden.

| (4) | I artikel 28 i delegerad förordning (EU) 2022/127 bör det i titeln också hänvisas till förverkandet av säkerheter, och en hänvisning till artikel 56 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/128 (4) om fastställandet av förfarandet för förverkandet av säkerheten bör av tydlighetsskäl läggas till i punkt 2. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 28 i delegerad förordning (EU) 2022/127 bör det i titeln också hänvisas till förverkandet av säkerheter, och en hänvisning till artikel 56 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/128 (4) om fastställandet av förfarandet för förverkandet av säkerheten bör av tydlighetsskäl läggas till i punkt 2.

| (5) | Delegerad förordning (EU) 2022/127 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Delegerad förordning (EU) 2022/127 bör därför ändras och rättas i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av delegerad förordning (EU) 2022/127

I kapitel IIIa i delegerad förordning (EU) 2022/127 ska följande stycke läggas till:

”Artikel 15b

Särskilda villkor för utbetalning av förskott enligt artikel 44.3b i förordning (EU) 2021/2116

1.   Utbetalning av förskott enligt artikel 44.3b i förordning (EU) 2021/2116 får inte överskrida 80 % av det stöd som sökandena är berättigade till för genomförandet av en eller flera av följande verksamheter under skolåret:

| a) | Tillhandahållande eller distribution av produkter till barn. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahållande eller distribution av produkter till barn.

| b) | Kompletterande utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

b)

Kompletterande utbildningsåtgärder.

| c) | Övervaknings- och utvärderingsåtgärder. |
| --- | --- |

c)

Övervaknings- och utvärderingsåtgärder.

| d) | Publicitet. |
| --- | --- |

d)

Publicitet.

2.   Utbetalning av förskott enligt punkt 1 ska omfattas av kravet att en säkerhet ställts till ett belopp som minst motsvarar förskottsbeloppet.

3.   Genom undantag från artikel 19 får den behöriga myndigheten också avstå från kravet på säkerhet om den ansvariga parten för att uppfylla kravet är en offentlig myndighet.”

Artikel 2

Rättelse av delegerad förordning (EU) 2022/127

Artikel 28 i delegerad förordning (EU) 2022/127 ska rättas på följande sätt:

| 1. | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Frisläppande och förverkande av säkerheter” |
| --- | --- |

1.

Rubriken ska ersättas med följande:

”Frisläppande och förverkande av säkerheter”

| 2. | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   När tidsfristen för styrkande av den slutliga rätten till det beviljade beloppet har löpt ut utan att bevis har lagts fram, ska den behöriga myndigheten omedelbart förverka säkerheten i enlighet med förfarandet i artikel 56 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/128 (*).
  Om särskilda unionsregler föreskriver det får bevis läggas fram även efter detta datum mot återbetalning av en del av säkerheten.


  (*)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/128 av den 21 december 2021 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, kontroller, säkerheter och öppenhet (EUT L 20, 31.1.2022, s. 131)”
  " |
| --- | --- |

2.

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   När tidsfristen för styrkande av den slutliga rätten till det beviljade beloppet har löpt ut utan att bevis har lagts fram, ska den behöriga myndigheten omedelbart förverka säkerheten i enlighet med förfarandet i artikel 56 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/128 (*).

Om särskilda unionsregler föreskriver det får bevis läggas fram även efter detta datum mot återbetalning av en del av säkerheten.

(*)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/128 av den 21 december 2021 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, kontroller, säkerheter och öppenhet (EUT L 20, 31.1.2022, s. 131)”
  "

*

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 maj 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 435, 6.12.2021, s. 187.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 med bestämmelser om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 20, 31.1.2022, s. 95).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/128 av den 21 december 2021 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, räkenskapsavslutning, kontroller, säkerheter och öppenhet (EUT L 20, 31.1.2022, s. 131).

4

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/5

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1449

av den 12 juni 2023

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2017/39 vad gäller utbetalning av stöd, överföringar mellan tilldelningar och administrativa kontroller

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 25 första stycket a, b och e,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (2), särskilt artikel 60.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 44.3b i förordning (EU) 2021/2116 infördes en möjlighet för medlemsstaterna att betala ut förskott inom ramen för den stödordning som fastställs i del II avdelning I kapitel II i förordning (EU) nr 1308/2013 (skolprogrammet) vad gäller stöd för läsåret 2023/2024 och påföljande läsår. Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 (3) kompletterar förordning (EU) 2021/2116 med bestämmelser om bland annat säkerheter, inklusive särskilda villkor för utbetalning av förskott på stöd inom skolprogrammet i form av en högsta procentsats för stödet till sökandena och krav på att sökandena ställer en säkerhet. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 44.3b i förordning (EU) 2021/2116 infördes en möjlighet för medlemsstaterna att betala ut förskott inom ramen för den stödordning som fastställs i del II avdelning I kapitel II i förordning (EU) nr 1308/2013 (skolprogrammet) vad gäller stöd för läsåret 2023/2024 och påföljande läsår. Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 (3) kompletterar förordning (EU) 2021/2116 med bestämmelser om bland annat säkerheter, inklusive särskilda villkor för utbetalning av förskott på stöd inom skolprogrammet i form av en högsta procentsats för stödet till sökandena och krav på att sökandena ställer en säkerhet.

| (2) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/39 (4) fastställs tillämpningsföreskrifter för skolprogrammet, inklusive bestämmelser om innehållet i medlemsstaternas strategier och om ansökningar om och utbetalning av stöd efter det att verksamheter inom skolprogrammet har genomförts. Det bör fastställas genomförandebestämmelser för medlemsstaternas utbetalning av förskott inom ramen för skolprogrammet. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/39 (4) fastställs tillämpningsföreskrifter för skolprogrammet, inklusive bestämmelser om innehållet i medlemsstaternas strategier och om ansökningar om och utbetalning av stöd efter det att verksamheter inom skolprogrammet har genomförts. Det bör fastställas genomförandebestämmelser för medlemsstaternas utbetalning av förskott inom ramen för skolprogrammet.

| (3) | Det bör fastställas bestämmelser om innehåll, frekvens och de underlag som krävs till stöd för ansökningarna om förskott på stöd inom ramen för skolprogrammet. |
| --- | --- |

(3)

Det bör fastställas bestämmelser om innehåll, frekvens och de underlag som krävs till stöd för ansökningarna om förskott på stöd inom ramen för skolprogrammet.

| (4) | I artikel 4 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs de minimikrav som stödansökningar ska uppfylla innan de lämnas in till de behöriga myndigheterna, efter det att de verksamheter som stödansökningarna gäller har genomförts, för att sökande ska kunna begära ersättning för de utgifter som uppkommit. Där anges också vilka skriftliga underlag som krävs till stöd för dessa ansökningar. Skyldigheten att lämna in en stödansökan bör också gälla om sökanden har erhållit en förskottsutbetalning av stödet. Det är dock lämpligt att fastställa särskilda krav för stödansökningar i de fall förskott har betalats ut. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 4 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs de minimikrav som stödansökningar ska uppfylla innan de lämnas in till de behöriga myndigheterna, efter det att de verksamheter som stödansökningarna gäller har genomförts, för att sökande ska kunna begära ersättning för de utgifter som uppkommit. Där anges också vilka skriftliga underlag som krävs till stöd för dessa ansökningar. Skyldigheten att lämna in en stödansökan bör också gälla om sökanden har erhållit en förskottsutbetalning av stödet. Det är dock lämpligt att fastställa särskilda krav för stödansökningar i de fall förskott har betalats ut.

| (5) | I artikel 5 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs villkor för de behöriga myndigheternas utbetalning av stöd till sökande för ersättning av utgifter som uppkommit i samband med genomförandet av verksamheter inom skolprogrammet. Det är lämpligt att fastställa regler för de behöriga myndigheternas utbetalning av förskott på stöd till sökande och att fastställa villkor för utbetalning av stödet i de fall ett förskott har betalats ut. Dessutom bör villkoren för de skriftliga underlag som avses i punkterna 1 och 2 i den artikeln fastställas i artikel 4, eftersom de styrker stödansökningarna. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 5 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs villkor för de behöriga myndigheternas utbetalning av stöd till sökande för ersättning av utgifter som uppkommit i samband med genomförandet av verksamheter inom skolprogrammet. Det är lämpligt att fastställa regler för de behöriga myndigheternas utbetalning av förskott på stöd till sökande och att fastställa villkor för utbetalning av stödet i de fall ett förskott har betalats ut. Dessutom bör villkoren för de skriftliga underlag som avses i punkterna 1 och 2 i den artikeln fastställas i artikel 4, eftersom de styrker stödansökningarna.

| (6) | I artikel 6 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs tidsfristerna för överföringar mellan de ekonomiska tilldelningarna för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk och inlämnandet av anmälningar av dessa överföringar till kommissionen i de ansökningar om unionsstöd som avses i artikel 3 i den förordningen. I enlighet med artikel 23a.4 i förordning (EU) nr 1308/2013 får överföringarna göras en gång per läsår, antingen innan de definitiva tilldelningarna för påföljande läsår mellan medlemsstatens preliminära tilldelningar, eller efter läsårets början mellan medlemsstatens definitiva tilldelningar, om sådana tilldelningar har fastställts för den berörda medlemsstaten. Enligt artiklarna 3 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 ska medlemsstaterna senast den 31 januari det läsår då överföringarna görs underrätta kommissionen om beloppet för sådana överföringar mellan slutliga tilldelningar. För att ge medlemsstaterna större flexibilitet när det gäller förvaltningen av tilldelningarna och för att maximera utnyttjandet av dem bör medlemsstaterna få möjlighet att göra överföringar mellan medlemsstatens slutliga tilldelningar efter det datumet och underrätta kommissionen om detta senast den 31 augusti efter det berörda läsåret. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 6 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs tidsfristerna för överföringar mellan de ekonomiska tilldelningarna för frukt och grönsaker i skolan och för skolmjölk och inlämnandet av anmälningar av dessa överföringar till kommissionen i de ansökningar om unionsstöd som avses i artikel 3 i den förordningen. I enlighet med artikel 23a.4 i förordning (EU) nr 1308/2013 får överföringarna göras en gång per läsår, antingen innan de definitiva tilldelningarna för påföljande läsår mellan medlemsstatens preliminära tilldelningar, eller efter läsårets början mellan medlemsstatens definitiva tilldelningar, om sådana tilldelningar har fastställts för den berörda medlemsstaten. Enligt artiklarna 3 och 6 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 ska medlemsstaterna senast den 31 januari det läsår då överföringarna görs underrätta kommissionen om beloppet för sådana överföringar mellan slutliga tilldelningar. För att ge medlemsstaterna större flexibilitet när det gäller förvaltningen av tilldelningarna och för att maximera utnyttjandet av dem bör medlemsstaterna få möjlighet att göra överföringar mellan medlemsstatens slutliga tilldelningar efter det datumet och underrätta kommissionen om detta senast den 31 augusti efter det berörda läsåret.

| (7) | I artikel 9 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs särskilda bestämmelser för de kontroller som medlemsstaterna ska utföra för att säkerställa efterlevnaden av lagstiftningen om skolprogrammet. De omfattar systematiska administrativa kontroller av alla stödansökningar och krav på kontroller av de styrkande handlingar som lämnats in tillsammans med stödansökningarna. Samma bestämmelser bör gälla för ansökningar om förskott på stöd. På grundval av erfarenheterna från genomförandet av skolprogrammet och för att främja en sund ekonomisk förvaltning är det dessutom lämpligt att specificera att administrativa kontroller bör utföras innan stödet betalas ut. |
| --- | --- |

(7)

I artikel 9 i genomförandeförordning (EU) 2017/39 fastställs särskilda bestämmelser för de kontroller som medlemsstaterna ska utföra för att säkerställa efterlevnaden av lagstiftningen om skolprogrammet. De omfattar systematiska administrativa kontroller av alla stödansökningar och krav på kontroller av de styrkande handlingar som lämnats in tillsammans med stödansökningarna. Samma bestämmelser bör gälla för ansökningar om förskott på stöd. På grundval av erfarenheterna från genomförandet av skolprogrammet och för att främja en sund ekonomisk förvaltning är det dessutom lämpligt att specificera att administrativa kontroller bör utföras innan stödet betalas ut.

| (8) | Genomförandeförordning (EU) 2017/39 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Genomförandeförordning (EU) 2017/39 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | Eftersom medlemsstaterna endast får bevilja förskott på stöd för läsåret 2023/2024 och efterföljande läsår, och för att ge dem tillräckligt med tid för att anpassa sina kontrollsystem, bör ändringarna av bestämmelserna om förskottsbetalningar och kontroller endast gälla stöd för läsåret 2023/2024 och efterföljande läsår. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom medlemsstaterna endast får bevilja förskott på stöd för läsåret 2023/2024 och efterföljande läsår, och för att ge dem tillräckligt med tid för att anpassa sina kontrollsystem, bör ändringarna av bestämmelserna om förskottsbetalningar och kontroller endast gälla stöd för läsåret 2023/2024 och efterföljande läsår.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2017/39 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2.2 ska följande led införas:






  ”ea) | Om medlemsstaterna beslutar att betala ut förskott på stöd i enlighet med artikel 44.3b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (*1), det högsta förskottsbelopp uttryckt i procent av det stöd som sökandena har rätt till och villkoren för beviljande av förskottet. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2.2 ska följande led införas:

”ea)

Om medlemsstaterna beslutar att betala ut förskott på stöd i enlighet med artikel 44.3b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 (*1), det högsta förskottsbelopp uttryckt i procent av det stöd som sökandena har rätt till och villkoren för beviljande av förskottet.

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 av den 2 december 2021 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (EUT L 435, 6.12.2021, s. 187).”
  "

| 2. | Följande artikel ska införas som artikel 3a efter artikel 3:

  ”Artikel 3a
  Ansökningar om förskott på stöd som ges in av sökande

  1.   Medlemsstater som beslutar att betala ut förskott på stöd i enlighet med artikel 44.3b i förordning (EU) 2021/2116 ska fastställa formen för och innehållet i ansökningarna om förskott på stöd samt med vilka intervaller och tidsfrister sökande ska lämna in dem.


  2.   Medlemsstaterna ska ange vilka handlingar som ska lämnas in till stöd för ansökningar om förskott på stöd, inklusive de handlingar som krävs för att beräkna det belopp som sökandena är berättigade till.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel ska införas som artikel 3a efter artikel 3:

”Artikel 3a

Ansökningar om förskott på stöd som ges in av sökande

1.   Medlemsstater som beslutar att betala ut förskott på stöd i enlighet med artikel 44.3b i förordning (EU) 2021/2116 ska fastställa formen för och innehållet i ansökningarna om förskott på stöd samt med vilka intervaller och tidsfrister sökande ska lämna in dem.

2.   Medlemsstaterna ska ange vilka handlingar som ska lämnas in till stöd för ansökningar om förskott på stöd, inklusive de handlingar som krävs för att beräkna det belopp som sökandena är berättigade till.”

| 3. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt ska införas:

  ”1a.   Även om ett förskott har betalats ut ska sökande ska lämna in en stödansökan för att begära ersättning för de utgifter som uppkommit i samband med genomförandet av verksamheter inom skolprogrammet. Stödansökan får endast lämnas in efter det att de verksamheter som stödansökan avser har genomförts fullt ut.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas:

”1a.   Även om ett förskott har betalats ut ska sökande ska lämna in en stödansökan för att begära ersättning för de utgifter som uppkommit i samband med genomförandet av verksamheter inom skolprogrammet. Stödansökan får endast lämnas in efter det att de verksamheter som stödansökan avser har genomförts fullt ut.”

| b) | Följande punkt ska införas som punkt 2a:

  ”2a.   Om ett förskott har betalats ut ska stödansökan innehålla uppgifter om förskottsbeloppet.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas som punkt 2a:

”2a.   Om ett förskott har betalats ut ska stödansökan innehålla uppgifter om förskottsbeloppet.”

| c) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Medlemsstaterna ska ange vilka handlingar som ska lämnas in till stöd för stödansökningar. Som ett minimikrav ska de belopp som begärs i stödansökningarna styrkas med skriftliga underlag som visar följande:






  a) | Att de berörda kvantiteterna har tillhandahållits eller delats ut och/eller att material eller tjänster har levererats inom ramen för skolprogrammet. |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Medlemsstaterna ska ange vilka handlingar som ska lämnas in till stöd för stödansökningar. Som ett minimikrav ska de belopp som begärs i stödansökningarna styrkas med skriftliga underlag som visar följande:

a)

Att de berörda kvantiteterna har tillhandahållits eller delats ut och/eller att material eller tjänster har levererats inom ramen för skolprogrammet.

| b) | Om medlemsstaten använder ett kostnadsbaserat system, priset på de produkter, material eller tjänster som tillhandahållits, delats ut eller levererats, tillsammans med ett kvitto, ett betalningsbevis eller motsvarande.
  När det gäller stödansökningar som avser kompletterande utbildningsåtgärder, övervakning, utvärdering och publicitet ska de skriftliga underlagen också omfatta en uppdelning av medlen per verksamhet och närmare uppgifter om därmed sammanhängande kostnader.” |
| --- | --- |

b)

Om medlemsstaten använder ett kostnadsbaserat system, priset på de produkter, material eller tjänster som tillhandahållits, delats ut eller levererats, tillsammans med ett kvitto, ett betalningsbevis eller motsvarande.

När det gäller stödansökningar som avser kompletterande utbildningsåtgärder, övervakning, utvärdering och publicitet ska de skriftliga underlagen också omfatta en uppdelning av medlen per verksamhet och närmare uppgifter om därmed sammanhängande kostnader.”

| 4. | Artikel 5 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 5
  Utbetalning av stöd, inklusive förskott på stöd

  1.   Den behöriga myndigheten ska endast betala ut förskott på stöd efter det att en ansökan i enlighet med artikel 3a i den här förordningen har lämnats in och, om det krävs en säkerhet i enlighet med artikel 15b i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 (*2), efter det att skriftliga underlag som styrker att säkerheten ställts lämnats in, såvida inte den behöriga myndigheten redan har bevis för detta.


  2.   Den behöriga myndigheten ska endast betala ut stöd för ersättning av utgifter som uppkommit i samband med genomförandet av skolprogrammet efter det att en ansökan har lämnats in tillsammans med de styrkande underlag som krävs i enlighet med artikel 4. Stödet ska betalas ut inom tre månader från den dag då stödansökan lämnades in under förutsättning att inga administrativa undersökningar har inletts.
  Om ett förskott har betalats ut ska utbetalningen av stödet motsvara skillnaden mellan det stödbelopp som ska betalas ut och det förskottsbelopp som redan har betalats ut.



  (*2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 med bestämmelser om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 20, 31.1.2022, s. 95).”
  " |
| --- | --- |

4.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Utbetalning av stöd, inklusive förskott på stöd

1.   Den behöriga myndigheten ska endast betala ut förskott på stöd efter det att en ansökan i enlighet med artikel 3a i den här förordningen har lämnats in och, om det krävs en säkerhet i enlighet med artikel 15b i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 (*2), efter det att skriftliga underlag som styrker att säkerheten ställts lämnats in, såvida inte den behöriga myndigheten redan har bevis för detta.

2.   Den behöriga myndigheten ska endast betala ut stöd för ersättning av utgifter som uppkommit i samband med genomförandet av skolprogrammet efter det att en ansökan har lämnats in tillsammans med de styrkande underlag som krävs i enlighet med artikel 4. Stödet ska betalas ut inom tre månader från den dag då stödansökan lämnades in under förutsättning att inga administrativa undersökningar har inletts.

Om ett förskott har betalats ut ska utbetalningen av stödet motsvara skillnaden mellan det stödbelopp som ska betalas ut och det förskottsbelopp som redan har betalats ut.

(*2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 med bestämmelser om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 20, 31.1.2022, s. 95).”
  "

*2

| 5. | Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Överföringar mellan slutliga tilldelningar enligt artikel 23a.4 b i förordning (EU) nr 1308/2013 ska, om inga överföringar mellan preliminära tilldelningar har gjorts, anmälas antingen i den ansökan om unionsstöd som avses i artikel 3 i den här förordningen eller i den anmälan som avses i andra stycket i denna punkt.
  Om medlemsstaterna gör överföringar av slutliga tilldelningar efter den 31 januari i enlighet med första stycket i denna punkt ska de anmäla dem till kommissionen senast den 31 augusti efter det berörda läsåret.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

”2.   Överföringar mellan slutliga tilldelningar enligt artikel 23a.4 b i förordning (EU) nr 1308/2013 ska, om inga överföringar mellan preliminära tilldelningar har gjorts, anmälas antingen i den ansökan om unionsstöd som avses i artikel 3 i den här förordningen eller i den anmälan som avses i andra stycket i denna punkt.

Om medlemsstaterna gör överföringar av slutliga tilldelningar efter den 31 januari i enlighet med första stycket i denna punkt ska de anmäla dem till kommissionen senast den 31 augusti efter det berörda läsåret.”

| 6. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”1.   Medlemsstaterna ska vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna förordning. Dessa åtgärder ska före utbetalning omfatta en systematisk administrativ kontroll av alla de ansökningar om förskott på stöd som avses i artikel 3a och de stödansökningar som avses i artikel 4. För varje ansökan ska medlemsstaterna kontrollera ett representativt urval av de styrkande handlingar som lämnats in tillsammans med ansökan.” |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att följa denna förordning. Dessa åtgärder ska före utbetalning omfatta en systematisk administrativ kontroll av alla de ansökningar om förskott på stöd som avses i artikel 3a och de stödansökningar som avses i artikel 4. För varje ansökan ska medlemsstaterna kontrollera ett representativt urval av de styrkande handlingar som lämnats in tillsammans med ansökan.”

| b) | Artikel 2 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Artikel 2 ska utgå.

| c) | Punkt 4 ska ersättas med följande:

  ”4.   När det gäller stöd som begärts för tillhandahållande och utdelning av produkter samt kompletterande utbildningsåtgärder ska de administrativa kontroller som utförs avseende de stödansökningar som avses i artikel 4 kompletteras av kontroller på plats i enlighet med artikel 10.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   När det gäller stöd som begärts för tillhandahållande och utdelning av produkter samt kompletterande utbildningsåtgärder ska de administrativa kontroller som utförs avseende de stödansökningar som avses i artikel 4 kompletteras av kontroller på plats i enlighet med artikel 10.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.2–1.4 samt 1.6 ska tillämpas på stöd från och med läsåret 2023/2024.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 12 juni 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 435, 6.12.2021, s. 187.

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/127 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2116 med bestämmelser om utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 20, 31.1.2022, s. 95).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/39 av den 3 november 2016 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller unionsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bananer och mjölk vid utbildningsanstalter (EUT L 5, 10.1.2017, s. 1).

4

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1450

av den 13 juli 2023

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/804 (2) införde Europeiska kommissionen antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/804 (2) införde Europeiska kommissionen antidumpningstullar på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas nedan den ursprungliga undersökningen.

2

de ursprungliga åtgärderna

den ursprungliga undersökningen

| (2) | De antidumpningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 29,2 % och 41,4 % på import från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, 45,6 % för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och 54,9 % för alla övriga företag från Folkrepubliken Kina (Kina). |
| --- | --- |

(2)

De antidumpningstullar som för närvarande gäller uppgår till mellan 29,2 % och 41,4 % på import från de exporterande tillverkare som ingick i urvalet, 45,6 % för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och 54,9 % för alla övriga företag från Folkrepubliken Kina (Kina).

Kina

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut mottog Europeiska kommissionen (kommissionen) en begäran om en översyn enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut mottog Europeiska kommissionen (kommissionen) en begäran om en översyn enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

kommissionen

| (4) | Begäran om en översyn ingavs den 10 februari 2022 av European Steel Tube Association (sökanden eller ESTA) såsom företrädare för unionsindustrin för vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och till fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(4)

Begäran om en översyn ingavs den 10 februari 2022 av European Steel Tube Association (sökanden eller ESTA) såsom företrädare för unionsindustrin för vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, i den mening som avses i artikel 11.2 i grundförordningen. Begäran om översyn grundades på att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning och till fortsatt eller återkommande skada för unionsindustrin.

sökanden

ESTA

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (5) | Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 12 maj 2022 en översyn vid giltighetstidens utgång, på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen, avseende import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (det berörda landet). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(5)

Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen slog kommissionen fast att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 12 maj 2022 en översyn vid giltighetstidens utgång, på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen, avseende import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (det berörda landet). Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (3) (tillkännagivandet om inledande).

det berörda landet

Europeiska unionens officiella tidning

3

tillkännagivandet om inledande

1.4   Synpunkter på inledandet av undersökningen

Synpunkter på inledandet av undersökningen

| (6) | Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande ställde sig de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna frågande till huruvida inte det faktum att ingen av de unionstillverkare som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen deltog i begäran om denna översyn innebar att de berörda företagen helt hade återhämtat sig från den dumpade och skadevållande importen. |
| --- | --- |

(6)

Efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande ställde sig de kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna frågande till huruvida inte det faktum att ingen av de unionstillverkare som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen deltog i begäran om denna översyn innebar att de berörda företagen helt hade återhämtat sig från den dumpade och skadevållande importen.

| (7) | Kommissionen konstaterade för det första att de exporterande tillverkarna inte ifrågasatte att begäran uppfyllde villkoren i artikel 5.4 i grundförordningen. Undersökningen initierades i själva verket av European Steel Tube Association som företräder mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion och stöddes av unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda produktionen i EU. För det andra ingick unionstillverkaren Huta Batory i urvalet i båda undersökningarna, både i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång. För det tredje stödde Valcovni Trub Chomutov AS, den andra tillverkaren i urvalet i den ursprungliga undersökningen, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång men valdes inte ut av kommissionen. Slutligen har de två andra företag som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen, Arcelor Mittal Tubular Products Roman och Vallourec Deutschland GmbH, lämnat eller håller på att lämna unionsmarknaden. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen konstaterade för det första att de exporterande tillverkarna inte ifrågasatte att begäran uppfyllde villkoren i artikel 5.4 i grundförordningen. Undersökningen initierades i själva verket av European Steel Tube Association som företräder mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion och stöddes av unionstillverkare som svarar för mer än 50 % av den sammanlagda produktionen i EU. För det andra ingick unionstillverkaren Huta Batory i urvalet i båda undersökningarna, både i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång. För det tredje stödde Valcovni Trub Chomutov AS, den andra tillverkaren i urvalet i den ursprungliga undersökningen, begäran om översyn vid giltighetstidens utgång men valdes inte ut av kommissionen. Slutligen har de två andra företag som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen, Arcelor Mittal Tubular Products Roman och Vallourec Deutschland GmbH, lämnat eller håller på att lämna unionsmarknaden. Detta påstående avvisades därför.

| (8) | De exporterande tillverkarna hävdade vidare att en översyn vid giltighetstidens utgång ska inledas när begäran innehåller tillräcklig bevisning för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer och att fastställandet av detta ska stödja sig på styrkande handlingar. Till stöd för sitt argument betonade de att de kinesiska exporterande tillverkarna aldrig kommer att veta vad normalvärdet är på grund av de olika metoder som används vid hänvisning till priserna i ett representativt land. |
| --- | --- |

(8)

De exporterande tillverkarna hävdade vidare att en översyn vid giltighetstidens utgång ska inledas när begäran innehåller tillräcklig bevisning för att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen och skadan fortsätter eller återkommer och att fastställandet av detta ska stödja sig på styrkande handlingar. Till stöd för sitt argument betonade de att de kinesiska exporterande tillverkarna aldrig kommer att veta vad normalvärdet är på grund av de olika metoder som används vid hänvisning till priserna i ett representativt land.

| (9) | Kommissionen konstaterade att den hade undersökt riktigheten och tillförlitligheten hos den bevisning som lagts fram och fastställt att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av den aktuella undersökningen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. I vilket fall som helst har de exporterande tillverkarna inte tillhandahållit något exempel på otillräcklig bevisning, vilket innebär att detta påstående inte understöddes av någon vederbörlig motivering. När det gäller normalvärdet hade de exporterande tillverkarna goda möjligheter att kontrollera de metoder som använts och det normalvärde som beräknats i begäran. Deras påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen konstaterade att den hade undersökt riktigheten och tillförlitligheten hos den bevisning som lagts fram och fastställt att bevisningen var tillräcklig för att motivera inledandet av den aktuella undersökningen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. I vilket fall som helst har de exporterande tillverkarna inte tillhandahållit något exempel på otillräcklig bevisning, vilket innebär att detta påstående inte understöddes av någon vederbörlig motivering. När det gäller normalvärdet hade de exporterande tillverkarna goda möjligheter att kontrollera de metoder som använts och det normalvärde som beräknats i begäran. Deras påstående avvisades därför.

| (10) | De exporterande tillverkarna uppgav vidare att unionstillverkarnas affärsverksamhet med den berörda produkten är mycket mer beroende av villkoren på utländska marknader än av villkoren i unionen, och att försämringen av sökandenas exportresultat sedan 2019 inte kan tillskrivas import med ursprung i Kina. De hävdade också att en del av den negativa utvecklingen i unionen, utöver det dåliga exportresultatet, även berodde på utbrottet av covid-19-pandemin, i synnerhet i fråga om år 2020. De hävdade dessutom att den tillverkningskostnad per ton som angavs i begäran, dvs. mellan 1 245 och 1 291 euro, var betydligt lägre än vad som rapporterades i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(10)

De exporterande tillverkarna uppgav vidare att unionstillverkarnas affärsverksamhet med den berörda produkten är mycket mer beroende av villkoren på utländska marknader än av villkoren i unionen, och att försämringen av sökandenas exportresultat sedan 2019 inte kan tillskrivas import med ursprung i Kina. De hävdade också att en del av den negativa utvecklingen i unionen, utöver det dåliga exportresultatet, även berodde på utbrottet av covid-19-pandemin, i synnerhet i fråga om år 2020. De hävdade dessutom att den tillverkningskostnad per ton som angavs i begäran, dvs. mellan 1 245 och 1 291 euro, var betydligt lägre än vad som rapporterades i den ursprungliga undersökningen.

| (11) | Kommissionen konstaterade att det vid inlämningen av begäran är tillräckligt att sökanden, på grundval av de uppgifter som denne rimligen kan ha tillgång till, lägger fram bevisning för att det är sannolikt att skadan skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Även om de exporterande tillverkarnas påståenden skulle vara korrekta när det gäller att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades på grund av andra faktorer än importen från Kina, ifrågasattes inte det faktum att importen från Kina fortfarande var betydande både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandelar. Den bevisning som lades fram i begäran visade dessutom att skadan sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen konstaterade att det vid inlämningen av begäran är tillräckligt att sökanden, på grundval av de uppgifter som denne rimligen kan ha tillgång till, lägger fram bevisning för att det är sannolikt att skadan skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Även om de exporterande tillverkarnas påståenden skulle vara korrekta när det gäller att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades på grund av andra faktorer än importen från Kina, ifrågasattes inte det faktum att importen från Kina fortfarande var betydande både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandelar. Den bevisning som lades fram i begäran visade dessutom att skadan sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Detta påstående avvisades därför.

| (12) | De exporterande tillverkarna hävdade också att Tenaris hade ett starkt och normalt ekonomiskt resultat både före och efter pandemin. När det gäller Tubos Reunidos SA låg försäljningsvärdet kvar på samma nivå under tre år i följd med början 2018, och från 2020 och framåt har försäljningsvärdena sedan ökat. Endast exportförsäljningen till tredjeländer har minskat, med undantag för den amerikanska marknaden. Till stöd för sina argument om EU-tillverkarnas situation lade de fram bevis för de två företagens ambitiösa planering att antingen investera och expandera eller uppgradera sina produktionsanläggningar i unionen. |
| --- | --- |

(12)

De exporterande tillverkarna hävdade också att Tenaris hade ett starkt och normalt ekonomiskt resultat både före och efter pandemin. När det gäller Tubos Reunidos SA låg försäljningsvärdet kvar på samma nivå under tre år i följd med början 2018, och från 2020 och framåt har försäljningsvärdena sedan ökat. Endast exportförsäljningen till tredjeländer har minskat, med undantag för den amerikanska marknaden. Till stöd för sina argument om EU-tillverkarnas situation lade de fram bevis för de två företagens ambitiösa planering att antingen investera och expandera eller uppgradera sina produktionsanläggningar i unionen.

| (13) | Kommissionen konstaterade att skadeindikatorerna inte analyseras för enskilda tillverkare, utan för hela unionsindustrin. Såsom anges i skäl 11 ovan innehöll begäran tillräcklig bevisning avseende hela unionsindustrin om fortsatt eller återkommande skada om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen konstaterade att skadeindikatorerna inte analyseras för enskilda tillverkare, utan för hela unionsindustrin. Såsom anges i skäl 11 ovan innehöll begäran tillräcklig bevisning avseende hela unionsindustrin om fortsatt eller återkommande skada om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. Detta påstående avvisades därför.

| (14) | De exporterande tillverkarna hävdade också att unionsmarknaden står inför en snabb ökning av importen från Thailand, vilket i hög grad påverkar effekten av de införda åtgärderna och sökandenas marknadsställning. Skyddsåtgärderna omfattar även den berörda produkten och kommer att gälla till och med den 30 juni 2024. |
| --- | --- |

(14)

De exporterande tillverkarna hävdade också att unionsmarknaden står inför en snabb ökning av importen från Thailand, vilket i hög grad påverkar effekten av de införda åtgärderna och sökandenas marknadsställning. Skyddsåtgärderna omfattar även den berörda produkten och kommer att gälla till och med den 30 juni 2024.

| (15) | När det gäller importen från Thailand konstaterade kommissionen att parterna inte kunde visa hur deras argument skulle ge anledning att ifrågasätta bevisningen i begäran avseende fortsatt/återkommande skada. I fråga om skyddsåtgärderna avser antidumpningsåtgärder en annan situation än skyddsåtgärder. Skyddsåtgärderna för stål utgör heller inget hinder för införande av antidumpningsåtgärder för de kvoter som inte omfattas av skyddstullar. Påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller importen från Thailand konstaterade kommissionen att parterna inte kunde visa hur deras argument skulle ge anledning att ifrågasätta bevisningen i begäran avseende fortsatt/återkommande skada. I fråga om skyddsåtgärderna avser antidumpningsåtgärder en annan situation än skyddsåtgärder. Skyddsåtgärderna för stål utgör heller inget hinder för införande av antidumpningsåtgärder för de kvoter som inte omfattas av skyddstullar. Påståendet avvisades därför.

1.5   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (16) | Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av översynsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(16)

Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av översynsperioden (skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.6   Berörda parter

Berörda parter

| (17) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, unionstillverkarna, fackföreningar, kända tillverkare i Kina och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, användare och handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda av inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(17)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökanden, unionstillverkarna, fackföreningar, kända tillverkare i Kina och de kinesiska myndigheterna, kända importörer, användare och handlare samt intresseorganisationer som såvitt känt är berörda av inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och uppmanade dem att delta.

| (18) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(18)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

a)   Stickprovsförfarande

| (19) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

b)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (20) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymer av den likadana produkten i unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, och på grundval av urvalets geografiska spridning. Tre unionstillverkare ingick i detta urval. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för nästan 76 % respektive 67 % av de kända unionstillverkarnas sammanlagda tillverknings- respektive försäljningsvolym av den likadana produkten. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men mottog inga synpunkter. Urvalet bekräftades därför. Urvalet är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(20)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymer av den likadana produkten i unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, och på grundval av urvalets geografiska spridning. Tre unionstillverkare ingick i detta urval. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för nästan 76 % respektive 67 % av de kända unionstillverkarnas sammanlagda tillverknings- respektive försäljningsvolym av den likadana produkten. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet, men mottog inga synpunkter. Urvalet bekräftades därför. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

c)   Stickprovsförfarande avseende importörer

| (21) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(21)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (22) | Bara en icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det minimala antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(22)

Bara en icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det minimala antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

d)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (23) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(23)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla exporterande tillverkare i Kina att lämna de uppgifter som angavs i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande tillverkare som skulle kunna vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (24) | Två exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt och att alla exporterande tillverkare som gav sig till känna skulle undersökas. |
| --- | --- |

(24)

Två exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare i Kina lämnade de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt och att alla exporterande tillverkare som gav sig till känna skulle undersökas.

e)   Frågeformulär och kontrollbesök

| (25) | Kommissionen sände ett frågeformulär om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen till de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen sände ett frågeformulär om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen till de kinesiska myndigheterna.

| (26) | Kommissionen sände även frågeformulär till de unionstillverkare som ingick i urvalet, icke-närstående importörer, användare, intresseorganisation för unionstillverkare och exporterande tillverkare. Samma frågeformulär gjordes även tillgängligt via internet (4). |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen sände även frågeformulär till de unionstillverkare som ingick i urvalet, icke-närstående importörer, användare, intresseorganisation för unionstillverkare och exporterande tillverkare. Samma frågeformulär gjordes även tillgängligt via internet (4).

4

| (27) | Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, en icke-närstående importör, unionstillverkarnas intresseorganisation och de två exporterande tillverkarna/grupperna av exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen mottog svar på frågeformuläret från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, en icke-närstående importör, unionstillverkarnas intresseorganisation och de två exporterande tillverkarna/grupperna av exporterande tillverkare.

| (28) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag: | Unionstillverkare







  — | Dalmine SpA, Bergamo, Italien |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök i enlighet med artikel 16 i grundförordningen genomfördes vid följande företag:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

Dalmine SpA, Bergamo, Italien

| — | Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Spanien |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Spanien

| — | Alchemia SA, Chorzow, Polen |
| --- | --- |

—

Alchemia SA, Chorzow, Polen

| | Intresseorganisationer i unionen |
| --- | --- |

Intresseorganisationer i unionen

Intresseorganisationer i unionen

| (29) | Kommissionen gjorde också ett kontrollbesök hos följande intresseorganisation:






  — | European Steel Tube Association, Paris, Frankrike

  Exporterande tillverkare i Kina |
| --- | --- | --- |

(29)

Kommissionen gjorde också ett kontrollbesök hos följande intresseorganisation:

—

European Steel Tube Association, Paris, Frankrike

Exporterande tillverkare i Kina

Exporterande tillverkare i Kina

| (30) | På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtogs för att hantera utbrottet (covid-19-tillkännagivandet) (5) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de exporterande tillverkarna. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i enlighet med covid-19-tillkännagivandet. Kommissionen genomförde videokonferenser med följande exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare:






  — | CITIC Pacific Group: |
| --- | --- | --- |

(30)

På grund av covid-19-pandemins utbrott och de efterföljande åtgärder som vidtogs för att hantera utbrottet (covid-19-tillkännagivandet) (5) kunde kommissionen inte genomföra kontrollbesök på plats hos de exporterande tillverkarna. I stället dubbelkontrollerade kommissionen alla uppgifter som ansågs vara nödvändiga för dess beslut på distans i enlighet med covid-19-tillkännagivandet. Kommissionen genomförde videokonferenser med följande exporterande tillverkare/grupper av exporterande tillverkare:

covid-19-tillkännagivandet

5

—

CITIC Pacific Group:

| — | Daye Special Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

1.7   Synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter

Synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (31) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ställde sig de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Daye Special Steel Co. Ltd, Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. och Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, frågande till den påstådda frånvaron i denna översyn vid giltighetstidens utgång av de unionstillverkare som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen och skälen till att de inte ingick i urvalet denna gång. De noterade dessutom att Huta Batory inte angavs som en av de unionstillverkare som ingick i urvalet i denna översyn vid giltighetstidens utgång. De uppgav vidare att de inte kunde bedöma om fastställandet av återkommande skada hade samband med att urvalet ändrades mellan de två undersökningarna. |
| --- | --- |

(31)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ställde sig de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Daye Special Steel Co. Ltd, Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. och Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, frågande till den påstådda frånvaron i denna översyn vid giltighetstidens utgång av de unionstillverkare som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen och skälen till att de inte ingick i urvalet denna gång. De noterade dessutom att Huta Batory inte angavs som en av de unionstillverkare som ingick i urvalet i denna översyn vid giltighetstidens utgång. De uppgav vidare att de inte kunde bedöma om fastställandet av återkommande skada hade samband med att urvalet ändrades mellan de två undersökningarna.

| (32) | Kommissionen noterade att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas argument har behandlats i skäl 7. Dessutom ingick unionstillverkaren Huta Batory i urvalet i båda undersökningarna, både i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång. Detta företag går nu under namnet Alchemia SA. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen noterade att de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas argument har behandlats i skäl 7. Dessutom ingick unionstillverkaren Huta Batory i urvalet i båda undersökningarna, både i den ursprungliga undersökningen och i översynen vid giltighetstidens utgång. Detta företag går nu under namnet Alchemia SA.

| (33) | När det gäller de övriga företagen valdes unionstillverkarna ut på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymer av den likadana produkten i unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, såsom förklaras i skäl 20. Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande urvalet bekräftades urvalet och konstaterades vara representativt för unionsindustrin. Även om urvalet ändrades mellan den ursprungliga undersökningen och denna översyn vid giltighetstidens utgång lade de exporterande tillverkarna inte fram någon bevisning för att urvalet inte var representativt. Vid bedömningen av unionsindustrins situation och återkommande skada baserar kommissionen dessutom sin analys på makroekonomiska indikatorer för alla unionstillverkare, inklusive de som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen. På grundval av detta avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(33)

När det gäller de övriga företagen valdes unionstillverkarna ut på grundval av de största representativa produktions- och försäljningsvolymer av den likadana produkten i unionen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande, såsom förklaras i skäl 20. Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande urvalet bekräftades urvalet och konstaterades vara representativt för unionsindustrin. Även om urvalet ändrades mellan den ursprungliga undersökningen och denna översyn vid giltighetstidens utgång lade de exporterande tillverkarna inte fram någon bevisning för att urvalet inte var representativt. Vid bedömningen av unionsindustrins situation och återkommande skada baserar kommissionen dessutom sin analys på makroekonomiska indikatorer för alla unionstillverkare, inklusive de som ingick i urvalet i den ursprungliga undersökningen. På grundval av detta avvisades detta påstående.

2.   EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

| (34) | Den 21 april 2023 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(34)

Den 21 april 2023 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (35) | Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta.

3.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER, BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER, BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

3.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (36) | Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 och 7304 59 89 (Taric-nummer 7304299090) (den produkt som översynen gäller). |
| --- | --- |

(36)

Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen, nämligen vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 och 7304 59 89 (Taric-nummer 7304299090) (den produkt som översynen gäller).

den produkt som översynen gäller

| (37) | Vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, används för en rad olika ändamål, t.ex. för transport av olja, gas, vätskor och ämnen i flytande form, för pålning inom byggsektorn, i mekaniska föremål, som rör i värmepannor och i s.k. Oil Country Tubular Goods (OCTG-rör) som foderrör inom oljeindustrin. |
| --- | --- |

(37)

Vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, används för en rad olika ändamål, t.ex. för transport av olja, gas, vätskor och ämnen i flytande form, för pålning inom byggsektorn, i mekaniska föremål, som rör i värmepannor och i s.k. Oil Country Tubular Goods (OCTG-rör) som foderrör inom oljeindustrin.

3.2   Berörd produkt

Berörd produkt

| (38) | Den produkt som berörs av denna undersökning är den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(38)

Den produkt som berörs av denna undersökning är den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina.

3.3   Likadan produkt

Likadan produkt

| (39) | Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(39)

Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som översynen gäller, som tillverkas och säljs på Kinas inhemska marknad. |
| --- | --- |

—

Den produkt som översynen gäller, som tillverkas och säljs på Kinas inhemska marknad.

| — | Den produkt som översynen gäller, som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som översynen gäller, som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin.

| (40) | Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

4.   DUMPNING

DUMPNING

4.1   Utvärdering av importen efter införandet av åtgärder

Utvärdering av importen efter införandet av åtgärder

| (41) | Under den ursprungliga undersökningsperioden (6) exporterade de kinesiska exporterande tillverkarna mer än 42 000 ton av den berörda produkten till unionen, vilket motsvarade en marknadsandel på omkring 26 % av unionsmarknaden vid den tidpunkten. |
| --- | --- |

(41)

Under den ursprungliga undersökningsperioden (6) exporterade de kinesiska exporterande tillverkarna mer än 42 000 ton av den berörda produkten till unionen, vilket motsvarade en marknadsandel på omkring 26 % av unionsmarknaden vid den tidpunkten.

6

| (42) | I den aktuella undersökningen visade de statistiska uppgifter om import av den berörda produkten som rapporterats i Comext och i artikel 14.6-databasen att importvolymen under skadeundersökningsperioden och översynsperioden var betydligt lägre än den exportvolym som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade uppgett. Kommissionen ansåg därför att de statistiska uppgifterna i detta särskilda fall inte var tillförlitliga och inte kunde användas för att fastställa importvolymen från Kina och de kinesiska exporterande tillverkarnas marknadsandel. Kommissionen grundade därför sina slutsatser om importvolymen till unionen av den berörda produkten och de kinesiska exporterande tillverkarnas marknadsandel på kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och på uppgifterna i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(42)

I den aktuella undersökningen visade de statistiska uppgifter om import av den berörda produkten som rapporterats i Comext och i artikel 14.6-databasen att importvolymen under skadeundersökningsperioden och översynsperioden var betydligt lägre än den exportvolym som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade uppgett. Kommissionen ansåg därför att de statistiska uppgifterna i detta särskilda fall inte var tillförlitliga och inte kunde användas för att fastställa importvolymen från Kina och de kinesiska exporterande tillverkarnas marknadsandel. Kommissionen grundade därför sina slutsatser om importvolymen till unionen av den berörda produkten och de kinesiska exporterande tillverkarnas marknadsandel på kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och på uppgifterna i begäran om översyn.

| (43) | Under översynsperioden exporterade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna omkring 2 900 ton av den berörda produkten till unionen, vilket motsvarade en marknadsandel på [2,5–3,5 %] av unionsmarknaden (se tabell 3). |
| --- | --- |

(43)

Under översynsperioden exporterade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna omkring 2 900 ton av den berörda produkten till unionen, vilket motsvarade en marknadsandel på [2,5–3,5 %] av unionsmarknaden (se tabell 3).

| (44) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkning uppgick under översynsperioden till endast 12 % av den totala uppskattade tillverkningen av den produkt som översynen gäller i Kina (7). Kommissionen ansåg därför att det var sannolikt att den totala importvolymen till EU för alla kinesiska exporterande tillverkare (som inte ingick i urvalet och kontrollerades i undersökningen) under översynsperioden översteg den volym på 2 900 ton som de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna uppgett, och att de kinesiska exporterande tillverkarnas marknadsandel med all sannolikhet överskred den marknadsandel på [2,5–3,5 %] som anges i tabell 3 nedan. |
| --- | --- |

(44)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkning uppgick under översynsperioden till endast 12 % av den totala uppskattade tillverkningen av den produkt som översynen gäller i Kina (7). Kommissionen ansåg därför att det var sannolikt att den totala importvolymen till EU för alla kinesiska exporterande tillverkare (som inte ingick i urvalet och kontrollerades i undersökningen) under översynsperioden översteg den volym på 2 900 ton som de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna uppgett, och att de kinesiska exporterande tillverkarnas marknadsandel med all sannolikhet överskred den marknadsandel på [2,5–3,5 %] som anges i tabell 3 nedan.

7

| (45) | På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna under översynsperioden fortsatte att exportera den produkt som översynen gäller till unionen, om än i mindre mängder. |
| --- | --- |

(45)

På grundval av detta drog kommissionen slutsatsen att de kinesiska exporterande tillverkarna under översynsperioden fortsatte att exportera den produkt som översynen gäller till unionen, om än i mindre mängder.

4.2   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen

| (46) | Mot bakgrund av att tillräcklig bevisning fanns när undersökningen inleddes och att den bevisningen i Kinas fall tydde på att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen undersökningen på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(46)

Mot bakgrund av att tillräcklig bevisning fanns när undersökningen inleddes och att den bevisningen i Kinas fall tydde på att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen undersökningen på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen.

| (47) | För att erhålla de uppgifter som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades in inom den angivna tidsfristen. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle komma att använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. |
| --- | --- |

(47)

För att erhålla de uppgifter som kommissionen ansåg vara nödvändig för sin undersökning av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades in inom den angivna tidsfristen. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle komma att använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina.

Europeiska unionens officiella tidning

| (48) | I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande angav kommissionen också att den, mot bakgrund av tillgänglig bevisning, preliminärt hade valt Mexiko som ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet på grundval av icke snedvridna priser eller referensvärden. Kommissionen uppgav vidare att den skulle undersöka andra potentiellt lämpliga länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a första strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(48)

I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande angav kommissionen också att den, mot bakgrund av tillgänglig bevisning, preliminärt hade valt Mexiko som ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet på grundval av icke snedvridna priser eller referensvärden. Kommissionen uppgav vidare att den skulle undersöka andra potentiellt lämpliga länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a första strecksatsen i grundförordningen.

| (49) | Den 14 juli 2022 underrättade kommissionen genom en notering i ärendehandlingarna (noteringen) de berörda parterna om de relevanta källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet. I noteringen tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som användes vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionen även ett möjligt representativt land, nämligen Mexiko. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information för företaget Tubos de Acero de México SA (Tamsa), en tillverkare i Mexiko. |
| --- | --- |

(49)

Den 14 juli 2022 underrättade kommissionen genom en notering i ärendehandlingarna (noteringen) de berörda parterna om de relevanta källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet. I noteringen tillhandahöll kommissionen en förteckning över alla produktionsfaktorer, t.ex. råvaror, arbetskraft och energi, som användes vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. På grundval av de kriterier som ligger till grund för valet av icke snedvridna priser eller referensvärden fastställde kommissionen även ett möjligt representativt land, nämligen Mexiko. Kommissionen informerade också de berörda parterna om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information för företaget Tubos de Acero de México SA (Tamsa), en tillverkare i Mexiko.

noteringen

Tamsa

4.3   Normalvärde

Normalvärde

| (50) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”. |
| --- | --- |

(50)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

| (51) | I artikel 2.6a a i grundförordningen anges dock att ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden” och att detta normalvärde ”ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. |
| --- | --- |

(51)

I artikel 2.6a a i grundförordningen anges dock att ”om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden” och att detta normalvärde ”ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”.

| (52) | Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

Såsom förklaras närmare nedan konstaterade kommissionen i denna undersökning att det på grundval av tillgänglig bevisning och mot bakgrund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

4.3.1   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

| (53) | I de senaste undersökningarna rörande stålsektorn i Kina (8) fann kommissionen att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(53)

I de senaste undersökningarna rörande stålsektorn i Kina (8) fann kommissionen att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen.

8

| (54) | I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (9). Kommissionen drog särskilt slutsatsen att inom stålsektorn, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den produkt som översynen gäller, äger de kinesiska myndigheterna inte bara fortfarande en stor andel av företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (10), utan de kinesiska myndigheterna kan också påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (11). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett till strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (12). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar särskilt när insolventa företag hålls flytande och i samband med fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (13). Likaledes fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna i stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (14), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på tillgången till kapital för företag i Kina (15). |
| --- | --- |

(54)

I dessa undersökningar konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av den effektiva resursfördelningen enligt marknadsprinciperna (9). Kommissionen drog särskilt slutsatsen att inom stålsektorn, dvs. den sektor som producerar den viktigaste råvaran för tillverkning av den produkt som översynen gäller, äger de kinesiska myndigheterna inte bara fortfarande en stor andel av företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (10), utan de kinesiska myndigheterna kan också påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (11). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett till strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (12). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket ger upphov till snedvridningar särskilt när insolventa företag hålls flytande och i samband med fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (13). Likaledes fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna i stålsektorn i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (14), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på tillgången till kapital för företag i Kina (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (55) | På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende stålsektorn i Kina undersökte kommissionen i denna undersökning huruvida det skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av den bevisning som finns tillgänglig i ärendehandlingarna, inbegripet bevisningen i begäran, och i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Folkrepubliken Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (16) (rapporten), som bygger på offentligt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet i Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, även beträffande den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare dessa belägg med sina egna undersökningar av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende. |
| --- | --- |

(55)

På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende stålsektorn i Kina undersökte kommissionen i denna undersökning huruvida det skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. Kommissionen gjorde detta på grundval av den bevisning som finns tillgänglig i ärendehandlingarna, inbegripet bevisningen i begäran, och i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar om betydande snedvridningar i Folkrepubliken Kinas ekonomi i samband med undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder (16) (rapporten), som bygger på offentligt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet i Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, även beträffande den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare dessa belägg med sina egna undersökningar av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende.

16

rapporten

| (56) | I begäran hävdades det att den kinesiska ekonomin i sin helhet starkt påverkas av olika heltäckande ingripanden från de kinesiska myndigheterna eller andra offentliga myndigheter på flera förvaltningsnivåer, vilket innebär att inhemska priser och kostnader för den kinesiska stålindustrin inte kan användas i denna undersökning. För att styrka denna ståndpunkt hänvisade begäran till kommissionens nyligen genomförda undersökningar av den kinesiska stålsektorn (17). |
| --- | --- |

(56)

I begäran hävdades det att den kinesiska ekonomin i sin helhet starkt påverkas av olika heltäckande ingripanden från de kinesiska myndigheterna eller andra offentliga myndigheter på flera förvaltningsnivåer, vilket innebär att inhemska priser och kostnader för den kinesiska stålindustrin inte kan användas i denna undersökning. För att styrka denna ståndpunkt hänvisade begäran till kommissionens nyligen genomförda undersökningar av den kinesiska stålsektorn (17).

17

| (57) | I begäran påpekades närmare bestämt att mot bakgrund av den ”socialistiska marknadsekonomiska doktrin” som fastställs i Kinas konstitution, det kinesiska kommunistpartiets allestädesnärvaro och myndigheternas inflytande över ekonomin genom strategiska planeringsinitiativ, såsom den trettonde och den fjortonde femårsplanen, ingriper de kinesiska myndigheterna på flera olika nivåer, nämligen på administrativ, finansiell och rättslig nivå. |
| --- | --- |

(57)

I begäran påpekades närmare bestämt att mot bakgrund av den ”socialistiska marknadsekonomiska doktrin” som fastställs i Kinas konstitution, det kinesiska kommunistpartiets allestädesnärvaro och myndigheternas inflytande över ekonomin genom strategiska planeringsinitiativ, såsom den trettonde och den fjortonde femårsplanen, ingriper de kinesiska myndigheterna på flera olika nivåer, nämligen på administrativ, finansiell och rättslig nivå.

| (58) | I begäran lämnades exempel på omständigheter som visade på förekomst av snedvridning enligt artikel 2.6a b första till sjätte strecksatsen i grundförordningen. Med hänvisning till kommissionens tidigare undersökningar inom stålsektorn och till rapporten hävdade sökanden särskilt följande:






  — | Den kinesiska ekonomins övergripande struktur möjliggör inte bara betydande statligt inflytande i ekonomin, utan staten har i själva verket uttryckligen i uppdrag att utöva ett sådant inflytande. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande. |
| --- | --- | --- |

(58)

I begäran lämnades exempel på omständigheter som visade på förekomst av snedvridning enligt artikel 2.6a b första till sjätte strecksatsen i grundförordningen. Med hänvisning till kommissionens tidigare undersökningar inom stålsektorn och till rapporten hävdade sökanden särskilt följande:

—

Den kinesiska ekonomins övergripande struktur möjliggör inte bara betydande statligt inflytande i ekonomin, utan staten har i själva verket uttryckligen i uppdrag att utöva ett sådant inflytande. Det faktum att det offentliga ägandet har företräde framför privat ägande genomsyrar hela rättssystemet och betonas som en allmän princip i alla centrala lagar. Den kinesiska egendomslagen är ett utmärkt exempel på detta: den hänvisar till det primära stadiet i socialismen och anförtror staten uppgiften att upprätthålla det grundläggande ekonomiska system enligt vilket det offentliga ägandet spelar en dominerande roll. Andra ägandeformer tolereras, eftersom lagen tillåter dem att utvecklas vid sidan av statligt ägande.

| — | Den kinesiska staten utformar och övervakar inte bara aktivt enskilda statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar också sin rätt att delta i det operativa beslutsfattandet i statsägda företag. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser, genom particeller i företagen samt genom att staten formar företagsstrukturen hos statsägda företag. I gengäld har statsägda företag en särskild status i den kinesiska ekonomin. Denna status medför ett antal ekonomiska fördelar, särskilt skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror samt finansiering. Högre skuldsättningsgrad och arbetsproduktivitet leder till en ökning av de statsägda företagens skuldsättning, som utlöses av sjunkande räntekostnader. Detta visar hur enkelt monetära förhållande kan leda till en snabb ackumulering av skulder hos statsägda företag (18). |
| --- | --- |

—

Den kinesiska staten utformar och övervakar inte bara aktivt enskilda statsägda företags genomförande av den allmänna ekonomiska politiken, utan hävdar också sin rätt att delta i det operativa beslutsfattandet i statsägda företag. Detta sker vanligen genom rotation av tjänstemän mellan de statliga myndigheterna och de statsägda företagen, genom att partimedlemmar sitter med i de statsägda företagens styrelser, genom particeller i företagen samt genom att staten formar företagsstrukturen hos statsägda företag. I gengäld har statsägda företag en särskild status i den kinesiska ekonomin. Denna status medför ett antal ekonomiska fördelar, särskilt skydd mot konkurrens och förmånstillträde till relevanta insatsvaror samt finansiering. Högre skuldsättningsgrad och arbetsproduktivitet leder till en ökning av de statsägda företagens skuldsättning, som utlöses av sjunkande räntekostnader. Detta visar hur enkelt monetära förhållande kan leda till en snabb ackumulering av skulder hos statsägda företag (18).

18

| — | När det gäller fördelningen av ekonomiska resurser domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt. Detsamma gäller de övriga komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknader för riskkapital osv. Dessutom har lånekostnaderna hållits artificiellt låga för att stimulera investeringstillväxten, vilket har lett till en överdriven användning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet. |
| --- | --- |

—

När det gäller fördelningen av ekonomiska resurser domineras Kinas finansiella system av statsägda affärsbanker. När dessa banker fastställer och genomför sin utlåningspolicy måste de anpassa sig till regeringens industripolitiska mål i stället för att först och främst bedöma de ekonomiska fördelarna med ett visst projekt. Detsamma gäller de övriga komponenterna i Kinas finansiella system, såsom aktiemarknader, obligationsmarknader, marknader för riskkapital osv. Dessutom har lånekostnaderna hållits artificiellt låga för att stimulera investeringstillväxten, vilket har lett till en överdriven användning av kapitalinvesteringar med allt lägre räntabilitet.

| — | Stålindustrin betraktas av de kinesiska myndigheterna som en viktig, grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin, en nationell hörnsten (19), och är därför en särskilt understödd industri (20). Fyra av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största är dessutom statsägda. Till följd av de omfattande statliga ingripandena i stålindustrin och den stora andelen statsägda företag inom sektorn, förhindras även privatägda ståltillverkare att verka under marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Stålindustrin betraktas av de kinesiska myndigheterna som en viktig, grundläggande sektor i den kinesiska ekonomin, en nationell hörnsten (19), och är därför en särskilt understödd industri (20). Fyra av de fem kinesiska ståltillverkare som hör till världens tio största är dessutom statsägda. Till följd av de omfattande statliga ingripandena i stålindustrin och den stora andelen statsägda företag inom sektorn, förhindras även privatägda ståltillverkare att verka under marknadsförhållanden.

19

20

| — | Det kinesiska konkurssystemet verkar vara otillräckligt för att uppnå sina egna huvudmål, såsom att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagliga rättigheter och intressen. |
| --- | --- |

—

Det kinesiska konkurssystemet verkar vara otillräckligt för att uppnå sina egna huvudmål, såsom att reglera fordringar och skulder på ett rättvist sätt och skydda borgenärers och gäldenärers lagliga rättigheter och intressen.

| — | Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina. All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivt ägande av mark på landsbygden och statligt ägande i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark (21). |
| --- | --- |

—

Bristerna i systemet för egendomsrättigheter är särskilt uppenbara när det gäller markägande och markanvändningsrättigheter i Kina. All mark ägs av den kinesiska staten (kollektivt ägande av mark på landsbygden och statligt ägande i tätorter). Det är endast staten som kan fördela mark (21).

21

| — | Arbetstagare och arbetsgivare har inte rätt att organisera sig kollektivt, och rörligheten begränsas av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner. Detta leder till att lönekostnaderna snedvrids eftersom de inte bestäms av normala marknadskrafter eller genom förhandlingar mellan företagen och de anställda. |
| --- | --- |

—

Arbetstagare och arbetsgivare har inte rätt att organisera sig kollektivt, och rörligheten begränsas av systemet för registrering av hushåll, som begränsar tillgången till fullständig social trygghet och andra förmåner. Detta leder till att lönekostnaderna snedvrids eftersom de inte bestäms av normala marknadskrafter eller genom förhandlingar mellan företagen och de anställda.

| (59) | De kinesiska myndigheterna lämnade inga synpunkter på eller bevisning som stöder eller motbevisar den befintliga bevisningen i akten, däribland rapporten och den ytterligare bevisning som lämnats av sökanden, om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller lämpligheten i att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(59)

De kinesiska myndigheterna lämnade inga synpunkter på eller bevisning som stöder eller motbevisar den befintliga bevisningen i akten, däribland rapporten och den ytterligare bevisning som lämnats av sökanden, om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller lämpligheten i att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

| (60) | Särskilt inom sektorn för den produkt som översynen gäller, dvs. stålsektorn, står de kinesiska myndigheterna fortfarande för en betydande del av ägandet i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen. Undersökningen bekräftade att två av de viktigaste tillverkarna av den produkt som översynen gäller, nämligen Daye Special Steel Co., Ltd och Zhejiang Pacific Seamless Tube Co., Ltd, är statsägda. Daye Special Steel Co., Ltd och Zhejiang Pacific Seamless Tube Co., Ltd är dotterbolag till CITIC Pacific Special Steel. CITIC Pacific Special Steel är en av de största tillverkarna av specialstål i Kina (22) och ingår i CITIC Limited, som är ett statsägt företag och ett av Kinas största konglomerat (23). CITIC anger följande i sin årsrapport för 2021: ”CITIC har åtagit sig att genomföra den nationella strategin, inbegripet en grön och koldioxidsnål omställning, för att uppfylla den fjortonde femårsplanen. Vi strävar också efter att bli en föregångare bland statsägda företag när det gäller att bidra till våra dubbla mål avseende koldioxid och efter att bli en förebild i fråga om miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning på kapitalmarknaden” (24). |
| --- | --- |

(60)

Särskilt inom sektorn för den produkt som översynen gäller, dvs. stålsektorn, står de kinesiska myndigheterna fortfarande för en betydande del av ägandet i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen. Undersökningen bekräftade att två av de viktigaste tillverkarna av den produkt som översynen gäller, nämligen Daye Special Steel Co., Ltd och Zhejiang Pacific Seamless Tube Co., Ltd, är statsägda. Daye Special Steel Co., Ltd och Zhejiang Pacific Seamless Tube Co., Ltd är dotterbolag till CITIC Pacific Special Steel. CITIC Pacific Special Steel är en av de största tillverkarna av specialstål i Kina (22) och ingår i CITIC Limited, som är ett statsägt företag och ett av Kinas största konglomerat (23). CITIC anger följande i sin årsrapport för 2021: ”CITIC har åtagit sig att genomföra den nationella strategin, inbegripet en grön och koldioxidsnål omställning, för att uppfylla den fjortonde femårsplanen. Vi strävar också efter att bli en föregångare bland statsägda företag när det gäller att bidra till våra dubbla mål avseende koldioxid och efter att bli en förebild i fråga om miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning på kapitalmarknaden” (24).

22

23

24

| (61) | Både offentliga och privatägda företag inom stålsektorn är föremål för politisk övervakning och styrning. De senaste kinesiska policydokumenten av betydelse för stålsektorn bekräftar att de kinesiska myndigheterna fortfarande anser att sektorn är viktig och att de har för avsikt att ingripa för att forma den i linje med regeringspolitiken. Detta framgår av ett utkast till vägledande yttrande från ministeriet för industri och informationsteknik om främjande av en högkvalitativ utveckling av stålsektorn, där ytterligare konsolidering av den industriella grunden och betydliga förbättringar av moderniseringen av industrikedjan anges som mål (25), av den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin, enligt vilken sektorn kommer att verka enligt ”en kombination av marknadsledarskap och statligt främjande” och ”främja en grupp av ledande företag med miljömässigt ledarskap och konkurrenskraft” (26), och även av den fjortonde femårsplanen om utveckling av stålskrotindustrin, vars huvudmål är att ”kontinuerligt öka användningsgraden för skrot, för att i slutet av den fjortonde femårsplanen uppnå en total andel skrot på 30 % från den nationella ståltillverkningssektorn” (27). |
| --- | --- |

(61)

Både offentliga och privatägda företag inom stålsektorn är föremål för politisk övervakning och styrning. De senaste kinesiska policydokumenten av betydelse för stålsektorn bekräftar att de kinesiska myndigheterna fortfarande anser att sektorn är viktig och att de har för avsikt att ingripa för att forma den i linje med regeringspolitiken. Detta framgår av ett utkast till vägledande yttrande från ministeriet för industri och informationsteknik om främjande av en högkvalitativ utveckling av stålsektorn, där ytterligare konsolidering av den industriella grunden och betydliga förbättringar av moderniseringen av industrikedjan anges som mål (25), av den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin, enligt vilken sektorn kommer att verka enligt ”en kombination av marknadsledarskap och statligt främjande” och ”främja en grupp av ledande företag med miljömässigt ledarskap och konkurrenskraft” (26), och även av den fjortonde femårsplanen om utveckling av stålskrotindustrin, vars huvudmål är att ”kontinuerligt öka användningsgraden för skrot, för att i slutet av den fjortonde femårsplanen uppnå en total andel skrot på 30 % från den nationella ståltillverkningssektorn” (27).

25

26

27

| (62) | Liknande exempel på de kinesiska myndigheternas avsikt att övervaka och styra sektorns utveckling finns på provinsiell nivå, t.ex. i Hebei, som planerar att ”konsekvent genomföra organisationers grupputveckling, påskynda reformen av blandat ägarskap av statsägda företag, fokusera på att främja regionöverskridande sammanslagningar och omorganisationer av privata järn- och stålföretag och sträva efter att inrätta 1–2 stora grupper i världsklass, 3–5 stora grupper med visst inhemskt inflytande som stöd” och ”ytterligare utvidga återvinnings- och cirkulationskanalerna för stålskrot samt stärka kontrollen och klassificeringen av stålskrot” (28). I Hebeis plan anges även att stålsektorn ska ”verka för strukturell anpassning och prioritera produktdiversifiering” och ”oförtröttligt främja den strukturella anpassningen och optimera utformningen av järn- och stålindustrin, främja konsolidering, omorganisationer, omställningar och uppgraderingar av företag samt på ett heltäckande sätt främja järn- och stålindustrins utveckling mot storskaliga företag, modernisering av teknisk utrustning, diversifiering av produktionsprocesser och diversifiering av produkter i senare led”. |
| --- | --- |

(62)

Liknande exempel på de kinesiska myndigheternas avsikt att övervaka och styra sektorns utveckling finns på provinsiell nivå, t.ex. i Hebei, som planerar att ”konsekvent genomföra organisationers grupputveckling, påskynda reformen av blandat ägarskap av statsägda företag, fokusera på att främja regionöverskridande sammanslagningar och omorganisationer av privata järn- och stålföretag och sträva efter att inrätta 1–2 stora grupper i världsklass, 3–5 stora grupper med visst inhemskt inflytande som stöd” och ”ytterligare utvidga återvinnings- och cirkulationskanalerna för stålskrot samt stärka kontrollen och klassificeringen av stålskrot” (28). I Hebeis plan anges även att stålsektorn ska ”verka för strukturell anpassning och prioritera produktdiversifiering” och ”oförtröttligt främja den strukturella anpassningen och optimera utformningen av järn- och stålindustrin, främja konsolidering, omorganisationer, omställningar och uppgraderingar av företag samt på ett heltäckande sätt främja järn- och stålindustrins utveckling mot storskaliga företag, modernisering av teknisk utrustning, diversifiering av produktionsprocesser och diversifiering av produkter i senare led”.

28

| (63) | Henans genomförandeplan för omställning och uppgradering av stålindustrin enligt den fjortonde femårsplanen förskriver likaså ”anläggandet av särskilda stålproduktionsbaser [...], anläggandet av sex särskilda stålproduktionsbaser i Anyang, Jiyuan, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhouou, osv. samt att industrins omfattning, intensifiering och specialisering ska öka. Bland dessa kommer kontroller fram till 2025 att se till att produktionskapaciteten för råjärn håller sig under 14 miljoner ton och produktionskapaciteten för råstål under 15 miljoner ton.” (29) |
| --- | --- |

(63)

Henans genomförandeplan för omställning och uppgradering av stålindustrin enligt den fjortonde femårsplanen förskriver likaså ”anläggandet av särskilda stålproduktionsbaser [...], anläggandet av sex särskilda stålproduktionsbaser i Anyang, Jiyuan, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhouou, osv. samt att industrins omfattning, intensifiering och specialisering ska öka. Bland dessa kommer kontroller fram till 2025 att se till att produktionskapaciteten för råjärn håller sig under 14 miljoner ton och produktionskapaciteten för råstål under 15 miljoner ton.” (29)

29

| (64) | Ytterligare industripolitiska mål finns också i andra provinsers planeringsdokument, t.ex. Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) och Zhejiang (34). |
| --- | --- |

(64)

Ytterligare industripolitiska mål finns också i andra provinsers planeringsdokument, t.ex. Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) och Zhejiang (34).

30

31

32

33

34

| (65) | När det gäller de kinesiska myndigheternas möjligheter att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, var det omöjligt att systematiskt fastställa att det fanns några personliga kopplingar mellan tillverkarna av den produkt som översynen gäller och det kinesiska kommunistpartiet. Det finns dock några specifika exempel avseende den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(65)

När det gäller de kinesiska myndigheternas möjligheter att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, var det omöjligt att systematiskt fastställa att det fanns några personliga kopplingar mellan tillverkarna av den produkt som översynen gäller och det kinesiska kommunistpartiet. Det finns dock några specifika exempel avseende den produkt som översynen gäller.

| (66) | Till exempel är ordföranden i styrelsen för CITIC Pacific Special Steel samtidigt sekreterare i partikommittén (35). Dessutom är ordföranden i övervakningsstyrelsen för CITIC Pacific Special Steel även vice sekreterare i partikommittén (36). |
| --- | --- |

(66)

Till exempel är ordföranden i styrelsen för CITIC Pacific Special Steel samtidigt sekreterare i partikommittén (35). Dessutom är ordföranden i övervakningsstyrelsen för CITIC Pacific Special Steel även vice sekreterare i partikommittén (36).

35

36

| (67) | Det förekommer även en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller på annat sätt inverkar på marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för den produkt som översynen gäller. Vid undersökningen identifierades andra dokument som visade att industrin gynnas av statliga riktlinjer och ingripanden i stålsektorn, eftersom sektorn för den produkt som översynen gäller är en undersektor till stålsektorn. |
| --- | --- |

(67)

Det förekommer även en offentlig politik som diskriminerar till förmån för inhemska tillverkare eller på annat sätt inverkar på marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen inom sektorn för den produkt som översynen gäller. Vid undersökningen identifierades andra dokument som visade att industrin gynnas av statliga riktlinjer och ingripanden i stålsektorn, eftersom sektorn för den produkt som översynen gäller är en undersektor till stålsektorn.

| (68) | De kinesiska myndigheterna anser fortfarande att stålindustrin är en nyckelindustri (37). Detta bekräftas av de många planer, direktiv och andra dokument rörande stål som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå. Enligt den fjortonde femårsplanen prioriterar de kinesiska myndigheterna omställning, uppgradering, optimering och strukturell anpassning av stålindustrin (38). I den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin, som även gäller stålindustrin, beskrivs sektorn också som ”realekonomins grundval” och ett ”viktigt område som formar Kinas internationella konkurrenskraft”. I planen fastställs även ett antal mål och arbetsmetoder för att driva på utvecklingen av stålsektorn under perioden 2021–2025, t.ex. teknisk uppgradering, förbättring av sektorns struktur (inte minst genom ytterligare företagskoncentrationer) och digital omställning (39). |
| --- | --- |

(68)

De kinesiska myndigheterna anser fortfarande att stålindustrin är en nyckelindustri (37). Detta bekräftas av de många planer, direktiv och andra dokument rörande stål som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå. Enligt den fjortonde femårsplanen prioriterar de kinesiska myndigheterna omställning, uppgradering, optimering och strukturell anpassning av stålindustrin (38). I den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin, som även gäller stålindustrin, beskrivs sektorn också som ”realekonomins grundval” och ett ”viktigt område som formar Kinas internationella konkurrenskraft”. I planen fastställs även ett antal mål och arbetsmetoder för att driva på utvecklingen av stålsektorn under perioden 2021–2025, t.ex. teknisk uppgradering, förbättring av sektorns struktur (inte minst genom ytterligare företagskoncentrationer) och digital omställning (39).

37

38

39

| (69) | Den främsta råvaran för tillverkning av den undersökta produkten är järnmalm. Järnmalm nämns också i den 14:e femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, där staten planerar att ”på ett rationellt sätt utveckla inhemska mineraltillgångar. ”öka utvinningen av järnmalm [...], genomföra förmånlig skattebehandling samt främja införandet av avancerad teknik och utrustning för att minska uppkomsten av fast avfall från gruvverksamhet” (40). I provinser som Hebei planerar myndigheterna följande för sektorn: ”rabattstöd för investeringar i nya projekt, utnyttja och styra finansinstitut för att tillhandahålla järn- och stålföretag lån till låg ränta i syfte att ställa om till nya branscher, samtidigt som regeringen kommer att tillhandahålla rabattstöd”. (41) Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inbegripet produktionen av de viktigaste råvarorna för tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt. |
| --- | --- |

(69)

Den främsta råvaran för tillverkning av den undersökta produkten är järnmalm. Järnmalm nämns också i den 14:e femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, där staten planerar att ”på ett rationellt sätt utveckla inhemska mineraltillgångar. ”öka utvinningen av järnmalm [...], genomföra förmånlig skattebehandling samt främja införandet av avancerad teknik och utrustning för att minska uppkomsten av fast avfall från gruvverksamhet” (40). I provinser som Hebei planerar myndigheterna följande för sektorn: ”rabattstöd för investeringar i nya projekt, utnyttja och styra finansinstitut för att tillhandahålla järn- och stålföretag lån till låg ränta i syfte att ställa om till nya branscher, samtidigt som regeringen kommer att tillhandahålla rabattstöd”. (41) Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inbegripet produktionen av de viktigaste råvarorna för tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

40

41

| (70) | Den produkt som översynen gäller påverkas också av snedvridningar av lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, enligt vad som även anges i skäl 58 ovan. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (42). |
| --- | --- |

(70)

Den produkt som översynen gäller påverkas också av snedvridningar av lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, enligt vad som även anges i skäl 58 ovan. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina) (42).

42

| (71) | Det har i den aktuella undersökningen inte heller lagts fram någon bevisning som visar att sektorn för den produkt som översynen gäller inte påverkas av statligt inflytande i finanssystemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, enligt vad som även anges i skäl 58 ovan. Det betydande statliga inflytandet i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. |
| --- | --- |

(71)

Det har i den aktuella undersökningen inte heller lagts fram någon bevisning som visar att sektorn för den produkt som översynen gäller inte påverkas av statligt inflytande i finanssystemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, enligt vad som även anges i skäl 58 ovan. Det betydande statliga inflytandet i det finansiella systemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

| (72) | Slutligen erinrar kommissionen om att det krävs ett antal insatsvaror för att tillverka den produkt som översynen gäller. När producenter av den produkt som översynen gäller köper in/tecknar avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma systemrelaterade snedvridningar som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(72)

Slutligen erinrar kommissionen om att det krävs ett antal insatsvaror för att tillverka den produkt som översynen gäller. När producenter av den produkt som översynen gäller köper in/tecknar avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som de betalar (vilka registreras som kostnader) helt klart av samma systemrelaterade snedvridningar som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (73) | Det är därför inte bara de inhemska försäljningspriserna för den produkt som översynen gäller som inte är lämpliga att användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas också av statens betydande inflytande på prisbildningen, såsom beskrivs i delarna I och II i rapporten. Det statliga inflytande som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för de insatsvaror som används för produktionen av insatsvarorna och så vidare. |
| --- | --- |

(73)

Det är därför inte bara de inhemska försäljningspriserna för den produkt som översynen gäller som inte är lämpliga att användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas också av statens betydande inflytande på prisbildningen, såsom beskrivs i delarna I och II i rapporten. Det statliga inflytande som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för de insatsvaror som används för produktionen av insatsvarorna och så vidare.

| (74) | Sammanfattningsvis visar den tillgängliga bevisningen att priserna eller kostnaderna för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnaderna för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges där. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från de kinesiska myndigheternas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade därför normalvärdet uteslutande på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande kostnader för produktion och försäljning i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket beskrivs i följande avsnitt. |
| --- | --- |

(74)

Sammanfattningsvis visar den tillgängliga bevisningen att priserna eller kostnaderna för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnaderna för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges där. På grundval av detta, och i avsaknad av samarbete från de kinesiska myndigheternas sida, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade därför normalvärdet uteslutande på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande kostnader för produktion och försäljning i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket beskrivs i följande avsnitt.

| (75) | Inga belägg eller argument för motsatsen har lagts fram av de kinesiska myndigheterna i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(75)

Inga belägg eller argument för motsatsen har lagts fram av de kinesiska myndigheterna i den aktuella undersökningen.

4.4   Representativt land

Representativt land

4.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (76) | Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:






  — | En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (43). |
| --- | --- | --- |

(76)

Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:

—

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (43).

43

| — | Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (44). |
| --- | --- |

—

Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (44).

44

| — | Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet. |
| --- | --- |

—

Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet.

| — | Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde där så är lämpligt ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde där så är lämpligt ges till ett land med en adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (77) | Såsom anges i skäl 49 utfärdade kommissionen en notering om de källor som använts för att fastställa normalvärdet. I noteringen beskrivs de omständigheter och den bevisning som ligger till grund för de berörda kriterierna. I noteringen informerade kommissionen även berörda parter om sin avsikt att betrakta Mexiko som ett lämpligt representativt land i det föreliggande ärendet, om förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas. |
| --- | --- |

(77)

Såsom anges i skäl 49 utfärdade kommissionen en notering om de källor som använts för att fastställa normalvärdet. I noteringen beskrivs de omständigheter och den bevisning som ligger till grund för de berörda kriterierna. I noteringen informerade kommissionen även berörda parter om sin avsikt att betrakta Mexiko som ett lämpligt representativt land i det föreliggande ärendet, om förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas.

4.4.2   En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas och tillverkning av den produkt som översynen gäller

En nivå av ekonomisk utveckling som är jämförbar med Kinas och tillverkning av den produkt som översynen gäller

| (78) | I noteringen fastställde kommissionen 55 länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas enligt Världsbanken, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst (45). |
| --- | --- |

(78)

I noteringen fastställde kommissionen 55 länder med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas enligt Världsbanken, dvs. de klassificeras alla av Världsbanken som övre medelinkomstländer på grundval av sin bruttonationalinkomst (45).

45

| (79) | Enligt de uppgifter som kommissionen haft tillgång till tillverkas den produkt som översynen gäller i sju länder: Förenta staterna, Japan, Kanada, Mexiko, Ryska federationen, Saudiarabien och Sydkorea. Endast två av dessa sju länder tillhör de 55 länder som enligt Världsbanken har en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas – gruppen övre medelinkomstländer. De länderna är Mexiko och Ryska federationen. |
| --- | --- |

(79)

Enligt de uppgifter som kommissionen haft tillgång till tillverkas den produkt som översynen gäller i sju länder: Förenta staterna, Japan, Kanada, Mexiko, Ryska federationen, Saudiarabien och Sydkorea. Endast två av dessa sju länder tillhör de 55 länder som enligt Världsbanken har en bruttonationalinkomst som är jämförbar med Kinas – gruppen övre medelinkomstländer. De länderna är Mexiko och Ryska federationen.

| (80) | Kommissionen bedömde vidare förekomsten av marknadssnedvridningar till följd av export- och/eller importbegränsningar för den produkt som översynen gäller samt för råvarorna, närmare bestämt de råvaror som utgör de viktigaste tillverkningskostnaderna vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Kommissionen konstaterade att det i Ryska federationen finns handelsbegränsningar för stålskrot, el och gas, som alla är viktiga produktionsfaktorer vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Mot bakgrund av dessa handelsbegränsningar i Ryska federationen ansåg kommissionen att Ryska federationen inte kunde anses vara ett lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen bedömde vidare förekomsten av marknadssnedvridningar till följd av export- och/eller importbegränsningar för den produkt som översynen gäller samt för råvarorna, närmare bestämt de råvaror som utgör de viktigaste tillverkningskostnaderna vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Kommissionen konstaterade att det i Ryska federationen finns handelsbegränsningar för stålskrot, el och gas, som alla är viktiga produktionsfaktorer vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Mot bakgrund av dessa handelsbegränsningar i Ryska federationen ansåg kommissionen att Ryska federationen inte kunde anses vara ett lämpligt representativt land.

| (81) | Inga sådana begränsningar konstaterades när det gäller Mexiko. Mexiko har samma ekonomiska utvecklingsnivå som Kina, och inga begränsningar för produktionsfaktorer eller för den produkt som översynen gäller konstaterades. |
| --- | --- |

(81)

Inga sådana begränsningar konstaterades när det gäller Mexiko. Mexiko har samma ekonomiska utvecklingsnivå som Kina, och inga begränsningar för produktionsfaktorer eller för den produkt som översynen gäller konstaterades.

| (82) | Efter inledandet hävdade de exporterande tillverkarna Daye Special Steel Co., Ltd och Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd att Mexiko eventuellt inte helt uppfyller kriterierna för ett lämpligt tredjeland av följande skäl: för det första förefaller tillverkningsprocessen skilja sig från de kinesiska exporterande tillverkarnas, och för det andra förefaller utbudet av olika produkter som tillverkas av de mexikanska tillverkarna vara mycket mindre (eller mindre diversifierat) än de produkter som tillverkas och exporteras av de kinesiska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(82)

Efter inledandet hävdade de exporterande tillverkarna Daye Special Steel Co., Ltd och Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd att Mexiko eventuellt inte helt uppfyller kriterierna för ett lämpligt tredjeland av följande skäl: för det första förefaller tillverkningsprocessen skilja sig från de kinesiska exporterande tillverkarnas, och för det andra förefaller utbudet av olika produkter som tillverkas av de mexikanska tillverkarna vara mycket mindre (eller mindre diversifierat) än de produkter som tillverkas och exporteras av de kinesiska exporterande tillverkarna.

| (83) | Utöver detta allmänna påstående innehöll de exporterande tillverkarnas inlaga ingen konkret bevisning för varför tillverkningsprocessen och produktdefinitionen för tillverkare av den produkt som översynen gäller i Mexiko skulle vara annorlunda jämfört med Kina och vilken inverkan detta skulle ha på produktionsfaktorerna. Kommissionen avvisade därför detta påstående. Inga ytterligare synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(83)

Utöver detta allmänna påstående innehöll de exporterande tillverkarnas inlaga ingen konkret bevisning för varför tillverkningsprocessen och produktdefinitionen för tillverkare av den produkt som översynen gäller i Mexiko skulle vara annorlunda jämfört med Kina och vilken inverkan detta skulle ha på produktionsfaktorerna. Kommissionen avvisade därför detta påstående. Inga ytterligare synpunkter inkom.

4.4.3   Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet

Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet

| (84) | Kommissionen analyserade importen av de huvudsakliga produktionsfaktorerna till Mexiko. Analysen av importuppgifterna visade att de produktionsfaktorer som används för tillverkningen av den produkt som översynen gäller importeras till Mexiko i tillräckliga mängder för att utgöra ett lämpligt referensvärde och att denna import inte påverkades av importen från Kina eller något av de länder som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (46). |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen analyserade importen av de huvudsakliga produktionsfaktorerna till Mexiko. Analysen av importuppgifterna visade att de produktionsfaktorer som används för tillverkningen av den produkt som översynen gäller importeras till Mexiko i tillräckliga mängder för att utgöra ett lämpligt referensvärde och att denna import inte påverkades av importen från Kina eller något av de länder som förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (46).

46

| (85) | Kommissionen identifierade också ett företag – Tamsa – vars aktuella finansiella uppgifter för fastställande av tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst finns tillgängliga baserat på de finansiella uppgifterna för Tenariskoncernen (se avsnitt 4.7.5). |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen identifierade också ett företag – Tamsa – vars aktuella finansiella uppgifter för fastställande av tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst finns tillgängliga baserat på de finansiella uppgifterna för Tenariskoncernen (se avsnitt 4.7.5).

| (86) | Mot bakgrund av ovanstående underrättade kommissionen de berörda parterna om att den hade för avsikt att använda Mexiko som lämpligt representativt land och att företaget Tamsa, i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, skulle användas för att inhämta uppgifter om icke snedvridna priser eller referensvärden för beräkningen av normalvärdet. |
| --- | --- |

(86)

Mot bakgrund av ovanstående underrättade kommissionen de berörda parterna om att den hade för avsikt att använda Mexiko som lämpligt representativt land och att företaget Tamsa, i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, skulle användas för att inhämta uppgifter om icke snedvridna priser eller referensvärden för beräkningen av normalvärdet.

| (87) | Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av Mexiko som representativt land och av Tamsa som tillverkare av den produkt som översynen gäller i det representativa landet. |
| --- | --- |

(87)

Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter på lämpligheten av Mexiko som representativt land och av Tamsa som tillverkare av den produkt som översynen gäller i det representativa landet.

| (88) | Förutom de synpunkter som anges i skäl 82 inkom inga synpunkter. |
| --- | --- |

(88)

Förutom de synpunkter som anges i skäl 82 inkom inga synpunkter.

4.5   Nivå av social trygghet och miljöskydd

Nivå av social trygghet och miljöskydd

| (89) | Eftersom kommissionen hade fastställt att Mexiko var det enda lämpliga representativa landet på grundval av alla ovanstående faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

Eftersom kommissionen hade fastställt att Mexiko var det enda lämpliga representativa landet på grundval av alla ovanstående faktorer var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen.

4.6   Slutsats

Slutsats

| (90) | Mot bakgrund av denna analys uppfyllde Mexiko kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att kunna betraktas som ett lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(90)

Mot bakgrund av denna analys uppfyllde Mexiko kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen för att kunna betraktas som ett lämpligt representativt land.

4.7   Källor som använts för att fastställa icke snedvridna kostnader

Källor som använts för att fastställa icke snedvridna kostnader

| (91) | I noteringen redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller, och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter och föreslå allmänt tillgängliga uppgifter om icke snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen. |
| --- | --- |

(91)

I noteringen redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller, och uppmanade de berörda parterna att inkomma med synpunkter och föreslå allmänt tillgängliga uppgifter om icke snedvridna värden för var och en av de faktorer som nämns i noteringen.

| (92) | Kommissionen framförde även att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, skulle använda databasen Global Trade Atlas (GTA) (47) för att fastställa icke snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvaror. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen framförde även att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, skulle använda databasen Global Trade Atlas (GTA) (47) för att fastställa icke snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvaror.

47

| (93) | På grundval av alla uppgifter i begäran samt de efterföljande uppgifter som lämnats av sökanden/berörda parter och insamlats under kontrollbesöken beslutades att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

  Tabell 1


  Produktionsfaktorer och informationskällor










  Råvaror | Varukoder i Mexiko | Värde | Enheter | Informationskälla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stångämnen (halvfärdiga produkter av järn eller olegerat stål innehållande 0,25 viktprocent kol) | 720720 | 4,72 | CNY/kg | GTA |
| Vatten | 22019001
  22019090 | 2,01 | CNY/l | GTA |
| Kväve | 280430 | 1,14 | CNY/kg | GTA |
| |
| Arbetskraft |
| Arbetskraft | Ej tillämpligt | 17,21 | CNY/timme | Internationella arbetsorganisationen (ILO) |
| Energi |
| Elektricitet | Ej tillämpligt | 1,09 | CNY/kWh | GlobalPetrolPrices.com |
| Gas | [Ej tillämpligt] | 0,12 | CNY/m3 | CRE (Comisión Reguladora de Energía) |
| Biprodukt/avfall |
| Stålskrot | 720410
  720441
  720449 | 3,31 | CNY/kg | GTA |
| Skärutrustning för materialåtervinning – stålskrot | 72041001 | 3,47 | CNY/kg | GTA |

(93)

På grundval av alla uppgifter i begäran samt de efterföljande uppgifter som lämnats av sökanden/berörda parter och insamlats under kontrollbesöken beslutades att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktorer och informationskällor

Produktionsfaktorer och informationskällor

Råvaror

Varukoder i Mexiko

Värde

Enheter

Informationskälla

Stångämnen (halvfärdiga produkter av järn eller olegerat stål innehållande 0,25 viktprocent kol)

720720

4,72

CNY/kg

GTA

Vatten

22019001

22019090

2,01

CNY/l

GTA

Kväve

280430

1,14

CNY/kg

GTA

Arbetskraft

Arbetskraft

Arbetskraft

Ej tillämpligt

17,21

CNY/timme

Internationella arbetsorganisationen (ILO)

Energi

Energi

Elektricitet

Ej tillämpligt

1,09

CNY/kWh

GlobalPetrolPrices.com

Gas

[Ej tillämpligt]

0,12

CNY/m3

3

CRE (Comisión Reguladora de Energía)

Comisión Reguladora de Energía

Biprodukt/avfall

Biprodukt/avfall

Stålskrot

720410

720441

720449

3,31

CNY/kg

GTA

Skärutrustning för materialåtervinning – stålskrot

72041001

3,47

CNY/kg

GTA

4.7.1   Råvaror

Råvaror

| (94) | För att fastställa det icke snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA, plus importtullar. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina och de länder som inte är WTO-medlemmar och som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2015/755. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den drog slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha uteslutit importen från Kina till det representativa landet förblev importvolymen från övriga tredjeländer representativ. Det vägda genomsnittliga importpriset justerades för importtullar i förekommande fall. |
| --- | --- |

(94)

För att fastställa det icke snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA, plus importtullar. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina och de länder som inte är WTO-medlemmar och som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2015/755. Kommissionen beslutade att undanta import från Kina till det representativa landet, eftersom den drog slutsatsen att det på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar produkter avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha uteslutit importen från Kina till det representativa landet förblev importvolymen från övriga tredjeländer representativ. Det vägda genomsnittliga importpriset justerades för importtullar i förekommande fall.

| (95) | För ett antal av produktionsfaktorerna utgjorde de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas faktiska kostnader en försumbar andel av de totala råvarukostnaderna under översynsperioden. Eftersom det värde som användes för dessa faktorer inte hade någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken källa som användes, beslutade kommissionen att inkludera dessa kostnader i förbrukningsvaror. |
| --- | --- |

(95)

För ett antal av produktionsfaktorerna utgjorde de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas faktiska kostnader en försumbar andel av de totala råvarukostnaderna under översynsperioden. Eftersom det värde som användes för dessa faktorer inte hade någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen, oavsett vilken källa som användes, beslutade kommissionen att inkludera dessa kostnader i förbrukningsvaror.

| (96) | I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna den metod som kommissionen använt för att beräkna icke snedvridna värden för förbrukningsvaror. I stället för att fastställa den totala mängden förbrukningsvaror som en procentandel av de totala direkta råvarukostnaderna och tillämpa denna procentsats på de totala icke snedvridna råvarukostnaderna (referensvärdet) borde kommissionen enligt dem ha använt ett icke snedvridet värde för varje enskild vara. |
| --- | --- |

(96)

I sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter ifrågasatte de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna den metod som kommissionen använt för att beräkna icke snedvridna värden för förbrukningsvaror. I stället för att fastställa den totala mängden förbrukningsvaror som en procentandel av de totala direkta råvarukostnaderna och tillämpa denna procentsats på de totala icke snedvridna råvarukostnaderna (referensvärdet) borde kommissionen enligt dem ha använt ett icke snedvridet värde för varje enskild vara.

| (97) | Kommissionen påpekade att den har som standardpraxis att inte beräkna ett individuellt referensvärde för förbrukningsvaror. Dessa uttrycks i stället som en procentandel av den totala kostnaden för råvaror på grundval av de kostnadsuppgifter som rapporteras av de exporterande tillverkarna, och därefter tillämpas denna procentandel på de omräknade materialkostnaderna när de fastställda icke snedvridna priserna används. Såsom förklaras i skäl 95 hade dessa kostnader dessutom ett försumbart värde, och oavsett vilken metod som användes skulle de inte ha haft någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen. Kommissionen ansåg att dess metod för att beräkna ett icke snedvridet värde för förbrukningsvaror var lämplig, eftersom den bibehöll kostnadsstrukturen för de berörda exporterande tillverkarna. Dessutom fanns inga bättre uppgifter tillgängliga vid tidpunkten för undersökningen och de exporterande tillverkarna underbyggde inte heller sina synpunkter genom att kvantifiera effekterna av att använda den föreslagna metoden. Påståendet avseende förbrukningsvaror avvisades därför. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen påpekade att den har som standardpraxis att inte beräkna ett individuellt referensvärde för förbrukningsvaror. Dessa uttrycks i stället som en procentandel av den totala kostnaden för råvaror på grundval av de kostnadsuppgifter som rapporteras av de exporterande tillverkarna, och därefter tillämpas denna procentandel på de omräknade materialkostnaderna när de fastställda icke snedvridna priserna används. Såsom förklaras i skäl 95 hade dessa kostnader dessutom ett försumbart värde, och oavsett vilken metod som användes skulle de inte ha haft någon märkbar inverkan på beräkningarna av dumpningsmarginalen. Kommissionen ansåg att dess metod för att beräkna ett icke snedvridet värde för förbrukningsvaror var lämplig, eftersom den bibehöll kostnadsstrukturen för de berörda exporterande tillverkarna. Dessutom fanns inga bättre uppgifter tillgängliga vid tidpunkten för undersökningen och de exporterande tillverkarna underbyggde inte heller sina synpunkter genom att kvantifiera effekterna av att använda den föreslagna metoden. Påståendet avseende förbrukningsvaror avvisades därför.

| (98) | Kommissionen angav de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas transportkostnader för leverans av råvaror som en procentandel av den faktiska kostnaden för dessa råvaror och tillämpade därefter samma procentsats på de icke snedvridna kostnaderna för samma råvaror för att erhålla de icke snedvridna transportkostnaderna. Kommissionen ansåg att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke snedvridna råvarukostnaderna när de levererades till företagets fabrik. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen angav de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas transportkostnader för leverans av råvaror som en procentandel av den faktiska kostnaden för dessa råvaror och tillämpade därefter samma procentsats på de icke snedvridna kostnaderna för samma råvaror för att erhålla de icke snedvridna transportkostnaderna. Kommissionen ansåg att förhållandet mellan den exporterande tillverkarens råvaror och de angivna transportkostnaderna inom ramen för denna undersökning rimligen kunde användas för att uppskatta de icke snedvridna råvarukostnaderna när de levererades till företagets fabrik.

4.7.2   Arbetskraft

Arbetskraft

| (99) | Internationella arbetsorganisationen (ILO) tillhandahåller information om genomsnittliga månadslöner och genomsnittliga faktiskt arbetade veckotimmar per anställd i Mexiko för varje år inom olika sektorer. |
| --- | --- |

(99)

Internationella arbetsorganisationen (ILO) tillhandahåller information om genomsnittliga månadslöner och genomsnittliga faktiskt arbetade veckotimmar per anställd i Mexiko för varje år inom olika sektorer.

| (100) | Kommissionen använde uppgifterna från 2021 för att fastställa den genomsnittliga timlönen inom tillverkningssektorn (48). För att komma fram till den totala arbetskraftskostnaden använde sig kommissionen av de uppgifter som OECD offentliggjort i Taxing Wages 2021, som omfattade perioden 2021 (49). Till timlönen inom tillverkningsindustrin lade kommissionen till sociala avgifter. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen använde uppgifterna från 2021 för att fastställa den genomsnittliga timlönen inom tillverkningssektorn (48). För att komma fram till den totala arbetskraftskostnaden använde sig kommissionen av de uppgifter som OECD offentliggjort i Taxing Wages 2021, som omfattade perioden 2021 (49). Till timlönen inom tillverkningsindustrin lade kommissionen till sociala avgifter.

48

Taxing Wages 2021

49

4.7.3   Elektricitet

Elektricitet

| (101) | De genomsnittliga elpriserna för företag per kWh i Mexiko 2021 offentliggörs av GlobalPetrolPrices.com, dvs. den källa som identifierades i begäran om översyn. På grundval av detta pris fastställde kommissionen det genomsnittliga elpriset under översynsperioden (2021) (50). |
| --- | --- |

(101)

De genomsnittliga elpriserna för företag per kWh i Mexiko 2021 offentliggörs av GlobalPetrolPrices.com, dvs. den källa som identifierades i begäran om översyn. På grundval av detta pris fastställde kommissionen det genomsnittliga elpriset under översynsperioden (2021) (50).

50

4.7.4   Naturgas

Naturgas

| (102) | Priset på naturgas för företag (industriella användare) i Mexiko offentliggörs av energitillsynsmyndigheten Comisión Reguladora de Energía (CRE) varje månad. Kommissionen använde ett genomsnittspris för företag som rapporterades av CRE under översynsperioden (51). |
| --- | --- |

(102)

Priset på naturgas för företag (industriella användare) i Mexiko offentliggörs av energitillsynsmyndigheten Comisión Reguladora de Energía (CRE) varje månad. Kommissionen använde ett genomsnittspris för företag som rapporterades av CRE under översynsperioden (51).

Comisión Reguladora de Energía

51

4.7.5   Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst

Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst

| (103) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Dessutom måste ett värde för tillverkningsomkostnader fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i ovannämnda produktionsfaktorer. |
| --- | --- |

(103)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Dessutom måste ett värde för tillverkningsomkostnader fastställas för att täcka kostnader som inte ingår i ovannämnda produktionsfaktorer.

| (104) | För att fastställa ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen finansiella uppgifter för Tamsas verksamhet som finns tillgängliga i moderbolagets, Tenaris SA, konsoliderade räkenskaper (52). |
| --- | --- |

(104)

För att fastställa ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst använde kommissionen finansiella uppgifter för Tamsas verksamhet som finns tillgängliga i moderbolagets, Tenaris SA, konsoliderade räkenskaper (52).

52

| (105) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkningsomkostnader uttrycktes som en procentandel av de exporterande tillverkarnas faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- |

(105)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas tillverkningsomkostnader uttrycktes som en procentandel av de exporterande tillverkarnas faktiska tillverkningskostnader. Denna procentandel tillämpades på de icke snedvridna tillverkningskostnaderna.

| (106) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ifrågasatte i sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter den metod som kommissionen använt för att beräkna omkostnaderna av samma skäl som de ifrågasatte den metod som använts för att beräkna förbrukningsvaror (se skäl 96), och hävdade att kommissionen i stället för att använda en kvot för omkostnader och tillämpa denna på de icke snedvridna direkta kostnaderna borde ha fastställt alla faktorer separat och ersatt dessa med ersättningsvärden. |
| --- | --- |

(106)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ifrågasatte i sina synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter den metod som kommissionen använt för att beräkna omkostnaderna av samma skäl som de ifrågasatte den metod som använts för att beräkna förbrukningsvaror (se skäl 96), och hävdade att kommissionen i stället för att använda en kvot för omkostnader och tillämpa denna på de icke snedvridna direkta kostnaderna borde ha fastställt alla faktorer separat och ersatt dessa med ersättningsvärden.

| (107) | När det gäller detta påstående noterade kommissionen att uppgifter om omkostnaderna separat för varje faktor inte fanns lätt tillgängliga i årsredovisningarna för tillverkaren i det representativa landet. Kommissionen ansåg därför att dess metod för att beräkna ett icke snedvridet värde för förbrukningsvaror var lämplig, eftersom den bibehöll kostnadsstrukturen för de berörda exporterande tillverkarna. Dessutom fanns inga bättre uppgifter tillgängliga eftersom de exporterande tillverkarna inte föreslog något alternativt icke snedvridet referensvärde för omkostnader. Påståendet avseende omkostnader avvisades därför. |
| --- | --- |

(107)

När det gäller detta påstående noterade kommissionen att uppgifter om omkostnaderna separat för varje faktor inte fanns lätt tillgängliga i årsredovisningarna för tillverkaren i det representativa landet. Kommissionen ansåg därför att dess metod för att beräkna ett icke snedvridet värde för förbrukningsvaror var lämplig, eftersom den bibehöll kostnadsstrukturen för de berörda exporterande tillverkarna. Dessutom fanns inga bättre uppgifter tillgängliga eftersom de exporterande tillverkarna inte föreslog något alternativt icke snedvridet referensvärde för omkostnader. Påståendet avseende omkostnader avvisades därför.

4.7.6   Beräkning av normalvärdet

Beräkning av normalvärdet

| (108) | På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet från fabrik för varje produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(108)

På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet från fabrik för varje produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (109) | Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. Kommissionen tillämpade de icke snedvridna enhetskostnaderna på den faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade. Kommissionen minskade tillverkningskostnaderna med de icke snedvridna kostnaderna för biprodukter som återanvändes i tillverkningsprocessen. Dessa förbrukningskvoter verifierades under kontrollen. Kommissionen multiplicerade förbrukningskvoterna med de icke snedvridna enhetskostnader som noterats i det representativa landet (Mexiko) enligt beskrivningen i tabell 1. |
| --- | --- |

(109)

Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. Kommissionen tillämpade de icke snedvridna enhetskostnaderna på den faktiska förbrukning av de olika produktionsfaktorerna som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade. Kommissionen minskade tillverkningskostnaderna med de icke snedvridna kostnaderna för biprodukter som återanvändes i tillverkningsprocessen. Dessa förbrukningskvoter verifierades under kontrollen. Kommissionen multiplicerade förbrukningskvoterna med de icke snedvridna enhetskostnader som noterats i det representativa landet (Mexiko) enligt beskrivningen i tabell 1.

| (110) | När den icke snedvridna tillverkningskostnaden hade fastställts lade kommissionen till tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst såsom beskrivs i avsnitt 4.7.5. Tillverkningsomkostnaderna fastställdes på grundval de exporterande tillverkarnas uppgifter. Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst fastställdes på grundval av Tenariskoncernens årsredovisning för 2021 (53), där det mexikanska dotterbolaget Tamsa ingick. Kommissionen lade till följande punkter till de icke snedvridna tillverkningskostnaderna:






  — | Tillverkningsomkostnaderna, som utgjorde totalt 7,8 % av de direkta tillverkningskostnaderna. |
| --- | --- | --- |

(110)

När den icke snedvridna tillverkningskostnaden hade fastställts lade kommissionen till tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst såsom beskrivs i avsnitt 4.7.5. Tillverkningsomkostnaderna fastställdes på grundval de exporterande tillverkarnas uppgifter. Försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst fastställdes på grundval av Tenariskoncernens årsredovisning för 2021 (53), där det mexikanska dotterbolaget Tamsa ingick. Kommissionen lade till följande punkter till de icke snedvridna tillverkningskostnaderna:

53

—

Tillverkningsomkostnaderna, som utgjorde totalt 7,8 % av de direkta tillverkningskostnaderna.

| — | Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, som stod för 26,16 % av kostnaderna för sålda varor för Tenariskoncernen, inbegripet det mexikanska dotterbolaget Tamsa. |
| --- | --- |

—

Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, som stod för 26,16 % av kostnaderna för sålda varor för Tenariskoncernen, inbegripet det mexikanska dotterbolaget Tamsa.

| — | Vinsten, som uppgick till 15,34 % av Tenariskoncernens kostnader för sålda varor. |
| --- | --- |

—

Vinsten, som uppgick till 15,34 % av Tenariskoncernens kostnader för sålda varor.

| (111) | På grundval av detta konstruerade kommissionen normalvärdet från fabrik per produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(111)

På grundval av detta konstruerade kommissionen normalvärdet från fabrik per produkttyp i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (112) | De exporterande tillverkarna ifrågasatte hur kommissionen hade fastställt försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst och undrade i synnerhet varför försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst uttrycktes som en procentandel av kostnaderna för sålda varor och inte av omsättningen, huruvida direkta försäljningskostnader ingick i försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och varför kommissionen hade använt Tenaris Groups försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst i stället för den berörda produkten från det mexikanska dotterbolaget Tamsa. |
| --- | --- |

(112)

De exporterande tillverkarna ifrågasatte hur kommissionen hade fastställt försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst och undrade i synnerhet varför försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst uttrycktes som en procentandel av kostnaderna för sålda varor och inte av omsättningen, huruvida direkta försäljningskostnader ingick i försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader och varför kommissionen hade använt Tenaris Groups försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst i stället för den berörda produkten från det mexikanska dotterbolaget Tamsa.

| (113) | Kommissionen påpekade att den har som standardpraxis att uttrycka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst som en procentandel av kostnaderna för sålda varor för konstruktionen av normalvärdet och att inkludera direkta försäljningskostnader i försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska normalvärdet konstrueras på grundval av kostnader för produktion och omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. För att konstruera normalvärdet på grundval av kostnader måste följaktligen försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten, som ska läggas till dessa kostnader, uttryckas i förhållande till dessa kostnader. Kommissionen använde Tenariskoncernens försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst eftersom Tamsas försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst inte var tillgängliga och eftersom Tenariskoncernens uppgifter var det bästa lätt tillgängliga alternativet. Kommissionen ansåg därför att dess metod för att beräkna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst var lämplig, inte minst eftersom inga bättre uppgifter fanns tillgängliga, och påståendet avvisades därför. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen påpekade att den har som standardpraxis att uttrycka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst som en procentandel av kostnaderna för sålda varor för konstruktionen av normalvärdet och att inkludera direkta försäljningskostnader i försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska normalvärdet konstrueras på grundval av kostnader för produktion och omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst. För att konstruera normalvärdet på grundval av kostnader måste följaktligen försäljnings- och administrationskostnaderna, de andra allmänna kostnaderna samt vinsten, som ska läggas till dessa kostnader, uttryckas i förhållande till dessa kostnader. Kommissionen använde Tenariskoncernens försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst eftersom Tamsas försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst inte var tillgängliga och eftersom Tenariskoncernens uppgifter var det bästa lätt tillgängliga alternativet. Kommissionen ansåg därför att dess metod för att beräkna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst var lämplig, inte minst eftersom inga bättre uppgifter fanns tillgängliga, och påståendet avvisades därför.

4.7.7   Exportpris

Exportpris

| (114) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller genom en närstående handlare i Kina. |
| --- | --- |

(114)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna exporterade till unionen antingen direkt till oberoende kunder eller genom en närstående handlare i Kina.

| (115) | Kommissionen fastställde exportpriset som det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den produkt som översynen gäller när den säljs på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen fastställde exportpriset som det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för den produkt som översynen gäller när den säljs på export till unionen, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

4.7.8   Jämförelse

Jämförelse

| (116) | Kommissionen jämförde, per produkttyp, det konstruerade normalvärde som fastställts i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen och det ovan fastställda exportpriset från fabrik för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen jämförde, per produkttyp, det konstruerade normalvärde som fastställts i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen och det ovan fastställda exportpriset från fabrik för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.

| (117) | När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för bankavgifter, provisioner, kreditkostnader, frakt, hantering, andra rabatter, förpackning och försäkring. |
| --- | --- |

(117)

När det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis justerade kommissionen i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen normalvärdet och/eller exportpriset för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för bankavgifter, provisioner, kreditkostnader, frakt, hantering, andra rabatter, förpackning och försäkring.

4.7.9   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (118) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den produkt som översynen gäller, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(118)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna jämförde kommissionen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den likadana produkten med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den produkt som översynen gäller, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

| (119) | På denna grundval fastställdes de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till mellan 10 % och 44 % för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Det fastslogs därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(119)

På denna grundval fastställdes de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till mellan 10 % och 44 % för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Det fastslogs därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

5.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

| (120) | Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(120)

Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina samt unionsmarknadens attraktionskraft.

5.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (121) | Enligt sökandena är Kina den största tillverkaren i världen av den produkt som översynen gäller, med 23 tillverkare och totalt 33 produktionslinjer. |
| --- | --- |

(121)

Enligt sökandena är Kina den största tillverkaren i världen av den produkt som översynen gäller, med 23 tillverkare och totalt 33 produktionslinjer.

| (122) | Enligt sökandenas beräkningar uppgick den totala tillverkningen i Kina av den produkt som översynen gäller till omkring 2,3 miljoner ton under översynsperioden. Enligt samma källa uppskattades den totala produktionskapaciteten till 5 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten för att tillverka den produkt som översynen gäller i Kina under översynsperioden uppgick därför till omkring 2,7 miljoner ton. Eftersom förbrukningen i unionen under översynsperioden uppskattades till omkring 100 000 ton (se tabell 2) var de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet 27 gånger högre än förbrukningen på unionsmarknaden av den produkt som översynen gäller. Som jämförelse uppskattade sökandena att produktionskapaciteten för de tolv befintliga företagen i resten av världen under samma period uppgick till omkring 2,9 miljoner ton (54). På grund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja och den låga samarbetsviljan hos kinesiska exporterande tillverkare mottog kommissionen inga ytterligare uppgifter om tillverkningen i Kina och importen till unionen. |
| --- | --- |

(122)

Enligt sökandenas beräkningar uppgick den totala tillverkningen i Kina av den produkt som översynen gäller till omkring 2,3 miljoner ton under översynsperioden. Enligt samma källa uppskattades den totala produktionskapaciteten till 5 miljoner ton. Den outnyttjade kapaciteten för att tillverka den produkt som översynen gäller i Kina under översynsperioden uppgick därför till omkring 2,7 miljoner ton. Eftersom förbrukningen i unionen under översynsperioden uppskattades till omkring 100 000 ton (se tabell 2) var de kinesiska exporterande tillverkarnas outnyttjade kapacitet 27 gånger högre än förbrukningen på unionsmarknaden av den produkt som översynen gäller. Som jämförelse uppskattade sökandena att produktionskapaciteten för de tolv befintliga företagen i resten av världen under samma period uppgick till omkring 2,9 miljoner ton (54). På grund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja och den låga samarbetsviljan hos kinesiska exporterande tillverkare mottog kommissionen inga ytterligare uppgifter om tillverkningen i Kina och importen till unionen.

54

| (123) | Mot bakgrund av de (höga) produktionsnivåerna och den outnyttjade kapaciteten i Kina jämfört med unionen ansåg kommissionen att det var sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna i allt högre grad skulle omdirigera sin outnyttjade kapacitet till unionsmarknaden i större kvantiteter och till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(123)

Mot bakgrund av de (höga) produktionsnivåerna och den outnyttjade kapaciteten i Kina jämfört med unionen ansåg kommissionen att det var sannolikt att de kinesiska exporterande tillverkarna i allt högre grad skulle omdirigera sin outnyttjade kapacitet till unionsmarknaden i större kvantiteter och till dumpade priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

5.2   Attraktionskraft hos och priser på unionens marknad

Attraktionskraft hos och priser på unionens marknad

| (124) | Under översynsperioden fortsatte de kinesiska exporterande tillverkarna att exportera den produkt som översynen gäller till unionen. De samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarnas export uppgick under översynsperioden till 2 900 ton, vilket motsvarade en marknadsandel på [2,5–3,5 %] av unionsmarknaden. Såsom anges i skäl 43 avser importen till EU endast uppgifterna från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna medan den totala tillverkningen i Kina under översynsperioden var betydligt högre, vilket innebär att de kinesiska exporterande tillverkarnas totala marknadsandel i unionen för den produkt som översynen gäller sannolikt var högre. Unionens marknad är därför fortfarande en attraktiv exportmarknad för de kinesiska exporterande tillverkarna, trots de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(124)

Under översynsperioden fortsatte de kinesiska exporterande tillverkarna att exportera den produkt som översynen gäller till unionen. De samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarnas export uppgick under översynsperioden till 2 900 ton, vilket motsvarade en marknadsandel på [2,5–3,5 %] av unionsmarknaden. Såsom anges i skäl 43 avser importen till EU endast uppgifterna från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna medan den totala tillverkningen i Kina under översynsperioden var betydligt högre, vilket innebär att de kinesiska exporterande tillverkarnas totala marknadsandel i unionen för den produkt som översynen gäller sannolikt var högre. Unionens marknad är därför fortfarande en attraktiv exportmarknad för de kinesiska exporterande tillverkarna, trots de gällande åtgärderna.

| (125) | Enligt sökandena beror unionsmarknadens attraktionskraft även på den relativt höga genomsnittliga prisnivån, kundernas solvens och goda logistikinfrastruktur med välutrustade hamnar, lagrings- och distributionsanläggningar samt en hög industriell förbrukning. Unionen är dessutom för närvarande världens största marknad för stål sett till volym. |
| --- | --- |

(125)

Enligt sökandena beror unionsmarknadens attraktionskraft även på den relativt höga genomsnittliga prisnivån, kundernas solvens och goda logistikinfrastruktur med välutrustade hamnar, lagrings- och distributionsanläggningar samt en hög industriell förbrukning. Unionen är dessutom för närvarande världens största marknad för stål sett till volym.

| (126) | Baserat på jämförelsen mellan priserna för de unionstillverkare som ingick i urvalet och priserna för de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna underskred dessutom de kinesiska exportpriserna unionspriserna under översynsperioden om man utesluter antidumpningstullen (se skäl 152), vilket visar att unionsmarknaden är attraktiv i fråga om priser. |
| --- | --- |

(126)

Baserat på jämförelsen mellan priserna för de unionstillverkare som ingick i urvalet och priserna för de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna underskred dessutom de kinesiska exportpriserna unionspriserna under översynsperioden om man utesluter antidumpningstullen (se skäl 152), vilket visar att unionsmarknaden är attraktiv i fråga om priser.

| (127) | Förenta staternas införande av Section 232-åtgärder, i synnerhet importtullar på den berörda produkten från de kinesiska exporterande tillverkarna, begränsar ytterligare de exporterande tillverkarnas möjligheter att exportera den berörda produkten till andra viktiga destinationer än unionen. |
| --- | --- |

(127)

Förenta staternas införande av Section 232-åtgärder, i synnerhet importtullar på den berörda produkten från de kinesiska exporterande tillverkarna, begränsar ytterligare de exporterande tillverkarnas möjligheter att exportera den berörda produkten till andra viktiga destinationer än unionen.

| (128) | Unionens marknad var således fortfarande attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna vad gäller dess storlek och priser. |
| --- | --- |

(128)

Unionens marknad var således fortfarande attraktiv för de kinesiska exporterande tillverkarna vad gäller dess storlek och priser.

5.3   Slutsats om sannolikhet för fortsatt dumpning

Slutsats om sannolikhet för fortsatt dumpning

| (129) | Undersökningen visade att den kinesiska exporten fortsatte att komma in på unionens marknad till dumpade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(129)

Undersökningen visade att den kinesiska exporten fortsatte att komma in på unionens marknad till dumpade priser under översynsperioden.

| (130) | Kinas outnyttjade kapacitet var stor jämfört med unionens förbrukning under översynsperioden. Kommissionen konstaterade dessutom att det på grund av attraktionskraften hos unionens marknad, sett till storlek och priser, var sannolikt att den kinesiska exporten och den outnyttjade kapaciteten skulle omdirigeras till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(130)

Kinas outnyttjade kapacitet var stor jämfört med unionens förbrukning under översynsperioden. Kommissionen konstaterade dessutom att det på grund av attraktionskraften hos unionens marknad, sett till storlek och priser, var sannolikt att den kinesiska exporten och den outnyttjade kapaciteten skulle omdirigeras till unionens marknad om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (131) | Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphörande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till en betydligt ökad dumpad import av den produkt som översynen gäller från Kina till unionen. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen drog därför slutsatsen att ett upphörande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till en betydligt ökad dumpad import av den produkt som översynen gäller från Kina till unionen.

| (132) | Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphörande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(132)

Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphörande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning.

6.   SKADA

SKADA

6.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (133) | Den likadana produkten tillverkades av sex tillverkare i olika medlemsstater i unionen under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(133)

Den likadana produkten tillverkades av sex tillverkare i olika medlemsstater i unionen under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (134) | Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till omkring 196 050 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgänglig uppgifter om unionsindustrin, såsom uppgifter från European Steel Tube Association för de unionstillverkare inte ingick i urvalet och svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i skäl 20 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för nästan 76 % respektive 67 % av de kända unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning respektive försäljningsvolym av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(134)

Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till omkring 196 050 ton. Kommissionen fastställde denna siffra på grundval av alla tillgänglig uppgifter om unionsindustrin, såsom uppgifter från European Steel Tube Association för de unionstillverkare inte ingick i urvalet och svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i skäl 20 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för nästan 76 % respektive 67 % av de kända unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning respektive försäljningsvolym av den likadana produkten.

6.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (135) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av Eurostats importstatistik och unionsindustrins försäljningsvolymer i unionen, enligt de uppgifter som sökanden lämnat in för de unionstillverkare som inte ingick i urvalet och de svar på frågeformuläret som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen använde sig av dataintervaller för den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden samt för marknadsandelar för att inte avslöja känsliga uppgifter avseende en av unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av Eurostats importstatistik och unionsindustrins försäljningsvolymer i unionen, enligt de uppgifter som sökanden lämnat in för de unionstillverkare som inte ingick i urvalet och de svar på frågeformuläret som lämnats av de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen använde sig av dataintervaller för den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden samt för marknadsandelar för att inte avslöja känsliga uppgifter avseende en av unionstillverkarna.

| (136) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Unionens förbrukning (i ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen | 111 875 | 108 571 | 95 285 | 102 189 |
| Index | 100 | 97 | 85 | 91 |
| Den företagsinterna marknaden | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Index | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Den öppna marknaden | [100 000 –110 000 ] | [90 000 –100 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [86 000 –96 000 ] |
| Index | 100 | 93 | 84 | 90 |
| Källa: | Comext, samarbetsvilliga exporterande tillverkare, ESTA och de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(136)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Unionens förbrukning (i ton)

Unionens förbrukning (i ton)

2018

2019

2020

Översynsperioden

Total förbrukning i unionen

111 875

108 571

95 285

102 189

Index

Index

100

100

97

97

85

85

91

91

Den företagsinterna marknaden

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Index

Index

100

100

188

188

119

119

126

126

Den öppna marknaden

[100 000 –110 000 ]

[90 000 –100 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[86 000 –96 000 ]

Index

Index

100

100

93

93

84

84

90

90

Källa:

Källa:

Comext, samarbetsvilliga exporterande tillverkare, ESTA och de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (137) | Förbrukningen i unionen minskade med 3 % under perioden 2018–2019, med mer än 12 % under perioden 2019–2020, och ökade därefter med mer än 5 % under perioden mellan 2020 och översynsperioden. Totalt sett minskade den med 9 % från 2018 fram till översynsperioden. |
| --- | --- |

(137)

Förbrukningen i unionen minskade med 3 % under perioden 2018–2019, med mer än 12 % under perioden 2019–2020, och ökade därefter med mer än 5 % under perioden mellan 2020 och översynsperioden. Totalt sett minskade den med 9 % från 2018 fram till översynsperioden.

| (138) | Unionsindustrin rapporterade företagsintern användning av den produkt som översynen gäller, som utgjorde mindre än 5 % av unionens totala förbrukning 2018. Under skadeundersökningsperioden ökade den med 26 %. |
| --- | --- |

(138)

Unionsindustrin rapporterade företagsintern användning av den produkt som översynen gäller, som utgjorde mindre än 5 % av unionens totala förbrukning 2018. Under skadeundersökningsperioden ökade den med 26 %.

| (139) | Förbrukningen på den öppna marknaden minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 7 % mellan 2018 och 2019, med 9,6 % mellan 2019 och 2020, och ökade därefter med 7 % under perioden mellan 2020 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Förbrukningen på den öppna marknaden minskade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade med 7 % mellan 2018 och 2019, med 9,6 % mellan 2019 och 2020, och ökade därefter med 7 % under perioden mellan 2020 och översynsperioden.

6.3   Import till unionen från det berörda landet

Import till unionen från det berörda landet

6.3.1   Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (140) | Baserat på uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utvecklades importvolymen och marknadsandelen för importen av den produkt som översynen gäller enligt nedan. Eftersom uppgifterna endast avser två exporterande tillverkare lämnades uppgifterna av sekretesskäl i intervaller. |
| --- | --- |

(140)

Baserat på uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna utvecklades importvolymen och marknadsandelen för importen av den produkt som översynen gäller enligt nedan. Eftersom uppgifterna endast avser två exporterande tillverkare lämnades uppgifterna av sekretesskäl i intervaller.

| (141) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från det berörda landet (i ton) | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] | [1 250 –1 350 ] | [2 800 –2 900 ] |
| Index | 100 | 111 | 95 | 204 |
| Marknadsandel | [1 –3 ] % | [1,2 –3,2 ] % | [1,1 –3,1 ] % | [2,5 –3,5 ] % |
| Index | 100 | 120 | 113 | 227 |
| Källa: | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |

(141)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperioden

Importvolym från det berörda landet (i ton)

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

[1 250 –1 350 ]

[2 800 –2 900 ]

Index

Index

100

100

111

111

95

95

204

204

Marknadsandel

[1 –3 ] %

[1,2 –3,2 ] %

[1,1 –3,1 ] %

[2,5 –3,5 ] %

Index

Index

100

100

120

120

113

113

227

227

Källa:

Källa:

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

| (142) | I den ursprungliga undersökningen uppgick marknadsandelen för importen från Kina till unionen till 26,8 %. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen däremot till [2,5–3,5] %. Följaktligen minskade marknadsandelen för importen från Kina drastiskt till följd av de gällande antidumpningsåtgärderna. Mot bakgrund av den minskande förbrukningen ökade dock den kinesiska importen under skadeundersökningsperioden, till nackdel för unionsindustrin. Den sammanlagda importvolymen från Kina ökade med 104 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till [2 800–2 900] ton under översynsperioden. Även om den kinesiska importens marknadsandel ökade förblev den relativt begränsad, och uppgick under samma period till [2,5–3,5] %. |
| --- | --- |

(142)

I den ursprungliga undersökningen uppgick marknadsandelen för importen från Kina till unionen till 26,8 %. Under översynsperioden uppgick marknadsandelen däremot till [2,5–3,5] %. Följaktligen minskade marknadsandelen för importen från Kina drastiskt till följd av de gällande antidumpningsåtgärderna. Mot bakgrund av den minskande förbrukningen ökade dock den kinesiska importen under skadeundersökningsperioden, till nackdel för unionsindustrin. Den sammanlagda importvolymen från Kina ökade med 104 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till [2 800–2 900] ton under översynsperioden. Även om den kinesiska importens marknadsandel ökade förblev den relativt begränsad, och uppgick under samma period till [2,5–3,5] %.

| (143) | Marknadsandelen för importen från Kina ökade med 20 % under perioden 2018–2019, med 13 % under perioden 2018–2020 trots minskningen på 16 % av förbrukningen på den öppna marknaden i unionen, och med 127 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen för importen från Kina under skadeundersökningsperioden skedde trots de befintliga antidumpningsåtgärderna och covid-19-krisen. |
| --- | --- |

(143)

Marknadsandelen för importen från Kina ökade med 20 % under perioden 2018–2019, med 13 % under perioden 2018–2020 trots minskningen på 16 % av förbrukningen på den öppna marknaden i unionen, och med 127 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen för importen från Kina under skadeundersökningsperioden skedde trots de befintliga antidumpningsåtgärderna och covid-19-krisen.

| (144) | Såsom nämns i skäl 42 grundar sig importvolymen från Kina till unionen av den produkt som översynen gäller och de kinesiska exporterande tillverkarnas marknadsandel under skadeundersökningsperioden och översynsperioden på kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och på uppgifterna i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(144)

Såsom nämns i skäl 42 grundar sig importvolymen från Kina till unionen av den produkt som översynen gäller och de kinesiska exporterande tillverkarnas marknadsandel under skadeundersökningsperioden och översynsperioden på kontrollerade uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna och på uppgifterna i begäran om översyn.

| (145) | Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Daye Special Steel Co. Ltd, Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. och Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, att det är oklart varför de importvolymer som användes i undersökningen baserades på de uppgifter som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna snarare än Comext-databasen. |
| --- | --- |

(145)

Efter det slutliga utlämnandet av uppgifter hävdade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, Daye Special Steel Co. Ltd, Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. och Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, att det är oklart varför de importvolymer som användes i undersökningen baserades på de uppgifter som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna snarare än Comext-databasen.

| (146) | Såsom anges i skäl 42 ansåg kommissionen att de statistiska uppgifterna i detta fall inte var tillförlitliga och inte kunde användas för att fastställa den faktiska importvolymen från Kina, och den föredrog därför att basera sina slutsatser på kontrollerade uppgifter från de kinesiska exporterande tillverkarna. Dessutom lades ingen bevisning fram i den aktuella undersökningen som skulle ha visat att det är olämpligt att använda den exportvolym som deklarerats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. På grundval av detta avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(146)

Såsom anges i skäl 42 ansåg kommissionen att de statistiska uppgifterna i detta fall inte var tillförlitliga och inte kunde användas för att fastställa den faktiska importvolymen från Kina, och den föredrog därför att basera sina slutsatser på kontrollerade uppgifter från de kinesiska exporterande tillverkarna. Dessutom lades ingen bevisning fram i den aktuella undersökningen som skulle ha visat att det är olämpligt att använda den exportvolym som deklarerats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. På grundval av detta avvisades detta påstående.

6.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (147) | Kommissionen fastställde priserna och prisunderskridandet för importen från Kina till unionen på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(147)

Kommissionen fastställde priserna och prisunderskridandet för importen från Kina till unionen på grundval av uppgifter från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna.

| (148) | Eftersom uppgifterna endast avser två exporterande tillverkare lämnades uppgifterna om det genomsnittliga importpriset av sekretesskäl i intervaller. |
| --- | --- |

(148)

Eftersom uppgifterna endast avser två exporterande tillverkare lämnades uppgifterna om det genomsnittliga importpriset av sekretesskäl i intervaller.

| (149) | Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importpriser (i euro/ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt importpris (i euro/ton) | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Index | 100 | 99 | 96 | 113 |
| Källa: | Samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |

(149)

Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importpriser (i euro/ton)

Importpriser (i euro/ton)

2018

2019

2020

Översynsperioden

Genomsnittligt importpris (i euro/ton)

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Index

Index

100

100

99

99

96

96

113

113

Källa:

Källa:

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

| (150) | Det genomsnittliga importpriset minskade med 1 % mellan 2018 och 2019, med 4 % mellan 2018 och 2020, och ökade med 13 % mellan 2018 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(150)

Det genomsnittliga importpriset minskade med 1 % mellan 2018 och 2019, med 4 % mellan 2018 och 2020, och ökade med 13 % mellan 2018 och översynsperioden.

| (151) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra






  1. | det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och |
| --- | --- | --- |

(151)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra

1.

det vägda genomsnittliga försäljningspriset för varje produkttyp som de unionstillverkare som ingår i urvalet debiterade icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerat till nivån från fabrik, och

| 2. | motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden på unionens marknad, fastställda till cif-nivån, utan antidumpningstullen, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import. |
| --- | --- |

2.

motsvarande vägda genomsnittliga priser per produkttyp för importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till den första oberoende kunden på unionens marknad, fastställda till cif-nivån, utan antidumpningstullen, med lämpliga justeringar för tullar och kostnader efter import.

| (152) | Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under översynsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Resultatet visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på mellan 21,6 % och 27 %, utan antidumpningstullar, för importen från det berörda landet på unionsmarknaden. När samma jämförelse gjordes med antidumpningstullarna medräknade konstaterades dock inget prisunderskridande. |
| --- | --- |

(152)

Prisjämförelsen gjordes för varje enskild produkttyp för transaktioner, efter avräkning av avdrag och rabatter. Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen under översynsperioden för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Resultatet visade på en vägd genomsnittlig prisunderskridandemarginal på mellan 21,6 % och 27 %, utan antidumpningstullar, för importen från det berörda landet på unionsmarknaden. När samma jämförelse gjordes med antidumpningstullarna medräknade konstaterades dock inget prisunderskridande.

6.3.3   Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

| (153) | Importen av den produkt som översynen gäller från andra tredjeländer än Kina kom huvudsakligen från Thailand, Ukraina och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(153)

Importen av den produkt som översynen gäller från andra tredjeländer än Kina kom huvudsakligen från Thailand, Ukraina och Förenade kungariket.

| (154) | Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för den produkt som översynen gäller från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Import från tredjeländer











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thailand | Volym (i ton) | 1 657 | 4 406 | 4 925 | 3 579 |
| | Index | 100 | 266 | 297 | 216 |
| | Marknadsandel | [1,1 –2,1 ] % | [4 –5 ] % | [5 –6 ] % | [3,2 –4,2 ] % |
| | Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 1 059 | 1 105 | 962 | 1 071 |
| | Index | 100 | 104 | 91 | 101 |
| Ukraina | Volym (i ton) | 1 275 | 779 | 1 323 | 772 |
| | Index | 100 | 61 | 104 | 61 |
| | Marknadsandel | [0,7 –1,7 ] % | [0,5 –1,5 ] % | [1 –2 ] % | [0,5 –1,5 ] % |
| | Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 990 | 800 | 672 | 667 |
| | Index | 100 | 81 | 68 | 67 |
| Förenade kungariket | Volym (i ton) | 332 | 542 | 525 | 658 |
| | Index | 100 | 163 | 158 | 198 |
| | Marknadsandel | [0,1 –0,5 ] % | [0,3 –0,7 ] % | [0,4 –0,8 ] % | [0,5 –0,9 ] % |
| | Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 3 100 | 2 850 | 2 050 | 2 169 |
| | Index | 100 | 92 | 66 | 70 |
| Övriga tredjeländer | Volym (i ton) | 4 979 | 4 390 | 2 795 | 1 502 |
| | Index | 100 | 88 | 56 | 30 |
| | Marknadsandel | [4,2 –5,2 ] % | [4 –5 ] % | [2,5 –3,5 ] % | [1 –2 ] % |
| | Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 3 469 | 1 668 | 1 832 | 3 628 |
| | Index | 100 | 48 | 53 | 105 |
| Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet | Volym (i ton) | 8 243 | 10 117 | 9 568 | 6 511 |
| | Index | 100 | 123 | 116 | 79 |
| | Marknadsandel | [7 –8 ] % | [9,5 –10,5 ] % | [10,5 –11,5 ] % | [6,5 –7,5 ] % |
| | Genomsnittligt pris (i euro/ton) | 2 586 | 1 419 | 1 236 | 1 724 |
| | Index | 100 | 55 | 48 | 67 |
| Källa: | Comext. |

(154)

Den sammanlagda importvolymen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för den produkt som översynen gäller från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2018

2019

2020

Översynsperioden

Thailand

Volym (i ton)

1 657

4 406

4 925

3 579

Index

Index

100

100

266

266

297

297

216

216

Marknadsandel

[1,1 –2,1 ] %

[4 –5 ] %

[5 –6 ] %

[3,2 –4,2 ] %

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

1 059

1 105

962

1 071

Index

Index

100

100

104

104

91

91

101

101

Ukraina

Volym (i ton)

1 275

779

1 323

772

Index

Index

100

100

61

61

104

104

61

61

Marknadsandel

[0,7 –1,7 ] %

[0,5 –1,5 ] %

[1 –2 ] %

[0,5 –1,5 ] %

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

990

800

672

667

Index

Index

100

100

81

81

68

68

67

67

Förenade kungariket

Volym (i ton)

332

542

525

658

Index

Index

100

100

163

163

158

158

198

198

Marknadsandel

[0,1 –0,5 ] %

[0,3 –0,7 ] %

[0,4 –0,8 ] %

[0,5 –0,9 ] %

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

3 100

2 850

2 050

2 169

Index

Index

100

100

92

92

66

66

70

70

Övriga tredjeländer

Volym (i ton)

4 979

4 390

2 795

1 502

Index

Index

100

100

88

88

56

56

30

30

Marknadsandel

[4,2 –5,2 ] %

[4 –5 ] %

[2,5 –3,5 ] %

[1 –2 ] %

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

3 469

1 668

1 832

3 628

Index

Index

100

100

48

48

53

53

105

105

Totalt för alla tredjeländer utom det berörda landet

Volym (i ton)

8 243

10 117

9 568

6 511

Index

Index

100

100

123

123

116

116

79

79

Marknadsandel

[7 –8 ] %

[9,5 –10,5 ] %

[10,5 –11,5 ] %

[6,5 –7,5 ] %

Genomsnittligt pris (i euro/ton)

2 586

1 419

1 236

1 724

Index

100

55

48

67

Källa:

Källa:

Comext.

| (155) | Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Thailand med 116 %. Marknadsandelen uppgick till [5–6] % 2020 och minskade under översynsperioden till [3,2–4,2] %. Det genomsnittliga importpriset förblev relativt stabilt under skadeundersökningsperioden. Av samma skäl som anges i skäl 140 angavs marknadsandelen för alla andra länder i intervaller. |
| --- | --- |

(155)

Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Thailand med 116 %. Marknadsandelen uppgick till [5–6] % 2020 och minskade under översynsperioden till [3,2–4,2] %. Det genomsnittliga importpriset förblev relativt stabilt under skadeundersökningsperioden. Av samma skäl som anges i skäl 140 angavs marknadsandelen för alla andra länder i intervaller.

| (156) | Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från Ukraina med 39 %. Marknadsandelen uppgick till [1–2] % 2020 och minskade under översynsperioden till [0,5–1,5] %. Det genomsnittliga importpriset minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(156)

Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från Ukraina med 39 %. Marknadsandelen uppgick till [1–2] % 2020 och minskade under översynsperioden till [0,5–1,5] %. Det genomsnittliga importpriset minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden.

| (157) | Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Förenade kungariket med 98 %. Marknadsandelen ökade under översynsperioden till [0,5–0,9] %. Det genomsnittliga importpriset minskade med 30 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(157)

Under skadeundersökningsperioden ökade importvolymen från Förenade kungariket med 98 %. Marknadsandelen ökade under översynsperioden till [0,5–0,9] %. Det genomsnittliga importpriset minskade med 30 % under skadeundersökningsperioden.

| (158) | Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från övriga tredjeländer med 70 %. Marknadsandelen uppgick till [4–5] % 2019 och minskade under översynsperioden till [1–2] %. Det genomsnittliga importpriset steg totalt med 5 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(158)

Under skadeundersökningsperioden minskade importvolymen från övriga tredjeländer med 70 %. Marknadsandelen uppgick till [4–5] % 2019 och minskade under översynsperioden till [1–2] %. Det genomsnittliga importpriset steg totalt med 5 % under skadeundersökningsperioden.

| (159) | Importvolymen från samtliga tredjeländer utom det berörda landet minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från samtliga tredjeländer utom det berörda landet minskade också till [6,5–7,5] % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(159)

Importvolymen från samtliga tredjeländer utom det berörda landet minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen för importen från samtliga tredjeländer utom det berörda landet minskade också till [6,5–7,5] % under översynsperioden.

6.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

6.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (160) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(160)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (161) | Som nämns i skäl 20 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden, vilka dubbelkontrollerades mot de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och tillgänglig officiell statistik. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet samt tillgänglig officiell statistik. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(161)

Som nämns i skäl 20 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som lämnats av sökanden, vilka dubbelkontrollerades mot de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet och tillgänglig officiell statistik. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av uppgifter i svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet samt tillgänglig officiell statistik. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (162) | De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(162)

De makroekonomiska indikatorerna är tillverkning, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (163) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(163)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga.

6.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

6.4.2.1   Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (164) | Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkningsvolym (i ton) | 354 212 | 294 365 | 237 208 | 196 050 |
| Index | 100 | 83 | 67 | 55 |
| Produktionskapacitet (i ton) | 462 885 | 393 154 | 378 657 | 365 740 |
| Index | 100 | 85 | 82 | 79 |
| Kapacitetsutnyttjande | 76,5  % | 74,9  % | 62,6  % | 53,6  % |
| Index | 100 | 98 | 82 | 70 |
| Källa: | ESTA, kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(164)

Unionens totala tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2018

2019

2020

Översynsperioden

Tillverkningsvolym (i ton)

354 212

294 365

237 208

196 050

Index

Index

100

100

83

83

67

67

55

55

Produktionskapacitet (i ton)

462 885

393 154

378 657

365 740

Index

Index

100

100

85

85

82

82

79

79

Kapacitetsutnyttjande

76,5  %

74,9  %

62,6  %

53,6  %

Index

Index

100

100

98

98

82

82

70

70

Källa:

Källa:

ESTA, kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (165) | Tillverkningsvolymen nådde rekordlåga nivåer under översynsperioden. Den minskade med 45 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt minskade den med 17 % mellan 2018 och 2019, sedan med mer än 19 % mellan 2019 och 2020 och med mer än 17 % mellan 2020 och översynsperioden. Denna minskning berodde på minskad förbrukning i unionen, såsom förklaras i avsnitt 6.2 ovan. |
| --- | --- |

(165)

Tillverkningsvolymen nådde rekordlåga nivåer under översynsperioden. Den minskade med 45 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt minskade den med 17 % mellan 2018 och 2019, sedan med mer än 19 % mellan 2019 och 2020 och med mer än 17 % mellan 2020 och översynsperioden. Denna minskning berodde på minskad förbrukning i unionen, såsom förklaras i avsnitt 6.2 ovan.

| (166) | Produktionskapaciteten visade en liknande trend och minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(166)

Produktionskapaciteten visade en liknande trend och minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden.

| (167) | Kommissionen konstaterade att minskningen av produktionskapaciteten delvis berodde på att två företag bland de icke-sökande upphörde med sin tillverkning av den likadana produkten 2020 – AMTP Roman i Rumänien och Vallourec Deutschland i Tyskland. Det sistnämnda företaget stängde sin tillverkningsanläggning i Reisholz i Tyskland i juni 2020 och sin tillverkningsanläggning i Rath i slutet av 2021. |
| --- | --- |

(167)

Kommissionen konstaterade att minskningen av produktionskapaciteten delvis berodde på att två företag bland de icke-sökande upphörde med sin tillverkning av den likadana produkten 2020 – AMTP Roman i Rumänien och Vallourec Deutschland i Tyskland. Det sistnämnda företaget stängde sin tillverkningsanläggning i Reisholz i Tyskland i juni 2020 och sin tillverkningsanläggning i Rath i slutet av 2021.

| (168) | Den parallella minskningen av tillverkningsvolymen och produktionskapaciteten under skadeundersökningsperioden ledde till att kapacitetsutnyttjandet sjönk med 30 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(168)

Den parallella minskningen av tillverkningsvolymen och produktionskapaciteten under skadeundersökningsperioden ledde till att kapacitetsutnyttjandet sjönk med 30 % under skadeundersökningsperioden.

| (169) | Även om kapacitetsutnyttjandet inte är den främsta drivkraften för lönsamheten har det en direkt inverkan på resultatet genom att det minskar belastningen från fasta kostnader. Kapacitetsutnyttjandet var mycket lågt, vilket ledde till en mycket instabil situation för industrin. |
| --- | --- |

(169)

Även om kapacitetsutnyttjandet inte är den främsta drivkraften för lönsamheten har det en direkt inverkan på resultatet genom att det minskar belastningen från fasta kostnader. Kapacitetsutnyttjandet var mycket lågt, vilket ledde till en mycket instabil situation för industrin.

6.4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

| (170) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total försäljningsvolym på unionens marknad (den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden) | 102 246 | 96 910 | 84 406 | 92 851 |
| Index | 100 | 95 | 83 | 91 |
| Marknadsandel av total förbrukning | 91,4  % | 89,3  % | 88,6  % | 90,9  % |
| Index | 100 | 98 | 97 | 99 |
| Försäljning på den företagsinterna marknaden | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Index | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Marknadsandel av försäljningen på den företagsinterna marknaden | [3,6  %–5,6  %] | [7,9  %–9,9  %] | [6,0  %–7,0  %] | [6,0  %–7,0  %] |
| Index | 100 | 193 | 140 | 138 |
| Försäljning på den öppna marknaden | [95 000 –99 000 ] | [85 000 –89 000 ] | [75 000 –79 000 ] | [85 000 –89 000 ] |
| Index | 100 | 90 | 81 | 89 |
| Marknadsandel för försäljningen på den öppna marknaden i förhållande till den totala förbrukningen | [83  %–88  %] | [77  %–82  %] | [79  %–84  %] | [82  %–87  %] |
| Index | 100 | 93 | 95 | 97 |
| Källa: | ESTA, kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(170)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton)

Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton)

2018

2019

2020

Översynsperioden

Total försäljningsvolym på unionens marknad (den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden)

102 246

96 910

84 406

92 851

Index

Index

100

100

95

95

83

83

91

91

Marknadsandel av total förbrukning

91,4  %

89,3  %

88,6  %

90,9  %

Index

Index

100

100

98

98

97

97

99

99

Försäljning på den företagsinterna marknaden

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Index

Index

100

100

188

188

119

119

126

126

Marknadsandel av försäljningen på den företagsinterna marknaden

[3,6  %–5,6  %]

[7,9  %–9,9  %]

[6,0  %–7,0  %]

[6,0  %–7,0  %]

Index

Index

100

100

193

193

140

140

138

138

Försäljning på den öppna marknaden

[95 000 –99 000 ]

[85 000 –89 000 ]

[75 000 –79 000 ]

[85 000 –89 000 ]

Index

Index

100

100

90

90

81

81

89

89

Marknadsandel för försäljningen på den öppna marknaden i förhållande till den totala förbrukningen

[83  %–88  %]

[77  %–82  %]

[79  %–84  %]

[82  %–87  %]

Index

Index

100

100

93

93

95

95

97

97

Källa:

Källa:

ESTA, kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (171) | Unionsindustrins totala försäljning på unionsmarknaden (den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden) minskade betydligt, med 9 %, under skadeundersökningsperioden. Försäljningen minskade med 5 % från 2018 till 2019 och sedan med mer än 12 % mellan 2019 och 2020, varefter den ökade med mer än 9 % från 2020 fram till översynsperioden. Under översynsperioden uppgick unionsindustrins marknadsandel av den totala förbrukningen till 90,9 %, och minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(171)

Unionsindustrins totala försäljning på unionsmarknaden (den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden) minskade betydligt, med 9 %, under skadeundersökningsperioden. Försäljningen minskade med 5 % från 2018 till 2019 och sedan med mer än 12 % mellan 2019 och 2020, varefter den ökade med mer än 9 % från 2020 fram till översynsperioden. Under översynsperioden uppgick unionsindustrins marknadsandel av den totala förbrukningen till 90,9 %, och minskade med 1 % under skadeundersökningsperioden.

6.4.2.3   Tillväxt

Tillväxt

| (172) | Samtidigt som förbrukningen minskade med 9 % minskade unionsindustrins tillverkningsvolym med 45 % och försäljningsvolymen på unionsmarknaden (den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden) med 9 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(172)

Samtidigt som förbrukningen minskade med 9 % minskade unionsindustrins tillverkningsvolym med 45 % och försäljningsvolymen på unionsmarknaden (den öppna marknaden och den företagsinterna marknaden) med 9 % under skadeundersökningsperioden.

6.4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

| (173) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Sysselsättning och produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 2 114 | 1 729 | 1 568 | 1 270 |
| Index | 100 | 82 | 74 | 60 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 168 | 170 | 151 | 154 |
| Index | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Källa: | ESTA, kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(173)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2018

2019

2020

Översynsperioden

Antal anställda

2 114

1 729

1 568

1 270

Index

Index

100

100

82

82

74

74

60

60

Produktivitet (i ton per anställd)

168

170

151

154

Index

Index

100

100

102

102

90

90

92

92

Källa:

Källa:

ESTA, kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (174) | Unionsindustrins sysselsättningsnivå minskade under skadeundersökningsperioden med 40 % och följde samma trend som tillverkningsvolymerna i unionen. |
| --- | --- |

(174)

Unionsindustrins sysselsättningsnivå minskade under skadeundersökningsperioden med 40 % och följde samma trend som tillverkningsvolymerna i unionen.

| (175) | Produktiviteten för unionstillverkarnas anställda, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, minskade med 8 % under den berörda perioden på grund av minskad efterfrågan på marknaden och åtföljande produktionsminskning. |
| --- | --- |

(175)

Produktiviteten för unionstillverkarnas anställda, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, minskade med 8 % under den berörda perioden på grund av minskad efterfrågan på marknaden och åtföljande produktionsminskning.

6.4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (176) | Alla dumpningsmarginaler som fastställdes under översynsperioden låg betydligt över miniminivån. Samtidigt var importen från Kina till unionen relativt begränsad under översynsperioden och utgjorde endast [2,5–3,5] % av förbrukningen i unionen. De faktiska dumpningsmarginalernas storlek påverkade därför endast unionsindustrin i begränsad utsträckning. |
| --- | --- |

(176)

Alla dumpningsmarginaler som fastställdes under översynsperioden låg betydligt över miniminivån. Samtidigt var importen från Kina till unionen relativt begränsad under översynsperioden och utgjorde endast [2,5–3,5] % av förbrukningen i unionen. De faktiska dumpningsmarginalernas storlek påverkade därför endast unionsindustrin i begränsad utsträckning.

6.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

6.4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

Priser och faktorer som påverkar priserna

| (177) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Försäljningspris och tillverkningskostnad i unionen (i euro/ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden | 1 328 | 1 331 | 1 249 | 1 312 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden (55) | [900 –1 100 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] |
| Index | 100 | 115 | 106 | 116 |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden | 1 353 | 1 354 | 1 265 | 1 321 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 1 227 | 1 221 | 1 217 | 1 416 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 115 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(177)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Försäljningspris och tillverkningskostnad i unionen (i euro/ton)

Försäljningspris och tillverkningskostnad i unionen (i euro/ton)

2018

2019

2020

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden

1 328

1 331

1 249

1 312

Index

Index

100

100

100

100

94

94

98

98

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den företagsinterna marknaden (55)

55

[900 –1 100 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

Index

Index

100

100

115

115

106

106

116

116

Genomsnittligt försäljningspris per enhet på den öppna marknaden

1 353

1 354

1 265

1 321

Index

Index

100

100

100

100

94

94

98

98

Tillverkningskostnad per enhet

1 227

1 221

1 217

1 416

Index

Index

100

100

100

100

99

99

115

115

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (178) | Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins priser på den öppna marknaden med mer än 2 %, och tillverkningskostnaden per enhet ökade med 15 %. Efter införandet av antidumpningsåtgärder mot den kinesiska importen i november 2016 kunde unionstillverkarna bibehålla sina försäljningspriser i unionen från 2018 till 2019. Försäljningspriset per enhet minskade dock med mer än 6 % mellan 2019 och 2020. Därefter ökade det med mer än 4 % mellan 2020 och 2021. |
| --- | --- |

(178)

Under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins priser på den öppna marknaden med mer än 2 %, och tillverkningskostnaden per enhet ökade med 15 %. Efter införandet av antidumpningsåtgärder mot den kinesiska importen i november 2016 kunde unionstillverkarna bibehålla sina försäljningspriser i unionen från 2018 till 2019. Försäljningspriset per enhet minskade dock med mer än 6 % mellan 2019 och 2020. Därefter ökade det med mer än 4 % mellan 2020 och 2021.

| (179) | Tillverkningskostnaden per enhet förblev stabil mellan 2018 och 2019, minskade något med 1 % mellan 2018 och 2020, och ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med mer än 16 % mellan 2020 och 2021, vilket återspeglar den stora ökningen av energi- och råvarukostnaderna under samma period. |
| --- | --- |

(179)

Tillverkningskostnaden per enhet förblev stabil mellan 2018 och 2019, minskade något med 1 % mellan 2018 och 2020, och ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med mer än 16 % mellan 2020 och 2021, vilket återspeglar den stora ökningen av energi- och råvarukostnaderna under samma period.

6.4.3.2   Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

| (180) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro) | 62 122 | 64 071 | 66 134 | 65 599 |
| Index | 100 | 103 | 106 | 106 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(180)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd

2018

2019

2020

Översynsperioden

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

62 122

64 071

66 134

65 599

Index

Index

100

100

103

103

106

106

106

106

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (181) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 3 % mellan 2018 och 2019. Den ökade också med 6 % mellan 2018 och 2020. Sammanlagt ökade den med 6 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(181)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd ökade med 3 % mellan 2018 och 2019. Den ökade också med 6 % mellan 2018 och 2020. Sammanlagt ökade den med 6 % under skadeundersökningsperioden.

6.4.3.3   Lagerhållning

Lagerhållning

| (182) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lagerhållning | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 22 334 | 19 256 | 14 497 | 13 692 |
| Index | 100 | 86 | 65 | 61 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 8,8 | 8,7 | 8,1 | 8,9 |
| Index | 100 | 99 | 93 | 102 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(182)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lagerhållning

Lagerhållning

2018

2019

2020

Översynsperioden

Utgående lager (i ton)

22 334

19 256

14 497

13 692

Index

Index

100

100

86

86

65

65

61

61

Utgående lager i procent av tillverkningen

8,8

8,7

8,1

8,9

Index

Index

100

100

99

99

93

93

102

102

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (183) | Nivån på de utgående lagren för de unionstillverkare som ingick i urvalet låg på en stabil nivå i förhållande till tillverkningen. Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 39 %. Unionstillverkarna har i regel endast ett mindre lager. Därför kan lagerhållningen inte anses vara en viktig skadeindikator för denna industri. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Under undersökningsperioden valde några av tillverkarna att tillverka mindre volymer och minska sina lager i ett försök att hantera den svåra finansiella situationen 2020 och 2021 (se tabell 6). |
| --- | --- |

(183)

Nivån på de utgående lagren för de unionstillverkare som ingick i urvalet låg på en stabil nivå i förhållande till tillverkningen. Under skadeundersökningsperioden minskade utgående lager med 39 %. Unionstillverkarna har i regel endast ett mindre lager. Därför kan lagerhållningen inte anses vara en viktig skadeindikator för denna industri. Detta bekräftas också om man ser till utvecklingen av utgående lager i procent av tillverkningen. Under undersökningsperioden valde några av tillverkarna att tillverka mindre volymer och minska sina lager i ett försök att hantera den svåra finansiella situationen 2020 och 2021 (se tabell 6).

6.4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (184) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 9,3 | 9,9 | 3,8 | -7,2 |
| Index | 100 | 106 | 41 | -77 |
| Kassaflöde (i euro) | 54 041 814 | 65 623 240 | 56 907 181 | 6 140 456 |
| Index | 100 | 121 | 105 | 11 |
| Investeringar (i euro) | 26 907 236 | 9 977 233 | 3 253 779 | 4 952 232 |
| Index | 100 | 37 | 12 | 18 |
| Räntabilitet | 10,6  % | 22,3  % | 18,1  % | 0,3  % |
| Index | 100 | 211 | 171 | 3 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(184)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2018

2019

2020

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

9,3

9,9

3,8

-7,2

Index

Index

100

100

106

106

41

41

-77

-77

Kassaflöde (i euro)

54 041 814

65 623 240

56 907 181

6 140 456

Index

Index

100

100

121

121

105

105

11

11

Investeringar (i euro)

26 907 236

9 977 233

3 253 779

4 952 232

Index

Index

100

100

37

37

12

12

18

18

Räntabilitet

10,6  %

22,3  %

18,1  %

0,3  %

Index

Index

100

100

211

211

171

171

3

3

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (185) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Den totala lönsamheten sjönk från 9,3 % år 2018 till [-7,2] % under översynsperioden. Den låg kvar på nästan samma nivå 2019 och 2018, men minskade med 59 % mellan 2018 och 2020. Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet minskade med [-77] % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(185)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Den totala lönsamheten sjönk från 9,3 % år 2018 till [-7,2] % under översynsperioden. Den låg kvar på nästan samma nivå 2019 och 2018, men minskade med 59 % mellan 2018 och 2020. Lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet minskade med [-77] % under skadeundersökningsperioden.

| (186) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna att kommissionen inte förklarat hur försämringen av lönsamheten hade samband med de ökade importpriserna från det berörda landet. |
| --- | --- |

(186)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna att kommissionen inte förklarat hur försämringen av lönsamheten hade samband med de ökade importpriserna från det berörda landet.

| (187) | Såsom förklaras i skäl 200 drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit inte hade orsakats av importen från Kina. På grundval av detta avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(187)

Såsom förklaras i skäl 200 drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit inte hade orsakats av importen från Kina. På grundval av detta avvisades detta påstående.

| (188) | Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet ökade med 21 % under perioden 2018–2019 och förblev stabilt mellan 2018 och 2020. Nettokassaflödet minskade emellertid totalt sett med 89 % under skadeundersökningsperioden och följde trenden för lönsamheten i försäljningen. |
| --- | --- |

(188)

Nettokassaflödet är unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet ökade med 21 % under perioden 2018–2019 och förblev stabilt mellan 2018 och 2020. Nettokassaflödet minskade emellertid totalt sett med 89 % under skadeundersökningsperioden och följde trenden för lönsamheten i försäljningen.

| (189) | Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, vilket återspeglar avskrivningarna av tillgångarna. Den minskade med totalt 97 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 111 % mellan 2018 och 2019, främst på grund av den vinstnivå som uppnåddes 2019, ökade med 71 % mellan 2018 och 2020, och minskade med 97 % mellan 2018 och 2021 på grund av den tidigare nämnda låga vinstnivån 2021. |
| --- | --- |

(189)

Räntabiliteten är vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, vilket återspeglar avskrivningarna av tillgångarna. Den minskade med totalt 97 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 111 % mellan 2018 och 2019, främst på grund av den vinstnivå som uppnåddes 2019, ökade med 71 % mellan 2018 och 2020, och minskade med 97 % mellan 2018 och 2021 på grund av den tidigare nämnda låga vinstnivån 2021.

| (190) | Trots låga vinstmarginaler sedan 2020 konstaterade kommissionen att unionsindustrin har bibehållit en rimlig produktivitetsnivå och aldrig upphört att optimera sin produktionsprocess, logistik, försäljning och marknadsföring genom fortsatta investeringar. |
| --- | --- |

(190)

Trots låga vinstmarginaler sedan 2020 konstaterade kommissionen att unionsindustrin har bibehållit en rimlig produktivitetsnivå och aldrig upphört att optimera sin produktionsprocess, logistik, försäljning och marknadsföring genom fortsatta investeringar.

| (191) | Unionsindustrins höga investeringsnivå visar på en stark vilja att anpassa och förbättra sig och stanna kvar på marknaden, trots svårigheter och ekonomiska problem. |
| --- | --- |

(191)

Unionsindustrins höga investeringsnivå visar på en stark vilja att anpassa och förbättra sig och stanna kvar på marknaden, trots svårigheter och ekonomiska problem.

| (192) | Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat under skadeundersökningsperioden gjorde att den fick en sämre kapitalanskaffningsförmåga. Unionsindustrin är kapitalintensiv och kräver betydande investeringar. Nettokassaflödet under skadeundersökningsperioden var för lågt för att täcka sådana betydande investeringar. |
| --- | --- |

(192)

Unionsindustrins dåliga ekonomiska resultat under skadeundersökningsperioden gjorde att den fick en sämre kapitalanskaffningsförmåga. Unionsindustrin är kapitalintensiv och kräver betydande investeringar. Nettokassaflödet under skadeundersökningsperioden var för lågt för att täcka sådana betydande investeringar.

6.5   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (193) | Utvecklingen av mikro- och makroindikatorerna under skadeundersökningsperioden visade att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades. Sammantaget försämrades utvecklingen för de viktigaste ekonomiska indikatorerna under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(193)

Utvecklingen av mikro- och makroindikatorerna under skadeundersökningsperioden visade att unionsindustrins ekonomiska situation försämrades. Sammantaget försämrades utvecklingen för de viktigaste ekonomiska indikatorerna under skadeundersökningsperioden.

| (194) | Undersökningen visade att alla skadeindikatorer uppvisade ett negativt mönster under skadeundersökningsperioden. I en situation där efterfrågan minskade med 9 % minskade både försäljningsvolymen på den öppna marknaden och produktionen med 9 % respektive 45 %. Detta ledde till en minskning av kapaciteten med 21 % och av sysselsättningen med 40 %. Eftersom produktionsminskningen var snabbare (45 % under skadeundersökningsperioden) än minskningen av kapaciteten och sysselsättningen, sjönk även kapacitetsutnyttjandet och produktiviteten, med 30 % respektive 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Undersökningen visade att alla skadeindikatorer uppvisade ett negativt mönster under skadeundersökningsperioden. I en situation där efterfrågan minskade med 9 % minskade både försäljningsvolymen på den öppna marknaden och produktionen med 9 % respektive 45 %. Detta ledde till en minskning av kapaciteten med 21 % och av sysselsättningen med 40 %. Eftersom produktionsminskningen var snabbare (45 % under skadeundersökningsperioden) än minskningen av kapaciteten och sysselsättningen, sjönk även kapacitetsutnyttjandet och produktiviteten, med 30 % respektive 8 %.

| (195) | Under samma period minskade också det genomsnittliga priset per enhet på den öppna marknaden med mer än 2 %, medan tillverkningskostnaden per enhet ökade med 15 %. Till följd av detta minskade lönsamheten med [-77] % under skadeundersökningsperioden, och vinsten minskade från 9,3 % 2018 till [-7,2] % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(195)

Under samma period minskade också det genomsnittliga priset per enhet på den öppna marknaden med mer än 2 %, medan tillverkningskostnaden per enhet ökade med 15 %. Till följd av detta minskade lönsamheten med [-77] % under skadeundersökningsperioden, och vinsten minskade från 9,3 % 2018 till [-7,2] % under översynsperioden.

| (196) | Skadeindikatorerna visar följaktligen att unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden eftersom den minskade sina försäljningspriser trots ökande produktionskostnader, vilket ledde till att lönsamheten kollapsade, vilket i sin tur påverkade investeringar, räntabilitet och kassaflöde negativt. |
| --- | --- |

(196)

Skadeindikatorerna visar följaktligen att unionsindustrin led väsentlig skada under översynsperioden eftersom den minskade sina försäljningspriser trots ökande produktionskostnader, vilket ledde till att lönsamheten kollapsade, vilket i sin tur påverkade investeringar, räntabilitet och kassaflöde negativt.

| (197) | Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(197)

Kommissionen drog därför slutsatsen att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

| (198) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(198)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida den dumpade importen från det berörda landet vållat unionsindustrin väsentlig skada.

| (199) | Undersökningen visade att importvolymerna från Kina under skadeundersökningsperioden ökade med 104 %, från [1 300–1 400] ton till [2 800–2 900] ton. Marknadsandelen mer än fördubblades också, från [1–3] % till [2,5–3,5] %, men var betydligt lägre än den marknadsandel på 26,8 % som noterades under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen. Framför allt var det genomsnittliga försäljningspriset för importen från Kina [1 500–1 600 euro/ton] högre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris (1 321 euro/ton) och genomsnittliga tillverkningskostnad (1 416 euro/ton) under översynsperioden. Vid jämförelsen per produkttyp kunde kommissionen inte heller konstatera att prisunderskridande hade förekommit när tullarna räknades med i de exporterande tillverkarnas priser. Trots ökningen av volymer och marknadsandel vållade importen från Kina därför inte unionsindustrin skada under översynsperioden. |
| --- | --- |

(199)

Undersökningen visade att importvolymerna från Kina under skadeundersökningsperioden ökade med 104 %, från [1 300–1 400] ton till [2 800–2 900] ton. Marknadsandelen mer än fördubblades också, från [1–3] % till [2,5–3,5] %, men var betydligt lägre än den marknadsandel på 26,8 % som noterades under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen. Framför allt var det genomsnittliga försäljningspriset för importen från Kina [1 500–1 600 euro/ton] högre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris (1 321 euro/ton) och genomsnittliga tillverkningskostnad (1 416 euro/ton) under översynsperioden. Vid jämförelsen per produkttyp kunde kommissionen inte heller konstatera att prisunderskridande hade förekommit när tullarna räknades med i de exporterande tillverkarnas priser. Trots ökningen av volymer och marknadsandel vållade importen från Kina därför inte unionsindustrin skada under översynsperioden.

| (200) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit inte kunde ha orsakats av importen från Kina. |
| --- | --- |

(200)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som unionsindustrin lidit inte kunde ha orsakats av importen från Kina.

7.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (201) | Kommissionen drar i skäl 200 slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som orsakats av dumpad import från Kina återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(201)

Kommissionen drar i skäl 200 slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som orsakats av dumpad import från Kina återkommer om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

| (202) | I detta hänseende analyserade kommissionen följande faktorer: produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, förhållandet mellan priserna i unionen och de kinesiska priserna, förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen, unionsmarknadens attraktionskraft samt inverkan av den potentiella importen från Kina på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(202)

I detta hänseende analyserade kommissionen följande faktorer: produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, förhållandet mellan priserna i unionen och de kinesiska priserna, förhållandet mellan exportpriserna till tredjeländer och prisnivån i unionen, unionsmarknadens attraktionskraft samt inverkan av den potentiella importen från Kina på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

7.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (203) | Produktionskapaciteten i Kina för den berörda produkten uppskattas till 5 miljoner ton per år. Den outnyttjade kapaciteten i Kina uppgick till omkring 2,7 miljoner ton per år, vilket är nästan 27 gånger så mycket som förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad, som under översynsperioden uppgick till 102 189 ton. Tillgången är således betydligt högre än efterfrågan på den kinesiska marknaden. Detta utgör följaktligen ytterligare ett incitament för de kinesiska tillverkarna att i ökad utsträckning fokusera på exportmarknader om nya möjligheter skulle uppstå. |
| --- | --- |

(203)

Produktionskapaciteten i Kina för den berörda produkten uppskattas till 5 miljoner ton per år. Den outnyttjade kapaciteten i Kina uppgick till omkring 2,7 miljoner ton per år, vilket är nästan 27 gånger så mycket som förbrukningen av den berörda produkten på unionens marknad, som under översynsperioden uppgick till 102 189 ton. Tillgången är således betydligt högre än efterfrågan på den kinesiska marknaden. Detta utgör följaktligen ytterligare ett incitament för de kinesiska tillverkarna att i ökad utsträckning fokusera på exportmarknader om nya möjligheter skulle uppstå.

7.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (204) | Såsom fastställs i avsnitt 4.2 ovan är unionens marknad attraktiv i fråga om storlek och priser. Unionen är för närvarande världens största marknad för den produkt som översynen gäller sett till volym. Unionen har också en god logistikinfrastruktur med välutrustade hamnar, lagrings- och distributionsanläggningar samt en hög industriell förbrukning. |
| --- | --- |

(204)

Såsom fastställs i avsnitt 4.2 ovan är unionens marknad attraktiv i fråga om storlek och priser. Unionen är för närvarande världens största marknad för den produkt som översynen gäller sett till volym. Unionen har också en god logistikinfrastruktur med välutrustade hamnar, lagrings- och distributionsanläggningar samt en hög industriell förbrukning.

| (205) | Såsom anges i skäl 152 fastställde kommissionen även att importen från Kina skulle underskrida unionsindustrins priser betydligt om åtgärderna upphörde att gälla. De kinesiska exporterande tillverkarnas importpris till de viktigaste tredjeländerna (Sydkorea, Indien, Thailand m.fl.) på 1 135 euro/ton (56) var dessutom lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på 1 321 euro/ton på den öppna marknaden under översynsperioden. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla har därför de exporterande tillverkarna starka incitament att öka sin försäljning till unionen till lägre priser än de som togs ut av unionsindustrin under översynsperioden. |
| --- | --- |

(205)

Såsom anges i skäl 152 fastställde kommissionen även att importen från Kina skulle underskrida unionsindustrins priser betydligt om åtgärderna upphörde att gälla. De kinesiska exporterande tillverkarnas importpris till de viktigaste tredjeländerna (Sydkorea, Indien, Thailand m.fl.) på 1 135 euro/ton (56) var dessutom lägre än unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris på 1 321 euro/ton på den öppna marknaden under översynsperioden. Om åtgärderna skulle upphöra att gälla har därför de exporterande tillverkarna starka incitament att öka sin försäljning till unionen till lägre priser än de som togs ut av unionsindustrin under översynsperioden.

56

| (206) | Kinesiska tillverkare ser därför unionsmarknaden som mycket attraktiv, och man kan dra slutsatsen att den outnyttjade kapaciteten i Kina åtminstone delvis skulle kunna användas för att kraftigt öka exporten till unionsmarknaden till dumpade och skadevållande priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Såsom beskrivs ovan skulle unionsmarknadens attraktionskraft leda till en betydande ökning av dumpad import från Kina. Då den berörda produkten kvalitetsmässigt är en ganska homogen produkt är prisnivån den viktigaste faktorn i valet mellan att köpa från unionstillverkarna eller från de kinesiska exporterande tillverkarna. Den plötsliga minskningen av den kinesiska exporten till följd av antidumpningsåtgärderna visar att kunder lätt kan byta till leverantören med det mest konkurrenskraftiga priset (dvs. från kinesiska exporterande tillverkare till unionstillverkare, eller tvärtom om åtgärden skulle upphöra att gälla). |
| --- | --- |

(206)

Kinesiska tillverkare ser därför unionsmarknaden som mycket attraktiv, och man kan dra slutsatsen att den outnyttjade kapaciteten i Kina åtminstone delvis skulle kunna användas för att kraftigt öka exporten till unionsmarknaden till dumpade och skadevållande priser om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Såsom beskrivs ovan skulle unionsmarknadens attraktionskraft leda till en betydande ökning av dumpad import från Kina. Då den berörda produkten kvalitetsmässigt är en ganska homogen produkt är prisnivån den viktigaste faktorn i valet mellan att köpa från unionstillverkarna eller från de kinesiska exporterande tillverkarna. Den plötsliga minskningen av den kinesiska exporten till följd av antidumpningsåtgärderna visar att kunder lätt kan byta till leverantören med det mest konkurrenskraftiga priset (dvs. från kinesiska exporterande tillverkare till unionstillverkare, eller tvärtom om åtgärden skulle upphöra att gälla).

7.3   Inverkan av den potentiella importen från Kina på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

Inverkan av den potentiella importen från Kina på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (207) | De unionstillverkare som ingick i urvalet uppvisade negativa vinstmarginaler på [-7,2 %] under översynsperioden, vilket innebär att de inte har råd att ytterligare sänka sitt försäljningspris eller förlora marknadsandelar (om de inte sänker priset) till följd av ny import, eftersom detta skulle öka deras förluster ytterligare. |
| --- | --- |

(207)

De unionstillverkare som ingick i urvalet uppvisade negativa vinstmarginaler på [-7,2 %] under översynsperioden, vilket innebär att de inte har råd att ytterligare sänka sitt försäljningspris eller förlora marknadsandelar (om de inte sänker priset) till följd av ny import, eftersom detta skulle öka deras förluster ytterligare.

| (208) | Med tanke på sannolikheten för att de exporterande tillverkarna skulle erbjuda lägre priser och större volymer kommer unionsindustrin tvingas att antingen sänka sina försäljningspriser på bekostnad av sin lönsamhet eller behålla försäljningspriserna och med största sannolikhet förlora försäljningsvolymer och marknadsandelar till de kinesiska exportörerna. Ännu mer realistiskt verkar en kombination av dessa scenarier vara. Detta skulle slutligen leda till prispress, större förluster och att kinesisk import troligen skulle återta den marknadsandel på 26 % som den hade innan åtgärderna infördes. Det bör noteras att två befintliga unionstillverkare helt upphörde med sin tillverkning av den likadana produkten 2020: AMTP Roman i Rumänien och Vallourec Deutschland i Tyskland. |
| --- | --- |

(208)

Med tanke på sannolikheten för att de exporterande tillverkarna skulle erbjuda lägre priser och större volymer kommer unionsindustrin tvingas att antingen sänka sina försäljningspriser på bekostnad av sin lönsamhet eller behålla försäljningspriserna och med största sannolikhet förlora försäljningsvolymer och marknadsandelar till de kinesiska exportörerna. Ännu mer realistiskt verkar en kombination av dessa scenarier vara. Detta skulle slutligen leda till prispress, större förluster och att kinesisk import troligen skulle återta den marknadsandel på 26 % som den hade innan åtgärderna infördes. Det bör noteras att två befintliga unionstillverkare helt upphörde med sin tillverkning av den likadana produkten 2020: AMTP Roman i Rumänien och Vallourec Deutschland i Tyskland.

| (209) | Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin, eftersom den väsentliga skada som ursprungligen vållats av den dumpade importen från Kina sannolikt skulle återkomma. Detta skulle få till följd att unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras. |
| --- | --- |

(209)

Mot bakgrund av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av åtgärderna med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till priser som underskrider unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra skadan för unionsindustrin, eftersom den väsentliga skada som ursprungligen vållats av den dumpade importen från Kina sannolikt skulle återkomma. Detta skulle få till följd att unionsindustrins lönsamhet allvarligt äventyras.

7.4   Synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter

Synpunkter efter det slutliga utlämnandet av uppgifter

| (210) | Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna att kommissionen inte bedömt verkningarna av importen med ursprung i Thailand i sin analys av återkommande skada mot bakgrund av att den kinesiska importen inte vållade unionsindustrin skada under översynsperioden. De hävdade vidare att de låga priserna och den låga importvolymen med ursprung i Thailand kan förvärra unionsindustrins bräckliga situation. |
| --- | --- |

(210)

Efter utlämnandet av uppgifter hävdade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna att kommissionen inte bedömt verkningarna av importen med ursprung i Thailand i sin analys av återkommande skada mot bakgrund av att den kinesiska importen inte vållade unionsindustrin skada under översynsperioden. De hävdade vidare att de låga priserna och den låga importvolymen med ursprung i Thailand kan förvärra unionsindustrins bräckliga situation.

| (211) | Med tanke på att denna undersökning är begränsad till import av den berörda produkten med ursprung i Kina begränsade kommissionen sin analys av återkommande skada till de faktorer som nämns i skäl 202 och som skulle kunna påverka unionsindustrin om åtgärderna avseende import med ursprung i Kina skulle upphöra att gälla. Importen från Thailand var inte en faktor i denna bedömning. På grundval av detta avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(211)

Med tanke på att denna undersökning är begränsad till import av den berörda produkten med ursprung i Kina begränsade kommissionen sin analys av återkommande skada till de faktorer som nämns i skäl 202 och som skulle kunna påverka unionsindustrin om åtgärderna avseende import med ursprung i Kina skulle upphöra att gälla. Importen från Thailand var inte en faktor i denna bedömning. På grundval av detta avvisades detta påstående.

| (212) | Samma exporterande tillverkare hävdade också att kommissionen inte hade förklarat varför unionsindustrin rapporterade förluster under översynsperioden. |
| --- | --- |

(212)

Samma exporterande tillverkare hävdade också att kommissionen inte hade förklarat varför unionsindustrin rapporterade förluster under översynsperioden.

| (213) | Såsom anges i skäl 195 minskade det genomsnittliga priset per enhet med 2 % under skadeundersökningsperioden, medan tillverkningskostnaden per enhet ökade med 15 %. Eftersom unionsindustrin inte kunde överföra kostnadsökningen på grund av långsiktiga avtal rapporterade den följaktligen förluster under översynsperioden. Såsom anges i skäl 200 drog kommissionen dessutom slutsatsen att importen från Kina inte vållade unionsindustrin skada under översynsperioden. Kommissionen inriktade därför sin analys på återkommande skada på grundval av de faktorer som nämns i skäl 202. På grundval av detta och såsom nämns i skäl 209 drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som ursprungligen vållats av den dumpade importen från Kina sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. På grundval av detta avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(213)

Såsom anges i skäl 195 minskade det genomsnittliga priset per enhet med 2 % under skadeundersökningsperioden, medan tillverkningskostnaden per enhet ökade med 15 %. Eftersom unionsindustrin inte kunde överföra kostnadsökningen på grund av långsiktiga avtal rapporterade den följaktligen förluster under översynsperioden. Såsom anges i skäl 200 drog kommissionen dessutom slutsatsen att importen från Kina inte vållade unionsindustrin skada under översynsperioden. Kommissionen inriktade därför sin analys på återkommande skada på grundval av de faktorer som nämns i skäl 202. På grundval av detta och såsom nämns i skäl 209 drog kommissionen slutsatsen att den väsentliga skada som ursprungligen vållats av den dumpade importen från Kina sannolikt skulle återkomma om åtgärderna skulle upphöra att gälla. På grundval av detta avvisades detta påstående.

| (214) | De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hänvisade också till två rapporter från överprövningsorganet (57) och hävdade att en motiverad slutsats måste dras genom att man noggrant beaktar bevisningen i ärendet, och att eventuella framtidsprognoser eller slutledningar också måste utarbetas på grundval av faktisk bevisning. De hävdade särskilt att den outnyttjade kapaciteten var överskattad och att de kinesiska exporterande tillverkarna fokuserade på den inhemska marknaden och inte exporterade sin outnyttjade kapacitet till unionen. De hävdade dessutom att unionsmarknadens attraktionskraft och priserna från Kina till andra länder inte borde beaktas i en sannolikhetsanalys och att analysen borde baseras på en kontrafaktisk analys av vad som skulle kunna hända i framtiden baserat på i första hand beräknad dumpad import, beräknade priser och beräknad inverkan på unionsindustrin. |
| --- | --- |

(214)

De samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hänvisade också till två rapporter från överprövningsorganet (57) och hävdade att en motiverad slutsats måste dras genom att man noggrant beaktar bevisningen i ärendet, och att eventuella framtidsprognoser eller slutledningar också måste utarbetas på grundval av faktisk bevisning. De hävdade särskilt att den outnyttjade kapaciteten var överskattad och att de kinesiska exporterande tillverkarna fokuserade på den inhemska marknaden och inte exporterade sin outnyttjade kapacitet till unionen. De hävdade dessutom att unionsmarknadens attraktionskraft och priserna från Kina till andra länder inte borde beaktas i en sannolikhetsanalys och att analysen borde baseras på en kontrafaktisk analys av vad som skulle kunna hända i framtiden baserat på i första hand beräknad dumpad import, beräknade priser och beräknad inverkan på unionsindustrin.

57

| (215) | När det gäller kapacitet och outnyttjad kapacitet lämnade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ingen ny bevisning till stöd för sitt påstående. I avsaknad av nya uppgifter avvisades påståendet. |
| --- | --- |

(215)

När det gäller kapacitet och outnyttjad kapacitet lämnade de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna ingen ny bevisning till stöd för sitt påstående. I avsaknad av nya uppgifter avvisades påståendet.

| (216) | När det gäller de faktorer som ska beaktas vid en sannolikhetsanalys ansåg kommissionen att den genom att analysera faktorer som unionsmarknadens attraktionskraft och priserna till tredjeländer utförde en sådan kontrafaktisk analys i linje med sin standardpraxis och använde alla tillgängliga faktorer som möjliggjorde en framåtblickande undersökning av sannolikheten för återkommande skada. I avsaknad av uppgifter som skulle vederlägga kommissionens slutsatser i detta avseende avvisades detta påstående. |
| --- | --- |

(216)

När det gäller de faktorer som ska beaktas vid en sannolikhetsanalys ansåg kommissionen att den genom att analysera faktorer som unionsmarknadens attraktionskraft och priserna till tredjeländer utförde en sådan kontrafaktisk analys i linje med sin standardpraxis och använde alla tillgängliga faktorer som möjliggjorde en framåtblickande undersökning av sannolikheten för återkommande skada. I avsaknad av uppgifter som skulle vederlägga kommissionens slutsatser i detta avseende avvisades detta påstående.

8.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (217) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida det skulle strida mot unionens intressen som helhet om de gällande antidumpningsåtgärderna bibehölls. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, de icke-närstående importörernas och användarnas intressen. |
| --- | --- |

(217)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida det skulle strida mot unionens intressen som helhet om de gällande antidumpningsåtgärderna bibehölls. Unionens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, inbegripet unionsindustrins, de icke-närstående importörernas och användarnas intressen.

8.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (218) | Unionsindustrin består av sex tillverkare i olika medlemsstater. Av dessa är Dalmine SpA, Tubos Reunidos Group SA och Valcovni Trub Chomutov AS sökande medan de övriga samarbetade – Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH, i Tyskland och Frankrike (icke-sökande), samt AMTP Roman. |
| --- | --- |

(218)

Unionsindustrin består av sex tillverkare i olika medlemsstater. Av dessa är Dalmine SpA, Tubos Reunidos Group SA och Valcovni Trub Chomutov AS sökande medan de övriga samarbetade – Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH, i Tyskland och Frankrike (icke-sökande), samt AMTP Roman.

| (219) | Undersökningen visade också att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle det sannolikt ha en betydande negativ påverkan på unionsindustrin. Unionsindustrins situation skulle snabbt försämras i form av lägre försäljningsvolymer och lägre försäljningspriser, vilket i sin tur skulle leda till kraftigt försämrad lönsamhet. Om åtgärderna skulle fortsätta att gälla skulle unionsindustrin å andra sidan kunna återhämta sig ytterligare från den tidigare skada som vållats av den dumpade importen, och utnyttja sina möjligheter på en marknad i unionen som inte påverkas av illojala handelsmetoder från Kinas sida. |
| --- | --- |

(219)

Undersökningen visade också att om åtgärderna skulle upphöra att gälla skulle det sannolikt ha en betydande negativ påverkan på unionsindustrin. Unionsindustrins situation skulle snabbt försämras i form av lägre försäljningsvolymer och lägre försäljningspriser, vilket i sin tur skulle leda till kraftigt försämrad lönsamhet. Om åtgärderna skulle fortsätta att gälla skulle unionsindustrin å andra sidan kunna återhämta sig ytterligare från den tidigare skada som vållats av den dumpade importen, och utnyttja sina möjligheter på en marknad i unionen som inte påverkas av illojala handelsmetoder från Kinas sida.

| (220) | På grundval av det ovanstående drogs slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(220)

På grundval av det ovanstående drogs slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

8.2   Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

Icke-närstående importörers, handlares och användares intresse

| (221) | Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av handlarna och användarna besvarade kommissionens frågeformulär. |
| --- | --- |

(221)

Kommissionen kontaktade alla kända icke-närstående importörer, handlare och användare. Ingen av handlarna och användarna besvarade kommissionens frågeformulär.

| (222) | I likhet med den ursprungliga undersökningen gav sig inga användare till känna i denna översyn. Det finns dessutom 79 kända icke-närstående importörer, varav endast Siderpighi spa Con Socio Unico gav sig till känna som icke-närstående importör. Företaget svarade att det inte stöder införandet av antidumpningsåtgärder. Det hävdade att unionen behöver den kinesiska importen eftersom efterfrågan överstiger utbudet. Kommissionen noterade att omsättningen för den produkt som översynen gäller utgör mindre än 1 % av den icke-närstående importörens omsättning. En fortsatt tillämpning av åtgärderna kommer därför i vilket fall som helst inte att påverka företagets övergripande resultatutsikter. |
| --- | --- |

(222)

I likhet med den ursprungliga undersökningen gav sig inga användare till känna i denna översyn. Det finns dessutom 79 kända icke-närstående importörer, varav endast Siderpighi spa Con Socio Unico gav sig till känna som icke-närstående importör. Företaget svarade att det inte stöder införandet av antidumpningsåtgärder. Det hävdade att unionen behöver den kinesiska importen eftersom efterfrågan överstiger utbudet. Kommissionen noterade att omsättningen för den produkt som översynen gäller utgör mindre än 1 % av den icke-närstående importörens omsättning. En fortsatt tillämpning av åtgärderna kommer därför i vilket fall som helst inte att påverka företagets övergripande resultatutsikter.

| (223) | När det gäller både användarnas och importörernas intressen drog kommissionen i den ursprungliga undersökningen dessutom slutsatsen att det fanns tillräckliga alternativa försörjningskällor för den produkt som översynen gäller. Denna slutsats är fortfarande giltig eftersom omkring 10 % av marknaden fortfarande försörjs genom import från alla ursprungsländer. Unionsindustrin hade dessutom en outnyttjad kapacitet på mer än 46 % under översynsperioden, vilket vida överstiger den nuvarande förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(223)

När det gäller både användarnas och importörernas intressen drog kommissionen i den ursprungliga undersökningen dessutom slutsatsen att det fanns tillräckliga alternativa försörjningskällor för den produkt som översynen gäller. Denna slutsats är fortfarande giltig eftersom omkring 10 % av marknaden fortfarande försörjs genom import från alla ursprungsländer. Unionsindustrin hade dessutom en outnyttjad kapacitet på mer än 46 % under översynsperioden, vilket vida överstiger den nuvarande förbrukningen i unionen.

| (224) | Kommissionen drog därför slutsatsen att en förlängning av åtgärderna inte skulle påverka det befintliga utbudet på marknaden eller den ekonomiska situationen för den berörda importören eller någon av användarna på marknaden negativt. |
| --- | --- |

(224)

Kommissionen drog därför slutsatsen att en förlängning av åtgärderna inte skulle påverka det befintliga utbudet på marknaden eller den ekonomiska situationen för den berörda importören eller någon av användarna på marknaden negativt.

| (225) | Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att fortsatta åtgärder inte skulle strida mot användarnas och importörernas intressen. |
| --- | --- |

(225)

Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att fortsatta åtgärder inte skulle strida mot användarnas och importörernas intressen.

8.3   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (226) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av de befintliga åtgärderna avseende importen av den produkt som översynen gäller från Kina. |
| --- | --- |

(226)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl rörande unionens intresse som talar emot bibehållandet av de befintliga åtgärderna avseende importen av den produkt som översynen gäller från Kina.

9.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (227) | På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning, återkommande skada och unionens intresse bör antidumpningsåtgärderna beträffande vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm från Kina bibehållas. |
| --- | --- |

(227)

På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning, återkommande skada och unionens intresse bör antidumpningsåtgärderna beträffande vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm från Kina bibehållas.

| (228) | För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(228)

För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (229) | Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(229)

Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

| (230) | Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(230)

Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull.

| (231) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning ska uteslutande tillämpas på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina och som tillverkats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(231)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning ska uteslutande tillämpas på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina och som tillverkats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (232) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (58). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(232)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar företagsnamn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (58). Begäran ska innehålla alla relevanta uppgifter som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

58

Europeiska unionens officiella tidning

| (233) | En exportör eller tillverkare som inte exporterade den berörda produkten till unionen under den period som användes för att fastställa den tullnivå som för närvarande tillämpas på dennes export kan begära av kommissionen att få omfattas av antidumpningstullsatsen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet. Kommissionen bör bevilja en sådan begäran under förutsättning att tre villkor är uppfyllda. Den nya exporterande tillverkaren behöver styrka att i) företaget inte exporterade den berörda produkten till unionen under den period som användes för att fastställa tullnivån för dess export, ii) företaget inte är närstående ett företag som gjorde detta och som därför omfattas av antidumpningstullarna, och iii) företaget har exporterat den berörda produkten därefter eller har ingått ett oåterkalleligt avtalsmässigt åtagande att göra detta i betydande kvantiteter. |
| --- | --- |

(233)

En exportör eller tillverkare som inte exporterade den berörda produkten till unionen under den period som användes för att fastställa den tullnivå som för närvarande tillämpas på dennes export kan begära av kommissionen att få omfattas av antidumpningstullsatsen för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet. Kommissionen bör bevilja en sådan begäran under förutsättning att tre villkor är uppfyllda. Den nya exporterande tillverkaren behöver styrka att i) företaget inte exporterade den berörda produkten till unionen under den period som användes för att fastställa tullnivån för dess export, ii) företaget inte är närstående ett företag som gjorde detta och som därför omfattas av antidumpningstullarna, och iii) företaget har exporterat den berörda produkten därefter eller har ingått ett oåterkalleligt avtalsmässigt åtagande att göra detta i betydande kvantiteter.

| (234) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (59), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(234)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (59), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

59

Europeiska unionens officiella tidning

| (235) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(235)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 19 90, ex 7304 29 90 (Taric-nummer 7304299090), 7304 39 88 och 7304 59 89 med ursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Slutgiltig antidumpningstull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 29,2 | C171 |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd |

Företag

Slutgiltig antidumpningstull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

29,2

C171

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

51,8

899H

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

48,2

C174

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilagan

45,6

C998

Alla övriga företag

54,9

C999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse:
  ”Jag intygar härmed att den (kvantitet) av (den produkt som översynen gäller) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”
  Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   Artikel 1.2 får ändras för att lägga till nya exporterande tillverkare från Folkrepubliken Kina i förteckningen i bilagan och göra dem till föremål för en lämplig vägd genomsnittlig antidumpningstullsats för samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet. En ny exporterande tillverkare ska tillhandahålla bevisning för att företaget

| a) | inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Kina under perioden mellan den 1 januari 2015 och den 31 december 2015 (den ursprungliga undersökningsperioden), |
| --- | --- |

a)

inte exporterade de varor som beskrivs i artikel 1.1 med ursprung i Kina under perioden mellan den 1 januari 2015 och den 31 december 2015 (den ursprungliga undersökningsperioden),

| b) | inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

inte är närstående en exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom denna förordning, och

| c) | antingen faktiskt har exporterat den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden. |
| --- | --- |

c)

antingen faktiskt har exporterat den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen efter utgången av den ursprungliga undersökningsperioden.

5.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/804 av den 11 maj 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn (annat än gjutjärn) eller stål (annat än rostfritt stål), med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av mer än 406,4 mm, med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 121, 12.5.2017, s. 3).

2

(3)  
  EUT C 193, 12.5.2022, s. 5.

3

(4)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2603.

4

(5)  Tillkännagivande om konsekvenserna av utbrottet av covid-19 för antidumpnings- och antisubventionsundersökningar (2020/C 86/06) (EUT C 86, 16.3.2020, s. 6).

5

(6)  Den 1 januari 2015 till den 31 december 2015.

6

(7)  Enligt sökanden var den uppskattade tillverkningsvolymen i Kina 2021 för den produkt som översynen gäller 2,3 miljoner ton. Den kontrollerade tillverkningsvolymen för de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna uppgick till nästan 260 000 ton.

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2068 av den 26 oktober 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 277, 27.10.2022), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/191 av den 16 februari 2022 om införandet av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 36, 17.2.2022, s. 1), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/95 av den 24 januari 2022 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina, utvidgad till att även omfatta import av vissa rördelar av järn eller stål som avsänts från Taiwan, Indonesien, Sri Lanka och Filippinerna, oavsett om produktens deklarerade ursprung är dessa länder eller inte, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 16, 25.1.2022, s. 36), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2239 av den 15 december 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa storskaliga vindkraftstorn av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 450, 16.12.2021, s. 59), samt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/635 av den 16 april 2021 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa svetsade rör av järn eller olegerat stål med ursprung i Belarus, Folkrepubliken Kina och Ryssland efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT l 132, 19.4.2021, s. 145).

8

(9)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 80; genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 208, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 59, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 149–150.

9

(10)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 64, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 192, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 46, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 115–118.

10

(11)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 66, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skälen 193–194, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 47, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 119–122. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses återspegla motsvarande äganderättigheter, men kommunistparticeller i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas vid varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiet enligt partiets stadgar), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens aktiviteter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt, men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera statsägda företags affärsbeslut som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen. År 2017 rapporterades att det fanns particeller vid 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen och att pressen ökar på att kommunistpartiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbesluten vid sina respektive företag. Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och i alla sektorer, inbegripet för tillverkare av den produkt som översynen gäller och leverantörer av insatsvaror till denna.

11

(12)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 68, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skälen 195–201, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skälen 48–52, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 123–129.

12

(13)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 74, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 202, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 53, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 130–133.

13

(14)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 75, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 203, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 54, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135.

14

(15)  Se genomförandeförordning (EU) 2022/2068, skäl 76, genomförandeförordning (EU) 2022/191, skäl 204, genomförandeförordning (EU) 2022/95, skäl 55, genomförandeförordning (EU) 2021/2239, skälen 67–74, samt genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 136–145.

15

(16)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, se https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=en.

16

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 92, 6.4.2017, s. 68), kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/969 av den 8 juni 2017 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 146, 9.6.2017, s. 17), och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/688 av den 2 maj 2019 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av vissa stålprodukter belagda med organiskt material med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 116, 3.5.2019, s. 39).

17

(18)  OECD, State-owned Firms behind China’s Corporate Debt, Economics Department Working Papers nr 1536, februari 2019.

18

State-owned Firms behind China’s Corporate Debt

https://www.oecd-ilibrary.org/economics/state-owned-firms-behind-china-s-corporate-debt_7c66570e-en

(19)  Inledningen till planen för anpassning och uppgradering av stålindustrin.

19

(20)  Den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version) (2013 års ändring), utfärdad genom föreskrift nr 9 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 27 mars 2011 och ändrad i enlighet med beslutet av den nationella utvecklings- och reformkommissionen om ändring av relevanta klausuler i den vägledande katalogen för industriell omstrukturering (2011 års version), utfärdad genom föreskrift nr 21 från den nationella utvecklings- och reformkommissionen den 16 februari 2013.

20

(21)  Marketplace, Industrial Policy: If China does it, why can’t we?, 1 mars 2021.

21

Industrial Policy: If China does it, why can’t we?

https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/

(22)  Se https://en.citicsteel.com.

22

(23)  Se CITIC Limiteds årsrapport för 2021, 20220421630869.pdf (citic.com).

23

(24)  Se CITICs årsrapport för 2021, s. 144, 20220421630869.pdf (citic.com).

24

(25)  Se https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (hämtad den 24 februari 2023).

25

(26)  Se avsnitt IV underavsnitt 3 i den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin.

26

(27)  Se avsnitt II underavsnitt 1 i den fjortonde femårsplanen om utveckling av stålskrotindustrin.

27

(28)  Se Hebei-provinsens treåriga handlingsplan om klusterutveckling inom stålindustrin, kapitel I avsnitt 3, finns på https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (hämtad den 24 februari 2023).

28

(29)  Se Henans genomförandeplan för omställning och uppgradering av stålindustrin enligt den fjortonde femårsplanen, kapitel II avsnitt 3, finns på https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (hämtad den 23 februari 2023).

29

(30)  Jiangsu-provinsens arbetsplan för omställning och uppgradering samt utformningsoptimering av stålindustrin 2019–2025, finns på http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (hämtad den 23 februari 2023).

30

(31)  Shandong-provinsens fjortonde femårsplan om utveckling av stålindustrin, finns på http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (hämtad den 23 februari 2023).

31

(32)  Shanxi-provinsens handlingsplan 2020 för omställning och uppgradering av stålindustrin, finns på http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (hämtad den 23 februari 2023).

32

(33)  Kommunen Liaoning Dalians fjortonde femårsplan om utveckling av tillverkningsindustrin: ”Fram till 2025 kommer värdet av industriproduktionen av nya material att uppgå till 15 miljoner yuan, och garantikapaciteten för utrustning och nyckelmaterial har givetvis förbättrats.” Planen finns på https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (hämtad den 23 februari 2023).

33

(34)  Zhejiang-provinsens handlingsplan för att främja en högkvalitativ utveckling av stålindustrin: ”Främja företagssammanslagningar och omorganiseringar, påskynda koncentrationsprocessen, minska antalet stålsmältningsföretag till cirka tio företag.” Planen finns på https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (hämtad den 23 februari 2023).

34

(35)  Sidan 38 i CITIC Pacific Special Steels årsrapport för 2021, finns på file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2022/2022–3/2022-03-11/7877748.PDF (hämtad den 23 februari 2023).

35

(36)  Ibid., s. 39.

36

(37)  Rapporten, del III, kapitel 14, s. 346 ff.

37

(38)  Se Folkrepubliken Kinas fjortonde femårsplan för ekonomisk och social utveckling samt långsiktiga mål inför 2035, del III artikel VIII, som finns på https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (hämtad den 23 februari 2023).

38

(39)  Se särskilt avsnitten I och II i den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin.

39

(40)  Se den fjortonde femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin, s. 22.

40

(41)  Se kommunen Hebei Tangshans handlingsplan för järn och stål 1 + 3 2022, kapitel 4 avsnitt 2, finns på http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (hämtad den 23 februari 2023).

41

(42)  Se genomförandeförordning (EU) 2021/635, skälen 134–135, och genomförandeförordning (EU) 2020/508, skälen 143–144.

42

(43)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

43

(44)  Om den produkt som översynen gäller inte tillverkas i ett land med en jämförbar utvecklingsnivå kan tillverkning av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor som den produkt som översynen gäller övervägas.

44

(45)  Efter att Bulgarien, som är medlem i EU, uteslutits kunde följande övre medelinkomstländer övervägas vid fastställandet av ett möjligt representativt land: Albanien, Amerikanska Samoa, Argentina, Armenien, Azerbajdzjan, Belarus, Belize, Bosnien och Hercegovina, Botswana, Brasilien, Colombia, Costa Rica, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Ekvatorialguinea, Fiji, Gabon, Georgien, Grenada, Guatemala, Guyana, Indonesien, Iran, Irak, Jamaica, Jordanien, Kazakstan, Kosovo, Kuba, Libanon, Libyen, Malaysia, Maldiverna, Marshallöarna, Mexiko, Montenegro, Namibia, Nordmakedonien, Paraguay, Peru, Ryska federationen, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Samoa, Serbien, Surinam, Sydafrika, Thailand, Tonga, Turkiet, Turkmenistan, Tuvalu och Venezuela.

45

(46)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33), i dess ändrade lydelse enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/749 av den 24 februari 2017 (EUT L 113, 29.4.2017, s. 11).

46

(47)  https://www.gtis.com/gta/.

47

(48)  Se https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ilo.org%2Filostat-files%2FDocuments%2FExcel%2FIndicator%2FEAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A_EN.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK (hämtad den 11 februari 2023).

48

(49)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/83a87978-en/1/3/2/24/index.html?itemId=/content/publication/83a87978-en&_csp_=3445743d6909dcc02824b5f0a2e07895&itemIGO=oecd&itemContentType=book (hämtad den 14 februari 2023).

49

(50)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/ (hämtad den 14 februari 2023).

50

(51)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html (hämtad den 14 februari 2023).

51

(52)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (hämtad den 14 februari 2023).

52

(53)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (hämtad den 14 februari 2023).

53

(54)  Exklusive unionsmarknaden.

54

(55)  Det genomsnittliga priset på den företagsinterna marknaden angavs i intervaller av sekretesskäl.

55

(56)  Baserat på GTA. Statistiken avsåg import från Kina till de berörda tredjeländerna. De HS-nummer som omfattar produkter med en diameter under eller lika med 406 mm togs också bort för att beakta definitionen av den produkt som översynen gäller.

56

(57)  Överprövningsorganets rapport US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review, punkt 111 och överprövningsorganets rapport US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews, punkt 7.166.

57

US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review

US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews

(58)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

58

(59)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

59

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina som inte ingick i urvalet:

| Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |

Företag

Taric-tilläggsnummer

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/48

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1451

av den 13 juli 2023

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2020/2002 vad gäller anmälan av sjukdom samt de uppgifter som medlemsstaterna ska lämna för godkännande och rapportering av obligatoriska och valbara utrotningsprogram och i ansökningar om sjukdomsfri status

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artiklarna 23, 35 och 40, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2016/429 fastställs bestämmelser om djursjukdomar som kan överföras till djur eller människor, inklusive bestämmelser om anmälan och rapportering av sjukdom, unionsövervakningsprogram, utrotningsprogram och sjukdomsfri status. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2016/429 fastställs bestämmelser om djursjukdomar som kan överföras till djur eller människor, inklusive bestämmelser om anmälan och rapportering av sjukdom, unionsövervakningsprogram, utrotningsprogram och sjukdomsfri status.

| (2) | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (2) kompletterar förordning (EU) 2016/429 och innehåller bestämmelser om övervakning, utrotningsprogram och sjukdomsfri status vad gäller vissa förtecknade och nya djursjukdomar. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (2) kompletterar förordning (EU) 2016/429 och innehåller bestämmelser om övervakning, utrotningsprogram och sjukdomsfri status vad gäller vissa förtecknade och nya djursjukdomar.

| (3) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning i unionen av bestämmelserna om anmälan och rapportering av sjukdom, unionsövervakningsprogram, utrotningsprogram och sjukdomsfri status i förordning (EU) 2016/429 och delegerad förordning (EU) 2020/689 fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2002 (3) genomförandebestämmelser om informations-, format- och förfarandekrav för unionsövervakningsprogrammen, utrotningsprogrammen och sjukdomsfri status. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning i unionen av bestämmelserna om anmälan och rapportering av sjukdom, unionsövervakningsprogram, utrotningsprogram och sjukdomsfri status i förordning (EU) 2016/429 och delegerad förordning (EU) 2020/689 fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2002 (3) genomförandebestämmelser om informations-, format- och förfarandekrav för unionsövervakningsprogrammen, utrotningsprogrammen och sjukdomsfri status.

| (4) | Erfarenheterna från inlämningen av information om rapportering av resultaten av de godkända utrotningsprogrammen och om ansökningar om sjukdomsfri status sedan genomförandeförordning (EU) 2020/2002 började tillämpas, särskilt mot bakgrund av de uppgifter som redan finns tillgängliga i det datoriserade systemet för information om djursjukdomar (Adis) som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EU) 2016/429, visar att vissa delar av den information som för närvarande krävs enligt den genomförandeförordningen inte är nödvändiga för att kommissionen ska kunna bedöma ansökningarna om sjukdomsfri status. För att minska den administrativa bördan för medlemsstaterna bör dessa delar inte krävas. Genomförandeförordning (EU) 2020/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Erfarenheterna från inlämningen av information om rapportering av resultaten av de godkända utrotningsprogrammen och om ansökningar om sjukdomsfri status sedan genomförandeförordning (EU) 2020/2002 började tillämpas, särskilt mot bakgrund av de uppgifter som redan finns tillgängliga i det datoriserade systemet för information om djursjukdomar (Adis) som föreskrivs i artikel 22 i förordning (EU) 2016/429, visar att vissa delar av den information som för närvarande krävs enligt den genomförandeförordningen inte är nödvändiga för att kommissionen ska kunna bedöma ansökningarna om sjukdomsfri status. För att minska den administrativa bördan för medlemsstaterna bör dessa delar inte krävas. Genomförandeförordning (EU) 2020/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Den information som ska lämnas om resultaten av genomförandet av utrotningsprogram finns i Adis. För att säkerställa enhetlighet bör de utkast till utrotningsprogram som lämnas in till kommissionen för godkännande också lämnas in elektroniskt via Adis. |
| --- | --- |

(5)

Den information som ska lämnas om resultaten av genomförandet av utrotningsprogram finns i Adis. För att säkerställa enhetlighet bör de utkast till utrotningsprogram som lämnas in till kommissionen för godkännande också lämnas in elektroniskt via Adis.

| (6) | Vidare har erfarenheterna från tillämpningen av genomförandeförordning (EU) 2020/2002 visat att det är nödvändigt att förtydliga vissa bestämmelser i bilagorna V, VI och VII till den genomförandeförordningen för att säkerställa att det är tydligt att det geografiska tillämpningsområdet för ett godkänt utrotningsprogram avseende vattenlevande djur och för godkännandet av sjukdomsfri status för dessa djur kan tillämpas i en medlemsstat, zon eller anläggningskrets. Bilagorna V, VI och VII till genomförandeförordning (EU) 2020/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Vidare har erfarenheterna från tillämpningen av genomförandeförordning (EU) 2020/2002 visat att det är nödvändigt att förtydliga vissa bestämmelser i bilagorna V, VI och VII till den genomförandeförordningen för att säkerställa att det är tydligt att det geografiska tillämpningsområdet för ett godkänt utrotningsprogram avseende vattenlevande djur och för godkännandet av sjukdomsfri status för dessa djur kan tillämpas i en medlemsstat, zon eller anläggningskrets. Bilagorna V, VI och VII till genomförandeförordning (EU) 2020/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | I delegerad förordning (EU) 2020/689 föreskrivs flera undantag som är relevanta för inlämnandet av ett program för utrotning av en sjukdom i kategori B eller C hos vattenlevande djur i enlighet med avsnitt 4 i bilaga VII till genomförandeförordning (EU) 2020/2002. För närvarande anges endast ett sådant undantag i den bilagan. Genomförandeförordning (EU) 2020/2002 bör därför ändras för att säkerställa att alla relevanta undantag anges i avsnitt 4 i bilaga VII till den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(7)

I delegerad förordning (EU) 2020/689 föreskrivs flera undantag som är relevanta för inlämnandet av ett program för utrotning av en sjukdom i kategori B eller C hos vattenlevande djur i enlighet med avsnitt 4 i bilaga VII till genomförandeförordning (EU) 2020/2002. För närvarande anges endast ett sådant undantag i den bilagan. Genomförandeförordning (EU) 2020/2002 bör därför ändras för att säkerställa att alla relevanta undantag anges i avsnitt 4 i bilaga VII till den genomförandeförordningen.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2020/2002 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 7 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7
  Rapportering inom unionen om de årliga resultaten av de godkända utrotningsprogrammens genomförande

  1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april varje år lämna rapporter till kommissionen om resultaten av genomförandet av deras pågående godkända utrotningsprogram.


  2.   De rapporter som avses i punkt 1 ska för varje år, med avseende på föregående kalenderår, innehålla den information som anges i






  a) | avsnitt 1 i bilaga V när det gäller program för utrotning av sjukdomar i kategori B och C hos landlevande djur på grundval av beviljande av sjukdomsfri status på anläggningsnivå, |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 7

Rapportering inom unionen om de årliga resultaten av de godkända utrotningsprogrammens genomförande

1.   Medlemsstaterna ska senast den 30 april varje år lämna rapporter till kommissionen om resultaten av genomförandet av deras pågående godkända utrotningsprogram.

2.   De rapporter som avses i punkt 1 ska för varje år, med avseende på föregående kalenderår, innehålla den information som anges i

a)

avsnitt 1 i bilaga V när det gäller program för utrotning av sjukdomar i kategori B och C hos landlevande djur på grundval av beviljande av sjukdomsfri status på anläggningsnivå,

| b) | avsnitt 2 i bilaga V när det gäller program för utrotning av infektion med rabiesvirus, |
| --- | --- |

b)

avsnitt 2 i bilaga V när det gäller program för utrotning av infektion med rabiesvirus,

| c) | avsnitt 3 i bilaga V när det gäller program för utrotning av infektion med blåtungevirus (serotyperna 1–24), |
| --- | --- |

c)

avsnitt 3 i bilaga V när det gäller program för utrotning av infektion med blåtungevirus (serotyperna 1–24),

| d) | avsnitt 4 i bilaga V när det gäller program för utrotning av sjukdomar i kategori B och C hos vattenlevande djur. |
| --- | --- |

d)

avsnitt 4 i bilaga V när det gäller program för utrotning av sjukdomar i kategori B och C hos vattenlevande djur.

3.   De rapporter som avses i punkt 1 ska lämnas in elektroniskt via Adis.”

| 2. | I artikel 8 ska punkt 2 utgå. |
| --- | --- |

2.

I artikel 8 ska punkt 2 utgå.

| 3. | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Inledningsfrasen i punkt 1 ska ersättas med följande:

  ”Medlemsstaterna ska lämna in följande till kommissionen för godkännande:” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Inledningsfrasen i punkt 1 ska ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska lämna in följande till kommissionen för godkännande:”

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 3:

  ”3.   De utrotningsprogram som avses i punkt 1 ska lämnas in elektroniskt via Adis.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 3:

”3.   De utrotningsprogram som avses i punkt 1 ska lämnas in elektroniskt via Adis.”

| 4. | I artikel 11 ska inledningsfrasen i punkt 1 ersättas med följande:

  ”När medlemsstaterna ansöker hos kommissionen om erkännande av sjukdomsfri status enligt del II kapitel 4 avsnitten 1 och 2 i delegerad förordning (EU) 2020/689, ska ansökan, med undantag för den information som tidigare lämnats i de rapporter som avses i artikel 7 i den här förordningen, innehålla den tillämpliga informationen som anges i” |
| --- | --- |

4.

I artikel 11 ska inledningsfrasen i punkt 1 ersättas med följande:

”När medlemsstaterna ansöker hos kommissionen om erkännande av sjukdomsfri status enligt del II kapitel 4 avsnitten 1 och 2 i delegerad förordning (EU) 2020/689, ska ansökan, med undantag för den information som tidigare lämnats i de rapporter som avses i artikel 7 i den här förordningen, innehålla den tillämpliga informationen som anges i”

| 5. | Bilagorna V, VI och VII till genomförandeförordning (EU) 2020/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

5.

Bilagorna V, VI och VII till genomförandeförordning (EU) 2020/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om övervakning, utrotningsprogram och sjukdomsfri status för vissa förtecknade sjukdomar och nya sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2002 av den 7 december 2020 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller anmälan och rapportering av förtecknade sjukdomar inom unionen, vad gäller format och förfaranden för inlämnande och rapportering av unionsövervakningsprogram och av utrotningsprogram och för ansökan om erkännande av sjukdomsfri status, och vad gäller det elektroniska informationssystemet (EUT L 412, 8.12.2020, s. 1).

3

---

BILAGA

Bilagorna V, VI och VII till genomförandeförordning (EU) 2020/2002 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga V ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt 1 ska punkt 6 ersättas med följande:






  ”6. | Information om berörda anläggningar och djur i det geografiska området i enlighet med punkt 5, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:






  a) | Antal anläggningar som den 31 december håller djur i den berörda djurpopulationen, utom anläggningar som omfattas av undantaget i artikel 19 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (*1). |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga V ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt 1 ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.

Information om berörda anläggningar och djur i det geografiska området i enlighet med punkt 5, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:

a)

Antal anläggningar som den 31 december håller djur i den berörda djurpopulationen, utom anläggningar som omfattas av undantaget i artikel 19 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 (*1).

| b) | Antal djur i den berörda djurpopulationen som den 31 december hålls på de anläggningar som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Antal djur i den berörda djurpopulationen som den 31 december hålls på de anläggningar som avses i led a.

| c) | Antal anläggningar med sjukdomsfri status den 31 december, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, med eller utan vaccinering i förekommande fall, av det antal anläggningar som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar med sjukdomsfri status den 31 december, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, med eller utan vaccinering i förekommande fall, av det antal anläggningar som avses i led a.

| d) | Antal djur som hålls i de anläggningar som avses i led c. |
| --- | --- |

d)

Antal djur som hålls i de anläggningar som avses i led c.

| e) | Antal anläggningar med bekräftad smitta under rapporteringsperioden. |
| --- | --- |

e)

Antal anläggningar med bekräftad smitta under rapporteringsperioden.

(*1)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om övervakning, utrotningsprogram och sjukdomsfri status för vissa förtecknade sjukdomar och nya sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 211).”
  "

| b) | I avsnitt 4 ska punkt 6 ersättas med följande:






  ”6. | Information om berörda vattenbruksanläggningar och djur i det geografiska område som avses i punkt 5, per medlemsstat, zon eller anläggningskrets:






  a) | Antal godkända vattenbruksanläggningar och antal registrerade vattenbruksanläggningar som den 31 december håller djur i den berörda djurpopulationen och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer som ingår i utrotningsprogrammet. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I avsnitt 4 ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.

Information om berörda vattenbruksanläggningar och djur i det geografiska område som avses i punkt 5, per medlemsstat, zon eller anläggningskrets:

a)

Antal godkända vattenbruksanläggningar och antal registrerade vattenbruksanläggningar som den 31 december håller djur i den berörda djurpopulationen och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer som ingår i utrotningsprogrammet.

| b) | Antal vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer som inte är smittade den 31 december, av det antal anläggningar eller provtagningsplatser som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Antal vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer som inte är smittade den 31 december, av det antal anläggningar eller provtagningsplatser som avses i led a.

| c) | Antal smittade vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer med bekräftade fall den 31 december, av det antal anläggningar och provtagningsplatser som avses i led a. |
| --- | --- |

c)

Antal smittade vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer med bekräftade fall den 31 december, av det antal anläggningar och provtagningsplatser som avses i led a.

| d) | Antal nya smittade vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer med bekräftade fall den 31 december, av det antal anläggningar och provtagningsplatser som avses i led a.” |
| --- | --- |

d)

Antal nya smittade vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer med bekräftade fall den 31 december, av det antal anläggningar och provtagningsplatser som avses i led a.”

| 2. | Bilaga VI ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”
  Information som ska ingå i ansökningar om erkännande av sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner vad gäller sjukdomar hos landlevande eller vattenlevande djur och i ansökningar om erkännande av sjukdomsfri status för anläggningskretsar vad gäller sjukdomar hos vattenlevande djur i enlighet med artikel 11
  ” |
| --- | --- | --- |

2.

Bilaga VI ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”
  Information som ska ingå i ansökningar om erkännande av sjukdomsfri status för medlemsstater eller zoner vad gäller sjukdomar hos landlevande eller vattenlevande djur och i ansökningar om erkännande av sjukdomsfri status för anläggningskretsar vad gäller sjukdomar hos vattenlevande djur i enlighet med artikel 11
  ”

| b) | Avsnitt 6 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkterna 1–7 ska ersättas med följande:






  ”1. | När det gäller program för utrotning av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis vad gäller hållna nötkreatur, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:






  a) | Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Avsnitt 6 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkterna 1–7 ska ersättas med följande:

”1.

När det gäller program för utrotning av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis vad gäller hållna nötkreatur, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:

a)

Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| b) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| c) | Antal anläggningar som håller nötkreatur med status som fri från infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis utan vaccinering, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar som håller nötkreatur med status som fri från infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis utan vaccinering, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| d) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

d)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| e) | Antal anläggningar som håller nötkreatur som testats med ett serologiskt test för infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

e)

Antal anläggningar som håller nötkreatur som testats med ett serologiskt test för infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis, för vart och ett av de tre föregående åren.

| f) | Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

f)

Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren.

| g) | Antal aborter hos hållna nötkreatur som kan ha orsakats av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis och som har undersökts, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

g)

Antal aborter hos hållna nötkreatur som kan ha orsakats av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis och som har undersökts, för vart och ett av de tre föregående åren.

| h) | Datum för det sista bekräftade fallet av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos hållna nötkreatur. |
| --- | --- |

h)

Datum för det sista bekräftade fallet av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos hållna nötkreatur.

| i) | Datum för senaste vaccinering av hållna nötkreatur mot infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis. |
| --- | --- |

i)

Datum för senaste vaccinering av hållna nötkreatur mot infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis.

| 2. | När det gäller program för utrotning av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis vad gäller hållna får och getter, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:






  a) | Antal anläggningar som håller får eller getter, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- | --- |

2.

När det gäller program för utrotning av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis vad gäller hållna får och getter, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:

a)

Antal anläggningar som håller får eller getter, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| b) | Antal får och getter som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

Antal får och getter som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| c) | Antal anläggningar som håller får eller getter med status som fri från infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis utan vaccinering, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar som håller får eller getter med status som fri från infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis utan vaccinering, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| d) | Antal får och getter som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

d)

Antal får och getter som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| e) | Antal anläggningar som håller får eller getter som testats för infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

e)

Antal anläggningar som håller får eller getter som testats för infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis, för vart och ett av de tre föregående åren.

| f) | Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

f)

Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren.

| g) | Antal aborter hos får eller getter som kan ha orsakats av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis och som har undersökts, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

g)

Antal aborter hos får eller getter som kan ha orsakats av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis och som har undersökts, för vart och ett av de tre föregående åren.

| h) | Datum för det sista bekräftade fallet av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos hållna får eller getter. |
| --- | --- |

h)

Datum för det sista bekräftade fallet av infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis hos hållna får eller getter.

| i) | Datum för senaste vaccinering av hållna får eller getter mot infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis. |
| --- | --- |

i)

Datum för senaste vaccinering av hållna får eller getter mot infektion med Brucella abortus, B. melitensis och B. suis.

| 3. | När det gäller program för utrotning av infektion med MTB-komplexet, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:






  a) | Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- | --- |

3.

När det gäller program för utrotning av infektion med MTB-komplexet, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:

a)

Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| b) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| c) | Antal anläggningar som håller nötkreatur med status som fri från infektion med MTB-komplexet, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar som håller nötkreatur med status som fri från infektion med MTB-komplexet, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| d) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

d)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| e) | Antal anläggningar som håller nötkreatur som testats för MTB-komplexet, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

e)

Antal anläggningar som håller nötkreatur som testats för MTB-komplexet, för vart och ett av de tre föregående åren.

| f) | Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

f)

Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren.

| g) | Antal slaktade nötkreatur med misstänkta skador som tyder på infektion med MTB-komplexet och som har undersökts, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

g)

Antal slaktade nötkreatur med misstänkta skador som tyder på infektion med MTB-komplexet och som har undersökts, för vart och ett av de tre föregående åren.

| h) | Antal anläggningar med bekräftad infektion med MTB-komplexet, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

h)

Antal anläggningar med bekräftad infektion med MTB-komplexet, för vart och ett av de tre föregående åren.

| 4. | När det gäller program för utrotning av EBL, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:






  a) | Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- | --- |

4.

När det gäller program för utrotning av EBL, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:

a)

Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| b) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| c) | Antal anläggningar som håller nötkreatur med status som fri från EBL, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar som håller nötkreatur med status som fri från EBL, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| d) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

d)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| e) | Antal anläggningar som håller nötkreatur som testats för EBL, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

e)

Antal anläggningar som håller nötkreatur som testats för EBL, för vart och ett av de tre föregående åren.

| f) | Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

f)

Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren.

| g) | Antal prover från slaktade nötkreatur som är äldre än 24 månader med tumörer som kan ha orsakats av EBL, och som har varit föremål för laboratorieundersökning i syfte att bekräfta eller utesluta förekomst av EBL, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

g)

Antal prover från slaktade nötkreatur som är äldre än 24 månader med tumörer som kan ha orsakats av EBL, och som har varit föremål för laboratorieundersökning i syfte att bekräfta eller utesluta förekomst av EBL, för vart och ett av de tre föregående åren.

| h) | Antal anläggningar med bekräftad infektion med EBL, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

h)

Antal anläggningar med bekräftad infektion med EBL, för vart och ett av de tre föregående åren.

| 5. | När det gäller program för utrotning av IBR/IPV, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:






  a) | Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- | --- |

5.

När det gäller program för utrotning av IBR/IPV, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:

a)

Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| b) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| c) | Antal anläggningar med status som fri från IBR/IPV, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar med status som fri från IBR/IPV, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| d) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

d)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| e) | Antal anläggningar som testats för IBR/IPV, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

e)

Antal anläggningar som testats för IBR/IPV, för vart och ett av de tre föregående åren.

| f) | Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

f)

Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren.

| g) | Antal anläggningar med bekräftad infektion med IBR/IPV, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

g)

Antal anläggningar med bekräftad infektion med IBR/IPV, för vart och ett av de tre föregående åren.

| h) | Datum för förbud mot vaccinering av hållna nötkreatur mot IBR/IPV. |
| --- | --- |

h)

Datum för förbud mot vaccinering av hållna nötkreatur mot IBR/IPV.

| 6. | När det gäller program för utrotning av infektion med AD-virus, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:






  a) | Antal anläggningar som håller svin, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- | --- |

6.

När det gäller program för utrotning av infektion med AD-virus, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:

a)

Antal anläggningar som håller svin, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| b) | Antal svin som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

Antal svin som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| c) | Antal anläggningar med status som fri från AD-virus, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar med status som fri från AD-virus, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| d) | Antal svin som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

d)

Antal svin som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| e) | Antal anläggningar där övervakning har genomförts för att upptäcka kliniska, virologiska eller serologiska belägg för infektion med AD-virus, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

e)

Antal anläggningar där övervakning har genomförts för att upptäcka kliniska, virologiska eller serologiska belägg för infektion med AD-virus, för vart och ett av de tre föregående åren.

| f) | Antal svin som testats på de anläggningar som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

f)

Antal svin som testats på de anläggningar som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren.

| g) | Antal anläggningar med bekräftad infektion med AD-virus, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

g)

Antal anläggningar med bekräftad infektion med AD-virus, för vart och ett av de tre föregående åren.

| h) | Datum för förbud mot vaccinering av hållna svin mot AD-virus. |
| --- | --- |

h)

Datum för förbud mot vaccinering av hållna svin mot AD-virus.

| 7. | När det gäller program för utrotning av bovin virusdiarré, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:






  a) | Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- | --- |

7.

När det gäller program för utrotning av bovin virusdiarré, per zon om fler än en zon ingår i programmets geografiska tillämpningsområde:

a)

Antal anläggningar som håller nötkreatur, utom anläggningar som omfattas av undantaget enligt artikel 19 i delegerad förordning (EU) 2020/689, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| b) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

b)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led a, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| c) | Antal anläggningar med status som fri från bovin virusdiarré, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

c)

Antal anläggningar med status som fri från bovin virusdiarré, inklusive anläggningar med tillfälligt upphävd sjukdomsfri status, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| d) | Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

d)

Antal nötkreatur som hållits på de anläggningar som avses i led c, den 31 december för vart och ett av de tre föregående åren.

| e) | Antal anläggningar som testats för bovin virusdiarré, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

e)

Antal anläggningar som testats för bovin virusdiarré, för vart och ett av de tre föregående åren.

| f) | Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

f)

Antal misstänkta anläggningar efter den testning som avses i led e, för vart och ett av de tre föregående åren.

| g) | Antal anläggningar med bekräftad infektion med bovin virusdiarré, för vart och ett av de tre föregående åren. |
| --- | --- |

g)

Antal anläggningar med bekräftad infektion med bovin virusdiarré, för vart och ett av de tre föregående åren.

| h) | Datum för förbud mot vaccinering av hållna nötkreatur mot bovin virusdiarré.” |
| --- | --- |

h)

Datum för förbud mot vaccinering av hållna nötkreatur mot bovin virusdiarré.”

| ii) | Punkt 10 ska ersättas med följande:






  ”10. | När det gäller program för utrotning av sjukdomar i kategori B och C hos vattenlevande djur lämna följande information för varje år av programmet per medlemsstat, zon eller anläggningskrets, beroende på vad som är relevant för det geografiska tillämpningsområdet:






  a) | Antal godkända vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, antal registrerade vattenbruksanläggningar som håller djur i den berörda djurpopulationen och provtagningsplatser för vilda populationer som ingår i utrotningsprogrammet, samt kartor som visar var anläggningarna och provtagningsplatserna för vilda populationer finns. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Punkt 10 ska ersättas med följande:

”10.

När det gäller program för utrotning av sjukdomar i kategori B och C hos vattenlevande djur lämna följande information för varje år av programmet per medlemsstat, zon eller anläggningskrets, beroende på vad som är relevant för det geografiska tillämpningsområdet:

a)

Antal godkända vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, antal registrerade vattenbruksanläggningar som håller djur i den berörda djurpopulationen och provtagningsplatser för vilda populationer som ingår i utrotningsprogrammet, samt kartor som visar var anläggningarna och provtagningsplatserna för vilda populationer finns.

| b) | Antal vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer som inte är smittade, av det antal anläggningar och provtagningsplatser som avses i led a. |
| --- | --- |

b)

Antal vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer som inte är smittade, av det antal anläggningar och provtagningsplatser som avses i led a.

| c) | Antal djurhälsobesök per godkänd och i tillämpliga fall registrerad vattenbruksanläggning. |
| --- | --- |

c)

Antal djurhälsobesök per godkänd och i tillämpliga fall registrerad vattenbruksanläggning.

| d) | Antal provtagningar per godkänd och i förekommande fall registrerade vattenbruksanläggningar och provtagningsplatser för vilda populationer samt uppgifter om arter, provtagningsresultat (positivt/negativt) och vattentemperaturer vid tidpunkten för provtagningen. |
| --- | --- |

d)

Antal provtagningar per godkänd och i förekommande fall registrerade vattenbruksanläggningar och provtagningsplatser för vilda populationer samt uppgifter om arter, provtagningsresultat (positivt/negativt) och vattentemperaturer vid tidpunkten för provtagningen.

| e) | Antal smittade vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer med ett eller flera bekräftade fall, av det antal anläggningar som avses i led a. |
| --- | --- |

e)

Antal smittade vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer med ett eller flera bekräftade fall, av det antal anläggningar som avses i led a.

| f) | Antal nya smittade vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer med ett eller flera bekräftade fall, av det antal anläggningar som avses i led a.” |
| --- | --- |

f)

Antal nya smittade vattenbruksanläggningar och, i förekommande fall, provtagningsplatser för vilda populationer med ett eller flera bekräftade fall, av det antal anläggningar som avses i led a.”

| 3. | Bilaga VII ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt 1 ska punkt 9 ersättas med följande:






  ”9. | Utrotningsprogrammets delmål vad gäller de sjukdomsspecifika kriterierna för erhållande av sjukdomsfri status, som minst omfattar






  a) | förväntad årlig minskning av antalet smittade anläggningar, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga VII ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt 1 ska punkt 9 ersättas med följande:

”9.

Utrotningsprogrammets delmål vad gäller de sjukdomsspecifika kriterierna för erhållande av sjukdomsfri status, som minst omfattar

a)

förväntad årlig minskning av antalet smittade anläggningar,

| b) | förväntad årlig ökning av antalet sjukdomsfria anläggningar.” |
| --- | --- |

b)

förväntad årlig ökning av antalet sjukdomsfria anläggningar.”

| b) | I avsnitt 4 ska punkterna 5 och 6 ersättas med följande:






  ”5. | En beskrivning av den epidemiologiska situationen i medlemsstaten, zonen eller anläggningskretsen, beroende på vad som är relevant för programmets geografiska tillämpningsområde, som omfattar följande:






  a) | Antal godkända vattenbruksanläggningar, och antal registrerade vattenbruksanläggningar som håller djur i den berörda djurpopulationen, per produktionstyp och efter hälsostatus. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I avsnitt 4 ska punkterna 5 och 6 ersättas med följande:

”5.

En beskrivning av den epidemiologiska situationen i medlemsstaten, zonen eller anläggningskretsen, beroende på vad som är relevant för programmets geografiska tillämpningsområde, som omfattar följande:

a)

Antal godkända vattenbruksanläggningar, och antal registrerade vattenbruksanläggningar som håller djur i den berörda djurpopulationen, per produktionstyp och efter hälsostatus.

| b) | Förtecknade arter som hålls på de vattenbruksanläggningar som avses i led a, efter hälsostatus. |
| --- | --- |

b)

Förtecknade arter som hålls på de vattenbruksanläggningar som avses i led a, efter hälsostatus.

| c) | Kartor som visar






  i) | det geografiska läget för de vattenbruksanläggningar som avses i led a och de berörda avrinningsområdena, och |
| --- | --- | --- |

c)

Kartor som visar

i)

det geografiska läget för de vattenbruksanläggningar som avses i led a och de berörda avrinningsområdena, och

| ii) | den geografiska fördelningen av fall av infektion med den aktuella sjukdomen i kategori B eller C under åtminstone de fem föregående åren. |
| --- | --- |

ii)

den geografiska fördelningen av fall av infektion med den aktuella sjukdomen i kategori B eller C under åtminstone de fem föregående åren.

| d) | Information om den epidemiologiska situationen hos vilda vattenlevande djur, i förekommande fall. |
| --- | --- |

d)

Information om den epidemiologiska situationen hos vilda vattenlevande djur, i förekommande fall.

| 6. | En beskrivning av strategin för sjukdomsbekämpning för utrotningsprogrammet i enlighet med artikel 46 i delegerad förordning (EU) 2020/689 som minst omfattar följande:






  a) | Provtagningsprogram och diagnosmetoder som ska användas i enlighet med bilaga VI till delegerad förordning (EU) 2020/689 för






  i) | hälsobesök och provtagning på vattenbruksanläggningar, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

En beskrivning av strategin för sjukdomsbekämpning för utrotningsprogrammet i enlighet med artikel 46 i delegerad förordning (EU) 2020/689 som minst omfattar följande:

a)

Provtagningsprogram och diagnosmetoder som ska användas i enlighet med bilaga VI till delegerad förordning (EU) 2020/689 för

i)

hälsobesök och provtagning på vattenbruksanläggningar,

| ii) | riktad övervakning av vilda populationer, i förekommande fall. |
| --- | --- |

ii)

riktad övervakning av vilda populationer, i förekommande fall.

| b) | Åtgärder för sjukdomsbekämpning som ska tillämpas i händelse av ett bekräftat fall. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder för sjukdomsbekämpning som ska tillämpas i händelse av ett bekräftat fall.

| c) | Biosäkerhetsåtgärder och riskreducerande åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

c)

Biosäkerhetsåtgärder och riskreducerande åtgärder som ska vidtas.

| d) | Vaccinationsprogram, i förekommande fall. |
| --- | --- |

d)

Vaccinationsprogram, i förekommande fall.

| e) | Åtgärder som ska vidtas när det gäller vilda vattenlevande djur och provtagningsplatsernas antal och geografiska läge i förekommande fall. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder som ska vidtas när det gäller vilda vattenlevande djur och provtagningsplatsernas antal och geografiska läge i förekommande fall.

| f) | Undantag som i förekommande fall ska tillämpas i enlighet med artikel 47.4, 51.2 eller 53 i delegerad förordning (EU) 2020/689. |
| --- | --- |

f)

Undantag som i förekommande fall ska tillämpas i enlighet med artikel 47.4, 51.2 eller 53 i delegerad förordning (EU) 2020/689.

| g) | Samordnade åtgärder med andra medlemsstater eller tredjeländer, i förekommande fall.” |
| --- | --- |

g)

Samordnade åtgärder med andra medlemsstater eller tredjeländer, i förekommande fall.”

---

(*1)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/689 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om övervakning, utrotningsprogram och sjukdomsfri status för vissa förtecknade sjukdomar och nya sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 211).”
  ”

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1452

av den 13 juli 2023

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

Tidigare undersökningar och gällande åtgärder

| (1) | Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (2) (den ursprungliga undersökningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament (GFR, den berörda produkten eller den produkt som översynen gäller) med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina eller det berörda landet). Tullen grundade sig på nivån för undanröjande av skada och uppgick till mellan 7,3 % och 13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 (2) (den ursprungliga undersökningen) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament (GFR, den berörda produkten eller den produkt som översynen gäller) med ursprung i Folkrepubliken Kina (Kina eller det berörda landet). Tullen grundade sig på nivån för undanröjande av skada och uppgick till mellan 7,3 % och 13,8 %.

2

den ursprungliga undersökningen

den berörda produkten

den produkt som översynen gäller

Kina

det berörda landet

| (2) | Till följd av en antisubventionsundersökning och partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärderna ändrade kommissionen genom genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 (3) den ursprungliga antidumpningstullen till mellan 0 % och 19,9 % samt införde en ytterligare utjämningstull på mellan 4,9 % och 10,3 %. De kombinerade utjämnings- och antidumpningsåtgärderna varierade mellan 4,9 % och 30,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av en antisubventionsundersökning och partiell interimsöversyn av antidumpningsåtgärderna ändrade kommissionen genom genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 (3) den ursprungliga antidumpningstullen till mellan 0 % och 19,9 % samt införde en ytterligare utjämningstull på mellan 4,9 % och 10,3 %. De kombinerade utjämnings- och antidumpningsåtgärderna varierade mellan 4,9 % och 30,2 %.

3

| (3) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/724 (4) beslutade kommissionen, efter en översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna, att bibehålla dessa åtgärder i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/724 (4) beslutade kommissionen, efter en översyn vid giltighetstidens utgång av antidumpningsåtgärderna, att bibehålla dessa åtgärder i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014.

4

| (4) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/328 (5) beslutade kommissionen, efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna, att bibehålla dessa åtgärder i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014. |
| --- | --- |

(4)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/328 (5) beslutade kommissionen, efter en översyn vid giltighetstidens utgång av utjämningsåtgärderna, att bibehålla dessa åtgärder i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014.

5

| (5) | De kombinerade utjämnings- och antidumpningsåtgärderna varierar därför mellan 4,9 % och 30,2 %. |
| --- | --- |

(5)

De kombinerade utjämnings- och antidumpningsåtgärderna varierar därför mellan 4,9 % och 30,2 %.

| (6) | Åtgärder tillämpas också på import av GFR med ursprung i Egypten. Till följd av en antisubventionsundersökning införde kommissionen genom genomförandeförordning (EU) 2020/870 (6) en slutgiltig utjämningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten. Tullen fastställdes till 13,1 %, på grundval av subventionsnivån. |
| --- | --- |

(6)

Åtgärder tillämpas också på import av GFR med ursprung i Egypten. Till följd av en antisubventionsundersökning införde kommissionen genom genomförandeförordning (EU) 2020/870 (6) en slutgiltig utjämningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten. Tullen fastställdes till 13,1 %, på grundval av subventionsnivån.

6

1.2   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (7) | Den 19 januari 2022 mottog kommissionen en begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningstullarna av European Glass Fibre Producers Association (sökanden) som företrädare för unionsindustrin för produkter av ändlösa glasfiberfilament i den mening som avses i artikel 5.4 i förordning (EU) 2016/1036 (grundförordningen). |
| --- | --- |

(7)

Den 19 januari 2022 mottog kommissionen en begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande antidumpningstullarna av European Glass Fibre Producers Association (sökanden) som företrädare för unionsindustrin för produkter av ändlösa glasfiberfilament i den mening som avses i artikel 5.4 i förordning (EU) 2016/1036 (grundförordningen).

sökanden

grundförordningen

| (8) | Den 21 april 2022 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import till unionen av GFR med ursprung i Kina, till följd av artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (tillkännagivandet om inledande) (7). |
| --- | --- |

(8)

Den 21 april 2022 inledde kommissionen en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import till unionen av GFR med ursprung i Kina, till följd av artikel 11.2 i grundförordningen. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (tillkännagivandet om inledande) (7).

Europeiska unionens officiella tidning

tillkännagivandet om inledande

7

| (9) | Begäran om en översyn grundades på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen, och därmed även skadan för unionsindustrin, fortsatte. |
| --- | --- |

(9)

Begäran om en översyn grundades på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen, och därmed även skadan för unionsindustrin, fortsatte.

1.3   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (10) | Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperiod). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten av fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av översynsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen beträffande fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperiod). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten av fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av översynsperioden (skadeundersökningsperioden).

översynsperiod

skadeundersökningsperioden

1.4   Berörda parter

Berörda parter

| (11) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina, myndigheterna i det berörda landet samt kända importörer och användare om inledandet av översynen och uppmanade dem att delta. |
| --- | --- |

(11)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom underrättade kommissionen uttryckligen sökanden, andra kända unionstillverkare, de kända exporterande tillverkarna i Kina, myndigheterna i det berörda landet samt kända importörer och användare om inledandet av översynen och uppmanade dem att delta.

| (12) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(12)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.5   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (13) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.5.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet på den största representativa tillverknings- och försäljningsvolymen för GFR i översynsperioden som rimligtvis kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Tre unionstillverkare ingick i detta urval. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 76 % av unionstillverkningen under översynsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Urvalet är representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen baserade urvalet på den största representativa tillverknings- och försäljningsvolymen för GFR i översynsperioden som rimligtvis kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Tre unionstillverkare ingick i detta urval. De unionstillverkare som ingick i urvalet stod för 76 % av unionstillverkningen under översynsperioden. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter inkom. Urvalet är representativt för unionsindustrin.

1.5.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (15) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(15)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (16) | En icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt. |
| --- | --- |

(16)

En icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet beslutade kommissionen att något stickprovsförfarande inte var nödvändigt.

1.5.3   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (17) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att fastställa och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen. |
| --- | --- |

(17)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Dessutom bad kommissionen Kinas beskickning vid Europeiska unionen att fastställa och/eller kontakta andra eventuella exporterande tillverkare som kunde vara intresserade av att delta i undersökningen.

| (18) | En exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade de begärda uppgifterna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att inget stickprovsförfarande var nödvändigt. Kommissionen underrättade den enda exporterande tillverkare som svarat och Kinas delegation vid Europeiska unionen om detta. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(18)

En exporterande tillverkare i det berörda landet lämnade de begärda uppgifterna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande och samtyckte till att ingå i urvalet. Med hänsyn till det låga antalet svar beslutade kommissionen att inget stickprovsförfarande var nödvändigt. Kommissionen underrättade den enda exporterande tillverkare som svarat och Kinas delegation vid Europeiska unionen om detta. Inga synpunkter lämnades.

1.6   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (19) | Kommissionen skickade de kinesiska myndigheterna ett frågeformulär om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen skickade de kinesiska myndigheterna ett frågeformulär om förekomsten av betydande snedvridningar i Kina i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen.

| (20) | Kommissionen skickade frågeformulär till de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, unionstillverkarna, användarna och importörerna. Samma frågeformulär gjordes också tillgängligt via internet (8) på dagen för inledandet av undersökningen. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen skickade frågeformulär till de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, unionstillverkarna, användarna och importörerna. Samma frågeformulär gjordes också tillgängligt via internet (8) på dagen för inledandet av undersökningen.

8

| (21) | Svar på frågeformulären mottogs från tre unionstillverkare. |
| --- | --- |

(21)

Svar på frågeformulären mottogs från tre unionstillverkare.

| (22) | Kommissionen fick inga svar från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, de kinesiska myndigheterna, den icke-närstående importören eller användarna. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen fick inga svar från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren, de kinesiska myndigheterna, den icke-närstående importören eller användarna.

1.7   Kontroll

Kontroll

| (23) | Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte samarbetade grundade kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen sin analys av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på tillgängliga uppgifter. I detta syfte användes uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och den statistik som fanns tillgänglig i Comext och Global Trade Atlas (GTA) samt andra offentliga källor. Alla berörda parter och de kinesiska myndigheterna underrättades om detta och framförde inga invändningar. |
| --- | --- |

(23)

Eftersom den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte samarbetade grundade kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen sin analys av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på tillgängliga uppgifter. I detta syfte användes uppgifterna i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och den statistik som fanns tillgänglig i Comext och Global Trade Atlas (GTA) samt andra offentliga källor. Alla berörda parter och de kinesiska myndigheterna underrättades om detta och framförde inga invändningar.

| (24) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:
  Unionstillverkare






  — | 3B-Fibreglass S.P.R.L., Bryssel, Belgien |
| --- | --- | --- |

(24)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

—

3B-Fibreglass S.P.R.L., Bryssel, Belgien

| — | European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Bryssel, Belgien

| — | Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovakien |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovakien

1.8   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (25) | Den 28 april 2023 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter avseende utlämnandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(25)

Den 28 april 2023 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter avseende utlämnandet av uppgifter.

| (26) | Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen övervägde synpunkterna från de berörda parterna och beaktade dem i tillämpliga fall. De parter som begärde att bli hörda beviljades detta.

2.   PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER, BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER, BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (27) | Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, dvs. huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887), och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 och 7019 15 00 (9). Dessa KN-nummer och Taric-nummer nämns endast upplysningsvis och tullklassificeringen kan komma att ändras senare. |
| --- | --- |

(27)

Den produkt som översynen gäller är densamma som i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång, dvs. huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887), och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 och 7019 15 00 (9). Dessa KN-nummer och Taric-nummer nämns endast upplysningsvis och tullklassificeringen kan komma att ändras senare.

9

| (28) | Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastisk och värmehärdande harts i industrin som tillverkar kompositmaterial. De kompositmaterial som blir resultatet (plast förstärkt av glasfiberfilament) används i många olika industrier: transport (fordonsindustrin, sjöfartsindustrin, rymdfartsindustrin, militärindustrin), elektriska och elektroniska tillämpningar, vindkraft, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror osv. |
| --- | --- |

(28)

Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastisk och värmehärdande harts i industrin som tillverkar kompositmaterial. De kompositmaterial som blir resultatet (plast förstärkt av glasfiberfilament) används i många olika industrier: transport (fordonsindustrin, sjöfartsindustrin, rymdfartsindustrin, militärindustrin), elektriska och elektroniska tillämpningar, vindkraft, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror osv.

2.2   Berörd produkt

Berörd produkt

| (29) | Den produkt som berörs av denna undersökning är den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(29)

Den produkt som berörs av denna undersökning är den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina.

2.3   Likadan produkt

Likadan produkt

| (30) | Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång bekräftades i denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(30)

Såsom fastställdes i den ursprungliga undersökningen samt i den föregående översynen vid giltighetstidens utgång bekräftades i denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

| (31) | Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

DUMPNING

| (32) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till en fortsatt eller återkommande dumpning från Kina.

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (33) | Som nämns i skäl 22 deltog inga exporterande tillverkare från Kina i undersökningen. På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Kina. Inget svar inkom och kommissionen beslutade därför att tillämpa artikel 18. |
| --- | --- |

(33)

Som nämns i skäl 22 deltog inga exporterande tillverkare från Kina i undersökningen. På grund av det bristande samarbetet meddelade kommissionen därför de kinesiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Kina. Inget svar inkom och kommissionen beslutade därför att tillämpa artikel 18.

| (34) | Resultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning måste därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, basera på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn och de uppgifter som under översynen erhölls från samarbetsvilliga parter (nämligen sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet). |
| --- | --- |

(34)

Resultaten när det gäller sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning måste därför, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, basera på tillgängliga uppgifter, särskilt uppgifter i begäran om översyn och de uppgifter som under översynen erhölls från samarbetsvilliga parter (nämligen sökanden och de unionstillverkare som ingick i urvalet).

3.2   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen för importen av GFR med ursprung i Kina

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.6a i grundförordningen för importen av GFR med ursprung i Kina

| (35) | Mot bakgrund av att tillräcklig bevisning fanns när undersökningen inleddes och att den bevisningen i Kinas fall tenderade att visa på förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen undersökningen på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Mot bakgrund av att tillräcklig bevisning fanns när undersökningen inleddes och att den bevisningen i Kinas fall tenderade att visa på förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, inledde kommissionen undersökningen på grundval av artikel 2.6a i grundförordningen.

| (36) | För att erhålla den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för undersökningen av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades in inom den angivna tidsfristen. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle komma att använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. Inga synpunkter inkom från de kinesiska myndigheterna i detta avseende. |
| --- | --- |

(36)

För att erhålla den information som kommissionen ansåg vara nödvändig för undersökningen av de påstådda betydande snedvridningarna skickade kommissionen ett frågeformulär till de kinesiska myndigheterna. I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande uppmanade kommissionen dessutom alla berörda parter att inom 37 dagar efter det att tillkännagivandet offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter och uppgifter samt lägga fram bevisning till stöd för dessa med avseende på tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen. Det inkom inget svar på frågeformuläret från de kinesiska myndigheterna, och inga synpunkter angående tillämpningen av artikel 2.6a i grundförordningen lämnades in inom den angivna tidsfristen. Därefter informerade kommissionen de kinesiska myndigheterna om att den skulle komma att använda tillgängliga uppgifter i den mening som avses i artikel 18 i grundförordningen för att fastställa förekomsten av betydande snedvridningar i Kina. Inga synpunkter inkom från de kinesiska myndigheterna i detta avseende.

Europeiska unionens officiella tidning

| (37) | I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande förklarade kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ut ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke snedvridna priser eller referensvärden. På grundval av den information som kommissionen hade tillgång till vid den tidpunkten identifierades Brasilien och Turkiet som möjliga representativa länder för Kina. Kommissionen uppgav vidare att den också skulle undersöka andra potentiellt lämpliga länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a första strecksatsen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

I punkt 5.3.2 i tillkännagivandet om inledande förklarade kommissionen även att den mot bakgrund av den tillgängliga bevisningen kan behöva välja ut ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen för att fastställa normalvärdet baserat på icke snedvridna priser eller referensvärden. På grundval av den information som kommissionen hade tillgång till vid den tidpunkten identifierades Brasilien och Turkiet som möjliga representativa länder för Kina. Kommissionen uppgav vidare att den också skulle undersöka andra potentiellt lämpliga länder i enlighet med de kriterier som anges i artikel 2.6a första strecksatsen i grundförordningen.

| (38) | Den 5 augusti 2022 informerade kommissionen berörda parter i en notering om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Brasilien som representativt land. Kommissionen informerade också berörda parter om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information för företaget Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., som är tillverkare i det representativa landet. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(38)

Den 5 augusti 2022 informerade kommissionen berörda parter i en notering om de källor som den avsåg att använda för att fastställa normalvärdet, med Brasilien som representativt land. Kommissionen informerade också berörda parter om att den skulle fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst på grundval av tillgänglig information för företaget Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., som är tillverkare i det representativa landet. Inga synpunkter inkom.

3.3   Normalvärde

Normalvärde

| (39) | Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”. |
| --- | --- |

(39)

Enligt artikel 2.1 i grundförordningen ska normalvärdet ”vanligtvis grundas på de priser som oberoende kunder i exportlandet har betalat eller ska betala vid normal handel”.

| (40) | Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”Om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden [och] ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.” |
| --- | --- |

(40)

Följande anges dock i artikel 2.6a a i grundförordningen: ”Om det [...] fastställs att det inte är lämpligt att använda de inhemska priserna och kostnaderna i exportlandet på grund av att det föreligger betydande snedvridningar i det landet i den mening som avses i led b, ska normalvärdet uteslutande konstrueras på grundval av kostnader för produktion och försäljning som återspeglar icke snedvridna priser eller referensvärden [och] ska omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst.”

| (41) | Såsom förklaras närmare nedan drog kommissionen i denna undersökning slutsatsen att det på grundval av tillgänglig bevisning och med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(41)

Såsom förklaras närmare nedan drog kommissionen i denna undersökning slutsatsen att det på grundval av tillgänglig bevisning och med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de kinesiska myndigheterna och de exporterande tillverkarna var lämpligt att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen.

3.4   Förekomst av betydande snedvridningar

Förekomst av betydande snedvridningar

| (42) | I de senaste undersökningarna rörande glasfibersektorn i Kina (10) konstaterade kommissionen att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

I de senaste undersökningarna rörande glasfibersektorn i Kina (10) konstaterade kommissionen att det förekom betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen.

10

| (43) | I den undersökningen konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (11). Kommissionen drog framför allt slutsatsen att glasfibersektorn, inklusive GFR, inte bara till betydande del utgörs av företag som ägs av de kinesiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (12), utan att de kinesiska myndigheterna dessutom är i en position där de kan påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (13). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett till strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (14). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket framför allt ger upphov till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i samband med fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (15). Likaledes fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna i glasfibersektorn, inklusive GFR, i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (16), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på företagens tillgång till kapital i Kina (17). |
| --- | --- |

(43)

I den undersökningen konstaterade kommissionen att det förekommer betydande statliga ingripanden i Kina, vilket leder till en snedvridning av en effektiv resursfördelning enligt marknadsprinciperna (11). Kommissionen drog framför allt slutsatsen att glasfibersektorn, inklusive GFR, inte bara till betydande del utgörs av företag som ägs av de kinesiska myndigheterna i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen (12), utan att de kinesiska myndigheterna dessutom är i en position där de kan påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företagen i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen (13). Kommissionen fann dessutom att statens närvaro och ingripande på finansmarknaderna och i tillhandahållandet av råvaror och insatsvaror har en ytterligare snedvridande effekt på marknaden. Generellt sett leder planeringssystemet i Kina till att resurser koncentreras till sektorer som de kinesiska myndigheterna har utsett till strategiska eller på annat sätt politiskt viktiga, i stället för att resurserna fördelas enligt marknadskrafterna (14). Kommissionen drog dessutom slutsatsen att den kinesiska konkurs- och egendomsrätten inte fungerar som den ska i den mening som avses i artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen, vilket framför allt ger upphov till snedvridningar när insolventa företag hålls flytande och i samband med fördelningen av markanvändningsrättigheter i Kina (15). Likaledes fann kommissionen snedvridningar av lönekostnaderna i glasfibersektorn, inklusive GFR, i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen (16), samt snedvridningar på finansmarknaderna i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, särskilt med avseende på företagens tillgång till kapital i Kina (17).

11

12

13

14

15

16

17

| (44) | På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende glasfibersektorn i Kina granskade kommissionen i denna undersökning huruvida det, på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i begäran samt rapporten (18), som bygger på allmänt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet i Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, inbegripet den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare dessa belägg med sina egna undersökningar av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende. |
| --- | --- |

(44)

På samma sätt som i tidigare undersökningar avseende glasfibersektorn i Kina granskade kommissionen i denna undersökning huruvida det, på grund av förekomsten av betydande snedvridningar i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, skulle vara lämpligt eller inte att använda de inhemska priserna och kostnaderna i Kina. Kommissionen gjorde detta på grundval av tillgänglig bevisning i ärendet, inbegripet bevisningen i begäran samt rapporten (18), som bygger på allmänt tillgängliga källor. I analysen ingick en granskning av det betydande statliga inflytandet i Kinas ekonomi i allmänhet, men även av den specifika situationen på marknaden i den berörda sektorn, inbegripet den produkt som översynen gäller. Kommissionen kompletterade vidare dessa belägg med sina egna undersökningar av de kriterier som är relevanta för att bekräfta förekomsten av betydande snedvridningar i Kina, vilket den även funnit i sina tidigare undersökningar i detta avseende.

18

| (45) | Sökanden angav i begäran att den kinesiska GFR-sektorn kännetecknas av betydande snedvridningar på grund av statligt inflytande i ekonomin i allmänhet och i synnerhet inom sektorn för den produkt som översynen gäller. I begäran hävdades att alla produktionsfaktorer – mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft – är lika snedvridna, eftersom de är föremål för ingripanden från de kinesiska myndigheterna vilket i slutändan har lett till obetydliga snedvridningar inom den kinesiska GFR-sektorn. |
| --- | --- |

(45)

Sökanden angav i begäran att den kinesiska GFR-sektorn kännetecknas av betydande snedvridningar på grund av statligt inflytande i ekonomin i allmänhet och i synnerhet inom sektorn för den produkt som översynen gäller. I begäran hävdades att alla produktionsfaktorer – mark, energi, kapital, råvaror och arbetskraft – är lika snedvridna, eftersom de är föremål för ingripanden från de kinesiska myndigheterna vilket i slutändan har lett till obetydliga snedvridningar inom den kinesiska GFR-sektorn.

| (46) | För att styrka denna ståndpunkt hänvisades det i begäran till ett antal allmänt tillgängliga informationskällor, såsom rapporten, kommissionens nyligen genomförda undersökning av GFM-sektorn och den därav följande förordning (EU) 2020/492, den 13:e femårsplanen för utveckling av byggnadsmaterialindustrin, den 13:e femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling i Kina, den 14:e femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling och långfristiga mål för 2035 samt industristrategin Made in China 2025. |
| --- | --- |

(46)

För att styrka denna ståndpunkt hänvisades det i begäran till ett antal allmänt tillgängliga informationskällor, såsom rapporten, kommissionens nyligen genomförda undersökning av GFM-sektorn och den därav följande förordning (EU) 2020/492, den 13:e femårsplanen för utveckling av byggnadsmaterialindustrin, den 13:e femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling i Kina, den 14:e femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling och långfristiga mål för 2035 samt industristrategin Made in China 2025.

Made in China 2025

| (47) | På grundval av detta framhölls i begäran att de kinesiska myndigheterna äger den stora majoriteten av de största kinesiska tillverkarna av GFR, samt leverantörer i tidigare led och användare i senare led. De två största kinesiska tillverkarna av GFR: CPIC och Jushi, är stora statsägda konglomerat. Den berörda branschorganisationen, China Building Materials Federation, arbetar under ledning och övervakning av den statsägda kommittén för tillsyn och förvaltning av tillgångar. Ordföranden för Jushis styrelse och Jushis moderbolags CNBM:s vice ordförande innehar båda posten som vice ordförande i China Building Materials Federation. |
| --- | --- |

(47)

På grundval av detta framhölls i begäran att de kinesiska myndigheterna äger den stora majoriteten av de största kinesiska tillverkarna av GFR, samt leverantörer i tidigare led och användare i senare led. De två största kinesiska tillverkarna av GFR: CPIC och Jushi, är stora statsägda konglomerat. Den berörda branschorganisationen, China Building Materials Federation, arbetar under ledning och övervakning av den statsägda kommittén för tillsyn och förvaltning av tillgångar. Ordföranden för Jushis styrelse och Jushis moderbolags CNBM:s vice ordförande innehar båda posten som vice ordförande i China Building Materials Federation.

| (48) | Till följd av de omfattande statliga ingripandena i glasfiberindustrin och den stora andelen statsägda företag inom sektorn, förhindras även privatägda tillverkare att verka under marknadsförhållanden. |
| --- | --- |

(48)

Till följd av de omfattande statliga ingripandena i glasfiberindustrin och den stora andelen statsägda företag inom sektorn, förhindras även privatägda tillverkare att verka under marknadsförhållanden.

| (49) | Den kinesiska ekonomins inriktning avgörs i hög grad av ett välutvecklat planeringssystem som fastställer prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Planerna, såsom den 13:e femårsplanen för utveckling av byggnadsmaterialindustrin, den intelligenta utvecklingsplanen för tillverkning (2016–2020), den 13:e femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling i Kina, den 14:e femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling och långsiktiga mål för 2035, samt strategin Made in China 2025, uppmuntrar statliga myndigheter på alla nivåer och statsägda finansinstitut att främja utvecklingen av GFR-industrin i Kina. Inom ramen för den 14:e femårsplanen planerar de kinesiska myndigheterna att fokusera på nya material i samband med byggandet av en ny pelare i industrisystemet. De räknar med att ge fritt spelrum åt de industriella investeringsfonderna och öka finansieringsgarantierna och riskkompensationen. Planeringssystemet i Kina hindrar därför de fria marknadskrafterna från att råda inom GFR-sektorn. |
| --- | --- |

(49)

Den kinesiska ekonomins inriktning avgörs i hög grad av ett välutvecklat planeringssystem som fastställer prioriteringar och anger de mål som de centrala och lokala myndigheterna måste inrikta sig på. Planerna, såsom den 13:e femårsplanen för utveckling av byggnadsmaterialindustrin, den intelligenta utvecklingsplanen för tillverkning (2016–2020), den 13:e femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling i Kina, den 14:e femårsplanen för nationell ekonomisk och social utveckling och långsiktiga mål för 2035, samt strategin Made in China 2025, uppmuntrar statliga myndigheter på alla nivåer och statsägda finansinstitut att främja utvecklingen av GFR-industrin i Kina. Inom ramen för den 14:e femårsplanen planerar de kinesiska myndigheterna att fokusera på nya material i samband med byggandet av en ny pelare i industrisystemet. De räknar med att ge fritt spelrum åt de industriella investeringsfonderna och öka finansieringsgarantierna och riskkompensationen. Planeringssystemet i Kina hindrar därför de fria marknadskrafterna från att råda inom GFR-sektorn.

| (50) | Företag inom sektorerna ”nya material” – som inkluderar GFR – drar nytta av flera stödmekanismer, inklusive ekonomisk stödpolitik, skatte- och skatteförmånspolitik, FoU-stöd osv. |
| --- | --- |

(50)

Företag inom sektorerna ”nya material” – som inkluderar GFR – drar nytta av flera stödmekanismer, inklusive ekonomisk stödpolitik, skatte- och skatteförmånspolitik, FoU-stöd osv.

| (51) | Kostnaderna för råvaror, t.ex. kaolin och dolomit, är inte resultatet av fria marknadskrafter, eftersom tillverkningen av dessa råvaror är föremål för statligt stöd i Kina. Det förekommer också betydande snedvridningar av systemet när det gäller tillgången till kapital, mark och arbetskraft. Kommissionens nyligen genomförda antisubventionsundersökning av GFR-importen från Kina visade att de kinesiska tillverkarna av GFR gynnades av förmånlig tillgång till mark samt av förmånliga lån, både från statsägda banker och privata banker (19). |
| --- | --- |

(51)

Kostnaderna för råvaror, t.ex. kaolin och dolomit, är inte resultatet av fria marknadskrafter, eftersom tillverkningen av dessa råvaror är föremål för statligt stöd i Kina. Det förekommer också betydande snedvridningar av systemet när det gäller tillgången till kapital, mark och arbetskraft. Kommissionens nyligen genomförda antisubventionsundersökning av GFR-importen från Kina visade att de kinesiska tillverkarna av GFR gynnades av förmånlig tillgång till mark samt av förmånliga lån, både från statsägda banker och privata banker (19).

19

| (52) | De kinesiska myndigheterna lämnade inga synpunkter på eller bevisning som stöder eller motbevisar den befintliga bevisningen i akten, och om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller lämpligheten i att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(52)

De kinesiska myndigheterna lämnade inga synpunkter på eller bevisning som stöder eller motbevisar den befintliga bevisningen i akten, och om förekomsten av betydande snedvridningar och/eller lämpligheten i att tillämpa artikel 2.6a i grundförordningen i det aktuella ärendet.

| (53) | Inom glasfibersektorn kvarstår en betydande del av ägande och kontroll från den kinesiska regeringen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen. Eftersom de kinesiska exportörerna av den produkt som översynen gäller inte samarbetade kunde den exakta andelen privata och statligt ägda tillverkare inte fastställas. Undersökningen bekräftade dock att när det gäller de tre största tillverkarna inom glasfibersektorn, nämligen Jushi, Taishan Glassfiber och CPIC, äger staten dem antingen helt eller innehar en kontrollerande andel. Dessa tre tillverkare motsvarar omkring 75 % av de kinesiska tillverkarna av GFR. |
| --- | --- |

(53)

Inom glasfibersektorn kvarstår en betydande del av ägande och kontroll från den kinesiska regeringen i den mening som avses i artikel 2.6a b första strecksatsen i grundförordningen. Eftersom de kinesiska exportörerna av den produkt som översynen gäller inte samarbetade kunde den exakta andelen privata och statligt ägda tillverkare inte fastställas. Undersökningen bekräftade dock att när det gäller de tre största tillverkarna inom glasfibersektorn, nämligen Jushi, Taishan Glassfiber och CPIC, äger staten dem antingen helt eller innehar en kontrollerande andel. Dessa tre tillverkare motsvarar omkring 75 % av de kinesiska tillverkarna av GFR.

| (54) | Både offentliga och privatägda företag inom glasfibersektorn omfattas av politisk övervakning och vägledning. De senaste kinesiska policydokumenten av betydelse för glasfibersektorn bekräftar att de kinesiska myndigheterna fortfarande anser att sektorn är viktig och att de har för avsikt att ingripa i sektorn för att forma den i linje med den statliga politiken. Detta exemplifieras av den 14:e femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, som innehåller en förteckning över sektorn, särskilt specialglasfiber, bland de material för vilka teknisk innovation kommer att stödjas av politik inom ramen för planen (20). Glasfiber förtecknas också bland de främjade sektorerna i 2019 års upplaga av den vägledande katalogen för strukturanpassning av industrin (21) samt i 2021 års vägledande katalog för viktiga nya material som är berättigade till system för första användning/demonstration. (22)
  .. |
| --- | --- |

(54)

Både offentliga och privatägda företag inom glasfibersektorn omfattas av politisk övervakning och vägledning. De senaste kinesiska policydokumenten av betydelse för glasfibersektorn bekräftar att de kinesiska myndigheterna fortfarande anser att sektorn är viktig och att de har för avsikt att ingripa i sektorn för att forma den i linje med den statliga politiken. Detta exemplifieras av den 14:e femårsplanen för utveckling av råvaruindustrin, som innehåller en förteckning över sektorn, särskilt specialglasfiber, bland de material för vilka teknisk innovation kommer att stödjas av politik inom ramen för planen (20). Glasfiber förtecknas också bland de främjade sektorerna i 2019 års upplaga av den vägledande katalogen för strukturanpassning av industrin (21) samt i 2021 års vägledande katalog för viktiga nya material som är berättigade till system för första användning/demonstration. (22)
  ..

20

21

22

..

| (55) | Liknande exempel på de kinesiska myndigheternas avsikt att övervaka och vägleda sektorns utveckling kan ses på provinsnivå, t.ex. i Shandong som, särskilt när det gäller glasfiber- och kompositmaterialindustrin, planerar att ”aktivt främja ledande och konstitutiva företag med stark varumärkespåverkan och marknadsföringsinflytande, stark integrationskapacitet och driveffekt på industrikedjor och industrikluster, och stödja sektorsövergripande, tvärregionala och korsvisa fusioner och omorganisering av företag” och att ”utveckla högpresterande glasfiber och produkter av glasfiber [och att] uppmuntra utvecklingen av ultrafina, höghållfasta, högmodula, alkalifasta, lågdielektriska, lågexpansiva, nedbrytbara, med hög kiseldioxidhalt, specialformade sektorsövergripande och andra högklassiga glasfiber och glasfiberprodukter. Med fokus på behoven av elektronisk information, rymdfarkoster, ny energi, storskaliga gårdar för djuruppfödning, jordbruksväxthus och andra områden, forskning och utveckling och främjande av glasfiberförstärkta termoplastiska och värmehärdande produkter samt glasfiberkompositgaller för infrastrukturprojekt” (23). På samma sätt förutser Chongqings 14:e femårsplan för utveckling av strategiska och framväxande industrier en ”utvidgning av industrikedjorna för högpresterande fibrer och kompositmaterial” samt en ”acceleration av konstruktionen av projekt som [...] produktionslinjen för högpresterande glasfiber med en årlig produktion på 150 000 ton, och av produktionsbasen för ultrafina glasfiber och kompositmaterial, för att öka produktionskapaciteten för högpresterande glasfiber och kompositmaterial” (24). Tonvikten på glasfiber kan även ses andra provinsers planeringsdokument, bl.a. Guanxis (25), Hubeis (26) och Zhejiangs (27). |
| --- | --- |

(55)

Liknande exempel på de kinesiska myndigheternas avsikt att övervaka och vägleda sektorns utveckling kan ses på provinsnivå, t.ex. i Shandong som, särskilt när det gäller glasfiber- och kompositmaterialindustrin, planerar att ”aktivt främja ledande och konstitutiva företag med stark varumärkespåverkan och marknadsföringsinflytande, stark integrationskapacitet och driveffekt på industrikedjor och industrikluster, och stödja sektorsövergripande, tvärregionala och korsvisa fusioner och omorganisering av företag” och att ”utveckla högpresterande glasfiber och produkter av glasfiber [och att] uppmuntra utvecklingen av ultrafina, höghållfasta, högmodula, alkalifasta, lågdielektriska, lågexpansiva, nedbrytbara, med hög kiseldioxidhalt, specialformade sektorsövergripande och andra högklassiga glasfiber och glasfiberprodukter. Med fokus på behoven av elektronisk information, rymdfarkoster, ny energi, storskaliga gårdar för djuruppfödning, jordbruksväxthus och andra områden, forskning och utveckling och främjande av glasfiberförstärkta termoplastiska och värmehärdande produkter samt glasfiberkompositgaller för infrastrukturprojekt” (23). På samma sätt förutser Chongqings 14:e femårsplan för utveckling av strategiska och framväxande industrier en ”utvidgning av industrikedjorna för högpresterande fibrer och kompositmaterial” samt en ”acceleration av konstruktionen av projekt som [...] produktionslinjen för högpresterande glasfiber med en årlig produktion på 150 000 ton, och av produktionsbasen för ultrafina glasfiber och kompositmaterial, för att öka produktionskapaciteten för högpresterande glasfiber och kompositmaterial” (24). Tonvikten på glasfiber kan även ses andra provinsers planeringsdokument, bl.a. Guanxis (25), Hubeis (26) och Zhejiangs (27).

23

24

25

26

27

| (56) | När det gäller de kinesiska myndigheternas möjlighet att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag, i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, betonar många tillverkare av den produkt som översynen gäller uttryckligen partibyggande verksamhet på sina webbplatser eller har partimedlemmar i företagsledningen och understryker sitt medlemskap i kommunistpartiet. |
| --- | --- |

(56)

När det gäller de kinesiska myndigheternas möjlighet att påverka priser och kostnader genom statlig närvaro i företag, i den mening som avses i artikel 2.6a b andra strecksatsen i grundförordningen, betonar många tillverkare av den produkt som översynen gäller uttryckligen partibyggande verksamhet på sina webbplatser eller har partimedlemmar i företagsledningen och understryker sitt medlemskap i kommunistpartiet.

| (57) | Jushi-koncernens ordförande är till exempel samtidigt vice sekreterare för partikommittén vid CNMB (28). På liknande sätt innehar ordföranden för Sinoma Science and Technology, som är holdingbolag för Taishan Fiberglass, ställningen som partikommitténs sekreterare, medan ordföranden för Sinoma Science and Technology är vice sekreterare i partikommittén (29). När det gäller CPIC innehar styrelsens vice ordförande och verkställande direktören samtidigt ställningen som vice sekreterare i partikommittén, medan koncernens ordförande för CPIC:s moderbolag också fungerar som sekreterare i partikommittén och koncernens vice ordförande fungerar som vice sekreterare i partikommittén (30). |
| --- | --- |

(57)

Jushi-koncernens ordförande är till exempel samtidigt vice sekreterare för partikommittén vid CNMB (28). På liknande sätt innehar ordföranden för Sinoma Science and Technology, som är holdingbolag för Taishan Fiberglass, ställningen som partikommitténs sekreterare, medan ordföranden för Sinoma Science and Technology är vice sekreterare i partikommittén (29). När det gäller CPIC innehar styrelsens vice ordförande och verkställande direktören samtidigt ställningen som vice sekreterare i partikommittén, medan koncernens ordförande för CPIC:s moderbolag också fungerar som sekreterare i partikommittén och koncernens vice ordförande fungerar som vice sekreterare i partikommittén (30).

28

29

30

| (58) | Dessutom föreskriver Jushis bolagsordning uttryckligen en direkt partitillsyn över viktiga bolagsfrågor i artikel 195, enligt vilken ”företagets partikommitté ska diskutera och besluta om företagets viktigaste frågor i enlighet med bestämmelserna”, där partikommitténs huvudsakliga ansvar innebär att ”undersöka och diskutera viktiga företagsledningsfrågor, och stödja bolagsstämman, styrelsen, tillsynsstyrelsen samt ledningen i att utöva sina befogenheter i enlighet med lagen”, samt att ”stärka ledningen och kontrollen över företagets urval och anställning av personal, och bemöda sig om att bygga upp företagets ledningsgrupp, team av fast anställda och talangteam” (31). |
| --- | --- |

(58)

Dessutom föreskriver Jushis bolagsordning uttryckligen en direkt partitillsyn över viktiga bolagsfrågor i artikel 195, enligt vilken ”företagets partikommitté ska diskutera och besluta om företagets viktigaste frågor i enlighet med bestämmelserna”, där partikommitténs huvudsakliga ansvar innebär att ”undersöka och diskutera viktiga företagsledningsfrågor, och stödja bolagsstämman, styrelsen, tillsynsstyrelsen samt ledningen i att utöva sina befogenheter i enlighet med lagen”, samt att ”stärka ledningen och kontrollen över företagets urval och anställning av personal, och bemöda sig om att bygga upp företagets ledningsgrupp, team av fast anställda och talangteam” (31).

31

| (59) | Dessutom firade Taishan Fiberglass 99-årsdagen för kommunistpartiets grundande och sekreteraren i företagets partikommitté höll ett tal: ”Det är just för att Taishan Fiberglass alltid har hållit sig till partiets ledarskap, har fortsatt hålla fast vid ’två konsekvenser’ och alltid har hållit fast vid koncernens partibyggande arbete med ’en redogörelse’, ’fyra integreringar’ och ’fyra moderniseringar och integreringar’ och andra partiskapande koncept” (32). |
| --- | --- |

(59)

Dessutom firade Taishan Fiberglass 99-årsdagen för kommunistpartiets grundande och sekreteraren i företagets partikommitté höll ett tal: ”Det är just för att Taishan Fiberglass alltid har hållit sig till partiets ledarskap, har fortsatt hålla fast vid ’två konsekvenser’ och alltid har hållit fast vid koncernens partibyggande arbete med ’en redogörelse’, ’fyra integreringar’ och ’fyra moderniseringar och integreringar’ och andra partiskapande koncept” (32).

32

| (60) | Dessutom finns i GFR-sektorn strategier som är diskriminerande till inhemska tillverkares fördel eller på annat sätt påverkar marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen. Medan industripolitiken vanligtvis rör flera sektorer omfattas GFR-sektorn av många planer, riktlinjer, direktiv och andra politiska dokument som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå (se även skälen 47 och 48 ovan). Dessa politiska åtgärder strider ibland mot marknadskrafterna, t.ex. Guangxis treåriga handlingsplan för strategiska och framväxande industrier som administrativt fastställer framtida produktionsvolymer och tillväxttakt: ”Senast 2023 kommer produktionsvärdet för den nya materialindustrin att uppgå till 133 miljarder renminbi yuan, och mervärdet kommer att uppgå till 44 miljarder renminbi yuan” (33). |
| --- | --- |

(60)

Dessutom finns i GFR-sektorn strategier som är diskriminerande till inhemska tillverkares fördel eller på annat sätt påverkar marknaden i den mening som avses i artikel 2.6a b tredje strecksatsen i grundförordningen. Medan industripolitiken vanligtvis rör flera sektorer omfattas GFR-sektorn av många planer, riktlinjer, direktiv och andra politiska dokument som utfärdas på nationell, regional och kommunal nivå (se även skälen 47 och 48 ovan). Dessa politiska åtgärder strider ibland mot marknadskrafterna, t.ex. Guangxis treåriga handlingsplan för strategiska och framväxande industrier som administrativt fastställer framtida produktionsvolymer och tillväxttakt: ”Senast 2023 kommer produktionsvärdet för den nya materialindustrin att uppgå till 133 miljarder renminbi yuan, och mervärdet kommer att uppgå till 44 miljarder renminbi yuan” (33).

33

| (61) | Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av de huvudsakliga insatsvarorna vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt. |
| --- | --- |

(61)

Sammanfattningsvis har de kinesiska myndigheterna infört åtgärder för att förmå verksamhetsutövare att uppfylla de offentliga politiska målen att stödja främjade industrier, inklusive produktionen av de huvudsakliga insatsvarorna vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Sådana åtgärder hindrar marknadskrafterna från att verka fritt.

| (62) | Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle visa att diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom GFR-sektorn som avses i skäl 43 inte skulle påverka tillverkarna av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(62)

Det har inte framkommit någon bevisning i den aktuella undersökningen som skulle visa att diskriminerande tillämpning eller felaktigt genomförande av konkurs- och egendomsrätten i enlighet med artikel 2.6a b fjärde strecksatsen i grundförordningen inom GFR-sektorn som avses i skäl 43 inte skulle påverka tillverkarna av den produkt som översynen gäller.

| (63) | Sektorn för den berörda produkten påverkas också av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 43 ovan. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina). |
| --- | --- |

(63)

Sektorn för den berörda produkten påverkas också av snedvridna lönekostnader i den mening som avses i artikel 2.6a b femte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 43 ovan. Dessa snedvridningar påverkar sektorn både direkt (vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller eller de viktigaste insatsvarorna) och indirekt (när det gäller tillgång till kapital eller insatsvaror från företag som omfattas av samma arbetsrättssystem i Kina).

| (64) | Dessutom har det inte lagts fram någon bevisning i den aktuella undersökningen som visar att GFR-sektorn inte påverkas av något statligt inflytande på det finansiella systemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 43. Det betydande statliga inflytandet i finanssystemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer. |
| --- | --- |

(64)

Dessutom har det inte lagts fram någon bevisning i den aktuella undersökningen som visar att GFR-sektorn inte påverkas av något statligt inflytande på det finansiella systemet i den mening som avses i artikel 2.6a b sjätte strecksatsen i grundförordningen, vilket också nämns i skäl 43. Det betydande statliga inflytandet i finanssystemet leder därför till att marknadsvillkoren påverkas kraftigt på alla nivåer.

| (65) | Slutligen erinrar kommissionen om att det krävs ett brett sortiment av insatsvaror för att tillverka den produkt som översynen gäller. När tillverkare av den produkt som översynen gäller köper eller ingår avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som betalas (vilka registreras som kostnader) av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer. |
| --- | --- |

(65)

Slutligen erinrar kommissionen om att det krävs ett brett sortiment av insatsvaror för att tillverka den produkt som översynen gäller. När tillverkare av den produkt som översynen gäller köper eller ingår avtal om dessa insatsvaror påverkas de priser som betalas (vilka registreras som kostnader) av samma snedvridningar av systemet som nämns ovan. Leverantörer av insatsvaror anställer till exempel arbetskraft som påverkas av snedvridningarna. De kan låna pengar som omfattas av snedvridningarna av finanssektorn/kapitalfördelningen. De påverkas dessutom av planeringssystemet, som gäller på alla myndighetsnivåer och i alla sektorer.

| (66) | Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för den produkt som översynen gäller som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas till följd av det betydliga statliga inflytandet på deras prisbildning, vilket också beskrivs i delarna I och II i rapporten. Det statliga inflytande som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för de insatsvaror som används för produktionen av insatsvarorna och så vidare. |
| --- | --- |

(66)

Till följd av detta är det inte bara de inhemska försäljningspriserna för den produkt som översynen gäller som inte kan användas i den mening som avses i artikel 2.6a a i grundförordningen, utan alla kostnader för insatsvaror (råvaror, energi, mark, finansiering, arbetskraft osv.) påverkas till följd av det betydliga statliga inflytandet på deras prisbildning, vilket också beskrivs i delarna I och II i rapporten. Det statliga inflytande som beskrivs när det gäller fördelning av kapital, mark, arbetskraft, energi och råvaror förekommer i hela Kina. Detta innebär till exempel att en insatsvara som har tillverkats i Kina genom en kombination av olika produktionsfaktorer påverkas av betydande snedvridningar. Detsamma gäller för de insatsvaror som används för produktionen av insatsvarorna och så vidare.

| (67) | Varken de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna åberopade någon bevisning eller framförde några argument för motsatsen i denna undersökning. |
| --- | --- |

(67)

Varken de kinesiska myndigheterna eller de exporterande tillverkarna åberopade någon bevisning eller framförde några argument för motsatsen i denna undersökning.

| (68) | Sammanfattningsvis visade den tillgängliga bevisningen att priserna eller kostnaderna för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och på grund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet. |
| --- | --- |

(68)

Sammanfattningsvis visade den tillgängliga bevisningen att priserna eller kostnaderna för den produkt som översynen gäller, inbegripet kostnader för råvaror, energi och arbetskraft, inte är resultatet av fria marknadskrafter, eftersom de påverkas av ett betydande statligt inflytande i den mening som avses i artikel 2.6a b i grundförordningen, vilket framgår av de faktiska eller potentiella följderna av en eller flera av de relevanta aspekter som anges i den artikeln. På grundval av detta, och på grund av de kinesiska myndigheternas bristande samarbetsvilja, konstaterade kommissionen att det inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader för att fastställa normalvärdet i detta fall. Kommissionen konstruerade således normalvärdet endast på grundval av tillverknings- och försäljningskostnader som avspeglar icke-snedvridna priser eller referensvärden, i detta fall på grundval av motsvarande tillverknings- och försäljningskostnader i ett lämpligt representativt land i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, vilket diskuteras i det följande avsnittet.

3.5   Representativt land

Representativt land

3.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (69) | Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:






  — | En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (34). |
| --- | --- | --- |

(69)

Valet av representativt land baserades på följande kriterier i enlighet med artikel 2.6a i grundförordningen:

—

En ekonomisk utvecklingsnivå som liknar Kinas. För detta ändamål utgick kommissionen från länder med en bruttonationalinkomst per capita som var jämförbar med Kinas enligt Världsbankens databas (34).

34

| — | Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (35). |
| --- | --- |

—

Tillverkning av den produkt som översynen gäller i det landet (35).

35

| — | Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet. |
| --- | --- |

—

Tillgång till relevanta offentliga uppgifter i det representativa landet.

| — | Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än ett möjligt representativt land ska företräde, där så är lämpligt, ges till ett land med adekvat nivå av social trygghet och miljöskydd.

| (70) | Såsom förklaras i skäl 38 utfärdade kommissionen en notering om de källor som använts för att fastställa normalvärdet den 5 augusti 2022. I denna notering beskrev kommissionen de omständigheter och bevis som låg till grund för de berörda kriterierna och informerade berörda parter om sin avsikt att betrakta Turkiet som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas. |
| --- | --- |

(70)

Såsom förklaras i skäl 38 utfärdade kommissionen en notering om de källor som använts för att fastställa normalvärdet den 5 augusti 2022. I denna notering beskrev kommissionen de omständigheter och bevis som låg till grund för de berörda kriterierna och informerade berörda parter om sin avsikt att betrakta Turkiet som ett lämpligt representativt land i detta fall, om förekomsten av betydande snedvridningar enligt artikel 2.6a i grundförordningen skulle bekräftas.

| (71) | I enlighet med kriterierna i artikel 2.6a i grundförordningen identifierade kommissionen Turkiet som ett land med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas. Världsbanken har klassificerat Turkiet som ett högre eller medelinkomstland på grundval av bruttonationalinkomsten. Turkiet identifierades dessutom som ett land där den produkt som översynen gäller tillverkas och där relevanta uppgifter finns lätt tillgängliga. |
| --- | --- |

(71)

I enlighet med kriterierna i artikel 2.6a i grundförordningen identifierade kommissionen Turkiet som ett land med en ekonomisk utvecklingsnivå som är jämförbar med Kinas. Världsbanken har klassificerat Turkiet som ett högre eller medelinkomstland på grundval av bruttonationalinkomsten. Turkiet identifierades dessutom som ett land där den produkt som översynen gäller tillverkas och där relevanta uppgifter finns lätt tillgängliga.

| (72) | Slutligen, med tanke på den bristande samarbetsviljan och att Turkiet fastställts som ett lämpligt representativt land på grundval av alla ovanstående faktorer, var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen. |
| --- | --- |

(72)

Slutligen, med tanke på den bristande samarbetsviljan och att Turkiet fastställts som ett lämpligt representativt land på grundval av alla ovanstående faktorer, var det inte nödvändigt att göra en bedömning av nivån av social trygghet och miljöskydd i enlighet med artikel 2.6a a första strecksatsen sista meningen i grundförordningen.

3.5.2   Slutsats

Slutsats

| (73) | I och med den bristande samarbetsviljan, och som föreslogs i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och med tanke på att Turkiet uppfyllde kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, valde kommissionen Turkiet som lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(73)

I och med den bristande samarbetsviljan, och som föreslogs i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och med tanke på att Turkiet uppfyllde kriterierna i artikel 2.6a a första strecksatsen i grundförordningen, valde kommissionen Turkiet som lämpligt representativt land.

3.6   Källor som använts för att fastställa icke snedvridna kostnader

Källor som använts för att fastställa icke snedvridna kostnader

| (74) | I noteringen om relevanta källor som ska användas för att fastställa normalvärdet redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Kommissionen framförde även att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, skulle använda Global Trade Atlas (GTA) för att fastställa icke snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvaror. Kommissionen förklarade vidare att den skulle använda uppgifter från Turkiets statistikmyndighet för att fastställa icke snedvridna kostnader för arbetskraft (36) och energi (37). |
| --- | --- |

(74)

I noteringen om relevanta källor som ska användas för att fastställa normalvärdet redovisade kommissionen de produktionsfaktorer, såsom råvaror, energi och arbetskraft, som de exporterande tillverkarna använder vid tillverkningen av den produkt som översynen gäller. Kommissionen framförde även att den, för att konstruera normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, skulle använda Global Trade Atlas (GTA) för att fastställa icke snedvridna kostnader för de flesta av produktionsfaktorerna, särskilt för råvaror. Kommissionen förklarade vidare att den skulle använda uppgifter från Turkiets statistikmyndighet för att fastställa icke snedvridna kostnader för arbetskraft (36) och energi (37).

36

37

| (75) | Kommissionen underrättade också de berörda parterna om att den på grund av de kinesiska exportörernas bristande samarbetsvilja inkluderade ett värde för tillverkningsomkostnader och förbrukningsvaror för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorer som nämns ovan. Kommissionen fastställde förhållandet mellan tillverkningsomkostnader och förbrukningsvaror och de direkta tillverkningskostnaderna för varje kategori av GFR-produkter, på grundval av uppgifter som sökandena lämnade i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen underrättade också de berörda parterna om att den på grund av de kinesiska exportörernas bristande samarbetsvilja inkluderade ett värde för tillverkningsomkostnader och förbrukningsvaror för att täcka kostnader som inte ingår i de produktionsfaktorer som nämns ovan. Kommissionen fastställde förhållandet mellan tillverkningsomkostnader och förbrukningsvaror och de direkta tillverkningskostnaderna för varje kategori av GFR-produkter, på grundval av uppgifter som sökandena lämnade i begäran om översyn.

| (76) | Slutligen uppgav kommissionen att den för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst skulle använda de finansiella uppgifterna från den turkiska tillverkaren av den produkt som översynen gäller, såsom anges i skäl 38 ovan. |
| --- | --- |

(76)

Slutligen uppgav kommissionen att den för att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst skulle använda de finansiella uppgifterna från den turkiska tillverkaren av den produkt som översynen gäller, såsom anges i skäl 38 ovan.

3.7   Icke snedvridna kostnader och referensvärden

Icke snedvridna kostnader och referensvärden

3.7.1   Produktionsfaktorer

Produktionsfaktorer

| (77) | Med beaktande av alla uppgifter som baseras på begäran och den efterföljande informationen som sökanden och berörda parter lämnat in beslöts att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

  Tabell 1


  Produktionsfaktorer för vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament










  Produktionsfaktor | Varukod | Källor | Icke snedvridet värde (CNY) | Måttenhet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Råvaror |
| Kaolin | 25070020 | Global Trade Atlas (GTA) (38) | 1,04 | kg |
| Dolomit | 251810 , 251820 | GTA | 2,03 | kg |
| Kalksten | 2521 | GTA | 5,8 | kg |
| Kiseldioxid | 250510 | GTA | 0,31 | kg |
| Platina | 711011 | GTA | 224,24 | gr |
| Rodium | 711031 | GTA | 2 721,49 | gr |
| Bindemedel, syre, reservdelar, förpackning | | | % av direkta kostnader | % |
| Arbetskraft |
| Direkt arbetskraft | Ej tillämpligt | Turkiets statistikmyndighet (Turkstat) (39) | 28,16 | timme |
| Energi |
| Elektricitet | Ej tillämpligt | Turkiets statistikmyndighet (Turkstat) (40) | 0,52 | kWh |
| Naturgas | Ej tillämpligt | Turkiets statistikmyndighet (Turkstat) (40) | 165,95 | m3 |

(77)

Med beaktande av alla uppgifter som baseras på begäran och den efterföljande informationen som sökanden och berörda parter lämnat in beslöts att följande produktionsfaktorer och deras källor skulle användas för att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen:

Tabell 1

Tabell 1

Produktionsfaktorer för vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament

Produktionsfaktorer för vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament

Produktionsfaktor

Varukod

Källor

Icke snedvridet värde (CNY)

Måttenhet

Råvaror

Kaolin

25070020

Global Trade Atlas (GTA) (38)

38

1,04

kg

Dolomit

251810 , 251820

GTA

2,03

kg

Kalksten

2521

GTA

5,8

kg

Kiseldioxid

250510

GTA

0,31

kg

Platina

711011

GTA

224,24

gr

Rodium

711031

GTA

2 721,49

gr

Bindemedel, syre, reservdelar, förpackning

% av direkta kostnader

%

Arbetskraft

Direkt arbetskraft

Ej tillämpligt

Turkiets statistikmyndighet (Turkstat) (39)

39

28,16

timme

Energi

Elektricitet

Ej tillämpligt

Turkiets statistikmyndighet (Turkstat) (40)

40

0,52

kWh

Naturgas

Ej tillämpligt

Turkiets statistikmyndighet (Turkstat) (40)

40

165,95

m3

3

3.7.2   Råvaror

Råvaror

| (78) | För att fastställa det icke snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA till vilket importkostnader lades. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (41). |
| --- | --- |

(78)

För att fastställa det icke snedvridna priset på råvaror som levereras till en tillverkare i det representativa landet använde kommissionen som grund det vägda genomsnittliga importpriset till det representativa landet såsom det rapporterats i GTA till vilket importkostnader lades. Ett importpris i det representativa landet fastställdes som ett vägt genomsnitt av enhetspriserna för importen från alla tredjeländer förutom Kina, och länder som inte är WTO-medlemmar och som anges i bilaga 1 till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (41).

41

| (79) | Kommissionen beslutade att undanta importen från Kina till det representativa landet, eftersom den i avsnitt 3.4 drog slutsatsen att det till följd av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar de produkter som är avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha uteslutit importen från Kina till det representativa landet förblev importvolymen från övriga tredjeländer representativ. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen beslutade att undanta importen från Kina till det representativa landet, eftersom den i avsnitt 3.4 drog slutsatsen att det till följd av förekomsten av betydande snedvridningar i enlighet med artikel 2.6a b i grundförordningen inte är lämpligt att använda inhemska priser och kostnader i Kina. Eftersom det inte finns någon bevisning som visar att samma snedvridningar inte påverkar de produkter som är avsedda för export på samma sätt, ansåg kommissionen att samma snedvridningar påverkade exportpriserna. Efter att ha uteslutit importen från Kina till det representativa landet förblev importvolymen från övriga tredjeländer representativ.

| (80) | Kommissionen beräknade förbrukningsvarornas andel av de direkta tillverkningskostnaderna under översynsperioden. Förbrukningsvaror inkluderade kostnaden för bindemedel, syre, reservdelar och förpackningar. För att fastställa ett icke snedvridet värde för sådana omkostnaderna, och eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, använde kommissionen tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Dessa procentandelar, som var specifika för varje kategori av GFR-produkter, tillämpades sedan på det icke snedvridna värdet av tillverkningskostnaden för att fastställa det icke snedvridna värdet av förbrukningsvaror. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen beräknade förbrukningsvarornas andel av de direkta tillverkningskostnaderna under översynsperioden. Förbrukningsvaror inkluderade kostnaden för bindemedel, syre, reservdelar och förpackningar. För att fastställa ett icke snedvridet värde för sådana omkostnaderna, och eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga, använde kommissionen tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Dessa procentandelar, som var specifika för varje kategori av GFR-produkter, tillämpades sedan på det icke snedvridna värdet av tillverkningskostnaden för att fastställa det icke snedvridna värdet av förbrukningsvaror.

| (81) | Normalt sett bör även de inhemska transportpriserna läggas till importpriser på råvaror. Dock beslutade kommissionen, med tanke på den bristande samarbetsviljan och inriktningen för denna översyn vid giltighetstidens utgång, som mer handlar om att undersöka om dumpningen fortsatte under översynsperioden eller om det finns en risk för att den återkommer, än om att fastställa dumpningens exakta omfattning, att det inte var nödvändigt att göra justeringar för inhemska transporter. Sådana justeringar skulle endast resultera i en höjning av normalvärdet och därmed av dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(81)

Normalt sett bör även de inhemska transportpriserna läggas till importpriser på råvaror. Dock beslutade kommissionen, med tanke på den bristande samarbetsviljan och inriktningen för denna översyn vid giltighetstidens utgång, som mer handlar om att undersöka om dumpningen fortsatte under översynsperioden eller om det finns en risk för att den återkommer, än om att fastställa dumpningens exakta omfattning, att det inte var nödvändigt att göra justeringar för inhemska transporter. Sådana justeringar skulle endast resultera i en höjning av normalvärdet och därmed av dumpningsmarginalen.

3.7.3   Arbetskraft

Arbetskraft

| (82) | För att fastställa riktmärket för arbetskraftskostnader i det representativa landet använde kommissionen den senaste statistiken från Turkiets statistikmyndighet Turkstat. Turkstat offentliggör detaljerad information om löner inom olika ekonomiska sektorer i Turkiet. Kommissionen använde tillgänglig statistik för 2020 för genomsnittliga arbetskraftskostnader för tillverkning inom glasfiberindustrin (kategori 23 enligt Nace 2.0) (42). Den resulterande timkostnaden för 2020 indexerades sedan för det genomsnittliga tillverkarprisindexet under översynsperioden. |
| --- | --- |

(82)

För att fastställa riktmärket för arbetskraftskostnader i det representativa landet använde kommissionen den senaste statistiken från Turkiets statistikmyndighet Turkstat. Turkstat offentliggör detaljerad information om löner inom olika ekonomiska sektorer i Turkiet. Kommissionen använde tillgänglig statistik för 2020 för genomsnittliga arbetskraftskostnader för tillverkning inom glasfiberindustrin (kategori 23 enligt Nace 2.0) (42). Den resulterande timkostnaden för 2020 indexerades sedan för det genomsnittliga tillverkarprisindexet under översynsperioden.

42

3.7.4   Elektricitet

Elektricitet

| (83) | Elpriset för företag i Turkiet offentliggörs halvårsvis av Turkstat. Kommissionen använde de senast tillgängliga uppgifterna om elpriser för industriella slutanvändare i Turkiet (43) under perioden 1 januari 2021–31 december 2021 (översynsperioden). Eftersom den information som rapporterades om slutanvändarnas genomsnittspriser inbegrep alla skatter beräknade kommissionen slutanvändarens genomsnittspris exklusive moms. |
| --- | --- |

(83)

Elpriset för företag i Turkiet offentliggörs halvårsvis av Turkstat. Kommissionen använde de senast tillgängliga uppgifterna om elpriser för industriella slutanvändare i Turkiet (43) under perioden 1 januari 2021–31 december 2021 (översynsperioden). Eftersom den information som rapporterades om slutanvändarnas genomsnittspriser inbegrep alla skatter beräknade kommissionen slutanvändarens genomsnittspris exklusive moms.

43

3.7.5   Naturgas

Naturgas

| (84) | Priset på naturgas för företag (industriella användare) i Turkiet offentliggörs halvårsvis av Turkstat. Kommissionen använde de senast tillgängliga uppgifterna om naturgaspriser för industriella slutanvändare i Turkiet (44) för översynsperioden. Eftersom den information som rapporterades om slutanvändarnas genomsnittspriser inbegrep alla skatter beräknade kommissionen slutanvändarens genomsnittspris exklusive moms. |
| --- | --- |

(84)

Priset på naturgas för företag (industriella användare) i Turkiet offentliggörs halvårsvis av Turkstat. Kommissionen använde de senast tillgängliga uppgifterna om naturgaspriser för industriella slutanvändare i Turkiet (44) för översynsperioden. Eftersom den information som rapporterades om slutanvändarnas genomsnittspriser inbegrep alla skatter beräknade kommissionen slutanvändarens genomsnittspris exklusive moms.

44

3.7.6   Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst och avskrivning

Tillverkningsomkostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst och avskrivning

| (85) | Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Såsom förklaras i skäl 80 fastställdes dessutom ett värde för tillverkningsomkostnaderna för att täcka kostnader som inte ingick i de produktionsfaktorer som nämns ovan. |
| --- | --- |

(85)

Enligt artikel 2.6a a i grundförordningen ska det konstruerade normalvärdet ”omfatta ett icke snedvridet och skäligt belopp för att täcka försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst”. Såsom förklaras i skäl 80 fastställdes dessutom ett värde för tillverkningsomkostnaderna för att täcka kostnader som inte ingick i de produktionsfaktorer som nämns ovan.

| (86) | För att fastställa ett icke snedvridet värde för tillverkningsomkostnaderna, och eftersom tillverkarna av PRE inte var samarbetsvilliga, använde kommissionen tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. På grundval av uppgifterna från sökanden fastställde kommissionen därför kvoten mellan tillverkningsomkostnaderna och de totala tillverkningskostnaderna. Tillverkningsomkostnader omfattade kostnader för avfall, indirekt arbete, underhåll och avskrivning av materiella anläggningstillgångar. Dessa procentandelar, som var specifika för varje kategori av GFR-produkter, tillämpades sedan på det icke snedvridna värdet av tillverkningskostnaden för att fastställa det icke snedvridna värdet av tillverkningsomkostnader, beroende på vilken kategori av GFR som producerades. |
| --- | --- |

(86)

För att fastställa ett icke snedvridet värde för tillverkningsomkostnaderna, och eftersom tillverkarna av PRE inte var samarbetsvilliga, använde kommissionen tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. På grundval av uppgifterna från sökanden fastställde kommissionen därför kvoten mellan tillverkningsomkostnaderna och de totala tillverkningskostnaderna. Tillverkningsomkostnader omfattade kostnader för avfall, indirekt arbete, underhåll och avskrivning av materiella anläggningstillgångar. Dessa procentandelar, som var specifika för varje kategori av GFR-produkter, tillämpades sedan på det icke snedvridna värdet av tillverkningskostnaden för att fastställa det icke snedvridna värdet av tillverkningsomkostnader, beroende på vilken kategori av GFR som producerades.

| (87) | För att fastställa ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst förlitade sig kommissionen på de senaste tillgängliga finansiella uppgifterna för en tillverkare i Turkiet som i noteringen hade fastställts som en aktiv och vinstbringande tillverkare av GFR under översynsperioden. Finansiella uppgifter användes för följande företag som offentliga uppgifter som publicerats på deras webbplats:






  — | Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (räkenskapsår 2021) (45). |
| --- | --- | --- |

(87)

För att fastställa ett icke snedvridet och skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst förlitade sig kommissionen på de senaste tillgängliga finansiella uppgifterna för en tillverkare i Turkiet som i noteringen hade fastställts som en aktiv och vinstbringande tillverkare av GFR under översynsperioden. Finansiella uppgifter användes för följande företag som offentliga uppgifter som publicerats på deras webbplats:

—

Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (räkenskapsår 2021) (45).

45

3.8   Beräkningen av normalvärdet

Beräkningen av normalvärdet

| (88) | På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje basprodukttyp på nivån fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(88)

På grundval av ovanstående konstruerade kommissionen normalvärdet för varje basprodukttyp på nivån fritt fabrik i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen.

| (89) | Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. Eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga förlitade sig kommissionen på de uppgifter som sökanden lämnat i begäran om översyn avseende konsumtionskvoten av alla faktorer (material, energi och arbetskraft) för tillverkning av den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- |

(89)

Först fastställde kommissionen de icke snedvridna tillverkningskostnaderna. Eftersom de exporterande tillverkarna inte var samarbetsvilliga förlitade sig kommissionen på de uppgifter som sökanden lämnat i begäran om översyn avseende konsumtionskvoten av alla faktorer (material, energi och arbetskraft) för tillverkning av den produkt som översynen gäller.

| (90) | När den icke snedvridna tillverkningskostnaden hade fastställts lade kommissionen till tillverkningsomkostnader och förbrukningsvaror, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinsten, i enlighet med vad som beskrivs i skälen 80 och 85–87. Kommissionen lade till följande punkter till de icke snedvridna tillverkningskostnaderna:






  — | Förbrukningsvaror och tillverkningsomkostnader enligt skälen 80 och 86, |
| --- | --- | --- |

(90)

När den icke snedvridna tillverkningskostnaden hade fastställts lade kommissionen till tillverkningsomkostnader och förbrukningsvaror, försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinsten, i enlighet med vad som beskrivs i skälen 80 och 85–87. Kommissionen lade till följande punkter till de icke snedvridna tillverkningskostnaderna:

—

Förbrukningsvaror och tillverkningsomkostnader enligt skälen 80 och 86,

| — | försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och övriga kostnader, som stod för 16,8 % av kostnaderna för sålda varor för företaget Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., och |
| --- | --- |

—

försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och övriga kostnader, som stod för 16,8 % av kostnaderna för sålda varor för företaget Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., och

| — | vinsten, som uppgick till 36,74 % av kostnaderna för sålda varor för företaget Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. för räkenskapsåret 2021. |
| --- | --- |

—

vinsten, som uppgick till 36,74 % av kostnaderna för sålda varor för företaget Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. för räkenskapsåret 2021.

| (91) | Även om inga synpunkter inkom i detta avseende efter offentliggörandet av noteringen till handlingarna om de relevanta källorna, noterade kommissionen att företaget Turkiet Şişe Ve Cam Fabrikalari A.S registrerade relativt höga intäkter och vinster 2021 jämfört med 2020. Även om samma företag använde vinsten för 2020, som uppgick till 10,4 %, skulle det vid fastställandet av normalvärdet inte ändra slutsatsen att den kinesiska exporten av GFR till unionen under översynsperioden gick till priser som var lägre än normalvärdet. |
| --- | --- |

(91)

Även om inga synpunkter inkom i detta avseende efter offentliggörandet av noteringen till handlingarna om de relevanta källorna, noterade kommissionen att företaget Turkiet Şişe Ve Cam Fabrikalari A.S registrerade relativt höga intäkter och vinster 2021 jämfört med 2020. Även om samma företag använde vinsten för 2020, som uppgick till 10,4 %, skulle det vid fastställandet av normalvärdet inte ändra slutsatsen att den kinesiska exporten av GFR till unionen under översynsperioden gick till priser som var lägre än normalvärdet.

3.9   Exportpris

Exportpris

| (92) | Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna från Kina var samarbetsvillig fastställdes exportpriset på grundval av cif-priser utifrån Eurostats uppgifter, justerade till nivån från fabrik. Cif-priset minskade således genom sjötransportfrakt, inhemska transportkostnader och EU:s tullhantering. Dessa kostnader baserades på uppgifter från sökandena i begäran om översyn. |
| --- | --- |

(92)

Eftersom ingen av de exporterande tillverkarna från Kina var samarbetsvillig fastställdes exportpriset på grundval av cif-priser utifrån Eurostats uppgifter, justerade till nivån från fabrik. Cif-priset minskade således genom sjötransportfrakt, inhemska transportkostnader och EU:s tullhantering. Dessa kostnader baserades på uppgifter från sökandena i begäran om översyn.

3.10   Jämförelse

Jämförelse

| (93) | Kommissionen jämförde per GFR-kategori det konstruerade normalvärdet, som fastställts i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, med det exportpris fritt fabrik som fastställs ovan. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen jämförde per GFR-kategori det konstruerade normalvärdet, som fastställts i enlighet med artikel 2.6a a i grundförordningen, med det exportpris fritt fabrik som fastställs ovan.

3.11   Dumpningsmarginaler

Dumpningsmarginaler

| (94) | På denna grundval fastställdes de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till mellan 50 % och 54 %. Det fastslogs därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden. |
| --- | --- |

(94)

På denna grundval fastställdes de vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till mellan 50 % och 54 %. Det fastslogs därför att dumpningen fortsatte under översynsperioden.

4.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT DUMPNING

| (95) | Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: i) utvecklingen av produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, ii) förhållandet mellan de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer och de kinesiska exportpriserna till unionen, och iii) unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: i) utvecklingen av produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina, ii) förhållandet mellan de kinesiska exportpriserna till andra tredjeländer och de kinesiska exportpriserna till unionen, och iii) unionsmarknadens attraktionskraft.

4.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (96) | För att analysera produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina och med hänsyn till de kinesiska myndigheternas och de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja förlitade sig kommissionen på de uppgifter som sökanden lämnat i sin begäran om översyn, såsom specificeras i nedanstående skäl. |
| --- | --- |

(96)

För att analysera produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina och med hänsyn till de kinesiska myndigheternas och de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbetsvilja förlitade sig kommissionen på de uppgifter som sökanden lämnat i sin begäran om översyn, såsom specificeras i nedanstående skäl.

| (97) | Undersökningen har visat att det finns en generell överkapacitet vad gäller tillverkningen av vissa GFR i Kina. Produktionskapaciteten i Kina mellan 2020 och 2021 uppskattades till mellan 3,8 och 4,4 miljoner ton. Enligt sökandens marknadsinformation låg den kinesiska inhemska efterfrågan på GFR på mellan 2,4 och 2,9 miljoner ton, vilket innebär att överkapaciteten uppgick till minst 1,1 miljoner ton, vilket motsvarar över 100 % av EU:s förbrukning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Undersökningen har visat att det finns en generell överkapacitet vad gäller tillverkningen av vissa GFR i Kina. Produktionskapaciteten i Kina mellan 2020 och 2021 uppskattades till mellan 3,8 och 4,4 miljoner ton. Enligt sökandens marknadsinformation låg den kinesiska inhemska efterfrågan på GFR på mellan 2,4 och 2,9 miljoner ton, vilket innebär att överkapaciteten uppgick till minst 1,1 miljoner ton, vilket motsvarar över 100 % av EU:s förbrukning under översynsperioden.

| (98) | Trots den strukturella överkapaciteten på den kinesiska hemmamarknaden fortsätter tillverkarna i Kina dessutom att öka sin befintliga kapacitet och bygga nya produktionsanläggningar både i Kina och utomlands. |
| --- | --- |

(98)

Trots den strukturella överkapaciteten på den kinesiska hemmamarknaden fortsätter tillverkarna i Kina dessutom att öka sin befintliga kapacitet och bygga nya produktionsanläggningar både i Kina och utomlands.

| (99) | Under 2020 lade Jushi 30 000 ton produktionskapacitet till sin ursprungliga produktionskapacitet vid en av sina produktionsanläggningar, vilket innebar att Jushis totala årliga GFR-produktion uppgick till 250 000 ton. Liknande tendenser har också observerats hos andra kinesiska exporterande tillverkare av GFR, såsom CPIP med ytterligare 88 000 ton, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd med ytterligare 100 000 ton och Weibo med ytterligare 15 000 ton. Dessutom håller nya kapacitetsökningar för GFR på att förberedas för de kommande åren i Kina med en förväntad GFR-produktion på 780 000 ton. Den kinesiska outnyttjade kapaciteten som uppskattats skulle därför kunna omdirigeras till unionsmarknaden om de nuvarande åtgärderna upphörde att gälla (46). |
| --- | --- |

(99)

Under 2020 lade Jushi 30 000 ton produktionskapacitet till sin ursprungliga produktionskapacitet vid en av sina produktionsanläggningar, vilket innebar att Jushis totala årliga GFR-produktion uppgick till 250 000 ton. Liknande tendenser har också observerats hos andra kinesiska exporterande tillverkare av GFR, såsom CPIP med ytterligare 88 000 ton, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd med ytterligare 100 000 ton och Weibo med ytterligare 15 000 ton. Dessutom håller nya kapacitetsökningar för GFR på att förberedas för de kommande åren i Kina med en förväntad GFR-produktion på 780 000 ton. Den kinesiska outnyttjade kapaciteten som uppskattats skulle därför kunna omdirigeras till unionsmarknaden om de nuvarande åtgärderna upphörde att gälla (46).

46

| (100) | Med tanke på de lägre produktionsnivåerna i unionen jämfört med unionens förbrukningsnivåer, vilket framgår av skadeanalysen, och med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs nedan, drog kommissionen slutsatsen att den kinesiska överkapaciteten enkelt skulle kunna omledas till den europeiska marknaden för att tillgodose efterfrågan om de gällande åtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(100)

Med tanke på de lägre produktionsnivåerna i unionen jämfört med unionens förbrukningsnivåer, vilket framgår av skadeanalysen, och med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs nedan, drog kommissionen slutsatsen att den kinesiska överkapaciteten enkelt skulle kunna omledas till den europeiska marknaden för att tillgodose efterfrågan om de gällande åtgärderna upphävdes.

4.2   Förhållandet mellan de kinesiska exportpriserna till övriga tredjeländer och de kinesiska exportpriserna till unionen

Förhållandet mellan de kinesiska exportpriserna till övriga tredjeländer och de kinesiska exportpriserna till unionen

| (101) | För att fastställa en eventuell utveckling av importen till unionen om åtgärderna skulle upphöra analyserade kommissionen importpriserna på den kinesiska exporten till unionsmarknaden. Kommissionen analyserade exportuppgifter för vissa GFR från Kina på KN-nummernivå (47) under översynsperioden. |
| --- | --- |

(101)

För att fastställa en eventuell utveckling av importen till unionen om åtgärderna skulle upphöra analyserade kommissionen importpriserna på den kinesiska exporten till unionsmarknaden. Kommissionen analyserade exportuppgifter för vissa GFR från Kina på KN-nummernivå (47) under översynsperioden.

47

| (102) | Det visade att unionsmarknaden är den näst största destinationen för import av vissa GFR från Kina (KN-nummer 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) under översynsperioden, efter Förenta staterna. Såsom framgår av tabell 2 nedan är GFR-priserna i unionen fortfarande särskilt lönsamma för de kinesiska exporterande tillverkarna jämfört med andra större destinationer som Förenta staterna, Sydkorea, Indien, Ryssland, Japan och Turkiet.

  Tabell 2


  Kinesisk GFR-export till större handelspartner








  Bestämmelseland | Kvantitet (kg) | Genomsnittspris per enhet (euro/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Förenta staterna | 141 337 277 | 0,98 |
| Europeiska unionen | 112 219 001 | 1,33 |
| Sydkorea | 107 628 028 | 1,00 |
| Indien | 68 040 603 | 0,95 |
| Ryssland | 58 719 928 | 1,05 |
| Japan | 52 798 901 | 1,09 |
| Turkiet | 42 275 522 | 1,16 |
| Källa: GTA. Genomsnittligt enhetspris för alla GFR-kategorier, |

(102)

Det visade att unionsmarknaden är den näst största destinationen för import av vissa GFR från Kina (KN-nummer 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) under översynsperioden, efter Förenta staterna. Såsom framgår av tabell 2 nedan är GFR-priserna i unionen fortfarande särskilt lönsamma för de kinesiska exporterande tillverkarna jämfört med andra större destinationer som Förenta staterna, Sydkorea, Indien, Ryssland, Japan och Turkiet.

Tabell 2

Tabell 2

Kinesisk GFR-export till större handelspartner

Kinesisk GFR-export till större handelspartner

Bestämmelseland

Kvantitet (kg)

Genomsnittspris per enhet (euro/kg)

Förenta staterna

141 337 277

0,98

Europeiska unionen

112 219 001

1,33

Sydkorea

107 628 028

1,00

Indien

68 040 603

0,95

Ryssland

58 719 928

1,05

Japan

52 798 901

1,09

Turkiet

42 275 522

1,16

Källa: GTA. Genomsnittligt enhetspris för alla GFR-kategorier,

Källa:

| (103) | På KN-nivå var unionsmarknaden den näst viktigaste när det gäller kvantiteter av huggen glasfiber exporterade från Kina under översynsperioden. Priserna i unionen (1,61 euro/kg) var betydligt högre än priserna på de viktigaste exportmarknaderna, i storleksordningen Sydkorea (0,85 euro/kg), Japan (0,82 euro/kg), Förenta staterna (1,05 euro/kg) och Indien (0,82 euro/kg). |
| --- | --- |

(103)

På KN-nivå var unionsmarknaden den näst viktigaste när det gäller kvantiteter av huggen glasfiber exporterade från Kina under översynsperioden. Priserna i unionen (1,61 euro/kg) var betydligt högre än priserna på de viktigaste exportmarknaderna, i storleksordningen Sydkorea (0,85 euro/kg), Japan (0,82 euro/kg), Förenta staterna (1,05 euro/kg) och Indien (0,82 euro/kg).

| (104) | Även för roving var unionsmarknaden den näst viktigaste destinationen efter Förenta staterna för kinesisk export i fråga om kvantiteter under översynsperioden. Även om priserna var ganska likartade världen över var de ändå högst i unionen, 1,11 euro/kg. Som jämförelse var de så låga som 0,77 euro/kg i Förenta staterna samt 0,88 euro/kg och 0,80 euro/kg i Sydkorea respektive Ryssland. Om man ser till priserna på de 18 viktigaste exportmarknaderna var priserna till unionen de högsta. |
| --- | --- |

(104)

Även för roving var unionsmarknaden den näst viktigaste destinationen efter Förenta staterna för kinesisk export i fråga om kvantiteter under översynsperioden. Även om priserna var ganska likartade världen över var de ändå högst i unionen, 1,11 euro/kg. Som jämförelse var de så låga som 0,77 euro/kg i Förenta staterna samt 0,88 euro/kg och 0,80 euro/kg i Sydkorea respektive Ryssland. Om man ser till priserna på de 18 viktigaste exportmarknaderna var priserna till unionen de högsta.

| (105) | För mattor av glasfiber var unionsmarknaden tredje destinationen i fråga om kvantiteter för den kinesiska exporten under översynsperioden, efter Indien respektive Förenta staterna. Återigen var unionspriserna bland de högsta och 2021 låg de på 1,48 euro/kg, jämfört med de lägre nivåerna i Indien (1,25 euro/kg), Förenta staterna (1,11 euro/kg), Mexiko (1,34 euro/kg) och Turkiet (1,41 euro/kg). Om man ser till priserna till de 10 viktigaste exportmarknaderna var priserna till unionen de högsta i fråga om sålda kvantiteter. |
| --- | --- |

(105)

För mattor av glasfiber var unionsmarknaden tredje destinationen i fråga om kvantiteter för den kinesiska exporten under översynsperioden, efter Indien respektive Förenta staterna. Återigen var unionspriserna bland de högsta och 2021 låg de på 1,48 euro/kg, jämfört med de lägre nivåerna i Indien (1,25 euro/kg), Förenta staterna (1,11 euro/kg), Mexiko (1,34 euro/kg) och Turkiet (1,41 euro/kg). Om man ser till priserna till de 10 viktigaste exportmarknaderna var priserna till unionen de högsta i fråga om sålda kvantiteter.

| (106) | Kommissionen grundade ovanstående analys på uppgifter på åttasiffrig KN-nummernivå för de tre GFR-kategorierna, dvs. huggen glasfiber (KN 7019 11 00), roving (KN 7019 12 00) och mattor (7019 14 00, 7019 15 00). På grund av de kinesiska myndigheternas och de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbete förfogade kommissionen inte över uppgifter på produktkontrollnummernivå, eftersom dessa inte var tillgängliga för analys. Prisuppgifter på produktkontrollnummernivå skulle ha varit mer exakta och inte föremål för eventuella felaktigheter till följd av stora prisvariationer inom en och samma produktkategori (t.ex. huggen fiber av olika diameter). |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen grundade ovanstående analys på uppgifter på åttasiffrig KN-nummernivå för de tre GFR-kategorierna, dvs. huggen glasfiber (KN 7019 11 00), roving (KN 7019 12 00) och mattor (7019 14 00, 7019 15 00). På grund av de kinesiska myndigheternas och de kinesiska exporterande tillverkarnas bristande samarbete förfogade kommissionen inte över uppgifter på produktkontrollnummernivå, eftersom dessa inte var tillgängliga för analys. Prisuppgifter på produktkontrollnummernivå skulle ha varit mer exakta och inte föremål för eventuella felaktigheter till följd av stora prisvariationer inom en och samma produktkategori (t.ex. huggen fiber av olika diameter).

| (107) | Trots denna begränsning visar tillgängliga uppgifter att priserna på de viktigaste destinationerna för den kinesiska GFR-exporten var lägre än priserna på unionsmarknaden under översynsperioden. Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om marknadsstorlek och historiska handelsflöden är det därför sannolikt att betydande kvantiteter som för närvarande säljs till andra marknader skulle omdirigeras till unionsmarknaden och att den befintliga outnyttjade kapaciteten från Kina skulle kunna skickas till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(107)

Trots denna begränsning visar tillgängliga uppgifter att priserna på de viktigaste destinationerna för den kinesiska GFR-exporten var lägre än priserna på unionsmarknaden under översynsperioden. Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om marknadsstorlek och historiska handelsflöden är det därför sannolikt att betydande kvantiteter som för närvarande säljs till andra marknader skulle omdirigeras till unionsmarknaden och att den befintliga outnyttjade kapaciteten från Kina skulle kunna skickas till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävdes.

4.3   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (108) | För att kunna fastställa den möjliga importutvecklingen om åtgärderna skulle upphävas undersökte kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft. Kommissionen analyserade exportuppgifter för vissa GFR på KN-nummernivå (48) till unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(108)

För att kunna fastställa den möjliga importutvecklingen om åtgärderna skulle upphävas undersökte kommissionen unionsmarknadens attraktionskraft. Kommissionen analyserade exportuppgifter för vissa GFR på KN-nummernivå (48) till unionen under översynsperioden.

48

| (109) | De analyserade uppgifterna visade att Kina är den tredje största exportören av GFR till unionen och att exporten med ursprung i Kina utgör omkring 13 % av den totala importen till unionen, efter Malaysia och Egypten i storleksordning. |
| --- | --- |

(109)

De analyserade uppgifterna visade att Kina är den tredje största exportören av GFR till unionen och att exporten med ursprung i Kina utgör omkring 13 % av den totala importen till unionen, efter Malaysia och Egypten i storleksordning.

| (110) | Kommissionen noterade att importen av GFR ökade mellan 2018 och översynsperioden, vilket också bekräftas av den skadeanalys som beskrivs i avsnitt 5. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen noterade att importen av GFR ökade mellan 2018 och översynsperioden, vilket också bekräftas av den skadeanalys som beskrivs i avsnitt 5.

| (111) | Unionsmarknadens attraktionskraft bekräftas också av de kinesiska exportörernas investeringar i tredjeländer, särskilt i Egypten, som utgör den näst största exportören av GFR i Europa. Såsom fastställdes i antisubventionsundersökningen riktas produkterna från dessa produktionsanläggningar mot unionsmarknaden och har också vunnit en betydande marknadsandel (49). De kinesiska tillverkarna fortsätter närmare bestämt att öka sin kapacitet i produktionsanläggningar utomlands. I mars 2021 tillkännagav Jushi en kapacitetsökning med 40 000 ton för en av Jushi Egyptens befintliga ugnar och i augusti 2021 tillkom en ny ugn med en kapacitet av 120 000 ton, vilket innebär att den totala kapaciteten där uppgår till 360 000 ton senast 2023 (50). Parallellt med detta meddelade CPIC Bahrain 2021 att företaget startade en av sina ugnar på nytt med en ökad kapacitet av 100 000 ton. Såsom fastställdes i den nyligen nämnda antisubventionsundersökningen konstaterades att de kinesiska tillverkarna särskilt investerade i anläggningar i Egypten för att få tillträde till unionsmarknaden, vilket bekräftar unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(111)

Unionsmarknadens attraktionskraft bekräftas också av de kinesiska exportörernas investeringar i tredjeländer, särskilt i Egypten, som utgör den näst största exportören av GFR i Europa. Såsom fastställdes i antisubventionsundersökningen riktas produkterna från dessa produktionsanläggningar mot unionsmarknaden och har också vunnit en betydande marknadsandel (49). De kinesiska tillverkarna fortsätter närmare bestämt att öka sin kapacitet i produktionsanläggningar utomlands. I mars 2021 tillkännagav Jushi en kapacitetsökning med 40 000 ton för en av Jushi Egyptens befintliga ugnar och i augusti 2021 tillkom en ny ugn med en kapacitet av 120 000 ton, vilket innebär att den totala kapaciteten där uppgår till 360 000 ton senast 2023 (50). Parallellt med detta meddelade CPIC Bahrain 2021 att företaget startade en av sina ugnar på nytt med en ökad kapacitet av 100 000 ton. Såsom fastställdes i den nyligen nämnda antisubventionsundersökningen konstaterades att de kinesiska tillverkarna särskilt investerade i anläggningar i Egypten för att få tillträde till unionsmarknaden, vilket bekräftar unionsmarknadens attraktionskraft.

49

50

| (112) | Såsom förklaras i skäl 102 är unionsmarknaden den näst största destinationen för import av GFR från Kina, en import som uppgick till totalt 112 000 ton under översynsperioden, medan den totala förbrukningen i unionen under samma period låg på 941 000 ton, vilket framgår av tabell 3. Betydelsen av exporten till unionen, unionsmarknadens storlek och potentialen för ytterligare ökning av den kinesiska exporten till unionen är alla faktorer som gör unionsmarknaden attraktiv för de kinesiska exportörerna. |
| --- | --- |

(112)

Såsom förklaras i skäl 102 är unionsmarknaden den näst största destinationen för import av GFR från Kina, en import som uppgick till totalt 112 000 ton under översynsperioden, medan den totala förbrukningen i unionen under samma period låg på 941 000 ton, vilket framgår av tabell 3. Betydelsen av exporten till unionen, unionsmarknadens storlek och potentialen för ytterligare ökning av den kinesiska exporten till unionen är alla faktorer som gör unionsmarknaden attraktiv för de kinesiska exportörerna.

4.4   Slutsats

Slutsats

| (113) | Mot bakgrund av slutsatserna om fortsatt dumpning under översynsperioden och om den sannolika exportutvecklingen om åtgärderna skulle upphöra att gälla drog kommissionen slutsatsen att det är högst sannolikt att betydande kvantiteter av GFR kommer att exporteras till unionen. Med tanke på de betydande dumpningsmarginaler som fastställdes under översynsperioden finns det ingen anledning att tro att dumpningen kommer att upphöra om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Därför är det mycket sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om antidumpningsåtgärderna beträffande import av den berörda produkten upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(113)

Mot bakgrund av slutsatserna om fortsatt dumpning under översynsperioden och om den sannolika exportutvecklingen om åtgärderna skulle upphöra att gälla drog kommissionen slutsatsen att det är högst sannolikt att betydande kvantiteter av GFR kommer att exporteras till unionen. Med tanke på de betydande dumpningsmarginaler som fastställdes under översynsperioden finns det ingen anledning att tro att dumpningen kommer att upphöra om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Därför är det mycket sannolikt att dumpningen skulle fortsätta om antidumpningsåtgärderna beträffande import av den berörda produkten upphörde att gälla.

5.   SKADA

SKADA

5.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (114) | Den likadana produkten tillverkades av nio tillverkare i unionen i början av skadeundersökningsperioden, varav en av tillverkarna avslutade sin verksamhet 2019. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(114)

Den likadana produkten tillverkades av nio tillverkare i unionen i början av skadeundersökningsperioden, varav en av tillverkarna avslutade sin verksamhet 2019. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (115) | Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till omkring 594 500 ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom uppgifter från sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i skäl 14 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 76 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen. |
| --- | --- |

(115)

Den totala tillverkningen i unionen under översynsperioden fastställdes till omkring 594 500 ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av all tillgänglig information om unionsindustrin, såsom uppgifter från sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Såsom anges i skäl 14 stod de tre unionstillverkare som ingick i urvalet för 76 % av den sammanlagda tillverkningen av den likadana produkten i unionen.

5.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (116) | Kommissionen fastställde förbrukningen på unionens marknad på grundval av Eurostat, uppgifter som lämnats av sökanden och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen fastställde förbrukningen på unionens marknad på grundval av Eurostat, uppgifter som lämnats av sökanden och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (117) | Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Förbrukningen i unionen (ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd förbrukning i unionen | 934 988 | 857 298 | 782 515 | 941 231 |
| Index | 100 | 92 | 84 | 101 |
| Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats av sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(117)

Förbrukningen i unionen utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Förbrukningen i unionen (ton)

Förbrukningen i unionen (ton)

2018

2019

2020

Översynsperiod

Sammanlagd förbrukning i unionen

934 988

857 298

782 515

941 231

Index

Index

100

100

92

92

84

84

101

101

Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats av sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (118) | Förbrukningen i unionen minskade med 8 % från 2018 till 2019 och föll sedan kraftigt (–16 %) 2020. Minskningen 2020 var tillfällig och främst ett resultat av de globala covidrelaterade statliga nedstängningsåtgärderna. Flera större användare av GFR i unionen, däribland havs- och byggindustrin, var tvungna att tillfälligt begränsa eller avsluta sin produktion. Fordonsindustrin, som står för upp till 45 % av EU:s efterfrågan, var den användarindustri av GFR som påverkades mest. Den blev nästan helt stillastående. Återhämtningen och ökningen av efterfrågan var dock redan uppenbara under översynsperioden (+ 20 % jämfört med 2020 och +1 % jämfört med 2018). |
| --- | --- |

(118)

Förbrukningen i unionen minskade med 8 % från 2018 till 2019 och föll sedan kraftigt (–16 %) 2020. Minskningen 2020 var tillfällig och främst ett resultat av de globala covidrelaterade statliga nedstängningsåtgärderna. Flera större användare av GFR i unionen, däribland havs- och byggindustrin, var tvungna att tillfälligt begränsa eller avsluta sin produktion. Fordonsindustrin, som står för upp till 45 % av EU:s efterfrågan, var den användarindustri av GFR som påverkades mest. Den blev nästan helt stillastående. Återhämtningen och ökningen av efterfrågan var dock redan uppenbara under översynsperioden (+ 20 % jämfört med 2020 och +1 % jämfört med 2018).

5.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

5.3.1   Volym och marknadsandel av importen från det berörda landet

Volym och marknadsandel av importen från det berörda landet

| (119) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat som den dubbelkontrollerade mot de uppgifter som medlemsstaterna samlat in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (14.6-databasen). Marknadsandelen av importen fastställdes på grundval av Eurostat, uppgifter som lämnats av sökanden och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från Eurostat som den dubbelkontrollerade mot de uppgifter som medlemsstaterna samlat in i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (14.6-databasen). Marknadsandelen av importen fastställdes på grundval av Eurostat, uppgifter som lämnats av sökanden och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

14.6-databasen

| (120) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym (i ton) och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina (i ton) | 49 596 | 49 997 | 46 455 | 61 005 |
| Index | 100 | 101 | 94 | 123 |
| Marknadsandel | 5,3  % | 5,8  % | 5,9  % | 6,5  % |
| Index | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats av sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(120)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym (i ton) och marknadsandel

Importvolym (i ton) och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Importvolym från Kina (i ton)

49 596

49 997

46 455

61 005

Index

Index

100

100

101

101

94

94

123

123

Marknadsandel

5,3  %

5,8  %

5,9  %

6,5  %

Index

Index

100

100

110

110

112

112

122

122

Källa: Eurostat, uppgifter som lämnats av sökanden och kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (121) | Importen av den berörda produkten från Kina minskade (–6 %) 2020 till följd av de covidrelaterade åtgärderna. Under översynsperioden ökade dock importen snabbare än efterfrågan (+ 31 % jämfört med 2020 och +23 % jämfört med 2018). Detta ledde till en ökning av den kinesiska importens marknadsandel till 6,5 % under översynsperioden (medan den låg på 5,3 % 2018). |
| --- | --- |

(121)

Importen av den berörda produkten från Kina minskade (–6 %) 2020 till följd av de covidrelaterade åtgärderna. Under översynsperioden ökade dock importen snabbare än efterfrågan (+ 31 % jämfört med 2020 och +23 % jämfört med 2018). Detta ledde till en ökning av den kinesiska importens marknadsandel till 6,5 % under översynsperioden (medan den låg på 5,3 % 2018).

5.3.2   Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

Priser på importen från det berörda landet och prisunderskridande

| (122) | Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat. Prisunderskridandet av importen fastställdes på grundval av Eurostat och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(122)

Kommissionen fastställde priserna för importen på grundval av uppgifter från Eurostat. Prisunderskridandet av importen fastställdes på grundval av Eurostat och de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (123) | Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 5


  Importpriser (EUR/ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 1 058 | 1 046 | 931 | 1 363 |
| Index | 100 | 99 | 88 | 129 |
| Källa: Eurostat. |

(123)

Det genomsnittliga priset på importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 5

Tabell 5

Importpriser (EUR/ton)

Importpriser (EUR/ton)

2018

2019

2020

Översynsperiod

Kina

1 058

1 046

931

1 363

Index

Index

100

100

99

99

88

88

129

129

Källa: Eurostat.

Källa:

| (124) | Det genomsnittliga priset på importen från Kina utan tullar uppvisade en nedåtgående trend och låg konstant under unionstillverkarnas genomsnittliga pris i perioden före översynsperioden. De ökade dock med +46 % årligen under översynsperioden och uppgick till 1 363 euro per ton. Detta pris låg över unionstillverkarnas genomsnittliga pris (1 092 euro per ton) och över unionsindustrins tillverkningskostnad (1 181 euro per ton) under översynsperioden. Om man till dessa priser lägger kostnaderna efter importen och de kombinerade åtgärderna till de tullnivåer som faktiskt betalats per exporterande tillverkare, kommer importen från Kina enligt uppgifter från 14.6-databasen i unionen till priser som är 53 % högre än unionsindustrins. Det förekom därför inget prisunderskridande och inget pristryck orsakat av importen från Kina under översynsperioden. |
| --- | --- |

(124)

Det genomsnittliga priset på importen från Kina utan tullar uppvisade en nedåtgående trend och låg konstant under unionstillverkarnas genomsnittliga pris i perioden före översynsperioden. De ökade dock med +46 % årligen under översynsperioden och uppgick till 1 363 euro per ton. Detta pris låg över unionstillverkarnas genomsnittliga pris (1 092 euro per ton) och över unionsindustrins tillverkningskostnad (1 181 euro per ton) under översynsperioden. Om man till dessa priser lägger kostnaderna efter importen och de kombinerade åtgärderna till de tullnivåer som faktiskt betalats per exporterande tillverkare, kommer importen från Kina enligt uppgifter från 14.6-databasen i unionen till priser som är 53 % högre än unionsindustrins. Det förekom därför inget prisunderskridande och inget pristryck orsakat av importen från Kina under översynsperioden.

5.4   Import från andra tredjeländer än Kina

Import från andra tredjeländer än Kina

| (125) | Import av GFR från andra tredjeländer än Kina kom huvudsakligen från Egypten och Malaysia. |
| --- | --- |

(125)

Import av GFR från andra tredjeländer än Kina kom huvudsakligen från Egypten och Malaysia.

| (126) | Den sammanlagda volymen av importen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för importen av GFR från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

  Tabell 6


  Import från tredjeländer











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malaysia | Volym (ton) | 120 557 | 77 708 | 86 829 | 135 919 |
| | Index | 100 | 64 | 72 | 113 |
| | Marknadsandel | 12,9  % | 9,1  % | 11,1  % | 14,4  % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 981 | 950 | 873 | 1 056 |
| | Index | 100 | 97 | 89 | 108 |
| Egypten | Volym (ton) | 118 575 | 114 872 | 91 327 | 119 150 |
| | Index | 100 | 97 | 77 | 100 |
| | Marknadsandel | 12,7  % | 13,4  % | 11,7  % | 12,7  % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 888 | 882 | 765 | 849 |
| | Index | 100 | 99 | 86 | 96 |
| Förenade kungariket | Volym (ton) | 42 950 | 38 520 | 34 829 | 40 147 |
| | Index | 100 | 90 | 81 | 93 |
| | Marknadsandel | 4,6 | 4,5  % | 4,5  % | 4,3  % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 185 | 1 145 | 1 102 | 1 083 |
| | Index | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Övriga tredjeländer | Volym (ton) | 133 064 | 127 133 | 119 291 | 158 978 |
| | Index | 100 | 96 | 90 | 119 |
| | Marknadsandel | 14,2  % | 14,8  % | 15,2  % | 16,9  % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 150 | 1 190 | 1 024 | 1 149 |
| | Index | 100 | 103 | 89 | 100 |
| Totalt för alla tredjeländer utom Kina | Volym (ton) | 415 146 | 358 233 | 332 277 | 454 194 |
| | Index | 100 | 86 | 80 | 109 |
| | Marknadsandel | 44,4  % | 41,8  % | 42,5  % | 48,3  % |
| | Genomsnittligt pris (euro/ton) | 1 030 | 1 034 | 921 | 1 037 |
| | Index | 100 | 100 | 89 | 101 |
| Källa: Eurostat. |

(126)

Den sammanlagda volymen av importen till unionen liksom marknadsandelen och pristrenden för importen av GFR från övriga tredjeländer utvecklades på följande sätt:

Tabell 6

Tabell 6

Import från tredjeländer

Import från tredjeländer

Land

2018

2019

2020

Översynsperiod

Malaysia

Volym (ton)

120 557

77 708

86 829

135 919

Index

Index

100

100

64

64

72

72

113

113

Marknadsandel

12,9  %

9,1  %

11,1  %

14,4  %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

981

950

873

1 056

Index

Index

100

100

97

97

89

89

108

108

Egypten

Volym (ton)

118 575

114 872

91 327

119 150

Index

Index

100

100

97

97

77

77

100

100

Marknadsandel

12,7  %

13,4  %

11,7  %

12,7  %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

888

882

765

849

Index

Index

100

100

99

99

86

86

96

96

Förenade kungariket

Volym (ton)

42 950

38 520

34 829

40 147

Index

Index

100

100

90

90

81

81

93

93

Marknadsandel

4,6

4,5  %

4,5  %

4,3  %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 185

1 145

1 102

1 083

Index

Index

100

100

97

97

93

93

91

91

Övriga tredjeländer

Volym (ton)

133 064

127 133

119 291

158 978

Index

Index

100

100

96

96

90

90

119

119

Marknadsandel

14,2  %

14,8  %

15,2  %

16,9  %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 150

1 190

1 024

1 149

Index

Index

100

100

103

103

89

89

100

100

Totalt för alla tredjeländer utom Kina

Volym (ton)

415 146

358 233

332 277

454 194

Index

Index

100

100

86

86

80

80

109

109

Marknadsandel

44,4  %

41,8  %

42,5  %

48,3  %

Genomsnittligt pris (euro/ton)

1 030

1 034

921

1 037

Index

Index

100

100

100

100

89

89

101

101

Källa: Eurostat.

Källa:

| (127) | Importen från andra tredjeländer än Kina uppgick till totalt 454 000 ton under översynsperioden, eller 48 % av marknadsandelen. En fjärdedel, eller 26 % av importen från tredjeländer, kom från den utökade kinesiska produktionskapaciteten i Egypten, med gällande utjämningsåtgärder sedan juni 2020. Importen från Egypten utgjorde 12,7 % av unionens marknadsandel under översynsperioden. De egyptiska importpriserna var betydligt lägre än unionsindustrins priser. |
| --- | --- |

(127)

Importen från andra tredjeländer än Kina uppgick till totalt 454 000 ton under översynsperioden, eller 48 % av marknadsandelen. En fjärdedel, eller 26 % av importen från tredjeländer, kom från den utökade kinesiska produktionskapaciteten i Egypten, med gällande utjämningsåtgärder sedan juni 2020. Importen från Egypten utgjorde 12,7 % av unionens marknadsandel under översynsperioden. De egyptiska importpriserna var betydligt lägre än unionsindustrins priser.

| (128) | Ytterligare 30 % av importen från tredjeländer utom Kina kom från Malaysia. De utgjorde 14,4 % av unionens marknadsandel under översynsperioden. Det konstaterades att de malaysiska genomsnittliga importpriserna var lägre än unionsindustrins genomsnittliga priser. I jämförelser på produktbasis var de malaysiska priserna (1 056 euro/ton) högre än unionsindustrins priser, eftersom importen endast bestod av en typ av produkt (huggen fiber), för vilken unionsindustrins pris låg på 1 015 euro/ton under översynsperioden. |
| --- | --- |

(128)

Ytterligare 30 % av importen från tredjeländer utom Kina kom från Malaysia. De utgjorde 14,4 % av unionens marknadsandel under översynsperioden. Det konstaterades att de malaysiska genomsnittliga importpriserna var lägre än unionsindustrins genomsnittliga priser. I jämförelser på produktbasis var de malaysiska priserna (1 056 euro/ton) högre än unionsindustrins priser, eftersom importen endast bestod av en typ av produkt (huggen fiber), för vilken unionsindustrins pris låg på 1 015 euro/ton under översynsperioden.

| (129) | Importen från Förenade kungariket, som stod för cirka 4,5 % av unionens marknadsandel under skadeundersökningsperioden, såldes till priser som var lägre än unionsindustrins priser endast under översynsperioden. |
| --- | --- |

(129)

Importen från Förenade kungariket, som stod för cirka 4,5 % av unionens marknadsandel under skadeundersökningsperioden, såldes till priser som var lägre än unionsindustrins priser endast under översynsperioden.

| (130) | Importen från övriga tredjeländer minskade (–10 %) 2020 till följd av covidrelaterade åtgärder och ökade 2021 (+ 33 % från 2020 och +19 % från 2018). Importpriserna från övriga tredjeländer konstaterades vara högre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(130)

Importen från övriga tredjeländer minskade (–10 %) 2020 till följd av covidrelaterade åtgärder och ökade 2021 (+ 33 % från 2020 och +19 % från 2018). Importpriserna från övriga tredjeländer konstaterades vara högre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden.

5.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (131) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(131)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (132) | Som nämns i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(132)

Som nämns i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (133) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av data från sökanden. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(133)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna på grundval av data från sökanden. Uppgifterna avsåg samtliga unionstillverkare. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Uppgifterna avsåg de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (134) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(134)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (135) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(135)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och förmåga att anskaffa kapital.

5.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

5.5.2.1   Allmänna kommentarer

| (136) | Unionsindustrins ekonomiska situation var på nedåtgående under hela skadeundersökningsperioden. Från och med 2020 försämrades unionsindustrins situation kraftigt och den kunde inte återhämta sig helt 2021 (översynsperioden) på grund av covidrelaterade nedstängningar som ledde till upphörandet av användarnas verksamhet. |
| --- | --- |

(136)

Unionsindustrins ekonomiska situation var på nedåtgående under hela skadeundersökningsperioden. Från och med 2020 försämrades unionsindustrins situation kraftigt och den kunde inte återhämta sig helt 2021 (översynsperioden) på grund av covidrelaterade nedstängningar som ledde till upphörandet av användarnas verksamhet.

5.5.2.2   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (137) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i ton) | 650 509 | 621 145 | 503 135 | 594 464 |
| Index | 100 | 95 | 77 | 91 |
| Produktionskapacitet (ton) | 702 599 | 720 257 | 718 735 | 684 618 |
| Index | 100 | 103 | 102 | 97 |
| Kapacitetsutnyttjande | 93  % | 86  % | 70  % | 87  % |
| Index | 100 | 93 | 76 | 94 |
| Källa: uppgifter från sökanden. |

(137)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2018

2019

2020

Översynsperiod

Produktionsvolym (i ton)

650 509

621 145

503 135

594 464

Index

Index

100

100

95

95

77

77

91

91

Produktionskapacitet (ton)

702 599

720 257

718 735

684 618

Index

Index

100

100

103

103

102

102

97

97

Kapacitetsutnyttjande

93  %

86  %

70  %

87  %

Index

Index

100

100

93

93

76

76

94

94

Källa: uppgifter från sökanden.

Källa:

| (138) | Unionstillverkningen minskade med 23 % mellan 2018 och 2020 och ökade sedan igen med 18 % mellan 2020 och översynsperioden, vilket ledde till en minskning med 9 % under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

Unionstillverkningen minskade med 23 % mellan 2018 och 2020 och ökade sedan igen med 18 % mellan 2020 och översynsperioden, vilket ledde till en minskning med 9 % under hela skadeundersökningsperioden.

| (139) | Unionsindustrin ökade sin kapacitet 2019 inom ramen för renoveringar (GFR-industrin behöver stora och långsiktiga investeringar för att kunna renovera sina ugnar regelbundet och fortsätta sin verksamhet). En unionstillverkare var dock tvungen att stänga sin anläggning permanent sommaren 2019. Sammantaget minskade investeringarna med 3 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Unionsindustrin ökade sin kapacitet 2019 inom ramen för renoveringar (GFR-industrin behöver stora och långsiktiga investeringar för att kunna renovera sina ugnar regelbundet och fortsätta sin verksamhet). En unionstillverkare var dock tvungen att stänga sin anläggning permanent sommaren 2019. Sammantaget minskade investeringarna med 3 % under skadeundersökningsperioden.

| (140) | Kapacitetsutnyttjandet utvecklades i linje med förändringarna i produktion och kapacitet, dvs. minskade till 70 % 2020 på grund av covidrelaterade restriktioner. När dessa restriktioner hävdes ökade kapacitetsutnyttjandet till 87 % under översynsperioden. På grund av de tekniska begränsningarna vid omstart av den outnyttjade kapaciteten efter covidrelaterade restriktioner kunde unionstillverkarna dock inte öka sin produktion tillräckligt för att tillgodose den växande efterfrågan efter covid-19 i tid. |
| --- | --- |

(140)

Kapacitetsutnyttjandet utvecklades i linje med förändringarna i produktion och kapacitet, dvs. minskade till 70 % 2020 på grund av covidrelaterade restriktioner. När dessa restriktioner hävdes ökade kapacitetsutnyttjandet till 87 % under översynsperioden. På grund av de tekniska begränsningarna vid omstart av den outnyttjade kapaciteten efter covidrelaterade restriktioner kunde unionstillverkarna dock inte öka sin produktion tillräckligt för att tillgodose den växande efterfrågan efter covid-19 i tid.

5.5.2.3   Försäljningsvolym, marknadsandel och tillväxt

| (141) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym på unionsmarknaden | 470 246 | 449 068 | 403 784 | 426 032 |
| Index | 100 | 95 | 86 | 91 |
| Marknadsandel | 50,3  % | 52,4  % | 51,6  % | 45,3  % |
| Index | 100 | 104 | 103 | 90 |
| Källa: uppgifter från sökanden. |

(141)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton)

Försäljningsvolym och marknadsandel (i ton)

2018

2019

2020

Översynsperiod

Försäljningsvolym på unionsmarknaden

470 246

449 068

403 784

426 032

Index

Index

100

100

95

95

86

86

91

91

Marknadsandel

50,3  %

52,4  %

51,6  %

45,3  %

Index

Index

100

100

104

104

103

103

90

90

Källa: uppgifter från sökanden.

Källa:

| (142) | Unionstillverkningen minskade med 14 % mellan 2018 och 2020 och ökade sedan igen med 6 % mellan 2020 och översynsperioden, vilket ledde till en minskning med 9 % under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Unionstillverkningen minskade med 14 % mellan 2018 och 2020 och ökade sedan igen med 6 % mellan 2020 och översynsperioden, vilket ledde till en minskning med 9 % under hela skadeundersökningsperioden.

| (143) | Tendensen visar att unionsindustrin inte till fullo kunde dra nytta av den förbättrade efterfrågan under översynsperioden, på grund av de tekniska begränsningarna vid omstart av den outnyttjade kapaciteten efter covidrelaterade restriktioner, såsom förklaras i skäl 140. Till följd av detta minskade unionsindustrins marknadsandel till 45,3 % i slutet av skadeundersökningsperioden, dvs. 5 procentenheter sedan början av perioden. Av dessa 5,0 procentenheter av marknadsandelen övertogs 1,2 procentenheter av importen från Kina och 3,8 procentenheter av övriga tredjeländer. |
| --- | --- |

(143)

Tendensen visar att unionsindustrin inte till fullo kunde dra nytta av den förbättrade efterfrågan under översynsperioden, på grund av de tekniska begränsningarna vid omstart av den outnyttjade kapaciteten efter covidrelaterade restriktioner, såsom förklaras i skäl 140. Till följd av detta minskade unionsindustrins marknadsandel till 45,3 % i slutet av skadeundersökningsperioden, dvs. 5 procentenheter sedan början av perioden. Av dessa 5,0 procentenheter av marknadsandelen övertogs 1,2 procentenheter av importen från Kina och 3,8 procentenheter av övriga tredjeländer.

5.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (144) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Sysselsättning och produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 3 426 | 3 387 | 3 130 | 3 101 |
| Index | 100 | 99 | 91 | 91 |
| Produktivitet (i ton/anställd) | 190 | 183 | 161 | 192 |
| Index | 100 | 97 | 85 | 101 |
| Källa: uppgifter från sökanden. |

(144)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Antal anställda

3 426

3 387

3 130

3 101

Index

Index

100

100

99

99

91

91

91

91

Produktivitet (i ton/anställd)

190

183

161

192

Index

Index

100

100

97

97

85

85

101

101

Källa: uppgifter från sökanden.

Källa:

| (145) | Sysselsättningen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten utvecklades i linje med förändringarna i produktion och sysselsättning, dvs. minskade med 15 % från 2018 till 2020 och ökade sedan med 19 % mellan 2020 och översynsperioden. |
| --- | --- |

(145)

Sysselsättningen ökade med 9 % under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten utvecklades i linje med förändringarna i produktion och sysselsättning, dvs. minskade med 15 % från 2018 till 2020 och ökade sedan med 19 % mellan 2020 och översynsperioden.

5.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (146) | I denna undersökning fastställdes en dumpningsmarginal på mellan 50 % och 54 %, beroende på vilken GFR-kategori som övervägdes. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin kan ha dämpats av de kombinerade antidumpnings- och utjämningsåtgärderna. Unionsindustrin kunde ändå inte behålla sin marknadsandel och priserna förblev låga, även om detta kan ha påverkats av andra faktorer, såsom beskrivs i skälen 168–173. Slutsatsen kan därför dras att unionsindustrin ännu inte kunnat återhämta sig från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(146)

I denna undersökning fastställdes en dumpningsmarginal på mellan 50 % och 54 %, beroende på vilken GFR-kategori som övervägdes. Inverkan av de faktiska dumpningsmarginalernas storlek på unionsindustrin kan ha dämpats av de kombinerade antidumpnings- och utjämningsåtgärderna. Unionsindustrin kunde ändå inte behålla sin marknadsandel och priserna förblev låga, även om detta kan ha påverkats av andra faktorer, såsom beskrivs i skälen 168–173. Slutsatsen kan därför dras att unionsindustrin ännu inte kunnat återhämta sig från tidigare dumpning.

5.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

5.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (147) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Försäljningspris och tillverkningskostnad i unionen (i euro/ton) | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden | 1 090 | 1 057 | 1 009 | 1 092 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 100 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 1 045 | 1 063 | 1 217 | 1 181 |
| Index | 100 | 102 | 116 | 113 |
| Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(147)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Försäljningspris och tillverkningskostnad i unionen (i euro/ton)

Försäljningspris och tillverkningskostnad i unionen (i euro/ton)

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen på den sammanlagda marknaden

1 090

1 057

1 009

1 092

Index

Index

100

100

97

97

93

93

100

100

Tillverkningskostnad per enhet

1 045

1 063

1 217

1 181

Index

Index

100

100

102

102

116

116

113

113

Källa: kontrollerade frågeformulärssvar från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (148) | Det vägda genomsnittliga försäljningspriset per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder låg kvar på en liknande nivå under skadeundersökningsperioden och under produktionskostnadsnivån 2019–2021. Såsom fastställdes i den tidigare undersökningen om samma produkt (51) berodde unionstillverkarnas oförmåga att höja sina priser under hela skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar ett läge med pristryck, på de kinesiska exportörernas marknadsbeteende och pristryck under åren före översynsperioden, i kombination med import av GFR som exporterades av kinesiska tillverkare utanför Kina, såsom Egypten, vars importpriser var betydligt lägre än unionstillverkarnas försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(148)

Det vägda genomsnittliga försäljningspriset per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder låg kvar på en liknande nivå under skadeundersökningsperioden och under produktionskostnadsnivån 2019–2021. Såsom fastställdes i den tidigare undersökningen om samma produkt (51) berodde unionstillverkarnas oförmåga att höja sina priser under hela skadeundersökningsperioden, vilket motsvarar ett läge med pristryck, på de kinesiska exportörernas marknadsbeteende och pristryck under åren före översynsperioden, i kombination med import av GFR som exporterades av kinesiska tillverkare utanför Kina, såsom Egypten, vars importpriser var betydligt lägre än unionstillverkarnas försäljningspriser under hela skadeundersökningsperioden.

51

| (149) | Under själva översynsperioden, trots att den kinesiska exporten till unionsmarknaden skedde till betydligt högre priser än unionsindustrins priser, vann Kina fortfarande marknadsandelar på grund av en plötslig ökning av efterfrågan efter avskaffandet av de flesta covidrelaterade åtgärderna i unionen, vilket ledde till en högre produktion på olika nivåer hos GFR-användarna i senare led. Material behövdes för produktion och för att fylla upp uttömda lager på alla nivåer. Samtidigt kunde unionsindustrin inte dra full nytta av en sådan förbättrad marknadssituation på grund av sina års-/halvårskontrakt med användarna, medan kinesiska GFR-tillverkare levererar på spotvillkor. Detta hindrade unionstillverkarna från att höja sina priser i linje med de ökande prisnivåerna på GFR på marknaden. Unionstillverkarna kunde öka sina försäljningspriser först under fjärde kvartalet av översynsperioden genom att förlita sig på klausuler om anpassning i sina avtal med användarna. |
| --- | --- |

(149)

Under själva översynsperioden, trots att den kinesiska exporten till unionsmarknaden skedde till betydligt högre priser än unionsindustrins priser, vann Kina fortfarande marknadsandelar på grund av en plötslig ökning av efterfrågan efter avskaffandet av de flesta covidrelaterade åtgärderna i unionen, vilket ledde till en högre produktion på olika nivåer hos GFR-användarna i senare led. Material behövdes för produktion och för att fylla upp uttömda lager på alla nivåer. Samtidigt kunde unionsindustrin inte dra full nytta av en sådan förbättrad marknadssituation på grund av sina års-/halvårskontrakt med användarna, medan kinesiska GFR-tillverkare levererar på spotvillkor. Detta hindrade unionstillverkarna från att höja sina priser i linje med de ökande prisnivåerna på GFR på marknaden. Unionstillverkarna kunde öka sina försäljningspriser först under fjärde kvartalet av översynsperioden genom att förlita sig på klausuler om anpassning i sina avtal med användarna.

| (150) | Den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet ökade med +13 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen på +16 % berodde på den tillfälligt outnyttjade kapaciteten till följd av de covidrelaterade nedstängningarna av användarindustrier 2020 (den höga andelen fasta kostnader i denna industri gör den mycket känslig för variationer i produktionsvolymerna). Under översynsperioden, trots att produktionsanläggningar började återgå till ett optimalt kapacitetsutnyttjande, var de genomsnittliga kostnaderna högre än 2018 och 2019 på grund av den kraftiga ökningen av energipriserna och vissa råvarupriser (munstycken av rodium och platina (52)). |
| --- | --- |

(150)

Den genomsnittliga tillverkningskostnaden per enhet ökade med +13 % under skadeundersökningsperioden. Den största ökningen på +16 % berodde på den tillfälligt outnyttjade kapaciteten till följd av de covidrelaterade nedstängningarna av användarindustrier 2020 (den höga andelen fasta kostnader i denna industri gör den mycket känslig för variationer i produktionsvolymerna). Under översynsperioden, trots att produktionsanläggningar började återgå till ett optimalt kapacitetsutnyttjande, var de genomsnittliga kostnaderna högre än 2018 och 2019 på grund av den kraftiga ökningen av energipriserna och vissa råvarupriser (munstycken av rodium och platina (52)).

52

5.5.3.2   Arbetskraftskostnader

| (151) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro) | 57 703 | 58 366 | 58 311 | 62 186 |
| Index | 100 | 101 | 101 | 108 |
| Källa: kontrollerade svar i frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(151)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittliga arbetskraftskostnader per anställd (i euro)

57 703

58 366

58 311

62 186

Index

Index

100

100

101

101

101

101

108

108

Källa: kontrollerade svar i frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (152) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(152)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden.

5.5.3.3   Lagerhållning

| (153) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 12


  Lagerhållning | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager enligt utgående balans (i ton) | 86 975 | 86 773 | 42 269 | 46 957 |
| Index | 100 | 100 | 49 | 54 |
| Utgående lager i procent av tillverkningen | 19  % | 19  % | 11  % | 10  % |
| Index | 100 | 101 | 61 | 55 |
| Källa: kontrollerade svar i frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(153)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 12

Tabell 12

Lagerhållning

Lagerhållning

2018

2019

2020

Översynsperiod

Lager enligt utgående balans (i ton)

86 975

86 773

42 269

46 957

Index

Index

100

100

100

100

49

49

54

54

Utgående lager i procent av tillverkningen

19  %

19  %

11  %

10  %

Index

Index

100

100

101

101

61

61

55

55

Källa: kontrollerade svar i frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (154) | Lagerhållningen låg på normala nivåer 2018 och 2019, medan den minskade med hälften 2020 och förblev lika låg under översynsperioden. Unionsindustrin var tvungen att sälja betydande kvantiteter från lager på grund av statliga nedstängningsåtgärder, medan produktionen fortfarande förhindrades av covidrelaterade restriktioner 2020. Den ökade efterfrågan 2021, den globala bristen och avbrott i leveranskedjan hindrade i sin tur företagen från att fylla på lagren till normala nivåer under översynsperioden. Lagren kunde således inte återgå till den normala nivån och motsvarade endast 10 % av produktionen, vilket är nästan hälften jämfört med början av skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(154)

Lagerhållningen låg på normala nivåer 2018 och 2019, medan den minskade med hälften 2020 och förblev lika låg under översynsperioden. Unionsindustrin var tvungen att sälja betydande kvantiteter från lager på grund av statliga nedstängningsåtgärder, medan produktionen fortfarande förhindrades av covidrelaterade restriktioner 2020. Den ökade efterfrågan 2021, den globala bristen och avbrott i leveranskedjan hindrade i sin tur företagen från att fylla på lagren till normala nivåer under översynsperioden. Lagren kunde således inte återgå till den normala nivån och motsvarade endast 10 % av produktionen, vilket är nästan hälften jämfört med början av skadeundersökningsperioden.

| (155) | En unionstillverkare i urvalet noterade ett skrivfel i lagernivån i det slutliga utlämnandet av uppgifter. Lagerhållningen korrigerades. Den övergripande trenden för lagerhållningen hade inte förändrats. |
| --- | --- |

(155)

En unionstillverkare i urvalet noterade ett skrivfel i lagernivån i det slutliga utlämnandet av uppgifter. Lagerhållningen korrigerades. Den övergripande trenden för lagerhållningen hade inte förändrats.

5.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (156) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 13


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 6,2  % | 2,1  % | –17,6  % | –3,6  % |
| Index | 100 | 34 | – 285 | –59 |
| Kassaflöde (euro) | 52 145 718 | 48 763 953 | 7 446 265 | 21 969 516 |
| Index | 100 | 94 | 14 | 42 |
| Investeringar (euro) | 52 191 829 | 29 187 167 | 34 071 488 | 30 676 390 |
| Index | 100 | 56 | 65 | 59 |
| Räntabilitet | 10,0  % | 6,2  % | –16,3  % | –3,1  % |
| Index | 100 | 62 | – 163 | –31 |
| Källa: kontrollerade svar i frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(156)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 13

Tabell 13

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

6,2  %

2,1  %

–17,6  %

–3,6  %

Index

Index

100

100

34

34

– 285

– 285

–59

–59

Kassaflöde (euro)

52 145 718

48 763 953

7 446 265

21 969 516

Index

Index

100

100

94

94

14

14

42

42

Investeringar (euro)

52 191 829

29 187 167

34 071 488

30 676 390

Index

Index

100

100

56

56

65

65

59

59

Räntabilitet

10,0  %

6,2  %

–16,3  %

–3,1  %

Index

Index

100

100

62

62

– 163

– 163

–31

–31

Källa: kontrollerade svar i frågeformulär från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

Källa:

| (157) | Kommissionen fastställde lönsamheten hos de unionstillverkare som ingick i urvalet i form av nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen av den försäljningen. |
| --- | --- |

(157)

Kommissionen fastställde lönsamheten hos de unionstillverkare som ingick i urvalet i form av nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen av den försäljningen.

| (158) | De ökande genomsnittliga kostnaderna och oförmågan att öka det genomsnittliga priset ledde till förluster för unionsindustrin under de två sista åren av skadeundersökningsperioden. Mellan 2018 och 2019 minskade lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet från 6,2 % till 2,1 % följt av en betydande minskning till –17,6 % 2020. Under översynsperioden gick unionsindustrin fortfarande med förlust (–3,6 %), fast i mindre utsträckning än året innan. |
| --- | --- |

(158)

De ökande genomsnittliga kostnaderna och oförmågan att öka det genomsnittliga priset ledde till förluster för unionsindustrin under de två sista åren av skadeundersökningsperioden. Mellan 2018 och 2019 minskade lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet från 6,2 % till 2,1 % följt av en betydande minskning till –17,6 % 2020. Under översynsperioden gick unionsindustrin fortfarande med förlust (–3,6 %), fast i mindre utsträckning än året innan.

| (159) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Trenden för nettokassaflödet följde en liknande trend som för lönsamheten. Från 52 miljoner euro 2018 minskade kassaflödet till 29 miljoner euro 2019 och sedan till 0,5 miljoner euro 2020, följt av en ökning till cirka 31 miljoner euro under översynsperioden. Sammantaget minskade nettokassaflödet med mer än hälften under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(159)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Trenden för nettokassaflödet följde en liknande trend som för lönsamheten. Från 52 miljoner euro 2018 minskade kassaflödet till 29 miljoner euro 2019 och sedan till 0,5 miljoner euro 2020, följt av en ökning till cirka 31 miljoner euro under översynsperioden. Sammantaget minskade nettokassaflödet med mer än hälften under skadeundersökningsperioden.

| (160) | En unionstillverkare i urvalet noterade ett skrivfel i nivån på dess kassaflöde i det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kassaflödet korrigerades. Från 52 miljoner euro 2018 minskade kassaflödet till 48,7 miljoner euro 2019 och sedan till 7,4 miljoner euro 2020, följt av en ökning till cirka 21 miljoner euro under översynsperioden. Sammantaget minskade kassaflödet med mer än hälften under skadeundersökningsperioden, och trenden är oförändrad. |
| --- | --- |

(160)

En unionstillverkare i urvalet noterade ett skrivfel i nivån på dess kassaflöde i det slutliga utlämnandet av uppgifter. Kassaflödet korrigerades. Från 52 miljoner euro 2018 minskade kassaflödet till 48,7 miljoner euro 2019 och sedan till 7,4 miljoner euro 2020, följt av en ökning till cirka 21 miljoner euro under översynsperioden. Sammantaget minskade kassaflödet med mer än hälften under skadeundersökningsperioden, och trenden är oförändrad.

| (161) | Unionsindustrin behöver stora och långsiktiga investeringar för att kunna renovera sina ugnar regelbundet och fortsätta sin verksamhet. På grund av det dåliga nettokassaflödet minskade dock investeringarna från 52 miljoner euro 2018 till 29 miljoner euro 2019 och ökade sedan till över 30 miljoner euro under de följande åren. Sammantaget minskade investeringarna med 41 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(161)

Unionsindustrin behöver stora och långsiktiga investeringar för att kunna renovera sina ugnar regelbundet och fortsätta sin verksamhet. På grund av det dåliga nettokassaflödet minskade dock investeringarna från 52 miljoner euro 2018 till 29 miljoner euro 2019 och ökade sedan till över 30 miljoner euro under de följande åren. Sammantaget minskade investeringarna med 41 % under skadeundersökningsperioden.

| (162) | Räntabiliteten motsvarar vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringar. Räntabiliteten minskade från 10 % 2018 till 6,2 % 2019 och minskade ytterligare till –16,3 % 2020. Totalt sett försämrades den under skadeundersökningsperioden och låg på -3,1 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(162)

Räntabiliteten motsvarar vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av investeringar. Räntabiliteten minskade från 10 % 2018 till 6,2 % 2019 och minskade ytterligare till –16,3 % 2020. Totalt sett försämrades den under skadeundersökningsperioden och låg på -3,1 % under översynsperioden.

5.6   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (163) | Unionsindustrins vinster under skadeundersökningsperioden drabbades kraftigt och minskade från en vinst på 6,2 % 2018 till en förlust på 3,6 % under översynsperioden. Den negativa lönsamheten visar unionsindustrins i särklass besvärliga situation under översynsperioden. |
| --- | --- |

(163)

Unionsindustrins vinster under skadeundersökningsperioden drabbades kraftigt och minskade från en vinst på 6,2 % 2018 till en förlust på 3,6 % under översynsperioden. Den negativa lönsamheten visar unionsindustrins i särklass besvärliga situation under översynsperioden.

| (164) | De minskade försäljningsvolymerna tillsammans med sjunkande priser ledde till att alla resultatindikatorer försämrades. Samtidigt förlorade unionsindustrin en del av sin marknadsandel, vilket påverkade lönsamheten negativt. Utöver de förluster som uppkom minskade även sysselsättningen och kapacitetsutnyttjandet. Utgående lager kunde inte återhämta sig till normala nivåer. Kassaflödet under översynsperioden minskade med 62 % jämfört med 2018. Räntabiliteten minskade från 10 % till –3,1 % under 2018. |
| --- | --- |

(164)

De minskade försäljningsvolymerna tillsammans med sjunkande priser ledde till att alla resultatindikatorer försämrades. Samtidigt förlorade unionsindustrin en del av sin marknadsandel, vilket påverkade lönsamheten negativt. Utöver de förluster som uppkom minskade även sysselsättningen och kapacitetsutnyttjandet. Utgående lager kunde inte återhämta sig till normala nivåer. Kassaflödet under översynsperioden minskade med 62 % jämfört med 2018. Räntabiliteten minskade från 10 % till –3,1 % under 2018.

| (165) | Den minskade produktionen hade en betydande inverkan på industrin, vilket återspeglades i förlustsituationen 2020–2021, på grund av de höga fasta kostnaderna och omöjligheten att skala tillbaka produktionen på ett flexibelt sätt då ugnar måste användas fullt ut i denna specifika tillverkningsprocess. |
| --- | --- |

(165)

Den minskade produktionen hade en betydande inverkan på industrin, vilket återspeglades i förlustsituationen 2020–2021, på grund av de höga fasta kostnaderna och omöjligheten att skala tillbaka produktionen på ett flexibelt sätt då ugnar måste användas fullt ut i denna specifika tillverkningsprocess.

| (166) | Även under sådana ogynnsamma omständigheter krävdes kontinuerliga investeringar, främst för att ersätta ugnar med begränsad livslängd. Detta satte ytterligare ekonomisk press på tillverkarna. |
| --- | --- |

(166)

Även under sådana ogynnsamma omständigheter krävdes kontinuerliga investeringar, främst för att ersätta ugnar med begränsad livslängd. Detta satte ytterligare ekonomisk press på tillverkarna.

| (167) | Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden har fortsatt lida väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(167)

Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att unionsindustrin under översynsperioden har fortsatt lida väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (168) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada. |
| --- | --- |

(168)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den dumpade importen från Kina vållade unionsindustrin väsentlig skada. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida andra kända faktorer samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada.

| (169) | Under åren före översynsperioden bidrog den fortsatta förekomsten av import från Kina som medförde prispress på EU-marknaden tydligt till den skadevållande situationen för unionsindustrin. Med tanke på de icke-skadevållande priserna på import från Kina under översynsperioden, som låg långt över unionsindustrins försäljningspriser och tillverkningskostnader, och därför inte utövade något tryck på unionsindustrin, analyserade kommissionen huruvida skadan orsakades av andra faktorer än den dumpade importen från Kina. Det rörde sig om följande faktorer: Import från Egypten till följd av ökad kinesisk produktionskapacitet. Ökade produktionskostnader i unionen. Avtalsvillkor med användarna. |
| --- | --- |

(169)

Under åren före översynsperioden bidrog den fortsatta förekomsten av import från Kina som medförde prispress på EU-marknaden tydligt till den skadevållande situationen för unionsindustrin. Med tanke på de icke-skadevållande priserna på import från Kina under översynsperioden, som låg långt över unionsindustrins försäljningspriser och tillverkningskostnader, och därför inte utövade något tryck på unionsindustrin, analyserade kommissionen huruvida skadan orsakades av andra faktorer än den dumpade importen från Kina. Det rörde sig om följande faktorer: Import från Egypten till följd av ökad kinesisk produktionskapacitet. Ökade produktionskostnader i unionen. Avtalsvillkor med användarna.

| (170) | De kinesiska tillverkare av GFR som var belägna utanför Kina, dvs. i Egypten, stod fortfarande för 12,7 % av marknadsandelen under översynsperioden. Deras importpriser låg långt under det pris som observerades för de andra länderna och unionsindustrins priser. Prispressen från kinesiska tillverkare av GFR utanför Kina förekom således under hela skadeundersökningsperioden. Denna slutsats är i linje med den tidigare undersökningen om samma produkt (53). |
| --- | --- |

(170)

De kinesiska tillverkare av GFR som var belägna utanför Kina, dvs. i Egypten, stod fortfarande för 12,7 % av marknadsandelen under översynsperioden. Deras importpriser låg långt under det pris som observerades för de andra länderna och unionsindustrins priser. Prispressen från kinesiska tillverkare av GFR utanför Kina förekom således under hela skadeundersökningsperioden. Denna slutsats är i linje med den tidigare undersökningen om samma produkt (53).

53

| (171) | Dessutom gjorde den globala bristen, såsom förklaras i skäl 149 ovan, till följd av statliga åtgärder i samband med covid-19-pandemin det möjligt för unionsindustrin att börja återhämta sig på försäljningssidan under andra halvan av skadeundersökningsperioden (2020–översynsperioden), men samtidigt var den tvungen att klara de ökade produktionskostnaderna, såsom ökade fasta kostnader på grund av den tillfälligt outnyttjade kapaciteten till följd av covidrelaterade nedstängningar av användarindustrier, och ökade energikostnader och vissa råvarukostnader. Samtidigt kunde unionsindustrin inte omedelbart öka sina produktionsvolymer i större mängd, på grund av den tid som krävdes för att återuppta den outnyttjade kapaciteten. Till följd av detta tvingades användare i EU tillfälligt köpa importerade varor från Kina till mycket högre priser, vilket ledde till en ökad kinesisk marknadsandel på 6,5 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(171)

Dessutom gjorde den globala bristen, såsom förklaras i skäl 149 ovan, till följd av statliga åtgärder i samband med covid-19-pandemin det möjligt för unionsindustrin att börja återhämta sig på försäljningssidan under andra halvan av skadeundersökningsperioden (2020–översynsperioden), men samtidigt var den tvungen att klara de ökade produktionskostnaderna, såsom ökade fasta kostnader på grund av den tillfälligt outnyttjade kapaciteten till följd av covidrelaterade nedstängningar av användarindustrier, och ökade energikostnader och vissa råvarukostnader. Samtidigt kunde unionsindustrin inte omedelbart öka sina produktionsvolymer i större mängd, på grund av den tid som krävdes för att återuppta den outnyttjade kapaciteten. Till följd av detta tvingades användare i EU tillfälligt köpa importerade varor från Kina till mycket högre priser, vilket ledde till en ökad kinesisk marknadsandel på 6,5 % under översynsperioden.

| (172) | Såsom förklaras i skäl 150 ovan hade unionsindustrin långvariga avtal med användarna och kunde inte omedelbart höja sina försäljningspriser för att dra nytta av den förbättrade marknadssituationen och avsaknaden av skadevållande kinesiska priser. Å andra sidan hade kinesiska GFR-tillverkare flexibiliteten att leverera på spotvillkor och därmed höja sina priser i linje med marknadsnivåerna. Till följd av detta var alla unionsindustrins ekonomiska resultatindikatorer negativa under översynsperioden. |
| --- | --- |

(172)

Såsom förklaras i skäl 150 ovan hade unionsindustrin långvariga avtal med användarna och kunde inte omedelbart höja sina försäljningspriser för att dra nytta av den förbättrade marknadssituationen och avsaknaden av skadevållande kinesiska priser. Å andra sidan hade kinesiska GFR-tillverkare flexibiliteten att leverera på spotvillkor och därmed höja sina priser i linje med marknadsnivåerna. Till följd av detta var alla unionsindustrins ekonomiska resultatindikatorer negativa under översynsperioden.

| (173) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den skada som unionsindustrin lidit under översynsperioden inte kunde tillskrivas den dumpade importen från Kina och att andra faktorer, enskilt eller kollektivt, påverkade den skadevållande situationen för unionsindustrin under översynsperioden, vilket försvagade orsakssambandet mellan importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit under översynsperioden. |
| --- | --- |

(173)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att den skada som unionsindustrin lidit under översynsperioden inte kunde tillskrivas den dumpade importen från Kina och att andra faktorer, enskilt eller kollektivt, påverkade den skadevållande situationen för unionsindustrin under översynsperioden, vilket försvagade orsakssambandet mellan importen från Kina och den skada som unionsindustrin lidit under översynsperioden.

| (174) | Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det var sannolikt att den skada som ursprungligen vållats av den dumpade importen från Kina skulle återkomma om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(174)

Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det var sannolikt att den skada som ursprungligen vållats av den dumpade importen från Kina skulle återkomma om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

7.   SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA SOM URSPRUNGLIGEN VÅLLATS AV DUMPAD IMPORT FRÅN KINA

SANNOLIKHET FÖR ÅTERKOMMANDE SKADA SOM URSPRUNGLIGEN VÅLLATS AV DUMPAD IMPORT FRÅN KINA

| (175) | För en bedömning av sannolikheten för återkommande skada till följd av dumpad import från Kina undersökte kommissionen följande faktorer: a) sannolika prisnivåer för importen från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder, b) unionsmarknadens attraktionskraft och c) produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina. |
| --- | --- |

(175)

För en bedömning av sannolikheten för återkommande skada till följd av dumpad import från Kina undersökte kommissionen följande faktorer: a) sannolika prisnivåer för importen från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder, b) unionsmarknadens attraktionskraft och c) produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina.

7.1.1   Sannolika prisnivåer på import från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder

Sannolika prisnivåer på import från Kina i avsaknad av antidumpningsåtgärder

| (176) | Undersökningen har visat att priserna på den kinesiska dumpade importen, som rapporterades på cif-nivå, ökade betydligt (+ 46 %) under det sista året av skadeundersökningsperioden, det vill säga mellan 2020 och översynsperioden. Denna ökning berodde dock främst på den exceptionella ökningen av fraktkostnaderna under översynsperioden. Det uppskattade kinesiska priset fritt fabrik ökade med 5 % endast mellan 2020 och 2021 och låg på cirka 907 euro per ton, vilket är betydligt lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga pris fritt fabrik (1 092 euro/ton). Om fraktkostnaderna hade förblivit oförändrade mellan 2020 och 2021 skulle importen från Kina utan tull ha underskridit unionsindustrins priser med 21,1 % och legat kvar under unionsindustrins tillverkningskostnad, liknande den situation som konstaterades under åren före översynsperioden. |
| --- | --- |

(176)

Undersökningen har visat att priserna på den kinesiska dumpade importen, som rapporterades på cif-nivå, ökade betydligt (+ 46 %) under det sista året av skadeundersökningsperioden, det vill säga mellan 2020 och översynsperioden. Denna ökning berodde dock främst på den exceptionella ökningen av fraktkostnaderna under översynsperioden. Det uppskattade kinesiska priset fritt fabrik ökade med 5 % endast mellan 2020 och 2021 och låg på cirka 907 euro per ton, vilket är betydligt lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga pris fritt fabrik (1 092 euro/ton). Om fraktkostnaderna hade förblivit oförändrade mellan 2020 och 2021 skulle importen från Kina utan tull ha underskridit unionsindustrins priser med 21,1 % och legat kvar under unionsindustrins tillverkningskostnad, liknande den situation som konstaterades under åren före översynsperioden.

| (177) | Dessutom var ökningen av fraktkostnaderna exceptionell och tillfällig, eftersom den steg sjufaldigt från 2020 till 2021, medan den sjönk till 2020 års ursprungliga nivåer från och med november 2022 (54). Till följd av detta sjönk även priserna på import från Kina i november 2022, och i början av 2023 var priset på cif-nivå tillbaka på nivån för unionsindustrins pris under översynsperioden, nämligen 1 093 euro/ton. I början av 2023 underskred priserna på import från Kina återigen unionsindustrins priser efter översynsperioden med 14,9 % och låg långt under unionsindustrins tillverkningskostnad under översynsperioden (i genomsnitt 1 181 euro/ton 2022) och efter översynsperioden (i genomsnitt 1 445 euro/ton 2022) (55). |
| --- | --- |

(177)

Dessutom var ökningen av fraktkostnaderna exceptionell och tillfällig, eftersom den steg sjufaldigt från 2020 till 2021, medan den sjönk till 2020 års ursprungliga nivåer från och med november 2022 (54). Till följd av detta sjönk även priserna på import från Kina i november 2022, och i början av 2023 var priset på cif-nivå tillbaka på nivån för unionsindustrins pris under översynsperioden, nämligen 1 093 euro/ton. I början av 2023 underskred priserna på import från Kina återigen unionsindustrins priser efter översynsperioden med 14,9 % och låg långt under unionsindustrins tillverkningskostnad under översynsperioden (i genomsnitt 1 181 euro/ton 2022) och efter översynsperioden (i genomsnitt 1 445 euro/ton 2022) (55).

54

55

| (178) | På grundval av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att priserna på import från Kina på cif-nivå ökade tillfälligt på grund av de ökade fraktkostnaderna, men när denna kostnad återgick till ursprungliga nivåer i november 2022 började importpriserna återgå till samma nivåer som för perioden före översynen, och underskred avsevärt och pressade ned unionsindustrins priser. Med tanke på den exceptionella och tillfälliga ökningen av priserna på import från Kina under översynsperioden och utvecklingen efter översynsperioden, är det sannolikt att priserna på den dumpade importen från Kina skulle underskrida och pressa unionsindustrins priser om antidumpningsåtgärder saknades. |
| --- | --- |

(178)

På grundval av ovanstående analys drog kommissionen slutsatsen att priserna på import från Kina på cif-nivå ökade tillfälligt på grund av de ökade fraktkostnaderna, men när denna kostnad återgick till ursprungliga nivåer i november 2022 började importpriserna återgå till samma nivåer som för perioden före översynen, och underskred avsevärt och pressade ned unionsindustrins priser. Med tanke på den exceptionella och tillfälliga ökningen av priserna på import från Kina under översynsperioden och utvecklingen efter översynsperioden, är det sannolikt att priserna på den dumpade importen från Kina skulle underskrida och pressa unionsindustrins priser om antidumpningsåtgärder saknades.

7.1.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (179) | Unionsmarknaden är attraktiv i fråga om storlek och priser, med tanke på förbrukningen i unionen och den högre prisnivån i unionen jämfört med andra viktiga kinesiska exportdestinationer. Exportstatistik från Global Trade Atlas databas (56) visade att de kinesiska exportpriserna till unionen i genomsnitt var 26 % högre än de kinesiska exportpriserna till de tre största exportmarknaderna (Förenta staterna, Sydkorea och Indien, förutom unionen) under översynsperioden. Detta gör unionsmarknaden till en mer lönsam destination än andra tredjelandsmarknader. Unionsmarknaden var redan den näst största destinationen för export av GFR från Kina under översynsperioden. Dessutom är Kina den tredje största exportören av GFR till unionen, efter Malaysia och Egypten. |
| --- | --- |

(179)

Unionsmarknaden är attraktiv i fråga om storlek och priser, med tanke på förbrukningen i unionen och den högre prisnivån i unionen jämfört med andra viktiga kinesiska exportdestinationer. Exportstatistik från Global Trade Atlas databas (56) visade att de kinesiska exportpriserna till unionen i genomsnitt var 26 % högre än de kinesiska exportpriserna till de tre största exportmarknaderna (Förenta staterna, Sydkorea och Indien, förutom unionen) under översynsperioden. Detta gör unionsmarknaden till en mer lönsam destination än andra tredjelandsmarknader. Unionsmarknaden var redan den näst största destinationen för export av GFR från Kina under översynsperioden. Dessutom är Kina den tredje största exportören av GFR till unionen, efter Malaysia och Egypten.

56

| (180) | Undersökningen av uppgifterna för perioden efter översynen visade dessutom att importen från Kina har ökat dramatiskt, från omkring 61 000 ton under översynsperioden till mer än 91 000 ton 2022 (en ökning med 50 %), vilket gör att unionsmarknaden är attraktiv för kinesiska GFR-tillverkare. |
| --- | --- |

(180)

Undersökningen av uppgifterna för perioden efter översynen visade dessutom att importen från Kina har ökat dramatiskt, från omkring 61 000 ton under översynsperioden till mer än 91 000 ton 2022 (en ökning med 50 %), vilket gör att unionsmarknaden är attraktiv för kinesiska GFR-tillverkare.

| (181) | Unionsmarknadens attraktionskraft för tillverkare av GFR i Kina bekräftas också genom det faktum att CPIC och CNBM-koncernen (större tillverkare av GFR i Kina) investerade avsevärt för att inleda omfattande export av GFR från anläggningar i Bahrain respektive Egypten till den europeiska marknadens tjänst kort efter införandet av antisubventions- och antidumpningsåtgärder i december 2014. Såsom har bekräftats i en tidigare undersökning av samma produkt (57) öppnade CNBM-koncernen fabriken i Egypten i det uttalade syftet att sälja GFR till unionsmarknaden och undvika de gällande tullarna på import direkt från Kina. |
| --- | --- |

(181)

Unionsmarknadens attraktionskraft för tillverkare av GFR i Kina bekräftas också genom det faktum att CPIC och CNBM-koncernen (större tillverkare av GFR i Kina) investerade avsevärt för att inleda omfattande export av GFR från anläggningar i Bahrain respektive Egypten till den europeiska marknadens tjänst kort efter införandet av antisubventions- och antidumpningsåtgärder i december 2014. Såsom har bekräftats i en tidigare undersökning av samma produkt (57) öppnade CNBM-koncernen fabriken i Egypten i det uttalade syftet att sälja GFR till unionsmarknaden och undvika de gällande tullarna på import direkt från Kina.

57

| (182) | Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om marknadsstorlek, historiska handelsflöden och utvecklingen efter översynsperioden av dessa handelsflöden är det sannolikt att betydande kvantiteter som för närvarande säljs till andra marknader skulle omdirigeras till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(182)

Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om marknadsstorlek, historiska handelsflöden och utvecklingen efter översynsperioden av dessa handelsflöden är det sannolikt att betydande kvantiteter som för närvarande säljs till andra marknader skulle omdirigeras till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

7.1.3   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Kina

| (183) | Enligt de uppgifter som sökanden lämnat uppgick överkapaciteten i Kina till minst 1,1 miljoner ton, vilket motsvarar över 100 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Trots strukturell överkapacitet på Kinas inhemska marknad fortsatte tillverkarna att öka sin befintliga kapacitet eller tillkännage ny kapacitet efter översynsperioden. Om den tillkännagivna kapacitetsökningen äger rum skulle den kinesiska överkapaciteten uppgå till 2,6 miljoner ton, vilket motsvarar mer än dubbelt så mycket som den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(183)

Enligt de uppgifter som sökanden lämnat uppgick överkapaciteten i Kina till minst 1,1 miljoner ton, vilket motsvarar över 100 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Trots strukturell överkapacitet på Kinas inhemska marknad fortsatte tillverkarna att öka sin befintliga kapacitet eller tillkännage ny kapacitet efter översynsperioden. Om den tillkännagivna kapacitetsökningen äger rum skulle den kinesiska överkapaciteten uppgå till 2,6 miljoner ton, vilket motsvarar mer än dubbelt så mycket som den totala förbrukningen i unionen under översynsperioden.

| (184) | Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs ovan är det sannolikt att den befintliga outnyttjade kapaciteten från Kina skulle kunna levereras till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävdes. |
| --- | --- |

(184)

Med tanke på unionsmarknadens attraktionskraft som beskrivs ovan är det sannolikt att den befintliga outnyttjade kapaciteten från Kina skulle kunna levereras till unionsmarknaden om antidumpningsåtgärderna upphävdes.

7.2   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada vållas av dumpad import från Kina

Slutsats om sannolikheten för återkommande skada vållas av dumpad import från Kina

| (185) | Om åtgärderna skulle upphöra att gälla kan det rimligen förväntas att importen av GFR från Kina till unionen, till följd av unionsmarknadens attraktionskraft och den enorma tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina, skulle öka avsevärt till dumpade priser som underskrider och pressar unionsindustrins priser. Den kinesiska exporten till unionen skulle snabbt vinna ännu större marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin, som skulle drabbas av en omedelbar minskning av sin försäljningsvolym och en ökning av sina fasta kostnader per enhet. Ökningen av de fasta kostnaderna i kombination med en minskning av försäljningspriserna skulle omedelbart inverka negativt på unionsindustrins lönsamhet, som förblev negativ under översynsperioden. Följaktligen skulle unionsindustrin bli ännu mer förlustbringande och dess lönsamhet skulle hotas. |
| --- | --- |

(185)

Om åtgärderna skulle upphöra att gälla kan det rimligen förväntas att importen av GFR från Kina till unionen, till följd av unionsmarknadens attraktionskraft och den enorma tillgängliga outnyttjade kapaciteten i Kina, skulle öka avsevärt till dumpade priser som underskrider och pressar unionsindustrins priser. Den kinesiska exporten till unionen skulle snabbt vinna ännu större marknadsandelar på bekostnad av unionsindustrin, som skulle drabbas av en omedelbar minskning av sin försäljningsvolym och en ökning av sina fasta kostnader per enhet. Ökningen av de fasta kostnaderna i kombination med en minskning av försäljningspriserna skulle omedelbart inverka negativt på unionsindustrins lönsamhet, som förblev negativ under översynsperioden. Följaktligen skulle unionsindustrin bli ännu mer förlustbringande och dess lönsamhet skulle hotas.

| (186) | På grundval av detta dras slutsatsen att avsaknaden av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till skadevållande priser, som skulle underskrida och pressa unionsindustrins priser och därmed vålla väsentlig skada och ytterligare förvärra den redan skadevållande situation för unionsindustrin som konstaterades under översynsperioden. |
| --- | --- |

(186)

På grundval av detta dras slutsatsen att avsaknaden av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydande ökning av den dumpade importen från Kina till skadevållande priser, som skulle underskrida och pressa unionsindustrins priser och därmed vålla väsentlig skada och ytterligare förvärra den redan skadevållande situation för unionsindustrin som konstaterades under översynsperioden.

8.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (187) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(187)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berörs, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

8.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (188) | Undersökningen har visat att unionsindustrin befann sig i en skadevållande situation och att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till en betydande ökning av den dumpade kinesiska importen av GFR, vilket i stor utsträckning skulle underskrida och pressa ner unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra den väsentliga skada för unionsindustrin som konstaterades under översynsperioden. |
| --- | --- |

(188)

Undersökningen har visat att unionsindustrin befann sig i en skadevållande situation och att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till en betydande ökning av den dumpade kinesiska importen av GFR, vilket i stor utsträckning skulle underskrida och pressa ner unionsindustrins priser, vilket ytterligare skulle förvärra den väsentliga skada för unionsindustrin som konstaterades under översynsperioden.

| (189) | Kommissionen drog därför slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(189)

Kommissionen drog därför slutsatsen att det ligger i unionsindustrins intresse att bibehålla de gällande åtgärderna.

8.2   Icke-närstående importörers intresse

Icke-närstående importörers intresse

| (190) | Kommissionen uppmanade alla icke-närstående importörer att delta i undersökningen. Endast en importör registrerade sig som berörd part men besvarade inte frågeformuläret. |
| --- | --- |

(190)

Kommissionen uppmanade alla icke-närstående importörer att delta i undersökningen. Endast en importör registrerade sig som berörd part men besvarade inte frågeformuläret.

| (191) | Kommissionen ansåg att produkten GFR i hög grad är standardiserad och att det är lätt att byta försörjningskälla för den. |
| --- | --- |

(191)

Kommissionen ansåg att produkten GFR i hög grad är standardiserad och att det är lätt att byta försörjningskälla för den.

| (192) | På grundval av detta och med tanke på de alternativa försörjningskällorna som inte omfattas av åtgärder, drog kommissionen slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade några betydande negativa effekter på importörernas situation och att fortsatta åtgärder inte skulle påverka dem på ett otillbörligt sätt. |
| --- | --- |

(192)

På grundval av detta och med tanke på de alternativa försörjningskällorna som inte omfattas av åtgärder, drog kommissionen slutsatsen att de gällande åtgärderna inte hade några betydande negativa effekter på importörernas situation och att fortsatta åtgärder inte skulle påverka dem på ett otillbörligt sätt.

8.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (193) | Endast tre enskilda användare och en intresseorganisation för användare (58) registrerade sig som berörda parter, men ingen besvarade kommissionens frågeformulär. |
| --- | --- |

(193)

Endast tre enskilda användare och en intresseorganisation för användare (58) registrerade sig som berörda parter, men ingen besvarade kommissionens frågeformulär.

58

| (194) | Användarnas intresseorganisation tog ställning för åtgärderna och noterade att unionstillverkarna av GFR är FoU- och innovationsdrivande (59). Utan dem skulle tygindustrin i senare led och innovationen inom denna sektor upphöra. Om unionsindustrin upphör med sin verksamhet skulle tygindustrin i EU också vara nästan helt beroende av tillgången till statsägda företags roving i Kina, vilket skulle försätta tygindustrin i en mycket sårbar situation. Denna risk uppstod redan under covid-19-pandemin, när flera tygtillverkare i unionen fick avslag från leverantörer av roving i Kina, som meddelade att de inte skulle leverera till utländska kunder förrän den inhemska bristen hade lindrats. Överlevnaden för unionens tygindustri i senare led i förädlingskedjan är därför också beroende av lönsamheten för unionens GFR-industri. |
| --- | --- |

(194)

Användarnas intresseorganisation tog ställning för åtgärderna och noterade att unionstillverkarna av GFR är FoU- och innovationsdrivande (59). Utan dem skulle tygindustrin i senare led och innovationen inom denna sektor upphöra. Om unionsindustrin upphör med sin verksamhet skulle tygindustrin i EU också vara nästan helt beroende av tillgången till statsägda företags roving i Kina, vilket skulle försätta tygindustrin i en mycket sårbar situation. Denna risk uppstod redan under covid-19-pandemin, när flera tygtillverkare i unionen fick avslag från leverantörer av roving i Kina, som meddelade att de inte skulle leverera till utländska kunder förrän den inhemska bristen hade lindrats. Överlevnaden för unionens tygindustri i senare led i förädlingskedjan är därför också beroende av lönsamheten för unionens GFR-industri.

59

| (195) | Eftersom inga användare gav sig till känna är slutsatserna från tidigare undersökningar de bästa tillgängliga uppgifter som kommissionen förfogar över: översynen vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2017/724, i vilken konstaterades att en utvidgning av åtgärderna skulle få en begränsad inverkan på användarnas situation, och antisubventionsundersökningen i genomförandeförordning (EU) 2020/379, där det konstaterades att det mot bakgrund av de tillgängliga alternativa försörjningskällor som inte omfattas av åtgärder, och mot bakgrund av att det inte finns något som tydligt visar att tilläggskostnaderna till följd av åtgärder på import inte kan absorberas av användarna, så visade de negativa konsekvenserna för användarna inte tydligt att det inte ligger i unionens intresse att tillämpa åtgärderna. |
| --- | --- |

(195)

Eftersom inga användare gav sig till känna är slutsatserna från tidigare undersökningar de bästa tillgängliga uppgifter som kommissionen förfogar över: översynen vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2017/724, i vilken konstaterades att en utvidgning av åtgärderna skulle få en begränsad inverkan på användarnas situation, och antisubventionsundersökningen i genomförandeförordning (EU) 2020/379, där det konstaterades att det mot bakgrund av de tillgängliga alternativa försörjningskällor som inte omfattas av åtgärder, och mot bakgrund av att det inte finns något som tydligt visar att tilläggskostnaderna till följd av åtgärder på import inte kan absorberas av användarna, så visade de negativa konsekvenserna för användarna inte tydligt att det inte ligger i unionens intresse att tillämpa åtgärderna.

8.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (196) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de befintliga åtgärderna beträffande import av GFR med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(196)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de befintliga åtgärderna beträffande import av GFR med ursprung i Kina.

9.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (197) | På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning, återkommande skada som orsakats av dumpad import från Kina och unionens intresse bör antidumpningsåtgärderna mot GFR från Kina bibehållas. |
| --- | --- |

(197)

På grundval av kommissionens slutsatser om fortsatt dumpning, återkommande skada som orsakats av dumpad import från Kina och unionens intresse bör antidumpningsåtgärderna mot GFR från Kina bibehållas.

| (198) | För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de separata antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(198)

För att minimera risken för kringgående på grund av skillnader i tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de separata antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i medlemsstaterna. Fakturan måste uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att bli föremål för den antidumpningstullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (199) | Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen. |
| --- | --- |

(199)

Även om denna faktura är nödvändig för att tullmyndigheterna i medlemsstaterna ska kunna tillämpa de individuella satserna för antidumpningstullen på import är den inte den enda omständighet som tullmyndigheterna ska beakta. Även om en faktura som uppfyller samtliga krav i artikel 1.3 i denna förordning uppvisas, bör medlemsstaternas tullmyndigheter utföra sina sedvanliga kontroller och, liksom i alla andra fall, kräva ytterligare handlingar (transportdokument osv.) för att kontrollera att uppgifterna i deklarationen är riktiga och för att säkerställa att den påföljande tillämpningen av den lägre tullsatsen är berättigad i enlighet med tullagstiftningen.

| (200) | Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(200)

Om exporten från något av de företag som omfattas av de lägre individuella tullsatserna ökar väsentligt i volym efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Denna undersökning får bland annat omfatta behovet av att avskaffa individuella tullsatser och därmed införa en landsomfattande tull.

| (201) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatserna i denna förordning är uteslutande tillämpliga på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina och som tillverkats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(201)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatserna i denna förordning är uteslutande tillämpliga på import av den produkt som översynen gäller med ursprung i Kina och som tillverkats av de namngivna rättsliga enheterna. Import av den produkt som översynen gäller som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del, inbegripet närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, bör omfattas av den tullsats som är tillämplig på ”alla övriga företag”. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (202) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om företaget senare ändrar namn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (60). Begäran ska innehålla all relevant information som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(202)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om företaget senare ändrar namn. Denna begäran ska ställas till kommissionen (60). Begäran ska innehålla all relevant information som gör det möjligt att visa att ändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på företaget kommer ett meddelande om namnändringen att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

60

Europeiska unionens officiella tidning

| (203) | Alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de redan förefintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta utlämnande av uppgifter. Mindre korrigeringar av unionsindustrins uppgifter beaktades i denna förordning och inga andra synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(203)

Alla berörda parter har underrättats om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera att de redan förefintliga åtgärderna bibehålls. De beviljades också en period inom vilken de kunde lämna synpunkter på detta utlämnande av uppgifter. Mindre korrigeringar av unionsindustrins uppgifter beaktades i denna förordning och inga andra synpunkter inkom.

| (204) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (61), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(204)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska den tillämpliga räntesatsen, enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (61), motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

61

Europeiska unionens officiella tidning

| (205) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(205)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887), och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-nummer 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 och 7019 15 00 (62) med ursprung i Kina.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstull ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd Jushi Group Chengdu Co., Ltd Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | (A983) |
| Chongqing Polycomp International Corporation. | 19,9 | B991 |
| Andra samarbetande företag enligt förteckningen i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2017/724 | 15,9 | |
| Alla övriga företag | 19,9 | A999 |

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Jushi Group Co., Ltd Jushi Group Chengdu Co., Ltd Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

(A983)

Chongqing Polycomp International Corporation.

19,9

B991

Andra samarbetande företag enligt förteckningen i bilaga I till genomförandeförordning (EU) 2017/724

15,9

Alla övriga företag

19,9

A999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den (kvantitet) av (den produkt som översynen gäller) som säljs på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i [det berörda landet]. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”alla övriga företag” tillämpas.

4.   I de fall varor har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som betalats eller ska betalas av denna anledning fördelas vid fastställandet av tullvärdet enligt artikel 131.2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (63)
  ska antidumpningstullen, beräknad enligt ovan, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

5.   Om de slutgiltiga utjämningstullar som införs genom artikel 1 i genomförandeförordning (EU) 2021/328 ändras eller upphävs ska de tullar som anges i punkt 2 ökas i motsvarande grad, begränsat till den faktiskt konstaterade dumpningsmarginalen eller den skademarginal som konstaterats, beroende på vad som är lämpligt, per företag och från och med ikraftträdandet av den här förordningen.

6.   I de fall då utjämningstullen har dragits av från antidumpningstullen för vissa exporterande tillverkare ska en ansökan om återbetalning enligt artikel 21 i förordning (EU) 2016/1037 även föranleda en bedömning av den dumpningsmarginal som gällde för den exporterande tillverkaren under undersökningsperioden avseende återbetalning. Det belopp som ska återbetalas till den som ansöker om återbetalning får inte överstiga skillnaden mellan den tull som tagits ut och de kombinerade utjämnings- och antidumpningstullar som fastställts i undersökningen avseende återbetalning.

7.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 av den 9 mars 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 67, 15.3.2011, s. 2).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1379/2014 av den 16 december 2014 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina och om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 248/2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 367, 23.12.2014, s. 22).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/724 av den 24 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 (EUT L 107, 25.4.2017, s. 4).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/328 av den 24 februari 2021 om införande av en slutgiltig utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1037 (EUT L 65, 25.2.2021, s. 1).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/870 av den 24 juni 2020 om införande av en slutgiltig utjämningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska utjämningstull som införts på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten och om uttag av den slutgiltiga utjämningstullen på registrerad import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten (EUT L 201, 25.6.2020, s. 10).

6

(7)  
  EUT C 167, 21.4.2022, s. 20.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2595.

8

(9)  Sedan den 1 januari 2022 har klassificeringen av mattor ändrats från KN-nummer 7019 31 00 till KN-nummer 7019 14 00 och 7019 15 00. Till och med den 31 december 2021 var de tillämpliga Taric-numren 7019310010 och 7019310090. Sedan den 1 januari 2022 ersätts de av Taric-nummer 7019140010, 7019140090, 7019150010 och 7019150090.

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/492 av den 1 april 2020 om införande av slutgiltiga antidumpningstullar rörande import av vissa vävda och/eller sydda glasfibermaterial med ursprung i Folkrepubliken Kina och Egypten (EUT L 108, 6.4.2020, s. 1).

10

(11)  Ibid., skälen 161–162 och 167.

11

(12)  Ibid., skälen 116–119.

12

(13)  Ibid., skälen 120–122. De berörda statliga myndigheternas rätt att utse och avsätta nyckelpersoner i ledningen för statsägda företag enligt den kinesiska lagstiftningen kan anses återspegla motsvarande äganderättigheter, men kommunistparticeller i företagen, såväl statsägda som privata, utgör en annan viktig kanal genom vilken staten kan utöva inflytande över affärsbeslut. Enligt Kinas bolagsrätt ska en kommunistpartipolitisk organisation upprättas vid varje företag (med minst tre medlemmar i kommunistpartiet enligt partiets stadgar), och företaget ska skapa de nödvändiga förutsättningarna för partiorganisationens verksamheter. Tidigare förefaller detta krav inte alltid ha följts eller tillämpats strikt, men åtminstone från och med 2016 har kommunistpartiet stärkt sina krav på att kontrollera statsägda företags affärsbeslut som en politisk princip. Det kinesiska kommunistpartiet uppges också utöva press på privata företag att sätta ”patriotism” i första rummet och rätta sig efter partidisciplinen. År 2017 rapporterades att det fanns particeller vid 70 % av de omkring 1,86 miljoner privatägda företagen och att pressen ökar på att kommunistpartiorganisationerna ska ha sista ordet i affärsbesluten vid sina respektive företag. Dessa regler gäller generellt i den kinesiska ekonomin och i alla sektorer, inbegripet för tillverkare av aluminiumfolie och leverantörer av insatsvaror till dessa.

13

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/492, skälen 123–138.

14

(15)  Ibid., skälen 139–142.

15

(16)  Ibid., skälen 143–145.

16

(17)  Ibid., skälen 146–155.

17

(18)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, tillgängligt på https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

18

(19)  Genomförandeförordning (EU) 2021/328.

19

(20)  Se avsnitt IV underavsnitt 3 i den 14:e femårsplanen om utveckling av råvaruindustrin.

20

(21)  Tillgänglig på www.gov.cn/xinwen/2019–11/06/content_5449193.htm (hämtad 26.10.2022).

21

(22)  Tillgänglig på https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tg/art/2021/art_ba8afb04dc694ad8a5830f15bd5ffda7.html (hämtad 26.10.2022).

22

(23)  Se Shandongprovinsens 14:e femårsplan för byggmaterial, kapitel IV, avsnitt 4. Tillgänglig på https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211129/1190544.shtml (hämtad 26.10.2022).

23

(24)  Se Chongqings 14:e femårsplan för utveckling av strategiska och framväxande industrier, tillgänglig på http://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkzl/fdzdgknr/ghxx/zxgh/202203/t20220318_10526318.html (hämtad 26.10.2022).

24

(25)  Guangxis treåriga handlingsplan för strategiska och framväxande industrier: ”Kraftfullt utveckla den nya materialindustrin. Genom att fokusera på att utnyttja banbrytande teknik och främja högkvalitativa produkter riktar den in sig på att utveckla högpresterande stålmaterial, högkvalitativa icke-järnhaltiga metallmaterial, högkvalitativa kalciumkarbonatmaterial, nya energibatterimaterial, högpresterande kompositmaterial av glasfiber, grafen osv. Senast 2023 kommer den nya materialindustrins produktionsvärde att uppgå till 133 miljarder yuan, och mervärdet kommer att uppgå till 44 miljarder yuan.”

25

(26)  Hubeis 14:e femårsplan om högkvalitativ utveckling av nya material: ”Fokus på att främja intelligent produktionsteknik för storskaliga glasfiberugnar, glasfiberprodukter och -tekniker för 5G osv. och stödja gemensam vetenskaplig forskning med företag som huvudorgan.”

26

(27)  Zhejiangs 14:e femårsplan om utveckling av ny materialindustri: ”Främst förlita sig på Tongxiangs ekonomiska utvecklingszon [där Jushi är beläget (tillägg av kommissionen i förklarande syfte)], fokus på högpresterande fibrer och kompositmaterial, högpresterande kraftbatterimaterial, banbrytande nya material och andra delområden, för att skapa en industrikedja för högpresterande glasfiber- och kompositmaterial och högpresterande kraftbatterimaterial och industrikedja för produkter i senare led, för att uppnå förbättringar av värdekedjan.”

27

(28)  Se f10.eastmoney.com/f10_v2/CompanyManagement.aspx?code = sh600176 (hämtad 26.10.2022).

28

(29)  Se https://www.ctgf.com/contents/12/8897.html (hämtad 26.10.2022).

29

(30)  Se https://www.cpicfiber.com/index/listr/s/107/id/2937.html (hämtad 26.10.2022) och f.dfcfw.com/pdf/H2_AN202202221548514546_1.pdf (hämtad 26.10.2022).

30

(31)  Se företagets bolagsordning, tillgänglig på https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202203181553440430_1.pdf?1647632338000.pdf (hämtad 26.10.2022).

31

(32)  Taishans webbartikel, tillgänglig på https://www.ctgf.com/contents/16/6469.html (hämtad 26.10.2022).

32

(33)  Se Guangxis treåriga handlingsplan för strategiska och framväxande industrier.

33

(34)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

34

(35)  Om den produkt som översynen gäller inte tillverkas i ett land med en jämförbar utvecklingsnivå kan tillverkning av en produkt i samma allmänna kategori och/eller sektor som den produkt som översynen gäller övervägas.

35

(36)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495.

36

(37)  TÜIK, Elektrik ve Dogal Gaz Fiyatlari, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021,https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

37

(38)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

38

(39)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

39

(40)  TÜIK, Elektrik ve Dogal Gaz Fiyatlari, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021,https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33).

41

(42)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495.

42

(43)  TÜIK, Elektrik ve Dogal Gaz Fiyatlari, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021,https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

43

(44)  TÜIK, Elektrik ve Dogal Gaz Fiyatlari, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021,https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

44

(45)  Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., årsrapport 2021: https://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports.

45

(46)  Bilaga 10 till begäran om översyn.

46

(47)  Information hämtad på åttasiffrig nivå för de tre GFR-kategorierna (dvs. huggen glasfiber, roving och mattor) från Global Trade Atlas. Uppgifter om priser baserade på KN-nivå.

47

(48)  Uppgifter hämtade från Eurostat.

48

(49)  Avsnitt 4.3 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/379 av den 5 mars 2020 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Egypten (EUT L 69, 6.3.2020, s. 14).

49

(50)  Bilaga 10 till begäran om översyn.

50

(51)  Skäl 283 i genomförandeförordning (EU) 2021/328.

51

(52)  Munstycken av rodium och platina används för tillverkning av glasfiber för att kontrollera temperaturen på den varma glödtråden när den passerar genom fibern.

52

(53)  Skäl 279–281 i genomförandeförordning (EU) 2021/328.

53

(54)  Baserat på världens containerindex från Shanghai till Genua och Rotterdam.

54

(55)  På grundval av de månatliga uppgifter som lämnades in av unionstillverkarna efter översynsperioden.

55

(56)  Statistiken fanns tillgänglig på sexsiffrig HS-nummernivå och inbegrep därför produkten i mycket större omfattning än den produkt som översynen gäller.

56

(57)  Skäl 296 i genomförandeförordning (EU) 2021/328.

57

(58)  Tech-Fab Europe – en sammanslutning av tillverkare av tekniska tyger i EU.

58

(59)  Ur ett tekniskt perspektiv är skapandet av nya och bättre produkter och tillämpningar beroende av samspelet mellan roving och harts och andra material och den styrka som vävningsprocessen kan ge till ett tyg.

59

(60)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat G, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

60

(61)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

61

(62)  Sedan den 1 januari 2022 har klassificeringen av mattor ändrats från KN-nummer 7019 31 00 till KN-nummer 7019 14 00 och 7019 15 00. Till och med den 31 december 2021 var de tillämpliga Taric-numren 7019310010 och 7019310090. Sedan den 1 januari 2022 ersätts de av Taric-nummer 7019140010, 7019140090, 7019150010 och 7019150090.

62

(63)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

63

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/90 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/90

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1453

av den 13 juli 2023

om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2021/1533 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1 b ii,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (2), särskilt artikel 54.4 första stycket b och artikel 90 första stycket a, c och f, och

av följande skäl:

| (1) | Efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima den 11 mars 2011 underrättades kommissionen om att halten radionuklider i vissa livsmedel med ursprung i Japan överskred de åtgärdsgränser för livsmedel som gäller i Japan. Eftersom sådan kontaminering kan utgöra ett hot mot människors och djurs hälsa i unionen infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 297/2011 (3) särskilda villkor för import av livsmedel och foder med ursprung i eller avsända från Japan. Den genomförandeförordningen upphävdes och ersattes successivt av kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 961/2011 (4), (EU) nr 284/2012 (5), (EU) nr 996/2012 (6), (EU) nr 322/2014 (7), (EU) 2016/6 (8) och (EU) 2021/1533 (9). |
| --- | --- |

(1)

Efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima den 11 mars 2011 underrättades kommissionen om att halten radionuklider i vissa livsmedel med ursprung i Japan överskred de åtgärdsgränser för livsmedel som gäller i Japan. Eftersom sådan kontaminering kan utgöra ett hot mot människors och djurs hälsa i unionen infördes genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 297/2011 (3) särskilda villkor för import av livsmedel och foder med ursprung i eller avsända från Japan. Den genomförandeförordningen upphävdes och ersattes successivt av kommissionens genomförandeförordningar (EU) nr 961/2011 (4), (EU) nr 284/2012 (5), (EU) nr 996/2012 (6), (EU) nr 322/2014 (7), (EU) 2016/6 (8) och (EU) 2021/1533 (9).

| (2) | De särskilda villkoren för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima har genom dessa succesiva översyner gradvis lättats. De särskilda villkor som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2021/1533 omfattar strikta gränsvärden för radionuklider för de förtecknade varorna från de berörda regionerna och innebär att dessa varor måste testas för radioaktivitet innan de exporteras till unionen samt att myndigheterna måste intyga att halten radionuklider i varorna inte överskrider de strikta gränsvärdena. |
| --- | --- |

(2)

De särskilda villkoren för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima har genom dessa succesiva översyner gradvis lättats. De särskilda villkor som fastställs i genomförandeförordning (EU) 2021/1533 omfattar strikta gränsvärden för radionuklider för de förtecknade varorna från de berörda regionerna och innebär att dessa varor måste testas för radioaktivitet innan de exporteras till unionen samt att myndigheterna måste intyga att halten radionuklider i varorna inte överskrider de strikta gränsvärdena.

| (3) | Sedan juni 2011 har inga fall av för höga halter av radionuklider konstaterats vid import till unionen, vilket visar att det kontrollsystem som införts och de kontroller som utförts av de japanska myndigheterna är effektiva. Importen till unionen av de produkter med ursprung i särskilda regioner för vilka särskilda importvillkor fastställts i genomförandeförordning (EU) 2021/1533 är försumbar och dessa produkter bidrar i obetydlig utsträckning till att unionens befolkning exponeras för radionuklider. |
| --- | --- |

(3)

Sedan juni 2011 har inga fall av för höga halter av radionuklider konstaterats vid import till unionen, vilket visar att det kontrollsystem som införts och de kontroller som utförts av de japanska myndigheterna är effektiva. Importen till unionen av de produkter med ursprung i särskilda regioner för vilka särskilda importvillkor fastställts i genomförandeförordning (EU) 2021/1533 är försumbar och dessa produkter bidrar i obetydlig utsträckning till att unionens befolkning exponeras för radionuklider.

| (4) | De japanska behöriga myndigheterna har åtagit sig att upprätthålla ett lämpligt och omfattande kontrollsystem för att upptäcka förekomst av radionuklider i foder och livsmedel och att regelbundet offentliggöra alla övervakningsresultat på webbplatsen för Japans ministerium för hälso-, arbets- och välfärdsfrågor. |
| --- | --- |

(4)

De japanska behöriga myndigheterna har åtagit sig att upprätthålla ett lämpligt och omfattande kontrollsystem för att upptäcka förekomst av radionuklider i foder och livsmedel och att regelbundet offentliggöra alla övervakningsresultat på webbplatsen för Japans ministerium för hälso-, arbets- och välfärdsfrågor.

| (5) | Även om kommissionen kommer att fortsätta att följa upp halterna av radionuklider i livsmedel och foder med ursprung i Japan för att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, finns det därför inte längre något behov av att bibehålla de åtgärder som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2021/1533 för att säkerställa en hög skyddsnivå för djurs och människors hälsa. |
| --- | --- |

(5)

Även om kommissionen kommer att fortsätta att följa upp halterna av radionuklider i livsmedel och foder med ursprung i Japan för att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, finns det därför inte längre något behov av att bibehålla de åtgärder som föreskrivs i genomförandeförordning (EU) 2021/1533 för att säkerställa en hög skyddsnivå för djurs och människors hälsa.

| (6) | Genomförandeförordning (EU) 2021/1533 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandeförordning (EU) 2021/1533 bör därför upphävas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Upphävande

Genomförandeförordning (EU) 2021/1533 ska upphöra att gälla.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 95, 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 297/2011 av den 25 mars 2011 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima (EUT L 80, 26.3.2011, s. 5).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 961/2011 av den 27 september 2011 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima och om upphävande av förordning (EU) nr 297/2011 (EUT L 252, 28.9.2011, s. 10).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 av den 29 mars 2012 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 961/2011 (EUT L 92, 30.3.2012, s. 16).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 996/2012 av den 26 oktober 2012 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 (EUT L 299, 27.10.2012, s. 31).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 322/2014 av den 28 mars 2014 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima (EUT L 95, 29.3.2014, s. 1).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/6 av den 5 januari 2016 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 322/2014 (EUT L 3, 6.1.2016, s. 5).

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1533 av den 17 september 2021 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2016/6 (EUT L 330, 20.9.2021, s. 72).

9

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/93

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1454

av den 13 juli 2023

om beviljande av ett unionsgodkännande för den enstaka biocidprodukten WESSOCLEAN GOLD LINE i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (1), särskilt artikel 44.5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Den 28 september 2017 lämnade WESSO AG i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en enstaka biocidprodukt med namnet WESSOCLEAN GOLD LINE i produkttyperna 3 och 4, såsom de beskrivs i bilaga V till den förordningen, och tillhandahöll en skriftlig bekräftelse på att den behöriga myndigheten i Tyskland hade samtyckt till att utvärdera ansökan. Ansökan registrerades med nummer BC-QN034236-29 i registret över biocidprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Den 28 september 2017 lämnade WESSO AG i enlighet med artikel 43.1 i förordning (EU) nr 528/2012 in en ansökan till Europeiska kemikaliemyndigheten (kemikaliemyndigheten) om unionsgodkännande av en enstaka biocidprodukt med namnet WESSOCLEAN GOLD LINE i produkttyperna 3 och 4, såsom de beskrivs i bilaga V till den förordningen, och tillhandahöll en skriftlig bekräftelse på att den behöriga myndigheten i Tyskland hade samtyckt till att utvärdera ansökan. Ansökan registrerades med nummer BC-QN034236-29 i registret över biocidprodukter.

| (2) | WESSOCLEAN GOLD LINE innehåller perättiksyra som verksamt ämne, som är upptaget för produkttyperna 3 och 4 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(2)

WESSOCLEAN GOLD LINE innehåller perättiksyra som verksamt ämne, som är upptaget för produkttyperna 3 och 4 i den unionsförteckning över godkända verksamma ämnen som avses i artikel 9.2 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (3) | Den 9 mars 2022 lämnade den utvärderande behöriga myndigheten, i enlighet med artikel 44.1 i förordning (EU) nr 528/2012, in en bedömningsrapport och slutsatserna av sin utvärdering till kemikaliemyndigheten. |
| --- | --- |

(3)

Den 9 mars 2022 lämnade den utvärderande behöriga myndigheten, i enlighet med artikel 44.1 i förordning (EU) nr 528/2012, in en bedömningsrapport och slutsatserna av sin utvärdering till kemikaliemyndigheten.

| (4) | Den 14 oktober 2022 lämnade kemikaliemyndigheten sitt yttrande (2), utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för WESSOCLEAN GOLD LINE och den slutliga bedömningsrapporten om den enstaka biocidprodukten till kommissionen, i enlighet med artikel 44.3 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(4)

Den 14 oktober 2022 lämnade kemikaliemyndigheten sitt yttrande (2), utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper för WESSOCLEAN GOLD LINE och den slutliga bedömningsrapporten om den enstaka biocidprodukten till kommissionen, i enlighet med artikel 44.3 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (5) | I yttrandet konstateras det att WESSOCLEAN GOLD LINE är en enstaka biocidprodukt i den mening som avses i artikel 3.1 r i förordning (EU) nr 528/2012, att den får beviljas ett unionsgodkännande i enlighet med artikel 42.1 i den förordningen och att den, förutsatt att den överensstämmer med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper, uppfyller villkoren i artikel 19.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(5)

I yttrandet konstateras det att WESSOCLEAN GOLD LINE är en enstaka biocidprodukt i den mening som avses i artikel 3.1 r i förordning (EU) nr 528/2012, att den får beviljas ett unionsgodkännande i enlighet med artikel 42.1 i den förordningen och att den, förutsatt att den överensstämmer med utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper, uppfyller villkoren i artikel 19.1 i den förordningen.

| (6) | Den 28 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

Den 28 oktober 2022 översände kemikaliemyndigheten utkastet till sammanfattning av biocidproduktens egenskaper till kommissionen på unionens alla officiella språk, i enlighet med artikel 44.4 i förordning (EU) nr 528/2012.

| (7) | Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för WESSOCLEAN GOLD LINE. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen instämmer med kemikaliemyndighetens yttrande och anser därför att ett unionsgodkännande bör beviljas för WESSOCLEAN GOLD LINE.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för biocidprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

WESSO AG beviljas unionsgodkännande för tillhandahållande på marknaden och användning av den enstaka biocidprodukten WESSOCLEAN GOLD LINE med registreringsnummer EU-0029720-0000, i enlighet med sammanfattningen av biocidproduktens egenskaper i bilagan.

Unionsgodkännandet är giltigt från och med den 3 augusti 2023 i 31 juli 2033.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kemikaliemyndighetens yttrande av den 28 september 2022 om unionsgodkännande av den enstaka biocidprodukten WESSOCLEAN GOLD LINE (ECHA/BPC/359/2022) (https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation).

2

---

BILAGA

Sammanfattning av produktegenskaper för en biocidprodukt

WESSOCLEAN GOLD LINE

Produkttyp 3 – Veterinärhygien (desinfektionsmedel)

Produkttyp 4 – Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder (desinfektionsmedel)

Godkännandenummer: EU-0029720-0000

R4BP-tillgångsnummer: EU-0029720-0000

1.   ADMINISTRATIVA UPPGIFTER

1.1.   Produktens handelsnamn

| Handelsnamn | WESSOCLEAN GOLD LINE
  WESSOCLEAN AGRO PROTECT |
| --- | --- |

Handelsnamn

WESSOCLEAN GOLD LINE

WESSOCLEAN AGRO PROTECT

1.2.   Innehavare av produktgodkännande

| Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet | Namn | WESSO AG |
| --- | --- | --- |
| Adress | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Tyskland |
| Godkännandenummer | EU-0029720-0000 |
| R4BP-tillgångsnummer | EU-0029720-0000 |
| Datum för godkännande | 3 augusti 2023 |
| Utgångsdatum för godkännande | 31 juli 2033 |

Namn och adress till innehavaren av produktgodkännandet

Namn

WESSO AG

Adress

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Tyskland

Godkännandenummer

EU-0029720-0000

R4BP-tillgångsnummer

EU-0029720-0000

Datum för godkännande

3 augusti 2023

Utgångsdatum för godkännande

31 juli 2033

1.3.   Produktens tillverkare

| Tillverkarens namn | WESSO AG |
| --- | --- |
| Tillverkarens adress | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Tyskland |

Tillverkarens namn

WESSO AG

Tillverkarens adress

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Tyskland

Tillverkningsställe(n)

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Tyskland

1.4.   Tillverkare av det verksamma ämnet

| Verksamt ämne | Perättiksyra |
| --- | --- |
| Tillverkarens namn | Evonik Resource Efficiency GmbH |
| Tillverkarens adress | Postfach 1345, 63403 Hanau Tyskland |
| Tillverkningsställe(n) | Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Österrike |

Verksamt ämne

Perättiksyra

Tillverkarens namn

Evonik Resource Efficiency GmbH

Tillverkarens adress

Postfach 1345, 63403 Hanau Tyskland

Tillverkningsställe(n)

Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Österrike

2.   PRODUKTENS SAMMANSÄTTNING OCH FORMULERING

2.1.   Kvalitativ och kvantitativ information om produktens sammansättning

| Trivialnamn | IUPAC-namn | Funktion | CAS-nummer | EG-nummer | Innehåll (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perättiksyra | | Verksamt ämne | 79-21-0 | 201-186-8 | 0,03 |
| etanol | | Icke verksamt ämne | 64-17-5 | 200-578-6 | 1,61 |
| isopropanol | | Icke verksamt ämne | 67-63-0 | 200-661-7 | 2,52 |
| väteperoxid | | Icke verksamt ämne | 7722-84-1 | 231-765-0 | 3,15 |
| ättiksyra | | Icke verksamt ämne | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,06 |
| svavelsyra | | Icke verksamt ämne | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,01 |

Trivialnamn

IUPAC-namn

Funktion

CAS-nummer

EG-nummer

Innehåll (%)

Perättiksyra

Verksamt ämne

79-21-0

201-186-8

0,03

etanol

Icke verksamt ämne

64-17-5

200-578-6

1,61

isopropanol

Icke verksamt ämne

67-63-0

200-661-7

2,52

väteperoxid

Icke verksamt ämne

7722-84-1

231-765-0

3,15

ättiksyra

Icke verksamt ämne

64-19-7

200-580-7

0,06

svavelsyra

Icke verksamt ämne

7664-93-9

231-639-5

0,01

2.2.   Typ av formulering

AL - Övriga vätskor

3.   FARO- OCH SKYDDSANGIVELSER

| Faroangivelse | Kan vara korrosivt för metaller.
  Orsakar allvarlig ögonirritation.
  Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer. |
| --- | --- |
| Skyddsangivelse | Förvaras endast i originalförpackningen.
  Tvätta händerna grundligt efter användning.
  Undvik utsläpp till miljön.
  Använd ögonskydd.
  VID KONTAKT MED ÖGONEN:Skölj försiktigt med vatten i flera minuter.Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.
  Vid bestående ögonirritation:Sök läkarhjälp.
  Sug upp spill för att undvika materiella skador.
  Innehållet lämnas till hos en godkänd avfallsanläggning i enlighet med nationella bestämmelser.
  behållaren lämnas till hos en godkänd avfallsanläggning i enlighet med nationella bestämmelser. |

Faroangivelse

Kan vara korrosivt för metaller.

Orsakar allvarlig ögonirritation.

Skadliga långtidseffekter för vattenlevande organismer.

Skyddsangivelse

Förvaras endast i originalförpackningen.

Tvätta händerna grundligt efter användning.

Undvik utsläpp till miljön.

Använd ögonskydd.

VID KONTAKT MED ÖGONEN:Skölj försiktigt med vatten i flera minuter.Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt att skölja.

Vid bestående ögonirritation:Sök läkarhjälp.

Sug upp spill för att undvika materiella skador.

Innehållet lämnas till hos en godkänd avfallsanläggning i enlighet med nationella bestämmelser.

behållaren lämnas till hos en godkänd avfallsanläggning i enlighet med nationella bestämmelser.

4.   GODKÄND ANVÄNDNING

4.1.   Bruksanvisning

Tabell 1.

Användning # 1–Användning 1 - Desinfektion av kläckägg vid rumstemperatur i slussen

| Produkttyp | PT 03 - Veterinärhygien |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | - |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: bakterier
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: -
  Vetenskapligt namn: jäst
  Svenskt namn: Jäster
  Utvecklingsstadium: -
  Vetenskapligt namn: svampar
  Svenskt namn: Svampar
  Utvecklingsstadium: - |
| Användningsområde | Inomhus
  Kläckningsanläggningar (sluss), desinfektion av kläckägg |
| Appliceringsmetod | Metod: Slutet system: kalldimning
  Detaljerad beskrivning:
  - |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: 1 liter outspädd produkt per 15 m3 (= 0,067 liter/m3) rumsluft; median droppstorlek ≤ 15 μm
  Spädning (%): outspädd
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  Desinfektion efter varje påfyllning av ägg i desinfektionskammaren |
| Användarkategori(er) | Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | — | 1 liters flaska (polyeten - PE) |

Produkttyp

PT 03 - Veterinärhygien

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

-

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: bakterier

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: -

Vetenskapligt namn: jäst

Svenskt namn: Jäster

Utvecklingsstadium: -

Vetenskapligt namn: svampar

Svenskt namn: Svampar

Utvecklingsstadium: -

Användningsområde

Inomhus

Kläckningsanläggningar (sluss), desinfektion av kläckägg

Appliceringsmetod

Metod: Slutet system: kalldimning

Detaljerad beskrivning:

-

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: 1 liter outspädd produkt per 15 m3 (= 0,067 liter/m3) rumsluft; median droppstorlek ≤ 15 μm

Spädning (%): outspädd

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Desinfektion efter varje påfyllning av ägg i desinfektionskammaren

Användarkategori(er)

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

—

1 liters flaska (polyeten - PE)

| — | 20 liters burk (polyeten med hög densitet - HDPE) |
| --- | --- |

—

20 liters burk (polyeten med hög densitet - HDPE)

| — | 220 liters fat (HDPE) |
| --- | --- |

—

220 liters fat (HDPE)

| — | 1 000 liter IBC (Intermediate Bulk Container) (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 liter IBC (Intermediate Bulk Container) (PE)

4.1.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

| 1) | 1 liter produkt per 15 m3 (= 0,067 l/m3) måste fördelas under minst 30 minuter. Kontakttiden börjar när den nödvändiga totala volymen av produkten (se doseringen) nebuliserats.
  För bakterie- jäst- och svampdödande effekt, låt produkten verka vid 20 °C med 60 minuters kontakttid. Efteråt bör luften i kammaren bytas ut med hjälp av ett utsugssystem. |
| --- | --- |

1)

För bakterie- jäst- och svampdödande effekt, låt produkten verka vid 20 °C med 60 minuters kontakttid. Efteråt bör luften i kammaren bytas ut med hjälp av ett utsugssystem.

| 2) | Produkten är en färdig brukslösning. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfektion efter varje påfyllning av ägg i desinfektionskammaren. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Endast för användning i torra utrymmen om 4 – 150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Användaren av biocidprodukterna ska utföra biologisk validering för varje lokal (inbegripet exempelvis kläckägg, utrustning) som ska desinficeras genom dimning (eller, om tillämpligt, i ett lämpligt ”standardrum” i en anläggning) med de enheter som ska användas vid desinficeringsprocessen. Därefter kan ett protokoll för desinficeringsprocesser i dessa rum uppföras och användas hädanefter. |
| --- | --- |

5)

4.1.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna bruksanvisningar

4.1.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna bruksanvisningar

4.1.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna bruksanvisningar

4.1.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna bruksanvisningar

4.2.   Bruksanvisning

Tabell 2.

Användning # 2–Användning 2 - Desinfektion av kläckägg vid 36 °C i kläckningsanläggningen

| Produkttyp | PT 03 - Veterinärhygien |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | - |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: bakterier
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: -
  Vetenskapligt namn: jäst
  Svenskt namn: Jäster
  Utvecklingsstadium: -
  Vetenskapligt namn: svampar
  Svenskt namn: Svampar
  Utvecklingsstadium: - |
| Användningsområde | Inomhus
  Kläckningsanläggningar (äggkläckningsmaskin), desinfektion av kläckägg |
| Appliceringsmetod | Metod: Slutet system: kalldimning
  Detaljerad beskrivning:
  - |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: 1 liter outspädd produkt per 15 m3 (= 0,067 liter/m3) rumsluft; median droppstorlek ≤ 15 μm
  Spädning (%): Outspädd
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  Desinfektion efter varje ny påfyllning av ägg i desinfektionskammaren. |
| Användarkategori(er) | Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | — | 1 liters flaska (PE) |

Produkttyp

PT 03 - Veterinärhygien

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

-

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: bakterier

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: -

Vetenskapligt namn: jäst

Svenskt namn: Jäster

Utvecklingsstadium: -

Vetenskapligt namn: svampar

Svenskt namn: Svampar

Utvecklingsstadium: -

Användningsområde

Inomhus

Kläckningsanläggningar (äggkläckningsmaskin), desinfektion av kläckägg

Appliceringsmetod

Metod: Slutet system: kalldimning

Detaljerad beskrivning:

-

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: 1 liter outspädd produkt per 15 m3 (= 0,067 liter/m3) rumsluft; median droppstorlek ≤ 15 μm

Spädning (%): Outspädd

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Desinfektion efter varje ny påfyllning av ägg i desinfektionskammaren.

Användarkategori(er)

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

—

1 liters flaska (PE)

| — | 20 liters burk (HDPE) |
| --- | --- |

—

20 liters burk (HDPE)

| — | 220 liters fat (HDPE) |
| --- | --- |

—

220 liters fat (HDPE)

| — | 1 000 liters IBC-behållare (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 liters IBC-behållare (PE)

4.2.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

| 1) | 1 liter produkt per 15 m3 (= 0,067 l/m3) måste fördelas under minst 30 minuter. Kontakttiden börjar när den nödvändiga totala volymen av produkten (se doseringen) nebuliserats.
  För bakterie- jäst- och svampdödande effekt, låt verka vid 36 °C med 60 minuters kontakttid. Efteråt bör luften i kammaren bytas ut med hjälp av ett utsugssystem. |
| --- | --- |

1)

För bakterie- jäst- och svampdödande effekt, låt verka vid 36 °C med 60 minuters kontakttid. Efteråt bör luften i kammaren bytas ut med hjälp av ett utsugssystem.

| 2) | Produkten är en färdig brukslösning. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfektion efter varje påfyllning av ägg i desinfektionskammaren. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Endast för användning i torra utrymmen om 4 – 150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Användaren av biocidprodukterna ska utföra biologisk validering för varje lokal (inbegripet, exempelvis, kläckägg, utrustning) som ska desinficeras genom dimning (eller, om tillämpligt, i ett lämpligt ”standardrum” i en anläggning) med de enheter som ska användas. Därefter kan ett protokoll för desinficeringsprocesser i dessa rum uppföras och användas hädanefter. |
| --- | --- |

5)

4.2.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna bruksanvisningar

4.2.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna bruksanvisningar

4.2.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna bruksanvisningar

4.2.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna bruksanvisningar

4.3.   Bruksanvisning

Tabell 3.

Användning # 3–Användning 3 - Desinfektion av ytor inom förpackningsindustrin för grönsaker, frukt och växter genom luftburen diffusion

| Produkttyp | PT 04 - Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder |
| --- | --- |
| En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant | - |
| Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium) | Vetenskapligt namn: bakterier
  Svenskt namn: Bakterier
  Utvecklingsstadium: -
  Vetenskapligt namn: jäst
  Svenskt namn: Jäster
  Utvecklingsstadium: -
  Vetenskapligt namn: svampar
  Svenskt namn: Svampar
  Utvecklingsstadium: - |
| Användningsområde | Inomhus
  Icke porösa ytor avsedda för transport och förvaring av potatis, frukt, grönsaker och växter utan direkt kontakt med potatis, frukt, grönsaker och växter. |
| Appliceringsmetod | Metod: Slutet system: kalldimning
  Detaljerad beskrivning:
  - |
| Dosering(ar) och frekvens | Dosering: 40 ml produkt per 1 m3 (0,04 l/m3) rumsluft; median droppstorlek ≤ 15 μm
  Spädning (%): outspädd
  Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:
  Desinfektion före placering av nya föremål på förpackningslinjen. |
| Användarkategori(er) | Yrkesmässig användare |
| Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial | 1 liters flaska (PE)
  20 liters burk (HDPE)
  220 liters fat (HDPE)
  1 000 liters IBC-behållare (PE) |

Produkttyp

PT 04 - Ytor som kommer i kontakt med livsmedel och djurfoder

En exakt beskrivning av den godkända användningen, om det är relevant

-

Målorganism(er) (inklusive utvecklingsstadium)

Vetenskapligt namn: bakterier

Svenskt namn: Bakterier

Utvecklingsstadium: -

Vetenskapligt namn: jäst

Svenskt namn: Jäster

Utvecklingsstadium: -

Vetenskapligt namn: svampar

Svenskt namn: Svampar

Utvecklingsstadium: -

Användningsområde

Inomhus

Icke porösa ytor avsedda för transport och förvaring av potatis, frukt, grönsaker och växter utan direkt kontakt med potatis, frukt, grönsaker och växter.

Appliceringsmetod

Metod: Slutet system: kalldimning

Detaljerad beskrivning:

-

Dosering(ar) och frekvens

Dosering: 40 ml produkt per 1 m3 (0,04 l/m3) rumsluft; median droppstorlek ≤ 15 μm

Spädning (%): outspädd

Antal appliceringar och tidpunkten för dessa:

Desinfektion före placering av nya föremål på förpackningslinjen.

Användarkategori(er)

Yrkesmässig användare

Förpackningsstorlekar och förpackningsmaterial

1 liters flaska (PE)

20 liters burk (HDPE)

220 liters fat (HDPE)

1 000 liters IBC-behållare (PE)

4.3.1.   Bruksanvisning specifik för denna användning

| 1) | 40 ml färdig produkt per 1 m3 rumsluft (0,04 liter/m3) fördelas under minst 30 minuter. Kontakttiden börjar när den nödvändiga totala volymen av produkten (se doseringen) nebuliserats.
  För bakterie-, jäst-, och svampbekämpande effekt låt verka i rumstemperatur med en kontakttid om 30 minuter. Därefter måste rummet luftas intensivt. |
| --- | --- |

1)

För bakterie-, jäst-, och svampbekämpande effekt låt verka i rumstemperatur med en kontakttid om 30 minuter. Därefter måste rummet luftas intensivt.

| 2) | Produkten är en bruksfärdig lösning som inte ska spädas med vatten. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfektion före placering av nya föremål på förpackningslinjen. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Endast för användning i torra utrymmen om 3 – 5 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Användaren av biocidprodukterna ska utföra biologisk validering för varje installation som ska desinficeras genom dimning (eller, om tillämpligt, i ett lämpligt ”standardrum” i en anläggning) med de enheter som ska användas för desinfektionsprocessen. Därefter kan ett protokoll för desinficeringsprocesser i dessa rum uppföras och användas hädanefter. |
| --- | --- |

5)

4.3.2.   Användningsspecifika riskbegränsande åtgärder

Se allmänna bruksanvisningar

4.3.3.   Om specifikt för denna användning, en redogörelse för sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, anvisningar för första hjälpen samt nödåtgärder för att skydda miljön

Se allmänna bruksanvisningar

4.3.4.   Instruktioner för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning som är specifika för denna användning

Se allmänna bruksanvisningar

4.3.5.   Om specifikt för denna användning, lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

Se allmänna bruksanvisningar

5.   ALLMÄNNA VILLKOR FÖR ANVÄNDNING (1)

5.1.   Bruksanvisning

För laddning av produkt:

Produkten får enbart överföras/laddas med automatiska pumpar.

5.2.   Riskbegränsande åtgärder

För laddning av produkt:

| 1) | Användning av ögonskydd i enlighet med den europeiska standarden SS-EN ISO16321 eller motsvarande vid hantering av produkten. Se avsnitt 6 för den fullständiga titeln på SS-EN-standarden. |
| --- | --- |

1)

Användning av ögonskydd i enlighet med den europeiska standarden SS-EN ISO16321 eller motsvarande vid hantering av produkten. Se avsnitt 6 för den fullständiga titeln på SS-EN-standarden.

Applicering av produkten:

| 1) | Applicering av produkten är enbart tillåten i slutna, lufttäta desinficeringssystem. Personal får inte närvara under desinfektionsprocessen. Ingen personal får vistas i desinfektionskammaren under appliceringen. |
| --- | --- |

1)

Applicering av produkten är enbart tillåten i slutna, lufttäta desinficeringssystem. Personal får inte närvara under desinfektionsprocessen. Ingen personal får vistas i desinfektionskammaren under appliceringen.

| 2) | Desinfektionen får endast startas från utsidan av desinfektionskammaren för att undvika kontakt med desinfektionsmedlet. |
| --- | --- |

2)

Desinfektionen får endast startas från utsidan av desinfektionskammaren för att undvika kontakt med desinfektionsmedlet.

| 3) | Kammaren måste förbli hermetiskt försluten under desinficering och återinträde måste förhindras. Att desinfektionsprocessen pågår måste anges genom skyltning. |
| --- | --- |

3)

Kammaren måste förbli hermetiskt försluten under desinficering och återinträde måste förhindras. Att desinfektionsprocessen pågår måste anges genom skyltning.

| 4) | Efter applicering måste kammaren ventileras fullständigt av ett tekniskt ventilationssystem. |
| --- | --- |

4)

Efter applicering måste kammaren ventileras fullständigt av ett tekniskt ventilationssystem.

| 5) | Återinträde är enbart tillåtet när produkten har torkat på alla ytor och luftkoncentrationen av perättiksyra och väteperoxid har sjunkit under sina respektive referensvärden (acceptabla exponerningsnivåer). För att säkerställa tillräcklig ventilation ska antingen ett desinfektionssystem med sensorer som visar när de relevanta koncentrationerna har sjunkit under referensvärdena användas, eller så ska den nödvändiga varaktigheten för den tekniska ventilationen fastställas genom mätning med lämplig mätutrustning för varje teknisk installation och efter varje förändring av relevanta gränsvärden. |
| --- | --- |

5)

Återinträde är enbart tillåtet när produkten har torkat på alla ytor och luftkoncentrationen av perättiksyra och väteperoxid har sjunkit under sina respektive referensvärden (acceptabla exponerningsnivåer). För att säkerställa tillräcklig ventilation ska antingen ett desinfektionssystem med sensorer som visar när de relevanta koncentrationerna har sjunkit under referensvärdena användas, eller så ska den nödvändiga varaktigheten för den tekniska ventilationen fastställas genom mätning med lämplig mätutrustning för varje teknisk installation och efter varje förändring av relevanta gränsvärden.

För reparation eller underhåll av doseringspumpar:

| 1) | Innan reparation eller underhåll av pumparna utförs måste befintliga produktrester till största delen avlägsnas genom att pumparna spolas igenom. |
| --- | --- |

1)

Innan reparation eller underhåll av pumparna utförs måste befintliga produktrester till största delen avlägsnas genom att pumparna spolas igenom.

5.3.   En beskrivning av sannolika direkta eller indirekta skadliga effekter, instruktioner för första hjälpen och nödåtgärder för att skydda miljön

Första hjälpen

| 1) | VID INANDNING: Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN om symptom uppkommer. |
| --- | --- |

1)

| 2) | VID FÖRTÄRING: Skölj munnen. Ge något att dricka om den exponerade personen kan svälja. Framkalla INTE kräkning. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN. |
| --- | --- |

2)

| 3) | VID HUDKONTAKT: Tvätta huden med vatten. Om symptom uppkommer kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN. |
| --- | --- |

3)

| 4) | VID KONTAKT MED ÖGONEN: Spola med vatten. Ta ur eventuella kontaktlinser om det går lätt. Fortsätt spola 5 minuter. Kontakta GIFTINFORMATIONSCENTRALEN. |
| --- | --- |

4)

Miljö:

| 5) | Undvik direkt utsläpp av outspädd produkt i miljön och till avloppssystem. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Större spill: Täck vätskan med absorberande material. Inneslut och samla in för bortskaffning. |
| --- | --- |

6)

5.4.   Instruktioner för ett säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning

| 1) | Rester av biocidprodukten ska bortskaffas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG och den europeiska avfallskatalogen (EWC) samt nationella och regionala bestämmelser. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Töm ej i avloppet. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kassera innehållet och behållaren hos en godkänd avfallsanläggning. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Låt biocidprodukterna vara kvar i sina originalförpackningar. Blanda inte med annat avfall. |
| --- | --- |

4)

| 5) | När behållarna är fullständigt tomma kan de återvinnas. |
| --- | --- |

5)

5.5.   Lagringsförhållanden och hållbarhetstid för produkten vid normala lagringsförhållanden

| 1) | Hållbarhet: 12 månader. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Skyddas från frost. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Förvara vid temperaturer under 30 °C. |
| --- | --- |

3)

6.   ÖVRIG INFORMATION

| 1) | Notera EU:s referensvärde om 0,5 mg/m3 för det verksamma ämnet perättiksyra (CAS-nr: 79-21-0) som användes vid riskbedömningen av den här produkten. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Notera EU:s referensvärde om 1,25 mg/m3 för ämnet väteperoxid (CAS-nr: 7722-84-1) som inger betänkligheter och som användes vid riskbedömningen av den här produkten. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Notera EU:s referensvärde om 17,9 mg/m3 kroppsvikt/dag för ämnet propan-2-ol (CAS-nr: 67-63-0) som inger betänkligheter och som användes vid riskbedömningen av den här produkten. |
| --- | --- |

3)

| 4) | För vägledning: relativ luftfuktighet som testats i anpassad SS-EN-17272 för effektivitet: 33 – 53 %.
  De fullständiga titlarna på de SS-EN-standarder som det hänvisas till i detta avsnitt och i avsnitten 5.2 "Riskreducerande åtgärder" och 5.4 "Anvisningar för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning" är:
  SS-EN 17272 - Kemiska desinfektionsmedel och antiseptiska medel - Kvantitativt carriertest för maskinell automatiserad luftburen rumsdisinfektion - Bestämning av baktericid, fungicid, jästcid, sporcid, tuberkulocid, mykobaktericid, virucid och fagocid aktivitet inom det medicinska området, det veterinärmedicinska området, och livsmedels-, industri-, hem- och institutionsmiljöer.
  SS-EN ISO16321 - Ögon- och ansiktsskydd
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3). |
| --- | --- |

4)

De fullständiga titlarna på de SS-EN-standarder som det hänvisas till i detta avsnitt och i avsnitten 5.2 "Riskreducerande åtgärder" och 5.4 "Anvisningar för säkert bortskaffande av produkten och dess förpackning" är:

SS-EN 17272 - Kemiska desinfektionsmedel och antiseptiska medel - Kvantitativt carriertest för maskinell automatiserad luftburen rumsdisinfektion - Bestämning av baktericid, fungicid, jästcid, sporcid, tuberkulocid, mykobaktericid, virucid och fagocid aktivitet inom det medicinska området, det veterinärmedicinska området, och livsmedels-, industri-, hem- och institutionsmiljöer.

SS-EN ISO16321 - Ögon- och ansiktsskydd

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

---

(1)  Bruksanvisningar, riskreducerande åtgärder och andra användarriktlinjer i detta avsnitt gäller för alla tillåtna användningar.

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/103

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1455

av den 13 juli 2023

om tillfälligt brådskande godkännande av kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat som fodertillsatser för idisslare med en fungerande våm, hästdjur och hardjur

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas. Enligt artikel 15 i den förordningen får kommissionen tillfälligt godkänna användningen av tillsatser i särskilda fall där det krävs ett brådskande godkännande för att garantera skyddet av djurens välbefinnande. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas. Enligt artikel 15 i den förordningen får kommissionen tillfälligt godkänna användningen av tillsatser i särskilda fall där det krävs ett brådskande godkännande för att garantera skyddet av djurens välbefinnande.

| (2) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 601/2013 (2) godkändes kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat, kobolt(II)sulfatheptahydrat och dragerat granulat av kobolt(II)karbonat för tio år som fodertillsatser i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”föreningar av spårelement”. Dessa tillsatser godkändes för användning i idisslare med en fungerande våm, hästdjur, hardjur, gnagare, växtätande reptiler och däggdjur i djurparker. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 601/2013 (2) godkändes kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat, kobolt(II)sulfatheptahydrat och dragerat granulat av kobolt(II)karbonat för tio år som fodertillsatser i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”föreningar av spårelement”. Dessa tillsatser godkändes för användning i idisslare med en fungerande våm, hästdjur, hardjur, gnagare, växtätande reptiler och däggdjur i djurparker.

| (3) | Ingen ansökan om förlängning av godkännandet av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat (3) lämnades in inom den tidsfrist som anges i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003, som löper ut den 15 juli 2023. För dessa tillsatser lämnades en ansökan om ett nytt godkännande in den 20 oktober 2022 i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 för användning på samma djurarter som det tidigare godkännandet omfattade och med en begäran om att de skulle klassificeras i kategorin ”näringstillsatser” och i den funktionella gruppen ”föreningar av spårelement”. |
| --- | --- |

(3)

Ingen ansökan om förlängning av godkännandet av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat (3) lämnades in inom den tidsfrist som anges i artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003, som löper ut den 15 juli 2023. För dessa tillsatser lämnades en ansökan om ett nytt godkännande in den 20 oktober 2022 i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003 för användning på samma djurarter som det tidigare godkännandet omfattade och med en begäran om att de skulle klassificeras i kategorin ”näringstillsatser” och i den funktionella gruppen ”föreningar av spårelement”.

| (4) | Med hänsyn till den tid det tar att handlägga ansökan om godkännande av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat kan inget nytt godkännande av dessa tillsatser beviljas före den 15 juli 2023. |
| --- | --- |

(4)

Med hänsyn till den tid det tar att handlägga ansökan om godkännande av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat kan inget nytt godkännande av dessa tillsatser beviljas före den 15 juli 2023.

| (5) | Ett företag lämnade därför den 30 maj 2023 in en begäran till kommissionen om att i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 1831/2003 bevilja ett tillfälligt brådskande godkännande för användning av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat, avsedda för idisslare, hästar och kaniner. |
| --- | --- |

(5)

Ett företag lämnade därför den 30 maj 2023 in en begäran till kommissionen om att i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 1831/2003 bevilja ett tillfälligt brådskande godkännande för användning av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat, avsedda för idisslare, hästar och kaniner.

| (6) | I sitt yttrande av den 12 november 2009 (4) konstaterade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) att en optimal mikronäringstillförsel till idisslare bör innehålla kobolt på grund av den höga nedbrytningshastigheten av oralt vitamin B12 i våmmen. Livsmedelsmyndigheten utvidgade denna slutsats till att omfatta hästar och kaniner, för vilka den ansåg att kobolttillskott till deras foder också borde bibehållas. I sina yttranden av den 22 maj 2012 (5) och den 12 juni 2012 (6) bekräftade livsmedelsmyndigheten att tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat är effektiva källor till kobolt som ett viktigt spårämne och som används för produktion av vitamin B12 genom mikrobiell fermentering i våmmen. |
| --- | --- |

(6)

I sitt yttrande av den 12 november 2009 (4) konstaterade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) att en optimal mikronäringstillförsel till idisslare bör innehålla kobolt på grund av den höga nedbrytningshastigheten av oralt vitamin B12 i våmmen. Livsmedelsmyndigheten utvidgade denna slutsats till att omfatta hästar och kaniner, för vilka den ansåg att kobolttillskott till deras foder också borde bibehållas. I sina yttranden av den 22 maj 2012 (5) och den 12 juni 2012 (6) bekräftade livsmedelsmyndigheten att tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat är effektiva källor till kobolt som ett viktigt spårämne och som används för produktion av vitamin B12 genom mikrobiell fermentering i våmmen.

| (7) | Såsom anges i livsmedelsmyndighetens yttrande av den 12 november 2009 leder koboltbrist hos djur i allmänhet till aptitlöshet, minskad tillväxt, minskad kroppsvikt, anemi, störningar i lipidmetabolismen, minskad folatnivå, ackumulering av järn och nickel i levern, nedsatt neutrofilfunktion och minskad motståndskraft mot parasitinfektioner, vilket särskilt är fallet när det gäller idisslare. |
| --- | --- |

(7)

Såsom anges i livsmedelsmyndighetens yttrande av den 12 november 2009 leder koboltbrist hos djur i allmänhet till aptitlöshet, minskad tillväxt, minskad kroppsvikt, anemi, störningar i lipidmetabolismen, minskad folatnivå, ackumulering av järn och nickel i levern, nedsatt neutrofilfunktion och minskad motståndskraft mot parasitinfektioner, vilket särskilt är fallet när det gäller idisslare.

| (8) | Det förefaller därför som om en sådan brist sannolikt skulle orsaka allvarliga negativa effekter på välbefinnandet hos djur för vilka kobolt är nödvändigt för att syntetisera vitamin B12, inklusive en försvagning av immunsystemet, en ökad frekvens av tarmsjukdomar och ketos, en försämrad fortplantningsfunktion, en ökad risk för får att drabbas av sjukdomen Ovine White Liver Disease och eventuellt även en ökning av morbiditet eller mortalitet (7). |
| --- | --- |

(8)

Det förefaller därför som om en sådan brist sannolikt skulle orsaka allvarliga negativa effekter på välbefinnandet hos djur för vilka kobolt är nödvändigt för att syntetisera vitamin B12, inklusive en försvagning av immunsystemet, en ökad frekvens av tarmsjukdomar och ketos, en försämrad fortplantningsfunktion, en ökad risk för får att drabbas av sjukdomen Ovine White Liver Disease och eventuellt även en ökning av morbiditet eller mortalitet (7).

| (9) | För att undvika kritiska brister är djur som betar på jordar med låg kobolthalt, eller som utfodras med hö eller växter som producerats på dessa jordar, men även vissa djurkategorier med särskilda behov såsom djur som utfodras via automatiska foderautomater med doseringspumpar eller vissa djur med metaboliska störningar, beroende av kompletteringsfoder i form av bolus eller vätska för sin tillförsel av essentiella näringsämnen, inklusive kobolt. Alternativet för betesmarksdjur att använda hinkar eller saltsten för att administrera foder anses i allmänhet inte vara optimalt under alla omständigheter för att garantera en tillräcklig, effektiv och säker tillförsel av kobolt, på grund av djurens frivilliga och konkurrerande konsumtion och det därav följande mindre kontrollerade och riktade tillförseln, klimatförhållandenas inverkan på foderkvaliteten och de ytterligare kraven i fråga om hantering. |
| --- | --- |

(9)

För att undvika kritiska brister är djur som betar på jordar med låg kobolthalt, eller som utfodras med hö eller växter som producerats på dessa jordar, men även vissa djurkategorier med särskilda behov såsom djur som utfodras via automatiska foderautomater med doseringspumpar eller vissa djur med metaboliska störningar, beroende av kompletteringsfoder i form av bolus eller vätska för sin tillförsel av essentiella näringsämnen, inklusive kobolt. Alternativet för betesmarksdjur att använda hinkar eller saltsten för att administrera foder anses i allmänhet inte vara optimalt under alla omständigheter för att garantera en tillräcklig, effektiv och säker tillförsel av kobolt, på grund av djurens frivilliga och konkurrerande konsumtion och det därav följande mindre kontrollerade och riktade tillförseln, klimatförhållandenas inverkan på foderkvaliteten och de ytterligare kraven i fråga om hantering.

| (10) | Tillsatsen dragerat granulat av kobolt(II)karbonat, för vars användning en ansökan om förlängning av godkännandet har lämnats in i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 och som för närvarande är godkänd som fodertillsats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003, får inte användas i beredningen av foder som ges som flytande kompletteringsfoder eller som bolus. Detta beror på de tekniska specifikationerna för denna tillsats, som innehåller olösliga partiklar som påverkar homogeniteten hos det flytande fodret samt har en mycket låg koboltkoncentration och inte är särskilt komprimerbar, vilket förhindrar tillverkning av lämpliga bolusar med hög densitet. Flytande foder bör innehålla kobolt i löslig form, såsom tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat, medan tillverkningen av lämpliga bolusar som ger djuren den nödvändiga säkra mängden kobolt bör innehålla tillsatserna kobolt(II)karbonat och kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat. Ingen annan koboltförening är för närvarande godkänd som fodertillsats enligt förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(10)

Tillsatsen dragerat granulat av kobolt(II)karbonat, för vars användning en ansökan om förlängning av godkännandet har lämnats in i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003 och som för närvarande är godkänd som fodertillsats i enlighet med förordning (EG) nr 1831/2003, får inte användas i beredningen av foder som ges som flytande kompletteringsfoder eller som bolus. Detta beror på de tekniska specifikationerna för denna tillsats, som innehåller olösliga partiklar som påverkar homogeniteten hos det flytande fodret samt har en mycket låg koboltkoncentration och inte är särskilt komprimerbar, vilket förhindrar tillverkning av lämpliga bolusar med hög densitet. Flytande foder bör innehålla kobolt i löslig form, såsom tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat, medan tillverkningen av lämpliga bolusar som ger djuren den nödvändiga säkra mängden kobolt bör innehålla tillsatserna kobolt(II)karbonat och kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat. Ingen annan koboltförening är för närvarande godkänd som fodertillsats enligt förordning (EG) nr 1831/2003.

| (11) | I kommissionens förordning (EU) 2020/354 (8) fastställs som särskilt näringsbehov den långsiktiga tillförseln av spårelement och/eller vitaminer för betande djur i foder avsett för idisslare med en fungerande våm, vilka får administreras i form av bolus. Om användningen av koboltföreningar som tillsats i foder upphörde, särskilt i dietfoder i form av bolus till betande djur, skulle företagarna hindras att tillgodose detta särskilda näringsbehov vad gäller de specifika näringsbehoven hos idisslare vars assimilering, absorption eller metabolism kan försämras av en brist på kobolt i deras foder. En sådan brist på foder som är anpassat till förhållandena för betande idisslare skulle därför vara skadlig för dessa djurs välbefinnande. |
| --- | --- |

(11)

I kommissionens förordning (EU) 2020/354 (8) fastställs som särskilt näringsbehov den långsiktiga tillförseln av spårelement och/eller vitaminer för betande djur i foder avsett för idisslare med en fungerande våm, vilka får administreras i form av bolus. Om användningen av koboltföreningar som tillsats i foder upphörde, särskilt i dietfoder i form av bolus till betande djur, skulle företagarna hindras att tillgodose detta särskilda näringsbehov vad gäller de specifika näringsbehoven hos idisslare vars assimilering, absorption eller metabolism kan försämras av en brist på kobolt i deras foder. En sådan brist på foder som är anpassat till förhållandena för betande idisslare skulle därför vara skadlig för dessa djurs välbefinnande.

| (12) | Den faktiska effekten av att tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat inte finns tillgängliga kan mätas med hänsyn till i vilken utsträckning dessa tillsatser används i unionen, även om vissa medlemsstater påverkas mer av koboltbrist på grund av jordarnas och betesmarkernas beskaffenhet. I Irland innehåller till exempel 62 % av allt kompletteringsfoder som tillverkas för idisslare och hästdjur en av dessa fyra tillsatser, och fler än 11,7 miljoner djur kan potentiellt påverkas negativt av bristande tillgång till dessa produkter. I Frankrike får 11,5 miljoner idisslare tillskott med en av dessa fyra tillsatser i form av bolus eller flytande foder och djurens välbefinnande skulle påverkas om dessa produkter inte användes. Generellt sett framgår det av uppgifter från nationella behöriga myndigheter och företagare att de berörda tillsatserna används i stor utsträckning för idisslare, främst i foder i form av bolus eller vätska, men även för hästar och kaniner. Det uppskattades att det i slutet av 2021 fanns 76 miljoner nötkreatur och 71 miljoner får och getter på gårdar i unionen (9). Statistiska uppgifter om kaninuppfödning (10) från 2016 visar att cirka 180 miljoner kaniner föddes upp för köttkonsumtion i unionen. |
| --- | --- |

(12)

Den faktiska effekten av att tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat inte finns tillgängliga kan mätas med hänsyn till i vilken utsträckning dessa tillsatser används i unionen, även om vissa medlemsstater påverkas mer av koboltbrist på grund av jordarnas och betesmarkernas beskaffenhet. I Irland innehåller till exempel 62 % av allt kompletteringsfoder som tillverkas för idisslare och hästdjur en av dessa fyra tillsatser, och fler än 11,7 miljoner djur kan potentiellt påverkas negativt av bristande tillgång till dessa produkter. I Frankrike får 11,5 miljoner idisslare tillskott med en av dessa fyra tillsatser i form av bolus eller flytande foder och djurens välbefinnande skulle påverkas om dessa produkter inte användes. Generellt sett framgår det av uppgifter från nationella behöriga myndigheter och företagare att de berörda tillsatserna används i stor utsträckning för idisslare, främst i foder i form av bolus eller vätska, men även för hästar och kaniner. Det uppskattades att det i slutet av 2021 fanns 76 miljoner nötkreatur och 71 miljoner får och getter på gårdar i unionen (9). Statistiska uppgifter om kaninuppfödning (10) från 2016 visar att cirka 180 miljoner kaniner föddes upp för köttkonsumtion i unionen.

| (13) | På grundval av livsmedelsmyndighetens yttranden av den 12 november 2009, den 22 maj 2012 och den 12 juni 2012 och uppgifter om den faktiska användningen av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat i unionen, framgår det att de djurarter eller djurkategorier vars välbefinnande skulle försämras avsevärt om användningen av kobolt i deras foder upphörde är idisslare, hästar och kaniner. |
| --- | --- |

(13)

På grundval av livsmedelsmyndighetens yttranden av den 12 november 2009, den 22 maj 2012 och den 12 juni 2012 och uppgifter om den faktiska användningen av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat i unionen, framgår det att de djurarter eller djurkategorier vars välbefinnande skulle försämras avsevärt om användningen av kobolt i deras foder upphörde är idisslare, hästar och kaniner.

| (14) | För att undvika negativa effekter på idisslares, hästars och kaniners välbefinnande till följd av ett avbrott i godkännandet av användningen av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat, från och med den 15 juli 2023, och eftersom det för närvarande inte finns några tillgängliga alternativ bör användningen av dessa tillsatser godkännas tillfälligt och skyndsamt fram till dess att ett beslut fattas om den ansökan om godkännande som lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Det tillfälliga godkännandet bör beviljas för en period på högst fem år, i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(14)

För att undvika negativa effekter på idisslares, hästars och kaniners välbefinnande till följd av ett avbrott i godkännandet av användningen av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat, från och med den 15 juli 2023, och eftersom det för närvarande inte finns några tillgängliga alternativ bör användningen av dessa tillsatser godkännas tillfälligt och skyndsamt fram till dess att ett beslut fattas om den ansökan om godkännande som lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Det tillfälliga godkännandet bör beviljas för en period på högst fem år, i enlighet med artikel 15 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (15) | För att säkerställa att endast säkra och effektiva tillsatser används i enlighet med målen i förordning (EG) nr 1831/2003 bör villkoren för det tillfälliga godkännandet återspegla villkoren för godkännande i genomförandeförordning (EU) nr 601/2013 för de fyra berörda tillsatserna när det gäller den avsedda användningen för idisslare, hästdjur och hardjur. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa att endast säkra och effektiva tillsatser används i enlighet med målen i förordning (EG) nr 1831/2003 bör villkoren för det tillfälliga godkännandet återspegla villkoren för godkännande i genomförandeförordning (EU) nr 601/2013 för de fyra berörda tillsatserna när det gäller den avsedda användningen för idisslare, hästdjur och hardjur.

| (16) | Det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003 ansåg att de slutsatser som drogs och de rekommendationer som gavs för dessa tillsatser i den tidigare bedömningen av analysmetoden inom ramen för det godkännande som beviljades genom genomförandeförordning (EU) nr 601/2013 är giltiga och tillämpliga på det tillfälliga godkännandet. |
| --- | --- |

(16)

Det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003 ansåg att de slutsatser som drogs och de rekommendationer som gavs för dessa tillsatser i den tidigare bedömningen av analysmetoden inom ramen för det godkännande som beviljades genom genomförandeförordning (EU) nr 601/2013 är giltiga och tillämpliga på det tillfälliga godkännandet.

| (17) | Eftersom godkännandet för användning av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat löper ut den 15 juli 2023 och för att säkerställa en hög skyddsnivå för de djur som berörs av det tillfälliga godkännandet, bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom godkännandet för användning av tillsatserna kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat och kobolt(II)sulfatheptahydrat löper ut den 15 juli 2023 och för att säkerställa en hög skyddsnivå för de djur som berörs av det tillfälliga godkännandet, bör denna förordning träda i kraft så snart som möjligt.

| (18) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(18)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillfälligt godkännande

De ämnen i kategorin ”näringstillsatser” och den funktionella gruppen ”föreningar av spårelement som anges i bilagan godkänns tillfälligt som fodertillsatser, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 601/2013 av den 24 juni 2013 om godkännande av kobolt(II)acetattetrahydrat, kobolt(II)karbonat, kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat, kobolt(II)sulfatheptahydrat och dragerat granulat av kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat som fodertillsatser (EUT L 172, 25.6.2013, s. 14).

2

(3)  En ansökan om förlängning av godkännandet av dragerat granulat av kobolt(II)karbonat som fodertillsats har lämnats in i enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1831/2003. Denna tillsats omfattas inte av den här förordningen.

3

(4)  
  EFSA Journal, vol. 7 (2009):12, artikelnr 1383.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal, vol. 10 (2012):6, artikelnr 2727.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal, vol. 10 (2012):7, artikelnr 2791.

6

EFSA Journal

(7)  En översikt över kobolts roll i djurens ämnesomsättning, särskilt hos idisslare, och över effekterna av koboltbrist finns i ”Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update”, Jose-Ramiro González-Montaňa m.fl., Animals, 2020, 10, 1855 (doi:10.3390/ani10101855).

7

Animals

(8)  Kommissionens förordning (EU) 2020/354 av den 4 mars 2020 om upprättande av en förteckning över avsedda användningsområden för foder avsett för särskilda näringsbehov och om upphävande av direktiv 2008/38/EG (EUT L 67, 5.3.2020, s. 1).

8

(9)  
  Key figures on the European food chain – 2022 års utgåva, Eurostat.

9

Key figures on the European food chain

(10)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet, Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report, Publikationsbyrån, 2018 (https://data.europa.eu/doi/10.2772/62174).

10

Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg Co/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: föreningar av spårelement. |
| 3b301 | Kobolt(II)acetattetrahydrat | Tillsatsens sammansättning

  Kobolt(II)acetattetrahydrat, kristaller eller granulat, med en lägsta kobolthalt på 23 %
  Partiklar < 50 μm: under 1 %

  Beskrivning av den aktiva substansen

  Kemisk formel:
  Co(CH3COO)2 x 4H2O
  CAS-nr: 6147-53-1

  Analysmetoder
   (1)


  Identifiering av acetat i tillsatsen:







  — | Europeiska farmakopén, monografi 01/2008:20301 |

Tillsatsens identifieringsnummer

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

mg Co/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: näringstillsatser. Funktionell grupp: föreningar av spårelement.

3b301

Kobolt(II)acetattetrahydrat

Tillsatsens sammansättning

Kobolt(II)acetattetrahydrat, kristaller eller granulat, med en lägsta kobolthalt på 23 %

Partiklar < 50 μm: under 1 %

Beskrivning av den aktiva substansen

Kemisk formel:

Co(CH3COO)2 x 4H2O

CAS-nr: 6147-53-1

Analysmetoder
   (1)

Identifiering av acetat i tillsatsen:

—

Europeiska farmakopén, monografi 01/2008:20301

Kristallografisk beskrivning av tillsatsen:

| — | Röntgendiffraktion |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktion

Bestämning av den totala kobolthalten i tillsatsen, förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | EN 15510 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)
  eller |
| --- | --- |

—

EN 15510 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)

eller

| — | CEN/TS 15621 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) efter uppslutning under tryck |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) efter uppslutning under tryck

Bestämning av partikelstorleksfördelning:

| — | ISO 13320 – Analys av partikelstorlek – laserdiffraktionsmetoder |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analys av partikelstorlek – laserdiffraktionsmetoder

Idisslare med en fungerande våm, hästdjur, hardjur

–

–

1 (totalt)

| 1. | Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. |
| --- | --- |

1.

Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning.

| 2. | Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningen:






  — | Kobolthalt. |
| --- | --- | --- |

2.

Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningen:

—

Kobolthalt.

| — | ”Det rekommenderas att tillskott av kobolt begränsas till högst 0,3 mg/kg i helfoder. Risken för koboltbrist på grund av lokala förhållanden och fodrets specifika sammansättning bör dock beaktas.” |
| --- | --- |

—

”Det rekommenderas att tillskott av kobolt begränsas till högst 0,3 mg/kg i helfoder. Risken för koboltbrist på grund av lokala förhållanden och fodrets specifika sammansättning bör dock beaktas.”

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

| 4. | Uppgifter som ska anges i bruksanvisningen för foderblandningen: ”Skyddsåtgärder bör vidtas för att undvika exponering för kobolt genom inandning eller via huden.” |
| --- | --- |

4.

Uppgifter som ska anges i bruksanvisningen för foderblandningen: ”Skyddsåtgärder bör vidtas för att undvika exponering för kobolt genom inandning eller via huden.”

Så snart ett beslut om godkännande av tillsatsen har fattats enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1831/2003 och senast den 14 juli 2028.

3b302

Kobolt(II)karbonat

Tillsatsens sammansättning

Kobolt(II)karbonat, i pulverform, med en kobolthalt på 45–48 %

Koboltkarbonat: minst 75 %

Kobolthydroxid: 3–15 %

Vatten: högst 6 %

Partiklar < 11 μm: under 90 %

Beskrivning av den aktiva substansen

Kemisk formel: CoCO3

CAS-nr: 513-79-1

Analysmetoder
   (1)

Identifiering av karbonat i tillsatsen:

| — | Europeiska farmakopén, monografi 01/2008:20301 |
| --- | --- |

—

Europeiska farmakopén, monografi 01/2008:20301

Kristallografisk beskrivning av tillsatsen:

| — | Röntgendiffraktion |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktion

Bestämning av den totala kobolthalten i tillsatsen, förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | EN 15510 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)
  eller |
| --- | --- |

—

EN 15510 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)

eller

| — | CEN/TS 15621 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) efter uppslutning under tryck |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) efter uppslutning under tryck

Bestämning av partikelstorleksfördelning:

| — | ISO 13320 – Analys av partikelstorlek – laserdiffraktionsmetoder |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analys av partikelstorlek – laserdiffraktionsmetoder

Idisslare med en fungerande våm, hästdjur, hardjur

–

–

1 (totalt)

| 1. | Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. Denna foderblandning ska släppas ut på marknaden i annan form än pulver. |
| --- | --- |

1.

Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. Denna foderblandning ska släppas ut på marknaden i annan form än pulver.

| 2. | Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningen:






  — | Kobolthalt. |
| --- | --- | --- |

2.

Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningen:

—

Kobolthalt.

| — | ”Det rekommenderas att tillskott av kobolt begränsas till högst 0,3 mg/kg i helfoder. Risken för koboltbrist på grund av lokala förhållanden och fodrets specifika sammansättning bör dock beaktas.” |
| --- | --- |

—

”Det rekommenderas att tillskott av kobolt begränsas till högst 0,3 mg/kg i helfoder. Risken för koboltbrist på grund av lokala förhållanden och fodrets specifika sammansättning bör dock beaktas.”

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

| 4. | Uppgifter som ska anges i bruksanvisningen för foderblandningen: ”Skyddsåtgärder bör vidtas för att undvika exponering för kobolt genom inandning eller via huden.” |
| --- | --- |

4.

Uppgifter som ska anges i bruksanvisningen för foderblandningen: ”Skyddsåtgärder bör vidtas för att undvika exponering för kobolt genom inandning eller via huden.”

Så snart ett beslut om godkännande av tillsatsen har fattats enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1831/2003 och senast den 14 juli 2028.

3b303

Kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat

Tillsatsens sammansättning

Kobolt(II)karbonathydroxid(2:3)monohydrat, i pulverform, med en lägsta kobolthalt på 50 %

Partiklar < 50 μm: under 98 %

Beskrivning av den aktiva substansen

Kemisk formel:

2CoCO3 x 3Co(OH)2 x H2O

CAS-nr: 51839-24-8

Analysmetoder
   (1)

Identifiering av karbonat i tillsatsen:

| — | Europeiska farmakopén, monografi 01/2008:20301 |
| --- | --- |

—

Europeiska farmakopén, monografi 01/2008:20301

Kristallografisk beskrivning av tillsatsen:

| — | Röntgendiffraktion |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktion

Bestämning av den totala kobolthalten i tillsatsen, förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | EN 15510 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)
  eller |
| --- | --- |

—

EN 15510 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)

eller

| — | CEN/TS 15621 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) efter uppslutning under tryck |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) efter uppslutning under tryck

Bestämning av partikelstorleksfördelning:

| — | ISO 13320 – Analys av partikelstorlek – laserdiffraktionsmetoder |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analys av partikelstorlek – laserdiffraktionsmetoder

Idisslare med en fungerande våm, hästdjur, hardjur

–

–

1 (totalt)

| 1. | Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. Denna foderblandning ska släppas ut på marknaden i annan form än pulver. |
| --- | --- |

1.

Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. Denna foderblandning ska släppas ut på marknaden i annan form än pulver.

| 2. | Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningen:






  — | Kobolthalt. |
| --- | --- | --- |

2.

Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningen:

—

Kobolthalt.

| — | ”Det rekommenderas att tillskott av kobolt begränsas till högst 0,3 mg/kg i helfoder. Risken för koboltbrist på grund av lokala förhållanden och fodrets specifika sammansättning bör dock beaktas.” |
| --- | --- |

—

”Det rekommenderas att tillskott av kobolt begränsas till högst 0,3 mg/kg i helfoder. Risken för koboltbrist på grund av lokala förhållanden och fodrets specifika sammansättning bör dock beaktas.”

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

| 4. | Uppgifter som ska anges i bruksanvisningen för foderblandningen: ”Skyddsåtgärder bör vidtas för att undvika exponering för kobolt genom inandning eller via huden.” |
| --- | --- |

4.

Uppgifter som ska anges i bruksanvisningen för foderblandningen: ”Skyddsåtgärder bör vidtas för att undvika exponering för kobolt genom inandning eller via huden.”

Så snart ett beslut om godkännande av tillsatsen har fattats enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1831/2003 och senast den 14 juli 2028.

3b305

Kobolt(II)sulfatheptahydrat

Tillsatsens sammansättning

Kobolt(II)sulfatheptahydrat, i pulverform, med en lägsta kobolthalt på 20 %

Partiklar < 50 μm: under 95 %

Beskrivning av den aktiva substansen

Kemisk formel: CoSO4 x 7H2O

CAS-nr: 10026-24-1

Analysmetoder
   (1)

Identifiering av sulfat i tillsatsen:

| — | Europeiska farmakopén, monografi 01/2008:20301 |
| --- | --- |

—

Europeiska farmakopén, monografi 01/2008:20301

Kristallografisk beskrivning av tillsatsen:

| — | Röntgendiffraktion |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktion

Bestämning av den totala kobolthalten i tillsatsen, förblandningar, foderblandningar och foderråvaror:

| — | EN 15510 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)
  eller |
| --- | --- |

—

EN 15510 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES)

eller

| — | CEN/TS 15621 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) efter uppslutning under tryck |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – ICP-atomemissionsspektrometri (ICP-AES) efter uppslutning under tryck

Bestämning av partikelstorleksfördelning:

| — | ISO 13320 – Analys av partikelstorlek – laserdiffraktionsmetoder |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Analys av partikelstorlek – laserdiffraktionsmetoder

Idisslare med en fungerande våm, hästdjur, hardjur

–

–

1 (totalt)

| 1. | Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. Denna foderblandning ska släppas ut på marknaden i annan form än pulver. |
| --- | --- |

1.

Tillsatsen ska användas i foderblandningar som förblandning. Denna foderblandning ska släppas ut på marknaden i annan form än pulver.

| 2. | Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningen:






  — | Kobolthalt. |
| --- | --- | --- |

2.

Uppgifter som ska anges på märkningen av tillsatsen och förblandningen:

—

Kobolthalt.

| — | ”Det rekommenderas att tillskott av kobolt begränsas till högst 0,3 mg/kg i helfoder. Risken för koboltbrist på grund av lokala förhållanden och fodrets specifika sammansättning bör dock beaktas.” |
| --- | --- |

—

”Det rekommenderas att tillskott av kobolt begränsas till högst 0,3 mg/kg i helfoder. Risken för koboltbrist på grund av lokala förhållanden och fodrets specifika sammansättning bör dock beaktas.”

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive hudskydd, ögonskydd och andningsskydd.

| 4. | Uppgifter som ska anges i bruksanvisningen för foderblandningen: ”Skyddsåtgärder bör vidtas för att undvika exponering för kobolt genom inandning eller via huden.” |
| --- | --- |

4.

Uppgifter som ska anges i bruksanvisningen för foderblandningen: ”Skyddsåtgärder bör vidtas för att undvika exponering för kobolt genom inandning eller via huden.”

Så snart ett beslut om godkännande av tillsatsen har fattats enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 1831/2003 och senast den 14 juli 2028.

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_sv.

---

BESLUT

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/113

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2023/1456

av den 10 juli 2023

om utnämning av en ledamot av revisionsrätten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 286.2,

med beaktande av Ungerns förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Mandatperioden för Ildikó GÁLL-PELCZ löper ut den 31 augusti 2023. |
| --- | --- |

(1)

Mandatperioden för Ildikó GÁLL-PELCZ löper ut den 31 augusti 2023.

| (2) | En ledamot bör därför utnämnas till revisionsrätten. |
| --- | --- |

(2)

En ledamot bör därför utnämnas till revisionsrätten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ildikó GÁLL-PELCZ utses härmed till ledamot av revisionsrätten för perioden 1 september 2023-31 augusti 2029.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 juli 2023.

På rådets vägnar

P. NAVARRO RÍOS

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 1 juni 2023 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/114 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/114

---

BESLUT (Gusp) 2023/1457 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 13 juli 2023

om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till sjöfartsskydd i västra Indiska oceanen och i Röda havet (Eunavfor Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/851/Gusp av den 10 november 2008 om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till sjöfartsskydd i västra Indiska oceanen och i Röda havet (Eunavfor Atalanta) (1), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till sjöfartsskydd i västra Indiska oceanen och i Röda havet (Eunavfor Atalanta) (befälhavaren för EU-styrkan). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 6.1 i gemensam åtgärd 2008/851/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta lämpliga beslut om utnämningen av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till sjöfartsskydd i västra Indiska oceanen och i Röda havet (Eunavfor Atalanta) (befälhavaren för EU-styrkan).

| (2) | Den 7 februari 2023 antog Kusp beslut (Gusp) 2023/311 (2) om utnämning av konteramiral Juan María IBAÑEZ MARTÍN till befälhavare för EU-styrkan. |
| --- | --- |

(2)

Den 7 februari 2023 antog Kusp beslut (Gusp) 2023/311 (2) om utnämning av konteramiral Juan María IBAÑEZ MARTÍN till befälhavare för EU-styrkan.

| (3) | Den 23 maj 2023 föreslog de italienska militära myndigheterna att konteramiral Fabrizio RUTTERI skulle efterträda konteramiral Juan María IBAÑEZ MARTÍN som befälhavare för EU-styrkan från och med den 17 juli 2023. |
| --- | --- |

(3)

Den 23 maj 2023 föreslog de italienska militära myndigheterna att konteramiral Fabrizio RUTTERI skulle efterträda konteramiral Juan María IBAÑEZ MARTÍN som befälhavare för EU-styrkan från och med den 17 juli 2023.

| (4) | Den 2 juni 2023 ställde EU:s insatschef för Eunavfor Atalanta sitt stöd till den föreslagna utnämningen. |
| --- | --- |

(4)

Den 2 juni 2023 ställde EU:s insatschef för Eunavfor Atalanta sitt stöd till den föreslagna utnämningen.

| (5) | Den 9 juni 2023 ställde sig EU:s militära kommitté bakom de italienska militära myndigheternas rekommendation. |
| --- | --- |

(5)

Den 9 juni 2023 ställde sig EU:s militära kommitté bakom de italienska militära myndigheternas rekommendation.

| (6) | Ett beslut om utnämning av konteramiral Fabrizio RUTTERI bör fattas. |
| --- | --- |

(6)

Ett beslut om utnämning av konteramiral Fabrizio RUTTERI bör fattas.

| (7) | Beslut (Gusp) 2023/311 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(7)

Beslut (Gusp) 2023/311 bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Konteramiral Fabrizio RUTTERI utnämns härmed till befälhavare för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till sjöfartsskydd i västra Indiska oceanen och i Röda havet (Eunavfor Atalanta) från och med den 17 juli 2023.

Artikel 2

Beslut (Gusp) 2023/311 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 17 juli 2023.

Utfärdat i Bryssel den 13 juli 2023.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

D. PRONK

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Beslut (Gusp) 2023/311 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 7 februari 2023 om utnämning av befälhavaren för EU-styrkan för Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till sjöfartsskydd i västra Indiska oceanen och i Röda havet (Eunavfor Atalanta) och om upphävande av beslut (Gusp) 2022/2205 (EUNAVFOR ATALANTA/1/2023) (EUT L 40, 10.2.2023, s. 24).

2

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/116 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/116

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/1458

av den 11 juli 2023

om vissa tillfälliga nödåtgärder mot afrikansk svinpest i Grekland

(delgivet med nr C(2023) 4794)

(Endast den grekiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (1), särskilt artikel 259.2, och

av följande skäl:

| (1) | Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter av dem inom unionen och vid export till tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

Afrikansk svinpest är en infektiös virussjukdom som drabbar hållna och vilda svin och kan ha allvarliga konsekvenser för den berörda djurpopulationen och för lönsamheten inom uppfödningen. Den kan även leda till störningar vid förflyttning av sändningar av dessa djur och av produkter av dem inom unionen och vid export till tredjeländer.

| (2) | Vid utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin finns det en allvarlig risk för att sjukdomen sprids till andra anläggningar för hållna svin. |
| --- | --- |

(2)

Vid utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin finns det en allvarlig risk för att sjukdomen sprids till andra anläggningar för hållna svin.

| (3) | Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (2) kompletteras bestämmelserna om bekämpning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 a, b och c i förordning (EU) 2016/429 och som definieras som sjukdomar i kategorierna A, B och C i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 (3). I artiklarna 21 och 22 i delegerad förordning (EU) 2020/687 föreskrivs särskilt att det ska upprättas en restriktionszon vid utbrott av en sjukdom i kategori A, inbegripet afrikansk svinpest, och att vissa åtgärder ska tillämpas i den zonen. I artikel 21.1 i den delegerade förordningen föreskrivs dessutom att restriktionszonen ska omfatta en skyddszon, en övervakningszon och vid behov ytterligare restriktionszoner runt omkring eller angränsande till skydds- och övervakningszonerna. |
| --- | --- |

(3)

Genom kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 (2) kompletteras bestämmelserna om bekämpning av de förtecknade sjukdomar som avses i artikel 9.1 a, b och c i förordning (EU) 2016/429 och som definieras som sjukdomar i kategorierna A, B och C i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 (3). I artiklarna 21 och 22 i delegerad förordning (EU) 2020/687 föreskrivs särskilt att det ska upprättas en restriktionszon vid utbrott av en sjukdom i kategori A, inbegripet afrikansk svinpest, och att vissa åtgärder ska tillämpas i den zonen. I artikel 21.1 i den delegerade förordningen föreskrivs dessutom att restriktionszonen ska omfatta en skyddszon, en övervakningszon och vid behov ytterligare restriktionszoner runt omkring eller angränsande till skydds- och övervakningszonerna.

| (4) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594 (4) fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning avseende afrikansk svinpest. I synnerhet föreskrivs i artikel 3 a i den genomförandeförordningen att det ska upprättas en restriktionszon i händelse av ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin, i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594 (4) fastställs särskilda åtgärder för sjukdomsbekämpning avseende afrikansk svinpest. I synnerhet föreskrivs i artikel 3 a i den genomförandeförordningen att det ska upprättas en restriktionszon i händelse av ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin, i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687.

| (5) | Efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i regionen Västra Makedonien som bekräftades den 5 juli 2023 har Grekland underrättat kommissionen om det aktuella läget i fråga om den sjukdomen inom dess territorium och har i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 och genomförandeförordning (EU) 2023/594 upprättat en restriktionszon, som omfattar skydds- och övervakningszoner, och där de allmänna åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/687 tillämpas, för att förhindra att sjukdomen sprids ytterligare. |
| --- | --- |

(5)

Efter ett utbrott av afrikansk svinpest hos hållna svin i regionen Västra Makedonien som bekräftades den 5 juli 2023 har Grekland underrättat kommissionen om det aktuella läget i fråga om den sjukdomen inom dess territorium och har i enlighet med delegerad förordning (EU) 2020/687 och genomförandeförordning (EU) 2023/594 upprättat en restriktionszon, som omfattar skydds- och övervakningszoner, och där de allmänna åtgärder för sjukdomsbekämpning som fastställs i delegerad förordning (EU) 2020/687 tillämpas, för att förhindra att sjukdomen sprids ytterligare.

| (6) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med den berörda medlemsstaten upprätta en restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner) med avseende på afrikansk svinpest i Grekland. |
| --- | --- |

(6)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med den berörda medlemsstaten upprätta en restriktionszon (omfattande skydds- och övervakningszoner) med avseende på afrikansk svinpest i Grekland.

| (7) | Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de åtgärder som fastställs i detta beslut tillämpas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på den allvarliga epidemiologiska situationen i unionen vad gäller spridningen av afrikansk svinpest är det viktigt att de åtgärder som fastställs i detta beslut tillämpas så snart som möjligt.

| (8) | I väntan på yttrandet från den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder bör därför den smittade zonen i Grekland omedelbart fastställas och förtecknas i bilagan till detta beslut, och det bör anges hur länge denna zonindelning ska gälla. |
| --- | --- |

(8)

I väntan på yttrandet från den ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder bör därför den smittade zonen i Grekland omedelbart fastställas och förtecknas i bilagan till detta beslut, och det bör anges hur länge denna zonindelning ska gälla.

| (9) | Detta beslut kommer att ses över vid nästa möte i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(9)

Detta beslut kommer att ses över vid nästa möte i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Grekland ska säkerställa att

| a) | att det omedelbart upprättas en restriktionszon, som omfattar en skyddszon och en övervakningszon, i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och enligt de villkor som fastställs i den artikeln, |
| --- | --- |

a)

att det omedelbart upprättas en restriktionszon, som omfattar en skyddszon och en övervakningszon, i enlighet med artikel 21.1 i delegerad förordning (EU) 2020/687 och enligt de villkor som fastställs i den artikeln,

| b) | att de skydds- och övervakningszoner som avses i led a omfattar åtminstone de områden som anges i bilagan till detta genomförandebeslut. |
| --- | --- |

b)

att de skydds- och övervakningszoner som avses i led a omfattar åtminstone de områden som anges i bilagan till detta genomförandebeslut.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas till och med den 5 oktober 2023.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 11 juli 2023.

På kommissionens vägnar

Stella KYRIAKIDES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/687 av den 17 december 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 vad gäller bestämmelser om förebyggande och bekämpning av förtecknade sjukdomar (EUT L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1882 av den 3 december 2018 om tillämpningen av vissa bestämmelser om förebyggande och bekämpning av sjukdom för kategorier av förtecknade sjukdomar och om fastställande av en förteckning över djurarter och grupper av djurarter som utgör en betydande risk för spridning av dessa förtecknade sjukdomar (EUT L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/594 av den 16 mars 2023 om särskilda åtgärder för bekämpning av afrikansk svinpest och om upphävande av genomförandeförordning (EU) 2021/605 (EUT L 79, 17.3.2023, s. 65).

4

---

BILAGA

| De områden som fastställts som restriktionszon i Grekland och som avses i artikel 1 | Tillämpas till och med |
| --- | --- |
| Skyddszon:






  1. | I den regionala enheten Florina |

De områden som fastställts som restriktionszon i Grekland och som avses i artikel 1

Tillämpas till och med

Skyddszon:

1.

I den regionala enheten Florina

Kommundelen Skopos (Florina kommun)

5 oktober 2023

Övervakningszon:

| 1. | I den regionala enheten Florina |
| --- | --- |

1.

I den regionala enheten Florina

Kommundelarna Achlada, Meliti, Lofi, Vevi, Sitaria, Palestra, Neochoraki, Tripotamos, Itea, Papagiannis, Marina, Mesochori och Mesokampos (Florina kommun)

Kommundelarna Kelli, Klidi, Petres, Agios Panteleimon och Faraggi (Amintaio kommun)

| 2. | I den regionala enheten Pella |
| --- | --- |

2.

I den regionala enheten Pella

Kommundelarna Agios Athanasios, Panagitsa, Arnissa och Perea (Edessa kommun)

Kommundelarna Orma och Sarakini (Almopia kommun)

5 oktober 2023

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/119

---

BESLUT nr 1/2023 AV EUROPEISKA UNIONENS OCH SCHWEIZ GEMENSAMMA LUFTFARTSKOMMITTÉ INRÄTTAD I ENLIGHET MED AVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET OM LUFTFART

av den 9 juni 2023

om ersättning av bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart [2023/1459]

EUROPEISKA UNIONENS OCH SCHWEIZ GEMENSAMMA LUFTFARTSKOMMITTÉ HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart (avtalet), särskilt artikel 23.4.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Bilagan till detta beslut ska från och med den 15 juli 2023 ersätta bilagan till avtalet.

Utfärdat i Bern och Bryssel den 9 juni 2023

På gemensamma kommitténs vägnar

Filip CORNELIS

Chef för Europeiska unionens delegation

Christian HEGNER

Chef för Schweiz delegation

---

BILAGA

Vid tillämpningen av detta avtal gäller följande:

| — | Enligt Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009, ska Europeiska unionen ersätta och efterträda Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Enligt Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009, ska Europeiska unionen ersätta och efterträda Europeiska gemenskapen.

| — | När det i rättsakter, som ingår i förteckningen i denna bilaga, hänvisas till medlemsstater i Europeiska gemenskapen, som ersatts av Europeiska unionen, eller krav på en förbindelse med dessa, ska dessa hänvisningar anses gälla även Schweiz eller krav på en förbindelse med Schweiz. |
| --- | --- |

—

När det i rättsakter, som ingår i förteckningen i denna bilaga, hänvisas till medlemsstater i Europeiska gemenskapen, som ersatts av Europeiska unionen, eller krav på en förbindelse med dessa, ska dessa hänvisningar anses gälla även Schweiz eller krav på en förbindelse med Schweiz.

| — | Hänvisningarna till rådets förordningar (EEG) nr 2407/92 och nr 2408/92 i artiklarna 4, 15, 18, 27 och 35 i avtalet ska förstås som hänvisningar till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008. |
| --- | --- |

—

Hänvisningarna till rådets förordningar (EEG) nr 2407/92 och nr 2408/92 i artiklarna 4, 15, 18, 27 och 35 i avtalet ska förstås som hänvisningar till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008.

| — | Utan att det påverkar tolkningen av artikel 15 i detta avtal ska begreppet EG-lufttrafikföretag, som förekommer i nedanstående unionsdirektiv och unionsförordningar, inbegripa lufttrafikföretag som innehar tillstånd och som har sin huvudsakliga verksamhet och, i förekommande fall, sitt säte i Schweiz i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1008/2008. Hänvisningar till rådets förordning (EEG) nr 2407/92 ska förstås som hänvisningar till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008. |
| --- | --- |

—

Utan att det påverkar tolkningen av artikel 15 i detta avtal ska begreppet EG-lufttrafikföretag, som förekommer i nedanstående unionsdirektiv och unionsförordningar, inbegripa lufttrafikföretag som innehar tillstånd och som har sin huvudsakliga verksamhet och, i förekommande fall, sitt säte i Schweiz i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1008/2008. Hänvisningar till rådets förordning (EEG) nr 2407/92 ska förstås som hänvisningar till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008.

| — | I följande rättsakter ska alla hänvisningar till artiklarna 81 och 82 i fördraget eller till artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt förstås som hänvisningar till artiklarna 8 respektive 9 i detta avtal. |
| --- | --- |

—

I följande rättsakter ska alla hänvisningar till artiklarna 81 och 82 i fördraget eller till artiklarna 101 och 102 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt förstås som hänvisningar till artiklarna 8 respektive 9 i detta avtal.

1.   Liberalisering av luftfarten och andra regler om civil luftfart

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning), (EUT L 293, 31.10.2008, s. 3), ändrad genom

| — | förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1),

| — | förordning (EU) 2020/696, (EUT L 165, 27.5.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2020/696, (EUT L 165, 27.5.2020, s. 1),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2114, (EUT L 426, 17.12.2020, s. 1), förordning (EU) 2020/2114 är tillämplig i sin helhet i Schweiz sedan den 18 december 2020, |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2114, (EUT L 426, 17.12.2020, s. 1), förordning (EU) 2020/2114 är tillämplig i sin helhet i Schweiz sedan den 18 december 2020,

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2115, EUT L 426, 17.12.2020, s. 4, förordning (EU) 2020/2115 är tillämplig i sin helhet i Schweiz sedan den 18 december 2020. |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2115, EUT L 426, 17.12.2020, s. 4, förordning (EU) 2020/2115 är tillämplig i sin helhet i Schweiz sedan den 18 december 2020.

Rådets direktiv 2000/79/EG av den 27 november 2000 om genomförande av det europeiska avtal om arbetstidens förläggning för flygpersonal inom civilflyget som har ingåtts mellan Association of European Airlines (AEA), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF), European Cockpit Association (ECA), European Regions Airline Association (ERA) och International Air Carrier Association (IACA), (EGT L 302, 1.12.2000, s. 57).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/88/EG av den 4 november 2003 om arbetstidens förläggning i vissa avseenden, (EUT L 299, 18.11.2003, s. 9).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 437/2003 av den 27 februari 2003 om statistisk rapportering om lufttransport av passagerare, gods och post, (EUT L 66, 11.3.2003, s. 1), ändrad genom

Kommissionens förordning (EG) nr 1358/2003 av den 31 juli 2003 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 437/2003 om statistisk rapportering om lufttransport av passagerare, gods och post, och om ändring av bilagorna I och II till den förordningen, (EUT L 194, 1.8.2003, s. 9), ändrad genom

| — | kommissionens förordning (EG) nr 158/2007, (EUT L 49, 17.2.2007, s. 9). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 158/2007, (EUT L 49, 17.2.2007, s. 9).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 785/2004 av den 21 april 2004 om försäkringskrav för lufttrafikföretag och luftfartygsoperatörer, (EUT L 138, 30.4.2004, s. 1), ändrad genom

| — | kommissionens förordning (EU) nr 285/2010, (EUT L 87, 7.4.2010, s. 19), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 285/2010, (EUT L 87, 7.4.2010, s. 19),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1118 (EUT L 243, 29.7.2020, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1118 (EUT L 243, 29.7.2020, s. 1).

Rådets förordning (EEG) nr 95/93 av den 18 januari 1993 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (artiklarna 1–12), (EGT L 14, 22.1.1993, s. 1), ändrad genom

| — | förordning (EG) nr 793/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 50), |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 793/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 50),

| — | förordning (EU) 2020/459, (EUT L 99, 31.3.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2020/459, (EUT L 99, 31.3.2020, s. 1),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1477, (EUT L 338, 15.10.2020, s. 4), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1477, (EUT L 338, 15.10.2020, s. 4),

| — | förordning (EU) 2021/250, EUT L 58, 19.2.2021, s. 1, artikel 10a.1 och 10a.4 i förordning (EEG) nr 95/93, ändrad genom artikel 1.6 i förordning (EU) 2021/250, är tillämplig i Schweiz sedan den 20 februari 2021, |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2021/250, EUT L 58, 19.2.2021, s. 1, artikel 10a.1 och 10a.4 i förordning (EEG) nr 95/93, ändrad genom artikel 1.6 i förordning (EU) 2021/250, är tillämplig i Schweiz sedan den 20 februari 2021,

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1889, (EUT L 384, 29.10.2021, s. 20), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1889, (EUT L 384, 29.10.2021, s. 20),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/255 (EUT L 42, 23.2.2022, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/255 (EUT L 42, 23.2.2022, s. 1),

| — | förordning (EU) 2022/2038, (EUT L 275, 25.10.2022, s. 14). |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2022/2038, (EUT L 275, 25.10.2022, s. 14).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG av den 11 mars 2009 om flygplatsavgifter (Text av betydelse för EES), (EUT L 70, 14.3.2009, s. 11).

Rådets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (artiklarna 1–9, 11–23 och 25) (EGT L 272, 25.10.1996, s. 36).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 80/2009 av den 14 januari 2009 om en uppförandekod för datoriserade bokningssystem och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2299/89 (Text av betydelse för EES), (EUT L 35, 4.2.2009, s. 47).

2.   Konkurrensregler

Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (artiklarna 1–13, 15–45), (Text av betydelse för EES), (EGT L 1, 4.1.2003, s. 1).

(I den utsträckning som den förordningen berör tillämpningen av detta avtal. Införandet av den förordningen påverkar inte ansvarsfördelningen enligt detta avtal.)

Kommissionens förordning (EG) nr 773/2004 av den 7 april 2004 om kommissionens förfaranden enligt artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget (Text av betydelse för EES), (EUT L 123, 27.4.2004, s. 18), ändrad genom

| — | kommissionens förordning (EG) nr 622/2008, (EUT L 171, 1.7.2008, s. 3). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 622/2008, (EUT L 171, 1.7.2008, s. 3).

Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EG:s koncentrationsförordning)

(artiklarna 1–18, 19.1–19.2 och 20–23), (Text av betydelse för EES), (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

Med avseende på artikel 4.5 i koncentrationsförordningen ska följande gälla mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz:

| 1. | När det gäller en koncentration enligt definitionen i artikel 3 i förordning (EG) nr 139/2004 som inte har en gemenskapsdimension enligt definitionen i artikel 1 i den förordningen och som får prövas enligt den nationella konkurrenslagstiftningen i minst tre EG-medlemsstater och Schweiziska edsförbundet, får de personer eller företag som avses i artikel 4.2 i den förordningen före varje anmälan till de behöriga myndigheterna genom en motiverad skrivelse underrätta kommissionen om att koncentrationen bör undersökas av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

När det gäller en koncentration enligt definitionen i artikel 3 i förordning (EG) nr 139/2004 som inte har en gemenskapsdimension enligt definitionen i artikel 1 i den förordningen och som får prövas enligt den nationella konkurrenslagstiftningen i minst tre EG-medlemsstater och Schweiziska edsförbundet, får de personer eller företag som avses i artikel 4.2 i den förordningen före varje anmälan till de behöriga myndigheterna genom en motiverad skrivelse underrätta kommissionen om att koncentrationen bör undersökas av kommissionen.

| 2. | Europeiska kommissionen ska utan dröjsmål översända alla skrivelser enligt artikel 4.5 i förordning (EG) nr 139/2004 och enligt föregående punkt till Schweiziska edsförbundet. |
| --- | --- |

2.

Europeiska kommissionen ska utan dröjsmål översända alla skrivelser enligt artikel 4.5 i förordning (EG) nr 139/2004 och enligt föregående punkt till Schweiziska edsförbundet.

| 3. | I de fall då Schweiziska edsförbundet invänder mot begäran om hänskjutande av ärendet ska den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten behålla sin behörighet och ärendet inte hänskjutas från Schweiziska edsförbundet i enlighet med denna punkt. |
| --- | --- |

3.

I de fall då Schweiziska edsförbundet invänder mot begäran om hänskjutande av ärendet ska den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten behålla sin behörighet och ärendet inte hänskjutas från Schweiziska edsförbundet i enlighet med denna punkt.

När det gäller de tidsgränser som avses i artikel 4.4 och 4.5, artikel 9.2 och 9.6 samt artikel 22.2 i koncentrationsförordningen ska följande gälla:

| 1. | Europeiska kommissionen ska utan dröjsmål översända alla relevanta handlingar enligt artikel 4.4 och 4.5, artikel 9.2 och 9.6 samt artikel 22.2 till den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen ska utan dröjsmål översända alla relevanta handlingar enligt artikel 4.4 och 4.5, artikel 9.2 och 9.6 samt artikel 22.2 till den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten.

| 2. | De tidsfrister som avses i artikel 4.4 och 4.5, artikel 9.2 och 9.6 samt 22.2 i förordning (EG) nr 139/2004 ska när det gäller Schweiziska edsförbundet börja löpa den dag då handlingarna inkommer till den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten. |
| --- | --- |

2.

De tidsfrister som avses i artikel 4.4 och 4.5, artikel 9.2 och 9.6 samt 22.2 i förordning (EG) nr 139/2004 ska när det gäller Schweiziska edsförbundet börja löpa den dag då handlingarna inkommer till den behöriga schweiziska konkurrensmyndigheten.

Kommissionens förordning (EG) nr 802/2004 av den 21 april 2004 om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 139/2004 om kontroll av företagskoncentrationer (artiklarna 1–24) (Text av betydelse för EES), (EUT L 133, 30.4.2004, s. 1), ändrad genom

| — | kommissionens förordning (EG) nr 1792/2006, (EUT L 362, 20.12.2006, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 1792/2006, (EUT L 362, 20.12.2006, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 1033/2008, (EUT L 279, 22.10.2008, s. 3), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 1033/2008, (EUT L 279, 22.10.2008, s. 3),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1269/2013, (EUT L 336, 14.12.2013, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1269/2013, (EUT L 336, 14.12.2013, s. 1).

Kommissionens direktiv 2006/111/EG av den 16 november 2006 om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (kodifierad version) (Text av betydelse för EES), (EUT L 318, 17.11.2006, s. 17).

Rådets förordning (EG) nr 487/2009 av den 25 maj 2009 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal och samordnade förfaranden inom luftfartssektorn (kodifierad version) (Text av betydelse för EES), (EUT L 148, 11.6.2009, s. 1).

3.   Luftfartssäkerhet

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 av den 4 juli 2018 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, (EU) nr 376/2014 och direktiv 2014/30/EU och 2014/53/EU, samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1), ändrad genom

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1087, (EUT L 236, 5.7.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1087, (EUT L 236, 5.7.2021, s. 1).

Byrån ska även i Schweiz ha de befogenheter den beviljats genom förordningen.

Kommissionen ska även i Schweiz ha de befogenheter den beviljats genom beslut som antagits enligt artiklarna 2.6, 2.7, 41.6, 62.5, 67.2, 67.3, 70.4, 71.2, 76.4, 84.1, 85.9, 104.3 i, 105.1, 106.1 och 106.6.

Trots den horisontella anpassning som föreskrivs i andra strecksatsen i bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart ska hänvisningarna till medlemsstaterna i de artiklar i förordning (EU) nr 182/2011 som anges i artikel 127 i förordning (EU) 2018/1139 inte anses omfatta Schweiz.

Den förordningen ska inte på något sätt bemyndiga Europeiska byrån för luftfartssäkerhet att agera på Schweiz vägnar inom ramen för internationella avtal annat än för att bistå Schweiz vid fullgörandet av landets åtaganden enligt sådana avtal.

Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:

| a) | Artikel 68 ska ändras på följande sätt:






  i) | I punkt 1 a ska ”eller Schweiz” införas efter ”unionen”. |
| --- | --- | --- |

a)

Artikel 68 ska ändras på följande sätt:

i)

I punkt 1 a ska ”eller Schweiz” införas efter ”unionen”.

| ii) | Följande punkt ska läggas till:

  ”4.   När unionen förhandlar med ett tredjeland för att ingå avtal om att en medlemsstat eller byrån ska få utfärda certifikat på grundval av certifikat som utfärdats av luftfartsmyndigheterna i det tredjelandet, ska den eftersträva att Schweiz erbjuds ett liknande avtal med det aktuella tredjelandet. Schweiz ska i sin tur eftersträva att ingå sådana avtal med tredjeländer som motsvarar unionens avtal.” |
| --- | --- |

ii)

Följande punkt ska läggas till:

”4.   När unionen förhandlar med ett tredjeland för att ingå avtal om att en medlemsstat eller byrån ska få utfärda certifikat på grundval av certifikat som utfärdats av luftfartsmyndigheterna i det tredjelandet, ska den eftersträva att Schweiz erbjuds ett liknande avtal med det aktuella tredjelandet. Schweiz ska i sin tur eftersträva att ingå sådana avtal med tredjeländer som motsvarar unionens avtal.”

| b) | I artikel 95 ska följande punkt läggas till:

  ”3.   Genom undantag från artikel 12.2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda vid Europeiska unionen kan schweiziska medborgare som åtnjuter fulla medborgerliga rättigheter få anställas på kontrakt av byråns verkställande direktör.” |
| --- | --- |

b)

I artikel 95 ska följande punkt läggas till:

”3.   Genom undantag från artikel 12.2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda vid Europeiska unionen kan schweiziska medborgare som åtnjuter fulla medborgerliga rättigheter få anställas på kontrakt av byråns verkställande direktör.”

| c) | I artikel 96 ska följande stycke läggas till:

  ”Europeiska unionens protokoll om immunitet och privilegier ska tillämpas av Schweiz när det gäller byrån; protokollet är bifogat som bilaga A till den nuvarande bilagan, i enlighet med tillägget till bilaga A.” |
| --- | --- |

c)

I artikel 96 ska följande stycke läggas till:

”Europeiska unionens protokoll om immunitet och privilegier ska tillämpas av Schweiz när det gäller byrån; protokollet är bifogat som bilaga A till den nuvarande bilagan, i enlighet med tillägget till bilaga A.”

| d) | I artikel 102 ska följande punkt läggas till:

  ”5.   Schweiz ska delta oinskränkt i styrelsen och ska ha samma rättigheter och skyldigheter som EU:s medlemsstater, med undantag av rösträtt.” |
| --- | --- |

d)

I artikel 102 ska följande punkt läggas till:

”5.   Schweiz ska delta oinskränkt i styrelsen och ska ha samma rättigheter och skyldigheter som EU:s medlemsstater, med undantag av rösträtt.”

| e) | I artikel 120 ska följande punkt läggas till:

  ”13.   Schweiz ska svara för en del av det ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 b enligt följande formel:
  S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C
  där







  S | = | den del av byråns budget som inte omfattas av de arvoden och avgifter som anges i punkt 1 c och d, |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | antalet associerade stater |
| b | = | antalet EU-medlemsstater |
| c | = | Schweiz bidrag till Icao-budgeten, |
| C | = | det totala bidraget från EU:s medlemsstater och de associerade staterna till Icao-budgeten.” |

e)

I artikel 120 ska följande punkt läggas till:

”13.   Schweiz ska svara för en del av det ekonomiska bidrag som avses i punkt 1 b enligt följande formel:

S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C

där

S

=

den del av byråns budget som inte omfattas av de arvoden och avgifter som anges i punkt 1 c och d,

a

=

antalet associerade stater

b

=

antalet EU-medlemsstater

c

=

Schweiz bidrag till Icao-budgeten,

C

=

det totala bidraget från EU:s medlemsstater och de associerade staterna till Icao-budgeten.”

| f) | I artikel 122 ska följande punkt läggas till:

  ”6.   De bestämmelser som gäller gemenskapens finansiella kontroll i Schweiz avseende deltagarna i byråns verksamhet återfinns i bilaga B till den nuvarande bilagan.” |
| --- | --- |

f)

I artikel 122 ska följande punkt läggas till:

”6.   De bestämmelser som gäller gemenskapens finansiella kontroll i Schweiz avseende deltagarna i byråns verksamhet återfinns i bilaga B till den nuvarande bilagan.”

| g) | Bilaga I till förordningen ska utvidgas till följande typer av luftfartyg i deras egenskap av produkter som omfattas av artikel 3.1 a i kommissionens förordning (EU) nr 748/2012 av den 3 augusti 2012 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer (1): | A/c - [HB-JES] – typ Gulfstream G-V |
| --- | --- | --- |

g)

Bilaga I till förordningen ska utvidgas till följande typer av luftfartyg i deras egenskap av produkter som omfattas av artikel 3.1 a i kommissionens förordning (EU) nr 748/2012 av den 3 augusti 2012 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och utrustningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer (1):

1

A/c - [HB-JES] – typ Gulfstream G-V

| | A/c - [HB-ZDF] – typ MD900. |
| --- | --- |

A/c - [HB-ZDF] – typ MD900.

| h) | I artikel 132.1 ska hänvisningen till förordning (EU) 2016/679 förstås som en hänvisning till relevant nationell lagstiftning när det gäller Schweiz. |
| --- | --- |

h)

I artikel 132.1 ska hänvisningen till förordning (EU) 2016/679 förstås som en hänvisning till relevant nationell lagstiftning när det gäller Schweiz.

| i) | Artikel 140.6 är inte tillämplig på Schweiz. |
| --- | --- |

i)

Artikel 140.6 är inte tillämplig på Schweiz.

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1645 av den 14 juli 2022 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 vad gäller krav för hantering av informationssäkerhetsrisker med potentiell inverkan på flygsäkerheten för organisationer som omfattas av kommissionens förordningar (EU) nr 748/2012 och (EU) nr 139/2014, och om ändring av kommissionens förordningar (EU) nr 748/2012 och (EU) nr 139/2014 (EUT L 248, 26.9.2022, s. 18).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1645

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 av den 27 oktober 2022 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139 vad gäller krav för hantering av informationssäkerhetsrisker med potentiell inverkan på flygsäkerheten för organisationer som omfattas av kommissionens förordningar (EU) nr 1321/2014, (EU) nr 965/2012, (EU) nr 1178/2011, (EU) 2015/340, kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2017/373 och (EU) 2021/664, och för behöriga myndigheter som omfattas av kommissionens förordningar (EU) nr 748/2012, (EU) nr 1321/2014, (EU) nr 965/2012, (EU) nr 1178/2011, (EU) 2015/340 och (EU) nr 139/2014, kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2017/373 och (EU) 2021/664 och om ändring av kommissionens förordningar (EU) nr 1178/2011, (EU) nr 748/2012, (EU) nr 965/2012, (EU) nr 139/2014, (EU) nr 1321/2014, (EU) 2015/340, och kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2017/373 och (EU) 2021/664 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203

Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011 av den 3 november 2011 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygande personal inom den civila luftfarten i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, (EUT L 311, 25.11.2011, s. 1), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 1178/2011

| — | kommissionens förordning (EU) nr 290/2012, (EUT L 100, 5.4.2012, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 290/2012, (EUT L 100, 5.4.2012, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 70/2014, (EUT L 23, 28.1.2014, s. 25), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 70/2014, (EUT L 23, 28.1.2014, s. 25),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 245/2014, (EUT L 74, 14.3.2014, s. 33), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 245/2014, (EUT L 74, 14.3.2014, s. 33),

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/445, (EUT L 74, 18.3.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/445, (EUT L 74, 18.3.2015, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2016/539, (EUT L 91, 7.4.2016, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2016/539, (EUT L 91, 7.4.2016, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2018/1065 (EUT L 192, 30.7.2018, s. 21), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2018/1065 (EUT L 192, 30.7.2018, s. 21),

| — | kommissionens förordning (EU) 2018/1119 (EUT L 204, 13.8.2018, s. 13), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2018/1119 (EUT L 204, 13.8.2018, s. 13),

| — | kommissionens förordning (EU) 2018/1974, (EUT L 326, 20.12.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2018/1974, (EUT L 326, 20.12.2018, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2019/27, (EUT L 8, 10.1.2019, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2019/27, (EUT L 8, 10.1.2019, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/430, (EUT L 75, 19.3.2019, s. 66), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/430, (EUT L 75, 19.3.2019, s. 66),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1747, (EUT L 268, 22.10.2019, s. 23), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1747, (EUT L 268, 22.10.2019, s. 23),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/359, (EUT L 67, 5.3.2020, s. 82), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/359, (EUT L 67, 5.3.2020, s. 82),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/723, EUT L 170, 2.6.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/723, EUT L 170, 2.6.2020, s. 1,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2193, (EUT L 434, 23.12.2020, s. 13), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2193, (EUT L 434, 23.12.2020, s. 13),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1310, (EUT L 284, 9.8.2021, s. 15), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1310, (EUT L 284, 9.8.2021, s. 15),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2227, (EUT L 448, 15.12.2021, s. 39), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2227, (EUT L 448, 15.12.2021, s. 39),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/844, (EUT L 148, 31.5.2022, s. 24), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/844, (EUT L 148, 31.5.2022, s. 24),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/723 av den 4 mars 2020 om fastställande av närmare bestämmelser om godtagande av certifiering av piloter i tredjeland och om ändring av förordning (EU) nr 1178/2011, (EUT L 170, 2.6.2020, s. 1).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/723

Rådets förordning (EEG) nr 3922/91 av den 16 december 1991 om harmonisering av tekniska krav och administrativa förfaranden inom området civil luftfart, (artiklarna 1–3, 4.2, 5–11 och 13), (EGT L 373, 31.12.1991, s. 4), ändrad genom

Rådets förordning (EEG) nr 3922/91

| — | förordning (EG) nr 1899/2006 (EUT L 377, 27.12.2006, s. 1), |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1899/2006 (EUT L 377, 27.12.2006, s. 1),

| — | förordning (EG) nr 1900/2006, (EUT L 377, 27.12.2006, s. 176), |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1900/2006, (EUT L 377, 27.12.2006, s. 176),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 8/2008, (EUT L 10, 12.1.2008, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 8/2008, (EUT L 10, 12.1.2008, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EG) nr 859/2008, (EUT L 254, 20.9.2008, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 859/2008, (EUT L 254, 20.9.2008, s. 1).

I enlighet med artikel 139 i förordning (EU) 2018/1139 ska förordning (EEG) nr 3922/91 upphöra att gälla från och med tillämpningsdatumet för de närmare bestämmelser om flyg- och tjänstgöringstidsbegränsningar samt vilokrav med avseende på taxiflyg, sjukvård i nödsituationer och enpilotsverksamhet för kommersiell lufttransport med flyg som antas enligt artikel 32.1 a i förordning (EU) 2018/1139.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 996/2010 av den 20 oktober 2010 om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart och om upphävande av direktiv 94/56/EG (Text av betydelse för EES), (EUT L 295, 12.11.2010, s. 35), ändrad genom

förordning (EU) nr 996/2010

| — | förordning (EU) nr 376/2014, (EUT L 122, 24.4.2014, s. 18), |
| --- | --- |

—

förordning (EU) nr 376/2014, (EUT L 122, 24.4.2014, s. 18),

| — | förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1).

Kommissionens förordning (EG) nr 104/2004 av den 22 januari 2004 om fastställande av bestämmelser för organisationen och sammansättningen av överklagandenämnden för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, (EUT L 16, 23.1.2004, s. 20).

Kommissionens förordning (EG) nr 104/2004

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 av den 14 december 2005 om upprättande av en gemenskapsförteckning över alla lufttrafikföretag som förbjudits att bedriva verksamhet inom gemenskapen och om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, samt om upphävande av artikel 9 i direktiv 2004/36/EG (Text av betydelse för EES), (EUT L 344, 27.12.2005, s. 15), ändrad genom

förordning (EG) nr 2111/2005

| — | förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1).

Kommissionens förordning (EG) nr 473/2006 av den 22 mars 2006 om genomförandebestämmelser för gemenskapsförteckningen enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen (Text av betydelse för EES), (EUT L 84, 23.3.2006, s. 8).

Kommissionens förordning (EG) nr 473/2006

Kommissionens förordning (EG) nr 474/2006 av den 22 mars 2006 om upprättande av en gemenskapsförteckning enligt kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2111/2005 över de lufttrafikföretag som har belagts med verksamhetsförbud i gemenskapen, (EUT L 84, 23.3.2006, s. 14), senast ändrad genom

Kommissionens förordning (EG) nr 474/2006

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2295, (EUT L 304, 24.11.2022, s. 53), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2295, (EUT L 304, 24.11.2022, s. 53),

Kommissionens förordning (EU) nr 1332/2011 av den 16 december 2011 om gemensamma krav för användning av luftrummet och operativa förfaranden för avvärjande av kollisioner i luften (Text av betydelse för EES), (EUT L 336, 20.12.2011, s. 20), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 1332/2011

| — | kommissionens förordning (EU) 2016/583 (EUT L 101, 16.4.2016, s. 7). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2016/583 (EUT L 101, 16.4.2016, s. 7).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 646/2012 av den 16 juli 2012 med närmare bestämmelser om böter och viten vid bristande överensstämmelse med bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (Text av betydelse för EES), (EUT L 187, 17.7.2012, s. 29).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 646/2012

Kommissionens förordning (EU) nr 748/2012 av den 3 augusti 2012 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för luftvärdighets- och miljöcertifiering av luftfartyg och tillhörande produkter, delar och anordningar samt för certifiering av konstruktions- och tillverkningsorganisationer, (EUT L 224, 21.8.2012, s. 1), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 748/2012

| — | kommissionens förordning (EU) nr 7/2013, (EUT L 4, 9.1.2013, s. 36), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 7/2013, (EUT L 4, 9.1.2013, s. 36),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 69/2014, (EUT L 23, 28.1.2014, s. 12), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 69/2014, (EUT L 23, 28.1.2014, s. 12),

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/1039, (EUT L 167, 1.7.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/1039, (EUT L 167, 1.7.2015, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2016/5 (EUT L 3, 6.1.2016, s. 3), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2016/5 (EUT L 3, 6.1.2016, s. 3),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/897 (EUT L 144, 3.6.2019, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/897 (EUT L 144, 3.6.2019, s. 1),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/570, EUT L 132, 27.4.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/570, EUT L 132, 27.4.2020, s. 1,

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/699, (EUT L 145, 28.4.2021, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/699, (EUT L 145, 28.4.2021, s. 1),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1088, (EUT L 236, 5.7.2021, s. 3), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2021/1088, (EUT L 236, 5.7.2021, s. 3),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/201, (EUT L 33, 15.2.2022, s. 7), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/201, (EUT L 33, 15.2.2022, s. 7),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/203 (EUT L 33, 15.2.2022, s. 46), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/203 (EUT L 33, 15.2.2022, s. 46),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1253 (EUT L 191, 20.7.2022, s. 45), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1253 (EUT L 191, 20.7.2022, s. 45),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1358 (EUT L 205, 5.8.2022, s. 7), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1358 (EUT L 205, 5.8.2022, s. 7),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1361, (EUT L 205, 5.8.2022, s. 127), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1361, (EUT L 205, 5.8.2022, s. 127),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1645 (EUT L 248, 26.9.2022, s. 18), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1645 (EUT L 248, 26.9.2022, s. 18),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1).

Kommissionens förordning (EU) nr 965/2012 av den 5 oktober 2012 om tekniska krav och administrativa förfaranden i samband med flygdrift enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, (EUT L 296, 25.10.2012, s. 1), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 965/2012

| — | kommissionens förordning (EU) nr 800/2013, (EUT L 227, 24.8.2013, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 800/2013, (EUT L 227, 24.8.2013, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 71/2014, (EUT L 23, 28.1.2014, s. 27). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 71/2014, (EUT L 23, 28.1.2014, s. 27).

| — | kommissionens förordning (EU) nr 83/2014, (EUT L 28, 31.1.2014, s. 17). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 83/2014, (EUT L 28, 31.1.2014, s. 17).

| — | kommissionens förordning (EU) nr 379/2014, (EUT L 123, 24.4.2014, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 379/2014, (EUT L 123, 24.4.2014, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/140, (EUT L 24, 30.1.2015, s. 5), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/140, (EUT L 24, 30.1.2015, s. 5),

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/1329, (EUT L 206, 1.8.2015, s. 21), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/1329, (EUT L 206, 1.8.2015, s. 21),

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/640, (EUT L 106, 24.4.2015, s. 18), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/640, (EUT L 106, 24.4.2015, s. 18),

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/2338, (EUT L 330, 16.12.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/2338, (EUT L 330, 16.12.2015, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2016/1199 (EUT L 198, 23.7.2016, s. 13), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2016/1199 (EUT L 198, 23.7.2016, s. 13),

| — | kommissionens förordning (EU) 2017/363, (EUT L 55, 2.3.2017, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2017/363, (EUT L 55, 2.3.2017, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2018/394 (EUT L 71, 14.3.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2018/394 (EUT L 71, 14.3.2018, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2018/1042, (EUT L 188, 25.7.2018, s. 3), ändrad genom






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/745, (EUT L 176, 5.6.2020, s. 11), |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2018/1042, (EUT L 188, 25.7.2018, s. 3), ändrad genom

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/745, (EUT L 176, 5.6.2020, s. 11),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1975, (EUT L 326, 20.12.2018, s. 53), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1975, (EUT L 326, 20.12.2018, s. 53),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1387 (EUT L 229, 5.9.2019, s. 1), ändrad genom






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1176, (EUT L 259, 10.8.2020, s. 10), |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1387 (EUT L 229, 5.9.2019, s. 1), ändrad genom

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1176, (EUT L 259, 10.8.2020, s. 10),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1384, (EUT L 228, 4.9.2019, s. 106), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1384, (EUT L 228, 4.9.2019, s. 106),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2036, (EUT L 416, 11.12.2020, s. 24), punkterna 4–6 i bilagan till förordning (EU) 2020/2036 är tillämpliga i Schweiz sedan den 31 december 2020, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/2036, (EUT L 416, 11.12.2020, s. 24), punkterna 4–6 i bilagan till förordning (EU) 2020/2036 är tillämpliga i Schweiz sedan den 31 december 2020,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1062 (EUT L 229, 29.6.2021, s. 3), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1062 (EUT L 229, 29.6.2021, s. 3),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1296, (EUT L 282, 5.8.2021, s. 5), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1296, (EUT L 282, 5.8.2021, s. 5),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2237, (EUT L 450, 16.12.2021, s. 21), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2237, (EUT L 450, 16.12.2021, s. 21),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/414, (EUT L 85, 14.3.2022, s. 4), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/414, (EUT L 85, 14.3.2022, s. 4),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/790 (EUT L 141, 20.5.2022, s. 13), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/790 (EUT L 141, 20.5.2022, s. 13),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2203 (EUT L 293, 14.11.2022, s. 3), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2203 (EUT L 293, 14.11.2022, s. 3),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2502 (EUT L 325, 20.12.2022, s. 56), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2502 (EUT L 325, 20.12.2022, s. 56),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/217 (EUT L 30, 2.2.2023, s. 11). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/217 (EUT L 30, 2.2.2023, s. 11).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 628/2013 av den 28 juni 2013 om arbetsmetoder för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet vid standardiseringsinspektioner och vid övervakning av tillämpningen av bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 736/2006, (Text av betydelse för EES), (EUT L 179, 29.6.2013, s. 46).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 628/2013

Kommissionens förordning (EU) nr 139/2014 av den 12 februari 2014 om krav och administrativa rutiner för flygplatser enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (Text av betydelse för EES), (EUT L 44, 14.2.2014, s. 1), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 139/2014

| — | kommissionens förordning (EU) 2017/161 (EUT L 27, 1.2.2017, s. 99), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2017/161 (EUT L 27, 1.2.2017, s. 99),

| — | kommissionens förordning (EU) 2018/401 (EUT L 72, 15.3.2018, s. 17), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2018/401 (EUT L 72, 15.3.2018, s. 17),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 (EUT L 104, 3.4.2020, s. 1), ändrad genom






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177, (EUT L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 (EUT L 104, 3.4.2020, s. 1), ändrad genom

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177, (EUT L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1234, EUT L 282, 31.8.2020, s. 1, |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1234, EUT L 282, 31.8.2020, s. 1,

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2148 (EUT L 428, 18.12.2020, s. 10), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2148 (EUT L 428, 18.12.2020, s. 10),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/208, (EUT L 35, 17.2.2022, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/208, (EUT L 35, 17.2.2022, s. 1),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/697 (EUT L 130, 4.5.2022, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/697 (EUT L 130, 4.5.2022, s. 1),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1645 (EUT L 248, 26.9.2022, s. 18), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/1645 (EUT L 248, 26.9.2022, s. 18),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2074 (EUT L 280, 28.10.2022, s. 4), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2074 (EUT L 280, 28.10.2022, s. 4),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2153 av den 16 december 2019 om de certifikatavgifter och tjänsteavgifter som tas ut av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om upphävande av förordning (EU) nr 319/2014, (EUT L 327, 17.12.2019, s. 36).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/2153

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 av den 3 april 2014 om rapportering, analys och uppföljning av händelser inom civil luftfart om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 996/2010 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/42/EG, kommissionens förordningar (EG) nr 1321/2007 och (EG) nr 1330/2007 (Text av betydelse för EES), (EUT L 122, 24.4.2014, s. 18), ändrad genom

förordning (EU) nr 376/2014

| — | förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 212, 22.8.2018, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2082 av den 26 november 2021 om fastställande av övergångsbestämmelser för tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 vad gäller det gemensamma europeiska riskklassificeringssystemet (EUT L 426, 29.11.2021, s. 32).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2082

Kommissionens förordning (EU) nr 452/2014 av den 29 april 2014 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygdrift som utförs av operatörer från tredjeland i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 (Text av betydelse för EES), (EUT L 133, 6.5.2014, s. 12), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 452/2014

| — | kommissionens förordning (EU) 2016/1158 (EUT L 192, 16.7.2016, s. 21). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2016/1158 (EUT L 192, 16.7.2016, s. 21).

Kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014 av den 26 november 2014 om fortsatt luftvärdighet för luftfartyg och luftfartygsprodukter, delar och anordningar och om godkännande av organisationer och personal som arbetar med dessa arbetsuppgifter (Text av betydelse för EES), (EUT L 362, 17.12.2014, s. 1), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/1088, (EUT L 176, 7.7.2015, s. 4), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/1088, (EUT L 176, 7.7.2015, s. 4),

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/1536, (EUT L 241, 17.9.2015, s. 16), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/1536, (EUT L 241, 17.9.2015, s. 16),

| — | kommissionens förordning (EU) 2017/334 (EUT L 50, 28.2.2017, s. 13), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2017/334 (EUT L 50, 28.2.2017, s. 13),

| — | kommissionens förordning (EU) 2018/750 (EUT L 126, 23.5.2018, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2018/750 (EUT L 126, 23.5.2018, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) 2018/1142 (EUT L 207, 16.8.2018, s. 2), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2018/1142 (EUT L 207, 16.8.2018, s. 2),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1383, (EUT L 228, 4.9.2019, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1383, (EUT L 228, 4.9.2019, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1384, (EUT L 228, 4.9.2019, s. 106), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1384, (EUT L 228, 4.9.2019, s. 106),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/270, (EUT L 56, 27.2.2020, s. 20), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/270, (EUT L 56, 27.2.2020, s. 20),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1159, (EUT L 257, 6.8.2020, s. 14), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1159, (EUT L 257, 6.8.2020, s. 14),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/685, (EUT L 143, 27.4.2021, s. 6), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/685, (EUT L 143, 27.4.2021, s. 6),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/700, (EUT L 145, 28.4.2021, s. 20), artikel 1.1 och punkterna 5, 6 och 8 i bilaga I till förordning (EU) 2021/700 är tillämpliga i Schweiz sedan den 18 maj 2021, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/700, (EUT L 145, 28.4.2021, s. 20), artikel 1.1 och punkterna 5, 6 och 8 i bilaga I till förordning (EU) 2021/700 är tillämpliga i Schweiz sedan den 18 maj 2021,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1963, (EUT L 400, 12.11.2021, s. 18), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1963, (EUT L 400, 12.11.2021, s. 18),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/410 (EUT L 84, 11.3.2022, s. 20), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/410 (EUT L 84, 11.3.2022, s. 20),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1360 (EUT L 205, 5.8.2022, s. 115), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1360 (EUT L 205, 5.8.2022, s. 115),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1).

Kommissionens förordning (EU) 2015/340 av den 20 februari 2015 om tekniska krav och administrativa förfaranden avseende flygledarcertifikat samt andra certifikat och intyg enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008, ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 och upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 805/2011 (Text av betydelse för EES), (EUT L 63, 6.3.2015, s. 1), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) 2015/340

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1).

Kommissionens förordning (EU) 2015/640 av den 23 april 2015 om ytterligare luftvärdighetsspecifikationer för en viss typ av drift och om ändring av förordning (EU) nr 965/2012, (EUT L 106, 24.4.2015, s. 18), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) 2015/640

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/133, (EUT L 25, 29.1.2019, s. 14), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/133, (EUT L 25, 29.1.2019, s. 14),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1159, (EUT L 257, 6.8.2020, s. 14), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1159, (EUT L 257, 6.8.2020, s. 14),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/97, (EUT L 31, 29.1.2021, s. 208), artikel 1 i förordning (EU) 2021/97 är tillämplig i Schweiz sedan den 26 februari 2021, utom punkt 1 i bilaga I, som är tillämplig i Schweiz sedan den 16 februari 2021, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/97, (EUT L 31, 29.1.2021, s. 208), artikel 1 i förordning (EU) 2021/97 är tillämplig i Schweiz sedan den 26 februari 2021, utom punkt 1 i bilaga I, som är tillämplig i Schweiz sedan den 16 februari 2021,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1254 (EUT L 191, 20.7.2022, s. 47). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1254 (EUT L 191, 20.7.2022, s. 47).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1018 av den 29 juni 2015 om fastställande av en förteckning som klassificerar händelser inom civil luftfart som obligatoriskt måste rapporteras enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 (Text av betydelse för EES), (EUT L 163, 30.6.2015, s. 1), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1018

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/3, (EUT L 1, 5.1.2022, s. 3). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/3, (EUT L 1, 5.1.2022, s. 3).

Kommissionens beslut (EU) 2016/2357 av den 19 december 2016 beträffande bristande överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 och dess genomförandebestämmelser i samband med certifikat utfärdade av Hellenic Aviation Training Academy (HATA) och de del-66-tillstånd som utfärdats på grundval av denna förordning (delgivet med nr C(2016) 8645), (EUT L 348, 21.12.2016, s. 72).

Kommissionens beslut (EU) 2016/2357

Kommissionens förordning (EU) 2018/395 av den 13 mars 2018 om detaljerade regler för ballongverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för ballonger enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 71, 14.3.2018, s. 10), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) 2018/395

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/357, (EUT L 67, 5.3.2020, s. 34), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/357, (EUT L 67, 5.3.2020, s. 34),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1874 (EUT L 378, 26.10.2021, s. 4). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1874 (EUT L 378, 26.10.2021, s. 4).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1976 av den 14 december 2018 om detaljerade regler för segelflygverksamhet samt för licensiering av flygbesättningar för segelflygplan enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1139, (EUT L 326, 20.12.2018, s. 64), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1976

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/358, (EUT L 67, 5.3.2020, s. 57), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/358, (EUT L 67, 5.3.2020, s. 57),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1874 (EUT L 378, 26.10.2021, s. 4). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1874 (EUT L 378, 26.10.2021, s. 4).

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/494 av den 25 mars 2019 om vissa aspekter på flygsäkerhet med anledning av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen (Text av betydelse för EES), (EUT L 85 I, 27.3.2019, s. 11).

förordning (EU) 2019/494

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/945 av den 12 mars 2019 om obemannade luftfartygssystem och om tredjelandsoperatörer av obemannade luftfartygssystem (EUT L 152, 11.6.2019, s. 1), ändrad genom

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/945

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1058 av den 27 april 2020, (EUT L 232, 20.7.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/1058 av den 27 april 2020, (EUT L 232, 20.7.2020, s. 1),

| — | kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/851 av den 22 mars 2022, (EUT L 150, 1.6.2022, s. 21). |
| --- | --- |

—

kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/851 av den 22 mars 2022, (EUT L 150, 1.6.2022, s. 21).

När det gäller de produkter som förtecknas i artikel 2.1 i förordning (EU) 2019/945 ska Schweiz tillämpa de rättsakter som avses i den förordningen så som de ingår i denna bilaga, inbegripet nedanstående, varvid andra strecksatsen i bilagan ska tillämpas även på dessa rättsakter:

| — | förordning (EG) nr 765/2008 (2), i enlighet med artiklarna 3.9, 15, 19.2 och 39.1 a i förordning (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 765/2008 (2), i enlighet med artiklarna 3.9, 15, 19.2 och 39.1 a i förordning (EU) 2019/945,

2

| — | förordning (EU) nr 1025/2012 (3), i enlighet med artiklarna 3.20 och 37.3 i förordning (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

förordning (EU) nr 1025/2012 (3), i enlighet med artiklarna 3.20 och 37.3 i förordning (EU) 2019/945,

3

| — | direktiv 2009/48/EG (4), i enlighet med artiklarna 4.2 och 13.2 c samt punkt 10 i del 1 i bilagan till förordning (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

direktiv 2009/48/EG (4), i enlighet med artiklarna 4.2 och 13.2 c samt punkt 10 i del 1 i bilagan till förordning (EU) 2019/945,

4

| — | direktiv 2006/42/EG (5), i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EU) 2019/945, inbegripet






  — | direktiv 73/23/EEG (6), i enlighet med artikel 1.2 k i direktiv 2006/42/EG och punkt 1.5.1 i bilaga I till det direktivet, med beaktande av att direktiv 73/23/EEG har upphävts och hänvisningar till det direktivet ska anses som hänvisningar till relevanta bestämmelser i direktiv 2014/35/EU (7), |
| --- | --- | --- |

—

direktiv 2006/42/EG (5), i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EU) 2019/945, inbegripet

5

—

direktiv 73/23/EEG (6), i enlighet med artikel 1.2 k i direktiv 2006/42/EG och punkt 1.5.1 i bilaga I till det direktivet, med beaktande av att direktiv 73/23/EEG har upphävts och hänvisningar till det direktivet ska anses som hänvisningar till relevanta bestämmelser i direktiv 2014/35/EU (7),

6

7

| — | förordning (EU) 2019/1020 (8), inbegripet hänvisningar till den förordningen i artikel 5.3 i förordning (EU) 2019/945 och i artiklarna 35 och 36 i den förordningen, med beaktande av att hänvisningar till de strukna bestämmelserna i förordning (EG) nr 765/2008 ska anses som hänvisningar till de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1020 (9), inbegripet följande:






  — | förordning (EU) 2019/515 (10), i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) 2019/1020, när det gäller kontaktpunkter för produkter, |
| --- | --- | --- |

—

förordning (EU) 2019/1020 (8), inbegripet hänvisningar till den förordningen i artikel 5.3 i förordning (EU) 2019/945 och i artiklarna 35 och 36 i den förordningen, med beaktande av att hänvisningar till de strukna bestämmelserna i förordning (EG) nr 765/2008 ska anses som hänvisningar till de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) 2019/1020 (9), inbegripet följande:

8

9

—

förordning (EU) 2019/515 (10), i enlighet med artikel 8.2 i förordning (EU) 2019/1020, när det gäller kontaktpunkter för produkter,

10

| — | förordning (EG) nr 765/2008, i enlighet med artikel 11.5 i förordning (EU) 2019/1020, |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 765/2008, i enlighet med artikel 11.5 i förordning (EU) 2019/1020,

| — | direktiv 2001/95/EG (11), i enlighet med artiklarna 20.4 och 34.4 i förordning (EU) 2019/1020. |
| --- | --- |

—

direktiv 2001/95/EG (11), i enlighet med artiklarna 20.4 och 34.4 i förordning (EU) 2019/1020.

11

Hänvisningar till ”unionen” i artiklarna 1.1 (sista delen av meningen), 3.1, 3.2, 3.9, 3.12 (första delen av meningen), 3.21, 4.1 (sista delen av meningen), 4.2 a, 4.2 b, 4.2 d, 5.2, 6, 21.1 (sista delen av meningen), 29.2, 31.2 p i förordning (EU) 2019/1020 ska också anses gälla Schweiz.

Hänvisningar i unionsrätten i artiklarna 14.2 och 17 i förordning (EU) 2019/1020 ska förstås som en hänvisning till relevant nationell lagstiftning när det gäller Schweiz.

Hänvisningar till ”unionen” i artiklarna 1.2, 2.3, 3.14, 3.15, 3.18, 3.19, 6.1, 7.2 a, 8.1, 8.2, 9.1, 35.1, 36.3, 38.2, 41.3 och i den första hänvisningen i rubriken till avsnitt 5 i förordning (EU) 2019/945 ska också anses gälla Schweiz.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/947 av den 24 maj 2019 om regler och förfaranden för drift av obemannade luftfartyg (EUT L 152, 11.6.2019, s. 45), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/947

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/639 av den 12 maj 2020 (EUT L 150, 13.5.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/639 av den 12 maj 2020 (EUT L 150, 13.5.2020, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/746 av den 4 juni 2020 (EUT L 176, 5.6.2020, s. 13), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/746 av den 4 juni 2020 (EUT L 176, 5.6.2020, s. 13),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1166 av den 15 juli 2021 (EUT L 253, 16.7.2021, s. 49), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1166 av den 15 juli 2021 (EUT L 253, 16.7.2021, s. 49),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/425 av den 14 mars 2022 (EUT L 87, 15.3.2022, s. 20), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/425 av den 14 mars 2022 (EUT L 87, 15.3.2022, s. 20),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/525 av den 1 april 2022, (EUT L 105, 4.4.2022, s. 3). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/525 av den 1 april 2022, (EUT L 105, 4.4.2022, s. 3).

När det gäller obemannade luftfartygssystem ska Schweiz tillämpa de rättsakter som avses i den förordningen så som de ingår i denna bilaga, inbegripet vad som anges nedan. Dessutom ska andra strecksatsen i bilagan även tillämpas på denna akt:

| — | direktiv 2009/48/EG (12) i enlighet med artiklarna 9.2 a och 14.5 a ii i förordning (EU) 2019/947. |
| --- | --- |

—

direktiv 2009/48/EG (12) i enlighet med artiklarna 9.2 a och 14.5 a ii i förordning (EU) 2019/947.

12

Hänvisningen till förordning (EU) 2016/679 (13) i UAS.SPEC.050 punkt 1 a iv i del B i bilagan till förordning (EU) 2019/947 ska, när det gäller Schweiz, förstås som en hänvisning till dess relevanta nationella lagstiftning.

13

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1128 av den 1 juli 2019 om rätt till tillgång till säkerhetsrekommendationer och svar som lagras i det europeiska centrala upplaget och om upphävande av beslut 2012/780/EU (Text av betydelse för EES), (EUT L 177, 2.7.2019, s 112).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1128

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2034 av den 6 oktober 2020 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 376/2014 vad gäller det gemensamma europeiska riskklassificeringssystemet (Text av betydelse för EES), (EUT L 416, 11.12.2020, s. 1).

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2020/2034

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/664 av den 22 april 2021 om ett regelverk för U-space (EUT L 139, 23.4.2021, s. 161), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/664

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1).

4.   Luftfartsskydd

Luftfartsskydd

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008 av den 11 mars 2008 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten och om upphävande av förordning (EG) nr 2320/2002 (EUT L 97, 9.4.2008, s. 72), senast ändrad genom

förordning (EG) nr 300/2008

| — | kommissionens förordning (EU) nr 18/2010, (EUT L 7, 12.1.2010, s. 3). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 18/2010, (EUT L 7, 12.1.2010, s. 3).

Kommissionens förordning (EG) nr 272/2009 av den 2 april 2009 om komplettering av de gemensamma grundläggande standarder för skydd av civil luftfart som fastställs i bilagan till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008, (EUT L 91, 3.4.2009, s. 7), ändrad genom

Kommissionens förordning (EG) nr 272/2009

| — | kommissionens förordning (EU) nr 297/2010, (EUT L 90, 10.4.2010, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 297/2010, (EUT L 90, 10.4.2010, s. 1),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 720/2011, (EUT L 193, 23.7.2011, s. 19), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 720/2011, (EUT L 193, 23.7.2011, s. 19),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 1141/2011, (EUT L 293, 11.11.2011, s. 22), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 1141/2011, (EUT L 293, 11.11.2011, s. 22),

| — | kommissionens förordning (EU) nr 245/2013, (EUT L 77, 20.3.2013, s. 5). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 245/2013, (EUT L 77, 20.3.2013, s. 5).

Kommissionens förordning (EU) nr 1254/2009 av den 18 december 2009 om kriterier för hur medlemsstaterna kan bevilja undantag från de gemensamma grundläggande standarderna för skydd av civil luftfart och anta alternativa säkerhetsåtgärder (Text av betydelse för EES), (EUT L 338, 19.12.2009, s. 17), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 1254/2009

| — | kommissionens förordning (EU) 2016/2096 (EUT L 326, 1.12.2016, s. 7). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2016/2096 (EUT L 326, 1.12.2016, s. 7).

Kommissionens förordning (EU) nr 72/2010 av den 26 januari 2010 om fastställande av förfaranden för utförandet av kommissionens inspektioner på luftfartsskyddsområdet (Text av betydelse för EES), (EUT L 23, 27.1.2010, s. 1), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 72/2010

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/472 (EUT L 85, 1.4.2016, s. 28). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/472 (EUT L 85, 1.4.2016, s. 28).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1998 av den 5 november 2015 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd (Text av betydelse för EES), (EUT L 299, 14.11.2015, s. 1), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1998

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2426, (EUT L 334, 22.12.2015, s. 5), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2426, (EUT L 334, 22.12.2015, s. 5),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/815, (EUT L 122, 13.5.2017, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/815, (EUT L 122, 13.5.2017, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/55, (EUT L 10, 13.1.2018, s. 5), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/55, (EUT L 10, 13.1.2018, s. 5),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/103 (EUT L 21, 24.1.2019, s. 13), ändrad genom






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/910, (EUT L 208, 1.7.2020, s. 43), |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/103 (EUT L 21, 24.1.2019, s. 13), ändrad genom

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/910, (EUT L 208, 1.7.2020, s. 43),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/413, (EUT L 73, 15.3.2019, s. 98), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/413, (EUT L 73, 15.3.2019, s. 98),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1583, (EUT L 246, 26.9.2019, s. 15), ändrad genom






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/910, (EUT L 208, 1.7.2020, s. 43), |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1583, (EUT L 246, 26.9.2019, s. 15), ändrad genom

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/910, (EUT L 208, 1.7.2020, s. 43),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/111, (EUT L 21, 27.1.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/111, (EUT L 21, 27.1.2020, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/910, (EUT L 208, 1.7.2020, s. 43), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/910, (EUT L 208, 1.7.2020, s. 43),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/255, (EUT L 58, 19.2.2021, s. 23), punkterna 15, 18–19 och 32 i bilagan till förordning (EU) 2021/255 är tillämpliga i Schweiz sedan den 11 mars 2021, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/255, (EUT L 58, 19.2.2021, s. 23), punkterna 15, 18–19 och 32 i bilagan till förordning (EU) 2021/255 är tillämpliga i Schweiz sedan den 11 mars 2021,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/421, (EUT L 87, 15.3.2022, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/421, (EUT L 87, 15.3.2022, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/463 (EUT L 94, 23.3.2022, s. 3), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/463 (EUT L 94, 23.3.2022, s. 3),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1174 (EUT L 183, 8.7.2022, s. 35), med undantag för den nya artikeln 11.1.1 b i bilagan till förordning (EU) 2015/1998, i enlighet med vad som föreskrivs i nummer 35 i bilagan till förordning (EU) 2022/1174, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1174 (EUT L 183, 8.7.2022, s. 35), med undantag för den nya artikeln 11.1.1 b i bilagan till förordning (EU) 2015/1998, i enlighet med vad som föreskrivs i nummer 35 i bilagan till förordning (EU) 2022/1174,

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/566 (EUT L 74, 13.3.2023, s. 47). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/566 (EUT L 74, 13.3.2023, s. 47).

Kommissionens genomförandebeslut C(2015) 8005 av den 16 november 2015 om detaljerade bestämmelser för genomförande av de gemensamma grundläggande standarderna avseende luftfartsskydd och de uppgifter som avses i artikel 18 a i förordning (EG) nr 300/2008, (ej offentliggjort i EUT), ändrat genom

Kommissionens genomförandebeslut C(2015) 8005

| — | kommissionens genomförandebeslut C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandebeslut C(2017) 3030,

| — | kommissionens genomförandebeslut C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandebeslut C(2018) 4857,

| — | kommissionens genomförandebeslut C(2019) 132, ändrat genom






  — | kommissionens genomförandebeslut C(2020) 4241. |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandebeslut C(2019) 132, ändrat genom

—

kommissionens genomförandebeslut C(2020) 4241.

| — | kommissionens genomförandebeslut C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandebeslut C(2021) 0996,

| — | kommissionens genomförandebeslut C(2022) 4638, |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandebeslut C(2022) 4638,

| — | kommissionens genomförandebeslut C(2023) 1569. |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandebeslut C(2023) 1569.

Kommissionens beslut (EU) 2021/2147 av den 3 december 2021 om godkännande i form av märkningen ”EU-stämpel” av säkerhetsutrustning för civil luftfart (EUT L 433, 6.12.2021, s. 25).

Kommissionens beslut (EU) 2021/2147

5.   Flygtrafikledning

Flygtrafikledning

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 549/2004 av den 10 mars 2004 om ramen för inrättande av det gemensamma europeiska luftrummet (ramförordning) (Text av betydelse för EES), (EUT L 96, 31.3.2004, s. 1), ändrad genom

förordning (EG) nr 549/2004

ramförordning

| — | förordning (EG) nr 1070/2009, (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009, (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34).

Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 6, 8, 10, 11 och 12.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

I punkt 2 ska ”på gemenskapsnivå” ersättas med ”på gemenskapsnivå, med Schweiz”.

Trots den horisontella anpassning som avses i andra strecksatsen i bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart ska hänvisningen till medlemsstaterna i artikel 5 i förordning (EG) nr 549/2004 som anges i den bestämmelsen och i beslut 1999/468/EG i den artikeln inte anses omfatta Schweiz.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004 av den 10 mars 2004 om tillhandahållande av flygtrafiktjänster inom det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om tillhandahållande av tjänster) (Text av betydelse för EES), (EUT L 96, 31.3.2004, s. 10), ändrad genom

förordning (EG) nr 550/2004

förordning om tillhandahållande av tjänster

| — | förordning (EG) nr 1070/2009, (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009, (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34).

Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 9a, 9b, 15, 15a, 16 och 17.

Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, ändras på följande sätt:

| a) | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:
  I punkt 2 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”. |
| --- | --- |

a)

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

I punkt 2 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.

| b) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:
  I punkterna 1 och 6 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”. |
| --- | --- |

b)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

I punkterna 1 och 6 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.

| c) | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:
  I punkt 1 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”. |
| --- | --- |

c)

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

I punkt 1 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.

| d) | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:
  I punkt 1 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”. |
| --- | --- |

d)

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

I punkt 1 ska ”och Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.

| e) | Artikel 16.3 ska ersättas med följande:

  ”3.   Kommissionen ska rikta sitt beslut till medlemsstaterna och informera tjänsteleverantören, i den mån denne är rättsligt berörd, om sitt beslut.” |
| --- | --- |

e)

Artikel 16.3 ska ersättas med följande:

”3.   Kommissionen ska rikta sitt beslut till medlemsstaterna och informera tjänsteleverantören, i den mån denne är rättsligt berörd, om sitt beslut.”

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 551/2004 av den 10 mars 2004 om organisation och användning av det gemensamma europeiska luftrummet (förordning om luftrummet), (Text av betydelse för EES), (EUT L 96, 31.3.2004, s. 20), ändrad genom

förordning (EG) nr 551/2004

förordning om luftrummet

| — | förordning (EG) nr 1070/2009, (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009, (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34).

Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 3a, 6 och 10.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 552/2004 av den 10 mars 2004 om driftskompatibiliteten hos det europeiska nätverket för flygledningstjänst (förordning om driftskompatibilitet), (Text av betydelse för EES), (EUT L 96, 31.3.2004, s. 26), ändrad genom

förordning (EG) nr 552/2004

förordning om driftskompatibilitet

| — | förordning (EG) nr 1070/2009, (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34). |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 1070/2009, (EUT L 300, 14.11.2009, s. 34).

| — | Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 4, 7 och 10.3. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska i Schweiz ha de befogenheter som den beviljats enligt artiklarna 4, 7 och 10.3.

Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, ändras på följande sätt:

| a) | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:
  I punkt 2 ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”. |
| --- | --- |

a)

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

I punkt 2 ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.

| b) | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:
  I punkt 4 ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”. |
| --- | --- |

b)

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

I punkt 4 ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.

| c) | Bilaga III ska ändras på följande sätt:
  I avsnitt 3 andra och sista strecksatsen ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”. |
| --- | --- |

c)

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

I avsnitt 3 andra och sista strecksatsen ska ”eller Schweiz” införas efter ”gemenskapen”.

I enlighet med artikel 139 i förordning (EU) 2018/1139 ska förordning (EG) nr 552/2004 upphöra att gälla med verkan från och med den 11 september 2018. Artiklarna 4, 5, 6, 6a och 7 i den förordningen och bilagorna III och IV till den förordningen ska emellertid fortsätta att tillämpas fram till det datum då de delegerade akter som avses i artikel 47 i förordning 2018/1139 börjar tillämpas, i den mån de akterna omfattar syftet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EG) nr 552/2004, och under alla omständigheter senast den 12 september 2023.

Kommissionens förordning (EG) nr 2150/2005 av den 23 december 2005 om gemensamma regler för en flexibel användning av luftrummet (Text av betydelse för EES), (EUT L 342, 24.12.2005, s. 20).

Kommissionens förordning (EG) nr 2150/2005

Kommissionens förordning (EG) nr 1033/2006 av den 4 juli 2006 om krav på förfaranden för färdplaner före flygning inom det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), (EUT L 186, 7.7.2006, s. 46), ändrad genom

Kommissionens förordning (EG) nr 1033/2006

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012, (EUT L 281, 13.10.2012, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012, (EUT L 281, 13.10.2012, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 428/2013, (EUT L 127, 9.5.2013, s. 23), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 428/2013, (EUT L 127, 9.5.2013, s. 23),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2120 (EUT L 329, 3.12.2016, s. 70), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2120 (EUT L 329, 3.12.2016, s. 70),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/139, (EUT L 25, 30.1.2018, s. 4). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/139, (EUT L 25, 30.1.2018, s. 4).

Kommissionens förordning (EG) nr 1032/2006 av den 6 juli 2006 om krav avseende automatiska system för utbyte av färdplansdata för anmälan, samordning och överlämning av flygningar mellan enheter för flygkontrolltjänst (Text av betydelse för EES), (EUT L 186, 7.7.2006, s. 27), ändrad genom

Kommissionens förordning (EG) nr 1032/2006

| — | kommissionens förordning (EG) nr 30/2009 (EUT L 13, 17.1.2009, s. 20). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EG) nr 30/2009 (EUT L 13, 17.1.2009, s. 20).

Rådets förordning (EG) nr 219/2007 av den 27 februari 2007 om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (Sesar), (EUT L 64, 2.3.2007, s. 1), ändrad genom

Rådets förordning (EG) nr 219/2007

| — | rådets förordning (EG) nr 1361/2008, (EUT L 352, 31.12.2008, s. 12), |
| --- | --- |

—

rådets förordning (EG) nr 1361/2008, (EUT L 352, 31.12.2008, s. 12),

| — | rådets förordning (EU) nr 721/2014 (EUT L 192, 1.7.2014, s. 1). |
| --- | --- |

—

rådets förordning (EU) nr 721/2014 (EUT L 192, 1.7.2014, s. 1).

Kommissionens förordning (EG) nr 633/2007 av den 7 juni 2007 om krav avseende tillämpningen av ett protokoll för överföring av färdplansdata, för anmälan, samordning och överlämning av flygningar mellan enheter för flygkontrolltjänst (Text av betydelse för EES), (EUT L 146, 8.6.2007, s. 7), ändrad genom

Kommissionens förordning (EG) nr 633/2007

| — | kommissionens förordning (EU) nr 283/2011, (EUT L 77, 23.3.2011, s. 23). |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) nr 283/2011, (EUT L 77, 23.3.2011, s. 23).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/373 av den 1 mars 2017 om gemensamma krav för leverantörer av flygledningstjänst/flygtrafiktjänster och övriga nätverksfunktioner för flygledningstjänst, om tillsyn över dessa leverantörer samt om upphävande av förordning (EG) nr 482/2008, genomförandeförordningarna (EU) nr 1034/2011, (EU) nr 1035/2011 och (EU) 2016/1377 och ändring av förordning (EU) nr 677/2011 (Text av betydelse för EES), (EUT L 62, 8.3.2017, s. 1), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/373

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 (EUT L 104, 3.4.2020, s. 1), ändrad genom






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177, (EUT L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 (EUT L 104, 3.4.2020, s. 1), ändrad genom

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177, (EUT L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/665, (EUT L 139, 23.4.2021, s. 184), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/665, (EUT L 139, 23.4.2021, s. 184),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1338 (EUT L 289, 12.8.2021, s. 12), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1338 (EUT L 289, 12.8.2021, s. 12),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/938 (EUT L 209, 10.8.2022, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/938 (EUT L 209, 10.8.2022, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2345 (EUT L 311, 2.12.2022, s. 58), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2345 (EUT L 311, 2.12.2022, s. 58),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/203 (EUT L 31, 2.2.2023, s. 1).

Kommissionens förordning (EG) nr 29/2009 av den 16 januari 2009 om krav på datalänktjänster för det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), (EUT L 13, 17.1.2009, s. 3), ändrad genom

Kommissionens förordning (EG) nr 29/2009

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/310, (EUT L 56, 27.2.2015, s. 30), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/310, (EUT L 56, 27.2.2015, s. 30),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1170, (EUT L 183, 9.7.2019, s. 6), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1170, (EUT L 183, 9.7.2019, s. 6),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/208, (EUT L 43, 17.2.2020, s. 72). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/208, (EUT L 43, 17.2.2020, s. 72).

Texten i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:

”Schweiz UIR” ska läggas till i bilaga I, del A.

Kommissionens förordning (EG) nr 262/2009 av den 30 mars 2009 om fastställande av krav för en samordnad tilldelning och användning av Mod S-interrogatorkoder för det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), (EUT L 84, 31.3.2009, s. 20), ändrad genom

Kommissionens förordning (EG) nr 262/2009

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2345 (EUT L 348, 21.12.2016, s. 11). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2345 (EUT L 348, 21.12.2016, s. 11).

Kommissionens förordning (EU) nr 255/2010 av den 25 mars 2010 om fastställande av gemensamma regler för flödesplanering (ATFM) (Text av betydelse för EES), (EUT L 80, 26.3.2010, s. 10), ändrad genom

Kommissionens förordning (EU) nr 255/2010

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012, (EUT L 281, 13.10.2012, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012, (EUT L 281, 13.10.2012, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1006 (EUT L 165, 23.6.2016, s. 8), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1006 (EUT L 165, 23.6.2016, s. 8),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2159 (EUT L 304, 21.11.2017, s. 45). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2159 (EUT L 304, 21.11.2017, s. 45).

Kommissionens beslut nr C(2010)5134 av den 29 juli 2010 om utnämnandet av ett organ för kvalitetsgranskning för det gemensamma europeiska luftrummet (ej offentliggjort i EUT).

Kommissionens beslut nr C(2010)5134

Kommissionens förordning (EU) nr 176/2011 av den 24 februari 2011 om de uppgifter som ska lämnas innan ett funktionellt luftrumsblock inrättas och ändras, (EUT L 51, 25.2.2011, s. 2).

Kommissionens förordning (EU) nr 176/2011

Kommissionens beslut nr C(2011) 4130 av den 7 juli 2011 om utnämningen av nätverksförvaltaren för flygledningstjänstens (ATM) funktioner inom det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), (ej offentliggjort i EUT).

Kommissionens beslut nr C(2011) 4130

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1206/2011 av den 22 november 2011 om fastställande av krav på identifiering av luftfartyg för övervakning av det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), (EUT L 305, 23.11.2011, s. 23), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1206/2011

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/587, (EUT L 138, 30.4.2020, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/587, (EUT L 138, 30.4.2020, s. 1).

Texten i genomförandeförordning (EU) nr 1206/2011 ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:

| | ”Schweiz UIR” läggs till i bilaga I. |
| --- | --- |

”Schweiz UIR” läggs till i bilaga I.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1207/2011 av den 22 november 2011 om krav på övervakningens prestanda och driftskompatibilitet för det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), (EUT L 305, 23.11.2011, s. 35), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1207/2011

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1028/2014, (EUT L 284, 30.9.2014, s. 7), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1028/2014, (EUT L 284, 30.9.2014, s. 7),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/386, (EUT L 59, 7.3.2017, s. 34), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/386, (EUT L 59, 7.3.2017, s. 34),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/587, (EUT L 138, 30.4.2020, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/587, (EUT L 138, 30.4.2020, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2, (EUT L 1, 5.1.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/2, (EUT L 1, 5.1.2022, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012 av den 26 september 2012 om gemensamma luftfarts- och driftsbestämmelser för tjänster och förfaranden inom flygtrafiken och om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 1035/2011 och förordningarna (EG) nr 1265/2007, (EG) nr 1794/2006, (EG) nr 730/2006, (EG) nr 1033/2006 och (EU) nr 255/2010 (Text av betydelse för EES), (EUT L 281, 13.10.2012, s. 1), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 923/2012

| — | kommissionens förordning (EU) 2015/340, (EUT L 63, 6.3.2015, s. 1), |
| --- | --- |

—

kommissionens förordning (EU) 2015/340, (EUT L 63, 6.3.2015, s. 1),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1185 (EUT L 196, 21.7.2016, s. 3), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1185 (EUT L 196, 21.7.2016, s. 3),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/835, (EUT L 124, 17.5.2017, s. 35), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/835, (EUT L 124, 17.5.2017, s. 35),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 (EUT L 104, 3.4.2020, s. 1), ändrad genom






  — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177, (EUT L 259, 10.8.2020, s. 12), |
| --- | --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/469 (EUT L 104, 3.4.2020, s. 1), ändrad genom

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1177, (EUT L 259, 10.8.2020, s. 12),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/886, (EUT L 205, 29.6.2020, s. 14), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/886, (EUT L 205, 29.6.2020, s. 14),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/666, (EUT L 139, 23.4.2021, s. 187). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/666, (EUT L 139, 23.4.2021, s. 187).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012 av den 16 november 2012 om fastställande av krav avseende kanalseparation vid röstkommunikation för det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), (EUT L 320, 17.11.2012, s. 14), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1079/2012

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 657/2013, (EUT L 190, 11.7.2013, s. 37), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 657/2013, (EUT L 190, 11.7.2013, s. 37),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2345, (EUT L 348, 21.12.2016, s. 11), |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/2345, (EUT L 348, 21.12.2016, s. 11),

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2160 (EUT L 304, 21.11.2017, s. 47). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2160 (EUT L 304, 21.11.2017, s. 47).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 av den 3 maj 2013 om definition av gemensamma projekt, fastställande av styrelseformer och identifiering av incitament till stöd för genomförandet av den europeiska generalplanen för flygledningstjänst, (Text av betydelse för EES), (EUT L 123, 4.5.2013, s. 1), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/116, (EUT L 36, 2.2.2021, s. 10). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/116, (EUT L 36, 2.2.2021, s. 10).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/116 av den 1 februari 2021 om inrättande av det första gemensamma projektet till stöd för genomförandet av generalplanen för det europeiska nätverket för flygledningstjänst som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 550/2004, om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 409/2013 och om upphävande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 716/2014 (Text av betydelse för EES), (EUT L 36, 2.2.2021, s. 10).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/116

I detta avtal ska bilagan till förordningen anpassas på följande sätt:

| a) | Följande punkt ska införas efter punkt 1.2.1 r: ”s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

a)

Följande punkt ska införas efter punkt 1.2.1 r: ”s) Zürich Kloten”

| b) | Följande punkt ska införas efter punkt 2.2.1 r: ”s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas efter punkt 2.2.1 r: ”s) Zürich Kloten”

| c) | Följande punkt ska införas efter punkt 2.2.2 r: ”s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska införas efter punkt 2.2.2 r: ”s) Zürich Kloten”

| d) | Följande punkt ska införas efter punkt 2.2.3 bb: ”cc) Geneve. dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

d)

Följande punkt ska införas efter punkt 2.2.3 bb: ”cc) Geneve. dd) Zürich Kloten”.

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1048 av den 18 juli 2018 om krav för användning av luftrummet och operativa förfaranden avseende prestandabaserad navigation, (EUT L 189, 26.7.2018, s. 3).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1048

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/123 av den 24 januari 2019 om genomförandebestämmelser för nätverksfunktioner för flygledningstjänst (ATM) och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 677/2011 (Text av betydelse för EES), (EUT L 28, 31.1.2019, s. 1).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/123

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/317 av den 11 februari 2019 om inrättande av ett prestations- och avgiftssystem i det gemensamma europeiska luftrummet och om upphävande av genomförandeförordningarna (EU) nr 390/2013 och (EU) nr 391/2013 (Text av betydelse för EES), (EUT L 56, 25.2.2019, s. 1), ändrad genom

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/317

| — | kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1880, (EUT L 380, 27.10.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1880, (EUT L 380, 27.10.2021, s. 1).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/709 av den 6 maj 2019 om utnämningen av en nätverksförvaltare för nätverksfunktioner för flygledningstjänst för det gemensamma europeiska luftrummet [delgivet med nr C(2019) 3228], (EUT L 120, 8.5.2019, s. 27).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/709

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/891 av den 2 juni 2021 om fastställande av unionstäckande prestationsmål för nätverket för flygledningstjänst för den tredje referensperioden (2020–2024) och om upphävande av genomförandebeslut (EU) 2019/903 (Text av betydelse för EES), (EUT L 195, 3.6.2021, s. 3).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/891

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2167 av den 17 december 2019 om godkännande av den strategiska planen för nätverket för nätverksfunktioner för flygledningstjänsten av det gemensamma europeiska luftrummet för perioden 2020–2029, (EUT L 328, 18.12.2019, s. 89).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2167

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2168 av den 17 december 2019 om utseende av nätverksstyrelsens ordförande och ledamöter och deras suppleanter samt av ledamöterna och deras suppleanter i den europeiska samordningscellen för luftfartskriser vad gäller nätverksfunktioner för flygledningstjänst för den tredje referensperioden 2020–2024, (EUT L 328, 18.12.2019, s. 90).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2168

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2012 av den 29 november 2019 om undantag enligt artikel 14 i kommissionens förordning (EG) nr 29/2009 om krav på datalänktjänster för det gemensamma europeiska luftrummet (Text av betydelse för EES), (EUT L 312, 3.12.2019, s. 95).

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/2012

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1627 av den 3 november 2020 om undantagsåtgärder för den tredje referensperioden (2020–2024) av prestations- och avgiftssystemet i det gemensamma europeiska luftrummet med anledning av covid-19-pandemin, (EUT L 366, 4.11.2020, s. 7).

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1627

6.   Miljö och buller

Miljö och buller

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/30/EG av den 26 mars 2002 om regler och förfaranden för att av bullerskäl införa driftsrestriktioner vid flygplatser i gemenskapen (Text av betydelse för EES), (artiklarna 1–12 och 14–18), (EGT L 85, 28.3.2002, s. 40).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/30/EG

(De ändringar av bilaga I som härrör från bilaga II kapitel 8 (Transportpolitik) avsnitt G (Luftfart) punkt 2 i akten om villkoren för Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till de fördrag som ligger till grund för Europeiska unionen och om anpassning av fördragen är tillämpliga).

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/93/EG av den 12 december 2006 om reglering av utnyttjandet av flygplan som omfattas av volym 1, del II, kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, andra upplagan (1988) (kodifierad version) (Text av betydelse för EES), (EUT L 374, 27.12.2006, s. 1).

direktiv 2006/93/EG

7.   Konsumentskydd

Konsumentskydd

Rådets direktiv 90/314/EEG av den 13 juni 1990 om paketresor, semesterpaket och andra paketarrangemang (artiklarna 1–10), (EGT L 158, 23.6.1990, s. 59).

Rådets direktiv 90/314/EEG

Rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal (artiklarna 1–11), (EGT L 95, 21.4.1993, s. 29), ändrat genom

Rådets direktiv 93/13/EEG

| — | direktiv 2011/83/EU, EUT L 304, 22.11.2011, s. 64. |
| --- | --- |

—

direktiv 2011/83/EU, EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

Rådets förordning (EG) nr 2027/97 av den 9 oktober 1997 om lufttrafikföretags skadeståndsansvar avseende lufttransport av passagerare och deras bagage, (artiklarna 1–8), (EGT L 285, 17.10.1997, s. 1), ändrad genom

Rådets förordning (EG) nr 2027/97

| — | förordning (EG) nr 889/2002, (EGT L 140, 30.5.2002, s. 2). |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 889/2002, (EGT L 140, 30.5.2002, s. 2).

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91, (Text av betydelse för EES), (EUT L 46, 17.2.2004, s. 1),

förordning (EG) nr 261/2004

(artiklarna 1–18)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet (Text av betydelse för EES), (EUT L 204, 26.7.2006, s. 1).

förordning (EG) nr 1107/2006

8.   Övrigt

Övrigt

Rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (Text av betydelse för EES), (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51).

Rådets direktiv 2003/96/EG

(artikel 14.1 b och 14.2),

9.   Bilagor:

Bilagor:

| A | : | Protokoll om Europeiska unionens privilegier och immuniteter |
| --- | --- | --- |
| B | : | Bestämmelser om Europeiska unionens finansiella kontroll avseende schweiziska deltagare i EASA:s verksamhet |

A

:

Protokoll om Europeiska unionens privilegier och immuniteter

B

:

Bestämmelser om Europeiska unionens finansiella kontroll avseende schweiziska deltagare i EASA:s verksamhet

BILAGA A

PROTOKOLL OM EUROPEISKA UNIONENS IMMUNITET OCH PRIVILEGIER

DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,

SOM BEAKTAR att, i enlighet med artikel 343 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 191 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), ska Europeiska unionen och Euratom åtnjuta sådan immunitet och sådana privilegier inom medlemsstaternas territorium som behövs för att de ska kunna utföra sina uppgifter,

HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen.

KAPITEL I

EUROPEISKA UNIONENS EGENDOM, MEDEL, TILLGÅNGAR OCH TRANSAKTIONER

Artikel 1

Unionens lokaler och byggnader ska vara okränkbara. De får inte genomsökas, beslagtas, konfiskeras eller exproprieras. Unionens egendom och tillgångar får inte utan tillstånd från domstolen bli föremål för några administrativa eller rättsliga tvångsåtgärder.

Artikel 2

Unionens arkiv ska vara okränkbara.

Artikel 3

Unionen, dess tillgångar, inkomster och övrig egendom ska vara befriade från alla direkta skatter.

Medlemsstaternas regeringar ska i alla de fall där så är möjligt vidta lämpliga åtgärder för att efterskänka eller betala tillbaka summan av de indirekta skatter och avgifter som ingår i priset på lös eller fast egendom när unionen för tjänstebruk gör betydande inköp i vilka denna typ av skatter och avgifter inkluderas i priset. Dessa bestämmelser får dock inte tillämpas på ett sådant sätt att konkurrensen inom unionen snedvrids.

Ingen befrielse ska beviljas för sådana skatter och avgifter som utgör betalning för allmännyttiga tjänster.

Artikel 4

Unionen ska vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av varor som är avsedda för tjänstebruk. Varor som på detta sätt har förts in i en stat får inte avyttras – vare sig detta sker mot betalning eller inte – inom denna stats territorium, om det inte sker på villkor som godkänts av den statens regering.

Unionen ska också vara befriad från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av unionens publikationer.

KAPITEL II

MEDDELANDEN OCH IDENTITETSHANDLING

MEDDELANDEN OCH IDENTITETSHANDLING

Artikel 5

Vad avser unionens officiella meddelanden och översändandet av alla dess dokument ska unionens institutioner inom varje medlemsstats territorium åtnjuta samma behandling som staten i fråga ger diplomatiska beskickningar.

Officiell korrespondens och andra former av officiella meddelanden som unionens institutioner skickar får inte censureras.

Artikel 6

Identitetshandling i den form som rådet med enkel majoritet ska fastställa kan av ordförandena för unionens institutioner utställas till ledamöter, medlemmar och anställda i unionens institutioner och ska godtas som giltig resehandling av medlemsstaternas myndigheter. Dessa identitetshandlingar ska utställas till tjänstemän och övriga anställda enligt de villkor som fastställts i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen och anställningsvillkoren för övriga anställda i unionen.

Kommissionen får sluta avtal om att dessa identitetshandlingar ska gälla som giltiga resehandlingar inom tredje lands territorium.

KAPITEL III

EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER

EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER

Artikel 7

Europaparlamentets ledamöter får inte underkastas någon begränsning av administrativ eller annan natur i sin rörelsefrihet under resa till eller från Europaparlamentets mötesplats.

Europaparlamentets ledamöter ska, vad avser tull- och valutakontroll,

| a) | av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt reser utomlands i offentligt uppdrag, |
| --- | --- |

a)

av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt reser utomlands i offentligt uppdrag,

| b) | av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag. |
| --- | --- |

b)

av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag.

Artikel 8

Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

Artikel 9

Under Europaparlamentets sessioner ska dess ledamöter åtnjuta

| a) | vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land, |
| --- | --- |

a)

vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land,

| b) | vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring. |
| --- | --- |

b)

vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring.

Immuniteten ska även vara tillämplig på ledamöterna under resan till och från Europaparlamentets mötesplats.

Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och kan inte hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet.

KAPITEL IV

FÖRETRÄDARE FÖR DE MEDLEMSSTATER SOM DELTAR I ARBETET I EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER

FÖRETRÄDARE FÖR DE MEDLEMSSTATER SOM DELTAR I ARBETET I EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER

Artikel 10

Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i unionens institutioner, deras rådgivare och tekniska experter ska i sin tjänsteutövning och under resan till och från mötesplatsen åtnjuta sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader.

Denna artikel ska även vara tillämplig på ledamöter av unionens rådgivande organ.

KAPITEL V

TJÄNSTEMÄN OCH ANSTÄLLDA I EUROPEISKA UNIONEN

TJÄNSTEMÄN OCH ANSTÄLLDA I EUROPEISKA UNIONEN

Artikel 11

Inom varje medlemsstats territorium och oberoende av statstillhörighet ska tjänstemän och övriga anställda i unionen

| a) | åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot unionen, dels Europeiska unionens domstols behörighet att döma i tvister mellan unionen och dess tjänstemän och övriga anställda. De ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört, |
| --- | --- |

a)

åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot unionen, dels Europeiska unionens domstols behörighet att döma i tvister mellan unionen och dess tjänstemän och övriga anställda. De ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört,

| b) | tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar, |
| --- | --- |

b)

tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar,

| c) | beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer, |
| --- | --- |

c)

beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer,

| d) | när de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter när deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga, |
| --- | --- |

d)

när de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter när deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga,

| e) | ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga. |
| --- | --- |

e)

ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga.

Artikel 12

Unionens tjänstemän och övriga anställda ska vara skyldiga att betala skatt till unionen på de löner och arvoden de får av unionen enligt de villkor och det förfarande som Europaparlamentet och rådet har fastställt genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört de berörda institutionerna.

De ska vara befriade från nationella skatter på de löner och arvoden de får av unionen.

Artikel 13

Unionens tjänstemän och övriga anställda som enbart på grund av sin tjänsteutövning i unionen bosätter sig inom territoriet för en annan medlemsstat än den i vilken de vid tiden för sitt tjänstetillträde vid unionen var skatterättsligt bosatta, ska – vad avser inkomst- och förmögenhetsbeskattning samt arvsskatt och tillämpningen av avtal om undvikande av dubbelbeskattning som ingåtts mellan unionens medlemsstater – i båda länderna behandlas som om de fortfarande var bosatta på sin tidigare bostadsort, förutsatt att denna befinner sig inom en av unionens medlemsstater. Detta gäller även för äkta makar, förutsatt att de inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för barn som de personer som avses i denna artikel försörjer och har hand om.

Lös egendom som tillhör de personer som avses i föregående stycke och som finns inom den stats territorium i vilken de uppehåller sig, ska vara befriad från arvsskatt i den staten. Vid fastställande av sådan skatt ska den lösa egendomen anses finnas i den stat där personerna skatterättsligt är bosatta, om inte annat följer av tredje lands rätt och eventuell tillämpning av bestämmelser i internationella avtal om dubbelbeskattning.

Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel ska inte hänsyn tas till en bostadsort som enbart beror på tjänsteutövning inom andra internationella organisationer.

Artikel 14

Europaparlamentet och rådet ska, genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha hört de berörda institutionerna, fastställa ordningen för sociala förmåner för unionens tjänstemän och övriga anställda.

Artikel 15

Europaparlamentet och rådet ska genom förordningar i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och efter att ha samrått med övriga berörda institutioner, besluta vilka grupper av unionens tjänstemän och övriga anställda bestämmelserna i artikel 11, artikel 12 andra stycket och artikel 13 helt eller delvis ska tillämpas på.

Medlemsstaternas regeringar ska regelbundet underrättas om namn, ställning och adress på de tjänstemän och övriga anställda som ingår i dessa grupper.

KAPITEL VI

IMMUNITET OCH PRIVILEGIER FÖR TREDJELANDS BESKICKNINGAR ACKREDITERADE HOS EUROPEISKA UNIONEN

IMMUNITET OCH PRIVILEGIER FÖR TREDJELANDS BESKICKNINGAR ACKREDITERADE HOS EUROPEISKA UNIONEN

Artikel 16

Den medlemsstat på vars territorium unionen har sitt säte ska bevilja tredje lands beskickning som är ackrediterad hos unionen immunitet och privilegier enligt diplomatisk sedvänja.

KAPITEL VII

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 17

Privilegier, immunitet och lättnader ska endast beviljas unionens tjänstemän och övriga anställda om det ligger i unionens intresse.

Var och en av unionens institutioner ska upphäva den immunitet som har beviljats en tjänsteman eller en annan anställd, om institutionen anser att upphävandet av immuniteten inte strider mot unionens intresse.

Artikel 18

Unionens institutioner ska vid tillämpningen av detta protokoll samarbeta med de berörda medlemsstaternas ansvariga myndigheter.

Artikel 19

Artiklarna 11–14 och artikel 17 ska vara tillämpliga på kommissionens ledamöter.

Artikel 20

Artiklarna 11–14 och artikel 17 ska vara tillämpliga på Europeiska unionens domstols domare, generaladvokater, justitiesekreterare och biträdande referenter, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3 i protokollet om stadgan för Europeiska unionens domstol vad avser immunitet mot rättsliga förfaranden för domare och generaladvokater.

Artikel 21

Detta protokoll ska även vara tillämpligt på Europeiska investeringsbanken, på ledamöterna av dess organ, dess personal och de företrädare för medlemsstaterna som deltar i bankens arbete, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om bankens stadga.

Europeiska investeringsbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter eller liknande avgifter vid de tillfällen då dess kapital utökas och från de olika formaliteter som kan vara förknippade därmed i den stat där banken har sitt säte. På samma sätt ska bankens upplösning eller likvidation inte medföra några skatter eller avgifter. Slutligen ska den verksamhet som banken och dess organ bedriver i enlighet med dess stadga inte vara föremål för någon omsättningsskatt.

Artikel 22

Detta protokoll ska också tillämpas på Europeiska centralbanken, medlemmarna av dess beslutande organ och dess personal, dock utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.

Europeiska centralbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter och liknande avgifter på grund av en ökning av dess kapital och från olika formaliteter som kan vara förenade därmed i den stat där banken har sitt säte. Bankens och dess beslutande organs verksamhet enligt stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ska inte påföras någon omsättningsskatt.

Tillägg till BILAGA A

BESTÄMMELSER FÖR HUR PROTOKOLLET OM EUROPEISKA UNIONENS IMMUNITET OCH PRIVILEGIER SKA TILLÄMPAS I SCHWEIZ

1.

Alla hänvisningar till medlemsstaterna i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier (protokollet) ska även omfatta Schweiz, såvida inget annat sägs i följande bestämmelser.

2.

Varor och tjänster som exporteras från Schweiz ska befrias från schweizisk mervärdesskatt. För varor och tjänster som levereras till byrån i Schweiz för byråns verksamhet ska befrielsen från mervärdesskatt, i enlighet med artikel 3 andra stycket i protokollet, ske genom restitution. Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas om det faktiska inköpspris som är angivet i fakturan eller motsvarande dokument för varan eller tjänsten uppgår till minst 100 schweiziska franc, inklusive skatter och avgifter.

Mervärdesskatten ska restitueras efter insändande av erforderliga schweiziska ansökningsformulär till Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA (schweiziska federala skattemyndighetens centralenhet för mervärdesskatteärenden). Som regel ska handläggningen vara klar inom tre månader från det att restitutionsansökan ingetts tillsammans med erforderliga underlag.

3.

Beträffande artikel 12 andra stycket i protokollet ska Schweiz, i överensstämmelse med principerna i sin nationella rätt, befria tjänstemän och övriga anställda vid byrån, såsom de definieras i artikel 2 i rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 (14) från federala, kantonala och kommunala skatter på löner, vederlag och arvoden som utbetalas av unionen vilka omfattas av en intern skatt som uppbärs av unionen och tillfaller denna.

Schweiz ska inte betraktas som en medlemsstat enligt punkt 1 ovan vid tillämpningen av artikel 13 i protokollet.

Tjänstemän och övriga anställda vid byrån, liksom deras familjemedlemmar som är anslutna till det socialförsäkringssystem som gäller för Europeiska unionens tjänstemän och övriga anställda, är inte skyldiga att vara anslutna till det schweiziska socialförsäkringssystemet.

Europeiska unionens domstol ska ha exklusiv behörighet i alla ärenden som rör förbindelserna mellan å ena sidan byrån och kommissionen och å andra sidan byråns personal när det gäller tillämpningen av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (15) och EU-lagstiftningens övriga bestämmelser om arbetsvillkor.

BILAGA B

FINANSIELL KONTROLL AVSEENDE SCHWEIZISKA DELTAGARE I EUROPEISKA BYRÅN FÖR LUFTFARTSSÄKERHET

Artikel 1

Direkt kommunikation

Byrån och kommissionen ska stå i direkt förbindelse med alla fysiska och juridiska personer som har skatterättslig hemvist i Schweiz och som deltar i byråns verksamhet i egenskap av avtalsparter, deltagare i något av byråns program, underleverantörer eller mottagare av utbetalningar från byråns eller kommissionens budget. Nämnda personer äger rätt att direkt till kommissionen och byrån överlämna alla relevanta uppgifter och underlag som de är skyldiga att tillhandahålla enligt de rättsakter som det hänvisas till i det här beslutet och enligt de kontrakt och överenskommelser som ingåtts för tillämpningen av rättsakterna liksom i de beslut som fattats inom ramen för dem.

Artikel 2

Kontroller

1.   Med stöd av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (16) och den budgetförordning som antogs av byråns styrelse den 26 mars 2003 i enlighet med kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (17), liksom med stöd av de övriga rättsakter som det hänvisas till i detta beslut, får det i kontrakt och överenskommelser som ingås med mottagare som har skatterättslig hemvist i Schweiz, liksom i beslut som fattas gemensamt med dem, föreskrivas att vetenskapliga, ekonomiska och tekniska revisioner, liksom revisioner av andra slag, får genomföras när som helst hos dem och deras underentreprenörer av anställda vid byrån och kommissionen, liksom av andra personer som byrån och kommissionen bemyndigat.

2.   De anställda vid byrån och kommissionen och andra personer som byrån och kommissionen bemyndigat ska i rimlig omfattning ges tillträde till anläggningar, arbetsplatser och dokumentation samt till alla data, däribland i elektronisk form, som erfordras för genomförandet av revisionerna. Tillträdesrätten ska vara uttryckligen fastställd i kontrakt och överenskommelser som ingås inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här beslutet.

3.   Europeiska revisionsrätten ska ha samma rättigheter som kommissionen.

4.   Revisionerna får genomföras fem år efter det att det här beslutet löpt ut eller enligt de villkor som fastställs i kontrakt och överenskommelser, liksom enligt beslut av betydelse i sammanhanget.

5.   Den schweiziska federala revisionsmyndigheten ska underrättas i förväg om revisioner som genomförs på schweiziskt territorium. En sådan underrättelse utgör inte ett rättsligt krav för att dessa revisioner ska kunna genomföras.

Artikel 3

Kontroller på plats

1.   Inom ramen för det här avtalet har kommissionen genom Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) rätt att genomföra kontroller och inspektioner på plats inom schweiziskt territorium, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på plats som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oriktigheter (18).

2.   Dessa kontroller och inspektioner på plats ska förberedas och utföras av kommissionen i nära samverkan med den schweiziska federala revisionsmyndigheten eller med andra behöriga schweiziska myndigheter som utsetts av den schweiziska federala revisionsmyndigheten; sistnämnda myndigheter ska underrättas i god tid om föremålet för, syftet med och den rättsliga grunden för kontrollerna och inspektionerna, så att de kan tillhandahålla erforderlig hjälp. För detta ändamål får tjänstemän från behöriga schweiziska myndigheter delta i kontrollerna och inspektionerna på plats.

3.   Om berörda schweiziska myndigheter så önskar, ska kontrollerna och inspektionerna på plats genomföras av kommissionen tillsammans med dessa myndigheter.

4.   Om deltagarna i programmet motsätter sig en kontroll eller en inspektion på plats, ska de schweiziska myndigheterna, inom ramen för sina nationella regler, lämna kommissionens inspektörer erforderligt bistånd så att de kan genomföra den kontroll eller inspektion på plats som de blivit ålagda att göra.

5.   Kommissionen ska snarast möjligt underrätta den schweiziska federala revisionsmyndigheten om alla omständigheter eller misstankar rörande någon oriktighet som kommissionen har fått kännedom om i samband med genomförandet av kontrollen eller inspektionen på plats. Kommissionen ska under alla omständigheter informera ovannämnda myndighet om resultatet av dessa kontroller och inspektioner.

Artikel 4

Information och samråd

1.   För att denna bilaga ska tillämpas väl ska berörda schweiziska myndigheter och gemenskapens myndigheter regelbundet utbyta information och på begäran av någon av parterna inleda samråd.

2.   Berörda schweiziska myndigheter ska utan dröjsmål underrätta byrån och kommissionen om alla omständigheter som kommer till deras kännedom och som kan leda till förmodan om att det förekommer oriktigheter i fråga om ingåenden och genomföranden av kontrakt och överenskommelser som sluts inom ramen för de rättsakter som det hänvisas till i det här beslutet.

Artikel 5

Sekretess

Uppgifter som meddelats eller erhållits i enlighet med denna bilaga, oavsett form, ska omfattas av tystnadsplikt och ges samma skydd som motsvarande uppgifter har enligt schweizisk lagstiftning, samt enligt de motsvarande bestämmelser som är tillämpliga på gemenskapsinstitutioner. Uppgifterna får endast överlämnas till personer inom gemenskapsinstitutionerna, i medlemsstaterna eller i Schweiz som i kraft av sin befattning ska ha vetskap om dem, och de får inte användas i andra syften än att säkerställa ett effektivt skydd av parternas finansiella intressen.

Artikel 6

Administrativa åtgärder och sanktioner

Utan att det påverkar tillämpningen av den schweiziska strafflagen, får byrån och kommissionen tillgripa administrativa åtgärder och påföljder i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (19).

Artikel 7

Indrivning och verkställighet

Beslut som fattas av byrån eller kommissionen inom ramen för tillämpningsområdet för det här beslutet, och som innebär betalningsskyldighet för andra personer än stater, ska vara verkställbara i Schweiz.

Beslutet om verkställighet måste utfärdas – utan annan kontroll än att det är äkta – av den myndighet som utses av den schweiziska regeringen, som i sin tur ska underrätta byrån eller kommissionen. Verkställigheten ska ske i enlighet med de civilprocessrättsliga regler som gäller i Schweiz. Det är Europeiska unionens domstol som ansvarar för kontrollen av att det verkställbara beslutet är lagligt.

Domar som Europeiska unionens domstol utfärdar på grundval av en skiljedomsklausul ska vara verkställbara på samma villkor som ovan.

---

(1)  
  EUT L 224, 21.8.2012, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30), ändrad genom förordning (EU) 2019/1020, (EUT L 169, 25.6.2019, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv 89/686/EEG och 93/15/EEG samt av Europaparlamentets och rådets direktiv 94/9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och Europaparlamentets och rådets beslut nr 1673/2006/EG (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12), senast ändrad genom direktiv (EU) 2015/1535, (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet, EUT L 170, 30.6.2009, s. 1, senast ändrat genom kommissionens direktiv (EU) 2021/903, (EUT L 197, 4.6.2021, s. 110).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/42/EG av den 17 maj 2006 om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG, (EUT L 157, 9.6.2006, s. 24), senast ändrat genom förordning (EU) 2019/1243, (EUT L 198, 25.7.2019, s. 241).

5

(6)  Rådets direktiv 73/23/EEG av den 19 februari 1973 om harmonisering av medlemsstaternas lagar om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (EGT L 77, 26.3.1973, s. 29), som upphävts genom

6

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/95/EG av den 12 december 2006 (EUT L 374, 27.12.2006, s. 10), som upphävts genom |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/95/EG av den 12 december 2006 (EUT L 374, 27.12.2006, s. 10), som upphävts genom

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU av den 26 februari 2014, (EUT L 96, 29.3.2014, s. 357). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU av den 26 februari 2014, (EUT L 96, 29.3.2014, s. 357).

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/35/EU av den 26 februari 2014 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (EUT L 96, 29.3.2014, s. 357).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 (EUT L 169, 25.6.2019, s. 1).

8

(9)  Artikel 39 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/515 av den 19 mars 2019 om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförts i en annan medlemsstat och om upphävande av förordning (EG) nr 764/2008 (EUT L 91, 29.3.2019, s. 1).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (EGT L 11, 15.1.2002, s. 4), senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 596/2009 (EUT L 188, 18.7.2009, s. 14).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/48/EG av den 18 juni 2009 om leksakers säkerhet, EUT L 170, 30.6.2009, s. 1, senast ändrat genom kommissionens direktiv (EU) 2021/903, (EUT L 197, 4.6.2021, s. 110).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning), (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

13

(14)  Rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 av den 25 mars 1969 om fastställande av de grupper av tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna som skall omfattas av bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket samt artikel 14 i protokollet om immunitet och privilegier för Europeiska gemenskaperna, (EGT L 74, 27.3.1969, s. 1). Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1749/2002, (EGT L 264, 2.10.2002, s. 13).

14

(15)  Rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda i dessa gemenskaper samt om införande av särskilda tillfälliga åtgärder beträffande kommissionens tjänstemän (anställningsvillkor för övriga anställda), (EGT L 56, 4.3.1968, s. 1). Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2104/2005, (EUT L 337, 22.12.2005, s. 7).

15

(16)  
  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

16

(17)  
  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

17

(18)  
  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  
  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

19

---

| 14.7.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 179/147 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 179/147

---

BESLUT nr 2/2023 AV DEN SPECIALISERADE KOMMITTÉ FÖR SAMORDNING AV DE SOCIALA TRYGGHETSSYSTEMEN SOM INRÄTTATS GENOM ARTIKEL 8.1 P I AVTALET OM HANDEL OCH SAMARBETE MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN, Å ENA SIDAN, OCH FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND, Å ANDRA SIDAN,

av den 28 juni 2023

vad gäller utseendet av det finansinstitut som ska användas som referens för att fastställa dröjsmålsräntorna och växelkursen för valutaomräkningar samt fastställandet av den dag som ska gälla för att bestämma kurserna för valutaomräkning [2023/1460]

DEN SPECIALISERADE KOMMITTÉN FÖR SAMORDNING AV DE SOCIALA TRYGGHETSSYSTEMEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om handel och samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (1), särskilt artiklarna SSCI.53.2 och SSCI.73 i dess protokoll om samordning av de sociala trygghetssystemen, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel SSCI.53.2 i protokollet om samordning av de sociala trygghetssystemen (protokollet) till handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (handels- och samarbetsavtalet), ska dröjsmålsräntan beräknas på grundval av den referensränta som det finansinstitut som den specialiserade kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen (den specialiserade kommittén) har utsett för detta ändamål tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel SSCI.53.2 i protokollet om samordning av de sociala trygghetssystemen (protokollet) till handels- och samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, å ena sidan, och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, å andra sidan (handels- och samarbetsavtalet), ska dröjsmålsräntan beräknas på grundval av den referensränta som det finansinstitut som den specialiserade kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen (den specialiserade kommittén) har utsett för detta ändamål tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner.

| (2) | Många bestämmelser, bland annat artiklarna SSC.6 a, SSC.19.1, SSC.26, SSC.47, SSC.64, SSCI.22.4, SSCI.22.5, SSCI.23.7, SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 och SSCI.64 i protokollet, rör situationer där en växelkurs måste fastställas vid utbetalning, beräkning eller ny beräkning av en förmån eller ett bidrag, återbetalning eller förfaranden för avräkning och indrivning. |
| --- | --- |

(2)

Många bestämmelser, bland annat artiklarna SSC.6 a, SSC.19.1, SSC.26, SSC.47, SSC.64, SSCI.22.4, SSCI.22.5, SSCI.23.7, SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 och SSCI.64 i protokollet, rör situationer där en växelkurs måste fastställas vid utbetalning, beräkning eller ny beräkning av en förmån eller ett bidrag, återbetalning eller förfaranden för avräkning och indrivning.

| (3) | Enligt artikel SSCI.73 i protokollet ska växelkursen mellan två valutor vid tillämpningen av protokollet och bilaga SSC-7 till protokollet vara den referensväxelkurs som offentliggörs av det finansinstitut som den specialiserade kommittén har utsett för detta ändamål. Den dag som ska gälla för att bestämma växelkursen ska fastställas av den specialiserade kommittén. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel SSCI.73 i protokollet ska växelkursen mellan två valutor vid tillämpningen av protokollet och bilaga SSC-7 till protokollet vara den referensväxelkurs som offentliggörs av det finansinstitut som den specialiserade kommittén har utsett för detta ändamål. Den dag som ska gälla för att bestämma växelkursen ska fastställas av den specialiserade kommittén.

| (4) | Även om reglerna om samordning av de sociala trygghetssystemen i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2) rättsligt sett skiljer sig från dem i handels- och samarbetsavtalet konstaterar den specialiserade kommittén att det är önskvärt att samma finansinstitut används för båda avtalen samt att samma dag som ska gälla för att bestämma växelkursen fastställs, eftersom socialförsäkringsinstitutioner som tillämpar dessa avtal då skulle undvika komplikationer och risken för fel minskas. |
| --- | --- |

(4)

Även om reglerna om samordning av de sociala trygghetssystemen i avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2) rättsligt sett skiljer sig från dem i handels- och samarbetsavtalet konstaterar den specialiserade kommittén att det är önskvärt att samma finansinstitut används för båda avtalen samt att samma dag som ska gälla för att bestämma växelkursen fastställs, eftersom socialförsäkringsinstitutioner som tillämpar dessa avtal då skulle undvika komplikationer och risken för fel minskas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska centralbanken ska vara det finansinstitut som utses för tillämpning av artiklarna SSCI.53.2 och SSCI.73.

Artikel 2

I detta beslut avses med växelkurs den växelkurs som varje dag offentliggörs av Europeiska centralbanken.

Artikel 3

Om inget annat anges i detta beslut ska växelkursen vara den kurs som offentliggörs den dag då transaktionen utförs.

Artikel 4

En institution i en stat som vid fastställandet av rätt till en förmån och vid den första beräkningen av förmånen måste räkna om ett belopp ska

| a) | i fall då institutionen enligt nationell lagstiftning eller protokollet beaktar belopp, exempelvis inkomster eller förmåner, under en viss period före den dag för vilken förmånen beräknas, tillämpa den växelkurs som offentliggjorts för den sista dagen i den perioden, |
| --- | --- |

a)

i fall då institutionen enligt nationell lagstiftning eller protokollet beaktar belopp, exempelvis inkomster eller förmåner, under en viss period före den dag för vilken förmånen beräknas, tillämpa den växelkurs som offentliggjorts för den sista dagen i den perioden,

| b) | i fall då institutionen vid beräkningen av förmånen enligt nationell lagstiftning eller protokollet beaktar ett belopp, tillämpa den växelkurs som offentliggjorts för den första dagen i den månad som omedelbart föregår den månad då bestämmelsen måste tillämpas. |
| --- | --- |

b)

i fall då institutionen vid beräkningen av förmånen enligt nationell lagstiftning eller protokollet beaktar ett belopp, tillämpa den växelkurs som offentliggjorts för den första dagen i den månad som omedelbart föregår den månad då bestämmelsen måste tillämpas.

Artikel 5

Artikel 4 ska tillämpas med nödvändig anpassning när en institution i en stat vid en ny beräkning av förmånen med anledning av att de faktiska eller rättsliga förhållandena för den berörda personen har förändrats måste räkna om ett belopp.

Artikel 6

En institution i en stat som utger en förmån som regelbundet indexregleras i enlighet med nationell lagstiftning ska, om beloppen i en annan valuta påverkar den förmånen, vid den nya beräkningen tillämpa den växelkurs som offentliggjorts för den första dagen i den månad som föregår den månad då indexregleringen ska göras, om inget annat anges i nationell lagstiftning.

Artikel 7

Vid tillämpning av artikel SSCI.73 i protokollet ska dagen för fastställandet av den tillämpliga växelkursen mellan två valutor vara följande:

| a) | Vid begäran om avräkning från fordringar och pågående utbetalningar, den arbetsdag som omedelbart föregår den dag då sökanden skickade in den slutliga begäran om avräkning från fordringar och pågående utbetalningar, eller |
| --- | --- |

a)

Vid begäran om avräkning från fordringar och pågående utbetalningar, den arbetsdag som omedelbart föregår den dag då sökanden skickade in den slutliga begäran om avräkning från fordringar och pågående utbetalningar, eller

| b) | vid begäran om indrivning, den arbetsdag som omedelbart föregår den dag då sökanden skickade in den första begäran om indrivning. |
| --- | --- |

b)

vid begäran om indrivning, den arbetsdag som omedelbart föregår den dag då sökanden skickade in den första begäran om indrivning.

Vid tillämpning av denna artikel avses med arbetsdag en arbetsdag för Europeiska centralbanken under vilken den offentliggör en daglig referensväxelkurs för valutaväxling.

Artikel 8

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i London den 28 juni 2023.

För den specialiserade kommittén för samordning av de sociala trygghetssystemen

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

Medordförandena

---

(1)  
  EUT L 149, 30.4.2021, s. 10.

1

(2)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

---