# Euroopa Liidu L 167/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 167 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik30. juuni 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 167

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik30. juuni 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/1315, 23. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks, ning määrust (EL) 2022/2473, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/1315, 23. juuni 2023, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks, ning määrust (EL) 2022/2473, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 30.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 167/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/1315,

23. juuni 2023,

millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks, ning määrust (EL) 2022/2473, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrust (EL) 2015/1588, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist teatavate horisontaalse riigiabi liikide suhtes (1), eriti selle artikli 1 lõike 1 punkte a ja b,

olles konsulteerinud riigiabi nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Riigiabi läbipaistvus on aluslepingu korrektse kohaldamise seisukohast ülimalt oluline ning toob endaga kaasa parema eeskirjade täitmise, suurema vastutuse ja vastastikuse hindamise ning suurendab seega riiklike kulutuste tõhusust. Võttes arvesse läbipaistvuse tähtsust ja eelkõige selleks, et viia komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (2) avaldamiskünnised vastavusse kõigis hiljuti muudetud komisjoni riigiabi suuniste ja raamistike uute künnistega, tuleks künniseks, millest suurema üksikabi andmise korral tuleb avaldada määruse (EL) nr 651/2014 III lisas osutatud teave, määrata 100 000 eurot. See künnis peaks olema 10 000 eurot muude kui määruse (EL) nr 651/2014 2a. jao kohaste põllumajandussaaduste esmatootmisega tegelevate abisaajate ning kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate abisaajate puhul ning 500 000 eurot määruse (EL) nr 651/2014 16. jao alusel InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi puhul. Neid künniseid ületava üksikabi puhul tuleb määruse (EL) nr 651/2014 III lisas osutatud teave avaldada kuue kuu jooksul abi andmise kuupäevast. Nendest künnistest allapoole jääva abi puhul võib määruse (EL) nr 651/2014 artikli 9 lõike 1 punktides a ja b sätestatud teabe avaldada hiljem. |
| --- | --- |

(1)

Riigiabi läbipaistvus on aluslepingu korrektse kohaldamise seisukohast ülimalt oluline ning toob endaga kaasa parema eeskirjade täitmise, suurema vastutuse ja vastastikuse hindamise ning suurendab seega riiklike kulutuste tõhusust. Võttes arvesse läbipaistvuse tähtsust ja eelkõige selleks, et viia komisjoni määruse (EL) nr 651/2014 (2) avaldamiskünnised vastavusse kõigis hiljuti muudetud komisjoni riigiabi suuniste ja raamistike uute künnistega, tuleks künniseks, millest suurema üksikabi andmise korral tuleb avaldada määruse (EL) nr 651/2014 III lisas osutatud teave, määrata 100 000 eurot. See künnis peaks olema 10 000 eurot muude kui määruse (EL) nr 651/2014 2a. jao kohaste põllumajandussaaduste esmatootmisega tegelevate abisaajate ning kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate abisaajate puhul ning 500 000 eurot määruse (EL) nr 651/2014 16. jao alusel InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi puhul. Neid künniseid ületava üksikabi puhul tuleb määruse (EL) nr 651/2014 III lisas osutatud teave avaldada kuue kuu jooksul abi andmise kuupäevast. Nendest künnistest allapoole jääva abi puhul võib määruse (EL) nr 651/2014 artikli 9 lõike 1 punktides a ja b sätestatud teabe avaldada hiljem.

| (2) | Selleks et tagada prognoositavus ja õiguskindlus nende muudatuste rakendamisel, mis määrusesse (EL) nr 651/2014 käesoleva määrusega sisse viiakse, eelkõige selleks, et toetada riigiabi meetmetega rohe- ja digipööret, on asjakohane pikendada määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisperioodi kolme aasta võrra ehk kuni 31. detsembrini 2026. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada prognoositavus ja õiguskindlus nende muudatuste rakendamisel, mis määrusesse (EL) nr 651/2014 käesoleva määrusega sisse viiakse, eelkõige selleks, et toetada riigiabi meetmetega rohe- ja digipööret, on asjakohane pikendada määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisperioodi kolme aasta võrra ehk kuni 31. detsembrini 2026.

| (3) | Muudatuste tegemise käigus tuleks eraldi läbi vaadata konkreetsed määruse (EL) nr 651/2014 jaod ning neis sisalduvaid teavitamiskünniseid ja abisummasid vajaduse korral kohandada, lähtudes turusuundumuste hindamisest ja komisjoni praktikast. Arvestades määruse (EL) nr 651/2014 pikka kohaldamisaega pärast selle vastuvõtmist 2014. aastal ja praegust suurt inflatsiooni, on asjakohane suurendada teavitamiskünniseid ja maksimaalseid abisummasid ka määruse (EL) nr 651/2014 nendes jagudes, mida eraldi läbi ei vaadatud. Sellega seoses leiab komisjon, et on asjakohane suurendada määruse (EL) nr 651/2014 ülejäänud jagudes esitatud teavitamiskünniseid ja abisummasid 10 %, seetõttu ei põhjusta see ühiste huvidega vastuolus olevaid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(3)

Muudatuste tegemise käigus tuleks eraldi läbi vaadata konkreetsed määruse (EL) nr 651/2014 jaod ning neis sisalduvaid teavitamiskünniseid ja abisummasid vajaduse korral kohandada, lähtudes turusuundumuste hindamisest ja komisjoni praktikast. Arvestades määruse (EL) nr 651/2014 pikka kohaldamisaega pärast selle vastuvõtmist 2014. aastal ja praegust suurt inflatsiooni, on asjakohane suurendada teavitamiskünniseid ja maksimaalseid abisummasid ka määruse (EL) nr 651/2014 nendes jagudes, mida eraldi läbi ei vaadatud. Sellega seoses leiab komisjon, et on asjakohane suurendada määruse (EL) nr 651/2014 ülejäänud jagudes esitatud teavitamiskünniseid ja abisummasid 10 %, seetõttu ei põhjusta see ühiste huvidega vastuolus olevaid konkurentsimoonutusi.

| (4) | Pärast muudetud regionaalabi suuniste (3) vastuvõtmist (need kehtivad alates 1. jaanuarist 2022) tuleb komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 sisalduvad regionaalabi käsitlevad sätted suunistega vastavusse viia, et tagada samal eesmärgil kehtestatud eri normide järjepidevus. Ka tuleks kohandada määruse (EL) nr 651/2014 III peatüki 1. jagu, et võtta arvesse turul toimunud muutusi ning arvestada Euroopa rohelise kokkuleppe (4) ja Euroopa kliimamääruse eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (5)
  . Rahvastikukao ärahoidmiseks ja vähendamiseks antavat tegevusabi tuleks laiendada hõredalt asustatud piirkondadele, et toetada paremini demograafiliste probleemidega alasid. Selleks et määrust (EL) nr 651/2014 oleks lihtsam kohaldada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate („VKEd“) elluviidavate abi saavate projektide suhtes, mille eelarve on alla 50 miljoni euro, tuleks vastavalt kohandada ja selgitada teavitamiskünniseid. |
| --- | --- |

(4)

Pärast muudetud regionaalabi suuniste (3) vastuvõtmist (need kehtivad alates 1. jaanuarist 2022) tuleb komisjoni määruses (EL) nr 651/2014 sisalduvad regionaalabi käsitlevad sätted suunistega vastavusse viia, et tagada samal eesmärgil kehtestatud eri normide järjepidevus. Ka tuleks kohandada määruse (EL) nr 651/2014 III peatüki 1. jagu, et võtta arvesse turul toimunud muutusi ning arvestada Euroopa rohelise kokkuleppe (4) ja Euroopa kliimamääruse eesmärke, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (5)
  . Rahvastikukao ärahoidmiseks ja vähendamiseks antavat tegevusabi tuleks laiendada hõredalt asustatud piirkondadele, et toetada paremini demograafiliste probleemidega alasid. Selleks et määrust (EL) nr 651/2014 oleks lihtsam kohaldada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate („VKEd“) elluviidavate abi saavate projektide suhtes, mille eelarve on alla 50 miljoni euro, tuleks vastavalt kohandada ja selgitada teavitamiskünniseid.

| (5) | Kooskõlas kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks loodud VKEde strateegia (6) eesmärkidega võib VKEde nõustamise jaoks riigiabi andmisel kasutada vautšereid, näiteks keskkonnahoidlike nõustamisteenuste propageerimiseks. Lisaks võivad liikmesriigid riigiabi andmisel kohaldada VKEde suhtes lihtsustatud eeskirju, et vähendada halduskoormust ja hõlbustada VKEde osalemist pakkumismenetlustes. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks loodud VKEde strateegia (6) eesmärkidega võib VKEde nõustamise jaoks riigiabi andmisel kasutada vautšereid, näiteks keskkonnahoidlike nõustamisteenuste propageerimiseks. Lisaks võivad liikmesriigid riigiabi andmisel kohaldada VKEde suhtes lihtsustatud eeskirju, et vähendada halduskoormust ja hõlbustada VKEde osalemist pakkumismenetlustes.

| (6) | Teatiste „Euroopa digituleviku kujundamine“ (7) ja „Euroopa andmestrateegia“ (8) kohaselt on vaja tagada, et digilahendused aitaksid Euroopal viia digipööre ellu omal viisil, nii et see toimiks inimeste hüvanguks ja järgiks Euroopa väärtusi. Euroopa uues tööstusstrateegias (9) on märgitud, et Euroopal on vaja teadusuuringuid ja tehnoloogiat ning tugevat ühtset turgu, millega kaotatakse tõkked ja vähendatakse bürokraatiat. Strateegias on tõdetud, et investeeringute suurendamine teadusuuringutesse, innovatsiooni, kasutuselevõttu ja ajakohastatud taristusse aitab arendada uusi tootmisprotsesse ja luua samas uusi töökohti. Sellega seoses hõlmavad teadusprojektid ja innovatsiooni tugiteenused ka digitaaltoodete, protsesside või teenuste arendamist või täiustamist mis tahes valdkonnas, tehnoloogias, tööstusharus või sektoris (sealhulgas, kuid mitte ainult digitaaltööstus, digitaristu ja -tehnoloogia, näiteks superandmetöötlus, kvanttehnoloogia, plokiaheltehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilvetehnoloogia). |
| --- | --- |

(6)

Teatiste „Euroopa digituleviku kujundamine“ (7) ja „Euroopa andmestrateegia“ (8) kohaselt on vaja tagada, et digilahendused aitaksid Euroopal viia digipööre ellu omal viisil, nii et see toimiks inimeste hüvanguks ja järgiks Euroopa väärtusi. Euroopa uues tööstusstrateegias (9) on märgitud, et Euroopal on vaja teadusuuringuid ja tehnoloogiat ning tugevat ühtset turgu, millega kaotatakse tõkked ja vähendatakse bürokraatiat. Strateegias on tõdetud, et investeeringute suurendamine teadusuuringutesse, innovatsiooni, kasutuselevõttu ja ajakohastatud taristusse aitab arendada uusi tootmisprotsesse ja luua samas uusi töökohti. Sellega seoses hõlmavad teadusprojektid ja innovatsiooni tugiteenused ka digitaaltoodete, protsesside või teenuste arendamist või täiustamist mis tahes valdkonnas, tehnoloogias, tööstusharus või sektoris (sealhulgas, kuid mitte ainult digitaaltööstus, digitaristu ja -tehnoloogia, näiteks superandmetöötlus, kvanttehnoloogia, plokiaheltehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilvetehnoloogia).

| (7) | Mitut liikmesriiki hõlmavate projektidega seotud teatavate uuenduslike projektide kiiremaks elluviimiseks on kohane kehtestada kõrgemad teavitamiskünnised ja abi ülemmäärad teadus- ja arendusprojektidele, mis toovad piiriülest kasu tulemusliku koostöö ja teadmiste levitamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(7)

Mitut liikmesriiki hõlmavate projektidega seotud teatavate uuenduslike projektide kiiremaks elluviimiseks on kohane kehtestada kõrgemad teavitamiskünnised ja abi ülemmäärad teadus- ja arendusprojektidele, mis toovad piiriülest kasu tulemusliku koostöö ja teadmiste levitamise valdkonnas.

| (8) | Arvestades, et komisjoni määrusega (EL) 2022/2472 (10) kehtestati grupierandid kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele, mis on Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi raames määratletud LEADERi kohaliku arengu projektidena, ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidele, on asjakohane ühest küljest laiendada määruse (EL) nr 651/2014 kohast kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide praegust grupierandit ka muudele projektidele peale LEADERi projektide ning teisest küljest jätta välja määruse (EL) nr 651/2014 kohane Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektide grupierand. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades, et komisjoni määrusega (EL) 2022/2472 (10) kehtestati grupierandid kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele, mis on Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi raames määratletud LEADERi kohaliku arengu projektidena, ning põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektidele, on asjakohane ühest küljest laiendada määruse (EL) nr 651/2014 kohast kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide praegust grupierandit ka muudele projektidele peale LEADERi projektide ning teisest küljest jätta välja määruse (EL) nr 651/2014 kohane Euroopa innovatsioonipartnerluse töörühma projektide grupierand.

| (9) | Määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse on asjakohane lisada mikroettevõtjatele elektrienergia, maagaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antava abi kokkusobivuse tingimused., Kui neid meetmeid loetakse riiklikuks sekkumiseks hinnakujundusse, peaksid need olema kooskõlas kohaldatavate ELi õigusnormidega. Need meetmed ei tohiks teha vahet tarnijate ega mikroettevõtjate vahel ja peaksid kaasa tooma kulusid katva jaehinna tasemel, kus jaemüüjate vahel saab tekkida tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(9)

Määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse on asjakohane lisada mikroettevõtjatele elektrienergia, maagaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antava abi kokkusobivuse tingimused., Kui neid meetmeid loetakse riiklikuks sekkumiseks hinnakujundusse, peaksid need olema kooskõlas kohaldatavate ELi õigusnormidega. Need meetmed ei tohiks teha vahet tarnijate ega mikroettevõtjate vahel ja peaksid kaasa tooma kulusid katva jaehinna tasemel, kus jaemüüjate vahel saab tekkida tõhus konkurents.

| (10) | Selleks et leevendada Venemaa Ukraina-vastasele agressioonisõjale järgnenud energiahinna tõusu mõju, võimaldab nõukogu määrus (EL) 2022/1854 (11) liikmesriikidel erandkorras ja ajutiselt sekkuda VKEdele tarnitava elektrienergia hinna kujundamisse, sealhulgas kehtestada kohustusi omahinnast madalama hinnaga tarnimiseks. Seepärast on samuti asjakohane lisada määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse VKEdele maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks ajutise riikliku sekkumise vormis antava abi kokkusobivuse tingimused, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju. Selliste meetmetega ei tohiks diskrimineerida VKEsid ega tarnijaid ega tekitada neile ebaõiglaseid kulusid. Seetõttu tuleks hüvitada tarnijatele kulud, mis on tekkinud reguleeritud hindadega tarnimisel, juhul kui nad on riikliku sekkumise tõttu pidanud tegema tarneid omahinnast madalama hinnaga. Selleks, et sellised meetmed ei suurendaks nõudlust maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia järele, peaksid reguleeritud hinnad kehtima tarbimise suhtes vaid piiratud määral ega tohiks kaasa tuua keskmist tarnehinda, mis on Ukraina-vastase agressiooni eelsetest hindadest madalam. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et leevendada Venemaa Ukraina-vastasele agressioonisõjale järgnenud energiahinna tõusu mõju, võimaldab nõukogu määrus (EL) 2022/1854 (11) liikmesriikidel erandkorras ja ajutiselt sekkuda VKEdele tarnitava elektrienergia hinna kujundamisse, sealhulgas kehtestada kohustusi omahinnast madalama hinnaga tarnimiseks. Seepärast on samuti asjakohane lisada määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse VKEdele maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks ajutise riikliku sekkumise vormis antava abi kokkusobivuse tingimused, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju. Selliste meetmetega ei tohiks diskrimineerida VKEsid ega tarnijaid ega tekitada neile ebaõiglaseid kulusid. Seetõttu tuleks hüvitada tarnijatele kulud, mis on tekkinud reguleeritud hindadega tarnimisel, juhul kui nad on riikliku sekkumise tõttu pidanud tegema tarneid omahinnast madalama hinnaga. Selleks, et sellised meetmed ei suurendaks nõudlust maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia järele, peaksid reguleeritud hinnad kehtima tarbimise suhtes vaid piiratud määral ega tohiks kaasa tuua keskmist tarnehinda, mis on Ukraina-vastase agressiooni eelsetest hindadest madalam.

| (11) | Katse- ja eksperimenditaristu rajamiseks või täiustamiseks antav abi on suunatud peamiselt puudulikust ja ühekülgsest teabest või kooskõlastamatusest tuleneva turutõrke kõrvaldamisele. Erinevalt teadustaristust kasutatakse katse- ja eksperimenditaristut peamiselt majandustegevuse ning täpsemalt ettevõtjatele teenuste osutamise otstarbel. Tipptasemel katse- ja eksperimenditaristu rajamise või ajakohastamisega kaasneb suur alginvesteeringu kulu, mis koos ebakindla kliendibaasiga võib raskendada juurdepääsu erasektori rahastamisele. Juurdepääs avaliku sektori rahastatud katse- ja eksperimenditaristule tuleb anda läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt ning turutingimustel mitmele kasutajale. Selleks et lihtsustada kasutajate juurdepääsu katse- ja eksperimenditaristule, on võimalik vähendada nende kasutajatasusid kooskõlas määruse (EL) nr 651/2014 muude sätetega või komisjoni määrusega (EL) nr 1407/2013 (12). Kui neid tingimusi ei järgita, võib meetmega kaasneda taristu kasutajatele antav riigiabi. Neil juhtudel tuleks kasutajatele või rajamiseks või täiustamiseks antav abi teavitamiskohustusest vabastada ainul juhul, kui kasutajatele antakse abi kooskõlas kohaldatavate riigiabi eeskirjadega. Teatavat katse- ja eksperimenditaristut võivad omada ja hallata mitu osapoolt ning avaliku sektori asutused ja ettevõtjad võivad taristut koos kasutada. Katse- ja eksperimenditaristut nimetatakse ka tehnoloogiataristuks. |
| --- | --- |

(11)

Katse- ja eksperimenditaristu rajamiseks või täiustamiseks antav abi on suunatud peamiselt puudulikust ja ühekülgsest teabest või kooskõlastamatusest tuleneva turutõrke kõrvaldamisele. Erinevalt teadustaristust kasutatakse katse- ja eksperimenditaristut peamiselt majandustegevuse ning täpsemalt ettevõtjatele teenuste osutamise otstarbel. Tipptasemel katse- ja eksperimenditaristu rajamise või ajakohastamisega kaasneb suur alginvesteeringu kulu, mis koos ebakindla kliendibaasiga võib raskendada juurdepääsu erasektori rahastamisele. Juurdepääs avaliku sektori rahastatud katse- ja eksperimenditaristule tuleb anda läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt ning turutingimustel mitmele kasutajale. Selleks et lihtsustada kasutajate juurdepääsu katse- ja eksperimenditaristule, on võimalik vähendada nende kasutajatasusid kooskõlas määruse (EL) nr 651/2014 muude sätetega või komisjoni määrusega (EL) nr 1407/2013 (12). Kui neid tingimusi ei järgita, võib meetmega kaasneda taristu kasutajatele antav riigiabi. Neil juhtudel tuleks kasutajatele või rajamiseks või täiustamiseks antav abi teavitamiskohustusest vabastada ainul juhul, kui kasutajatele antakse abi kooskõlas kohaldatavate riigiabi eeskirjadega. Teatavat katse- ja eksperimenditaristut võivad omada ja hallata mitu osapoolt ning avaliku sektori asutused ja ettevõtjad võivad taristut koos kasutada. Katse- ja eksperimenditaristut nimetatakse ka tehnoloogiataristuks.

| (12) | Innovatsiooniklastritele antava abi eesmärk on kõrvaldada turutõrked, mis on seotud koordineerimisprobleemidega, mis takistavad klastrite arengut või piiravad klastritesisest koostoimimist ja teadmiste vahetust. Riigiabiga võib toetada kas investeeringuid innovatsiooniklastrite ühiskasutuses avatud taristutesse või toetada klastrite toimimist, et tõhustada koostööd, võrgustike loomist ja koolitustegevust. Innovatsiooniklastritele peaks tegevusabi andma siiski ainult piiratud aja jooksul, mis ei ületa 10 aastat. Selleks et lihtsustada juurdepääsu innovatsiooniklastri rajatistele või innovatsiooniklastrite tegevuses osalemist, on võimalik pakkuda juurdepääsu madalama hinnaga kooskõlas määruse (EL) nr 651/2014 muude sätetega või määrusega (EL) nr 1407/2013. |
| --- | --- |

(12)

Innovatsiooniklastritele antava abi eesmärk on kõrvaldada turutõrked, mis on seotud koordineerimisprobleemidega, mis takistavad klastrite arengut või piiravad klastritesisest koostoimimist ja teadmiste vahetust. Riigiabiga võib toetada kas investeeringuid innovatsiooniklastrite ühiskasutuses avatud taristutesse või toetada klastrite toimimist, et tõhustada koostööd, võrgustike loomist ja koolitustegevust. Innovatsiooniklastritele peaks tegevusabi andma siiski ainult piiratud aja jooksul, mis ei ületa 10 aastat. Selleks et lihtsustada juurdepääsu innovatsiooniklastri rajatistele või innovatsiooniklastrite tegevuses osalemist, on võimalik pakkuda juurdepääsu madalama hinnaga kooskõlas määruse (EL) nr 651/2014 muude sätetega või määrusega (EL) nr 1407/2013.

| (13) | Innovatsiooniks antav abi on peamiselt suunatud positiivse välismõju (teadmiste levik), kooskõlastamisprobleemide ja vähemal määral ühekülgse teabega seotud turutõrgete kõrvaldamisele. VKEde puhul võib sellist innovatsiooniks ettenähtud abi anda patentide ja muu immateriaalse vara omandamiseks, valideerimiseks ja kaitsmiseks, kõrge kvalifikatsiooniga töötajate lähetamiseks ning innovatsiooni nõustamisteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste saamiseks näiteks teadusorganisatsioonidelt ja teadmisi levitavatelt organisatsioonidelt, teadustaristutelt, katse- ja eksperimenditaristutelt või innovatsiooniklastritelt. |
| --- | --- |

(13)

Innovatsiooniks antav abi on peamiselt suunatud positiivse välismõju (teadmiste levik), kooskõlastamisprobleemide ja vähemal määral ühekülgse teabega seotud turutõrgete kõrvaldamisele. VKEde puhul võib sellist innovatsiooniks ettenähtud abi anda patentide ja muu immateriaalse vara omandamiseks, valideerimiseks ja kaitsmiseks, kõrge kvalifikatsiooniga töötajate lähetamiseks ning innovatsiooni nõustamisteenuste ja innovatsiooni toetavate teenuste saamiseks näiteks teadusorganisatsioonidelt ja teadmisi levitavatelt organisatsioonidelt, teadustaristutelt, katse- ja eksperimenditaristutelt või innovatsiooniklastritelt.

| (14) | Tagasiühenduse võrgud on eeltingimus nii püsi- kui ka mobiilsidevõrkude kasutuselevõtmiseks piirkondades, kus selline taristu kas puudub või kus sellist taristut tõenäoliselt lähitulevikus välja ei arendata. Riigiabi, millega toetatakse selliste toimivate tagasiühenduse võrkude kasutuselevõtmist, mis on kasulikud nii püsi- kui ka mobiilsidevõrkudele, tuleks pidada siseturuga kokkusobivaks ning jätta teatavatel tingimustel välja teavitamisnõudest, et aidata ületada digilõhet turutõrke valdkondades, piirates seejuures konkurentsi moonutamise riske ja tõrjudes erainvesteeringuid. |
| --- | --- |

(14)

Tagasiühenduse võrgud on eeltingimus nii püsi- kui ka mobiilsidevõrkude kasutuselevõtmiseks piirkondades, kus selline taristu kas puudub või kus sellist taristut tõenäoliselt lähitulevikus välja ei arendata. Riigiabi, millega toetatakse selliste toimivate tagasiühenduse võrkude kasutuselevõtmist, mis on kasulikud nii püsi- kui ka mobiilsidevõrkudele, tuleks pidada siseturuga kokkusobivaks ning jätta teatavatel tingimustel välja teavitamisnõudest, et aidata ületada digilõhet turutõrke valdkondades, piirates seejuures konkurentsi moonutamise riske ja tõrjudes erainvesteeringuid.

| (15) | Arvestades riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi muudetud suuniste (13) vastuvõtmist alates 2022. aastast, tuleb järjepidevuse tagamiseks viia sellega vastavusse määruse (EL) nr 651/2014 sätted, mis käsitlevad VKEde juurdepääsu rahastamisele. VKEd on nii tööhõive kui ka majanduse dünaamilisuse ja kasvu seisukohalt liikmesriikide majanduse tugisammas ning seetõttu on nad ka liidu majandusarengu ja vastupanuvõime kui terviku jaoks keskse tähtsusega. Nad pakuvad uuenduslikke lahendusi sellistele probleemidele nagu kliimamuutused, ebatõhus ressursikasutus ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kadumine ning aitavad sellist innovatsiooni levitada, toetades rohe- ja digipööret ning tugevdades liidu vastupanuvõimet või tehnoloogilist sõltumatust. Kuid selleks, et kasvada ja oma potentsiaali täielikult ära kasutada, vajavad VKEd juurdepääsu rahastamisele. Seetõttu peab komisjon asjakohaseks soodustada tõhusa riskifinantseerimisturu loomist, et VKEdel oleks igas arenguetapis juurdepääs vajalikule rahastamisele. Kuni selline turg ei ole veel täielikult välja kujunenud, on VKEde ja idufirmade rahastamisele juurdepääsuks antav abi suunatud selliste turutõrgete või muude asjakohaste takistuste kõrvaldamisele, mis ei lase neil saada rahastamist, mida nad vajavad oma täieliku potentsiaali saavutamiseks. VKEd ja eelkõige uued VKEd või uutes või kõrgtehnoloogia sektorites tegutsevad VKEd ei suuda sageli tõendada investoritele oma krediidivõimelisust. Asjakohaste eeskirjade 2019. ja 2020. aasta hindamine (14) on kinnitanud, et sellised turutõrked või muud asjakohased takistused on püsivad ning seda olukorda halvendavad tõenäoliselt veelgi COVID-19 pandeemia ja praeguse poliitilise ja majandusliku olukorra tagajärjed Euroopas, tingituna Venemaa sõjalisest agressioonist Ukraina vastu. Selleks et veelgi lihtsustada sellise abi kasutuselevõttu tagamaks VKEde kasvuväljavaated ja liidu majanduse üldise vastupanuvõime ning suurendamaks selgust, tuleks muuta riskifinantseerimist käsitlevate sätete struktuuri ja kohaldamisala. Innovatsioonifondi toetusele kvalifitseeruvad projektid võivad saada soodsama juurdepääsu rahastamisele, mis on ette nähtud innovaatilistele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(15)

Arvestades riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi muudetud suuniste (13) vastuvõtmist alates 2022. aastast, tuleb järjepidevuse tagamiseks viia sellega vastavusse määruse (EL) nr 651/2014 sätted, mis käsitlevad VKEde juurdepääsu rahastamisele. VKEd on nii tööhõive kui ka majanduse dünaamilisuse ja kasvu seisukohalt liikmesriikide majanduse tugisammas ning seetõttu on nad ka liidu majandusarengu ja vastupanuvõime kui terviku jaoks keskse tähtsusega. Nad pakuvad uuenduslikke lahendusi sellistele probleemidele nagu kliimamuutused, ebatõhus ressursikasutus ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kadumine ning aitavad sellist innovatsiooni levitada, toetades rohe- ja digipööret ning tugevdades liidu vastupanuvõimet või tehnoloogilist sõltumatust. Kuid selleks, et kasvada ja oma potentsiaali täielikult ära kasutada, vajavad VKEd juurdepääsu rahastamisele. Seetõttu peab komisjon asjakohaseks soodustada tõhusa riskifinantseerimisturu loomist, et VKEdel oleks igas arenguetapis juurdepääs vajalikule rahastamisele. Kuni selline turg ei ole veel täielikult välja kujunenud, on VKEde ja idufirmade rahastamisele juurdepääsuks antav abi suunatud selliste turutõrgete või muude asjakohaste takistuste kõrvaldamisele, mis ei lase neil saada rahastamist, mida nad vajavad oma täieliku potentsiaali saavutamiseks. VKEd ja eelkõige uued VKEd või uutes või kõrgtehnoloogia sektorites tegutsevad VKEd ei suuda sageli tõendada investoritele oma krediidivõimelisust. Asjakohaste eeskirjade 2019. ja 2020. aasta hindamine (14) on kinnitanud, et sellised turutõrked või muud asjakohased takistused on püsivad ning seda olukorda halvendavad tõenäoliselt veelgi COVID-19 pandeemia ja praeguse poliitilise ja majandusliku olukorra tagajärjed Euroopas, tingituna Venemaa sõjalisest agressioonist Ukraina vastu. Selleks et veelgi lihtsustada sellise abi kasutuselevõttu tagamaks VKEde kasvuväljavaated ja liidu majanduse üldise vastupanuvõime ning suurendamaks selgust, tuleks muuta riskifinantseerimist käsitlevate sätete struktuuri ja kohaldamisala. Innovatsioonifondi toetusele kvalifitseeruvad projektid võivad saada soodsama juurdepääsu rahastamisele, mis on ette nähtud innovaatilistele ettevõtetele.

| (16) | Arvestades alates 27. jaanuarist 2022 kohaldatavate kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suuniste (15) vastuvõtmist, tuleks viia nendega vastavusse määruse (EL) nr 651/2014 keskkonnakaitse, sealhulgas kliimakaitse, ja energeetika valdkonnas antavat abi käsitlevad sätted, et tagada samal eesmärgil kehtestatud eri õigusnormide järjepidevus. Määruse (EL) nr 651/2014 III peatüki 7. jao kohaldamisala tuleks muuta, et võtta arvesse turul toimunud muutusi, Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimamääruse eesmärke ning komisjoni kavas „REPowerEU“ (16) ette nähtud meetmeid, mille eesmärk on vähendada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja mõju ja leevendada negatiivset mõju kiirendatud rohepöördele, samuti sätteid, mis kehtestati määruse (EL) nr 651/2014 muutmiseks 2021. aastal (17). Oma riigiabimeetmete kavandamisel võivad liikmesriigid kombineerida antavat abi määruse (EL) nr 651/2014 eri sätete järgi, tingimusel et järgitakse kõiki asjakohaseid tingimusi, sealhulgas kumuleerimist käsitlevaid tingimusi. |
| --- | --- |

(16)

Arvestades alates 27. jaanuarist 2022 kohaldatavate kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suuniste (15) vastuvõtmist, tuleks viia nendega vastavusse määruse (EL) nr 651/2014 keskkonnakaitse, sealhulgas kliimakaitse, ja energeetika valdkonnas antavat abi käsitlevad sätted, et tagada samal eesmärgil kehtestatud eri õigusnormide järjepidevus. Määruse (EL) nr 651/2014 III peatüki 7. jao kohaldamisala tuleks muuta, et võtta arvesse turul toimunud muutusi, Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimamääruse eesmärke ning komisjoni kavas „REPowerEU“ (16) ette nähtud meetmeid, mille eesmärk on vähendada Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja mõju ja leevendada negatiivset mõju kiirendatud rohepöördele, samuti sätteid, mis kehtestati määruse (EL) nr 651/2014 muutmiseks 2021. aastal (17). Oma riigiabimeetmete kavandamisel võivad liikmesriigid kombineerida antavat abi määruse (EL) nr 651/2014 eri sätete järgi, tingimusel et järgitakse kõiki asjakohaseid tingimusi, sealhulgas kumuleerimist käsitlevaid tingimusi.

| (17) | Investeeringuteks ettenähtud abi, mille eesmärk on toetada heiteta sõidukite või keskkonnasõbralike sõidukite omandamist või liisimist või sõidukite moderniseerimist, mis võimaldab neid käsitada heiteta või keskkonnasõbralike sõidukitena, aitab minna üle heitevabale liikuvusele ning saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ambitsioonikaid eesmärke, eelkõige vähendada kasvuhoonegaaside heidet transpordisektoris. Võttes arvesse komisjoni saadud kogemusi keskkonnasõbralikku liikuvust toetavate riigiabi meetmete valdkonnas, on asjakohane kehtestada konkreetsed kokkusobivuse tingimused, tagamaks, et abi on proportsionaalne ega moonuta põhjendamatult konkurentsi, mis tuleneb keskkonnasõbralikumate alternatiivide nõudluse vähendamisest. Tuleks laiendada elektrilaadimistaristu ja vesinikutanklate taristu investeeringuteks ettenähtud abi andmist käsitlevate määruse (EL) nr 651/2014 sätete kohaldamisala, et see hõlmaks ka taastumatutest energiaallikatest toodetud vesiniku tanklate taristut, kui on olemas selge viis tarnitava vesiniku CO2 heite vähendamiseks. Lisaks sellele peaksid laadimis- ja tankimistaristule antavat abi saama kasutada ka taristud, mis ei ole üldsusele kättesaadavad. |
| --- | --- |

(17)

Investeeringuteks ettenähtud abi, mille eesmärk on toetada heiteta sõidukite või keskkonnasõbralike sõidukite omandamist või liisimist või sõidukite moderniseerimist, mis võimaldab neid käsitada heiteta või keskkonnasõbralike sõidukitena, aitab minna üle heitevabale liikuvusele ning saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe ambitsioonikaid eesmärke, eelkõige vähendada kasvuhoonegaaside heidet transpordisektoris. Võttes arvesse komisjoni saadud kogemusi keskkonnasõbralikku liikuvust toetavate riigiabi meetmete valdkonnas, on asjakohane kehtestada konkreetsed kokkusobivuse tingimused, tagamaks, et abi on proportsionaalne ega moonuta põhjendamatult konkurentsi, mis tuleneb keskkonnasõbralikumate alternatiivide nõudluse vähendamisest. Tuleks laiendada elektrilaadimistaristu ja vesinikutanklate taristu investeeringuteks ettenähtud abi andmist käsitlevate määruse (EL) nr 651/2014 sätete kohaldamisala, et see hõlmaks ka taastumatutest energiaallikatest toodetud vesiniku tanklate taristut, kui on olemas selge viis tarnitava vesiniku CO2 heite vähendamiseks. Lisaks sellele peaksid laadimis- ja tankimistaristule antavat abi saama kasutada ka taristud, mis ei ole üldsusele kättesaadavad.

| (18) | Sobilik on lisada määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse abi kokkusobivuse eritingimused vesiniku puhul eri sektorites kooskõlas kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegiaga (18) ja säilitamise puhul. |
| --- | --- |

(18)

Sobilik on lisada määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse abi kokkusobivuse eritingimused vesiniku puhul eri sektorites kooskõlas kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegiaga (18) ja säilitamise puhul.

| (19) | Määruse (EL) nr 651/2014 sätteid, mis käsitlevad tegevusabi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia edendamiseks, tuleks laiendada taastuvenergiakogukondadele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (19). Investeeringuteks ettenähtud abi valdkonnas peaksid taastuvenergiakogukonnad koos eri liiki ettevõtjatega kuuluma määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse. Selles valdkonnas võivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/944 (20) määratletud taastuvenergiakogukonnad ja kodanike energiakogukonnad kvalifitseeruda VKEdeks, kuivõrd nad vastavad määruse (EL) nr 651/2014 I lisas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EL) nr 651/2014 sätteid, mis käsitlevad tegevusabi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia edendamiseks, tuleks laiendada taastuvenergiakogukondadele kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/2001 (19). Investeeringuteks ettenähtud abi valdkonnas peaksid taastuvenergiakogukonnad koos eri liiki ettevõtjatega kuuluma määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse. Selles valdkonnas võivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2019/944 (20) määratletud taastuvenergiakogukonnad ja kodanike energiakogukonnad kvalifitseeruda VKEdeks, kuivõrd nad vastavad määruse (EL) nr 651/2014 I lisas sätestatud nõuetele.

| (20) | Sobilik on lisada määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse siseturuga kokkusobivuse tingimused, mis kehtivad sellisele investeeringuteks ettenähtud abile, mida antakse looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks, elurikkuse kaitseks ja ennistamiseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavatele looduspõhistele lahendustele kooskõlas ELi elurikkuse strateegia aastani 2030, (21) kliimamääruse, kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia (22) ning kestlikke süsinikuringeid käsitleva teatise (23) eesmärkidega. Need tingimused tuleks lisada kehtivatele sätetele, mis käsitlevad saastatud alade tervendamiseks antavat abi. Nendes valdkondades antavat investeeringuteks ettenähtud abi tuleks seega käsitada siseturuga kokkusobivana ning see tuleks teatavatel tingimustel vabastada aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest. Eelkõige on vaja tagada põhimõtte „saastaja maksab“ järgimine, mille kohaselt katab saaste põhjustaja saaste likvideerimisega seotud kulud. |
| --- | --- |

(20)

Sobilik on lisada määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse siseturuga kokkusobivuse tingimused, mis kehtivad sellisele investeeringuteks ettenähtud abile, mida antakse looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks, elurikkuse kaitseks ja ennistamiseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavatele looduspõhistele lahendustele kooskõlas ELi elurikkuse strateegia aastani 2030, (21) kliimamääruse, kliimamuutustega kohanemist käsitleva ELi strateegia (22) ning kestlikke süsinikuringeid käsitleva teatise (23) eesmärkidega. Need tingimused tuleks lisada kehtivatele sätetele, mis käsitlevad saastatud alade tervendamiseks antavat abi. Nendes valdkondades antavat investeeringuteks ettenähtud abi tuleks seega käsitada siseturuga kokkusobivana ning see tuleks teatavatel tingimustel vabastada aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest. Eelkõige on vaja tagada põhimõtte „saastaja maksab“ järgimine, mille kohaselt katab saaste põhjustaja saaste likvideerimisega seotud kulud.

| (21) | Määruse (EL) nr 651/2014 sätteid, mis käsitlevad jäätmete ringlussevõtuks ja korduskasutuseks antavat investeeringuteks ettenähtud abi, tuleks kohandada ja laiendada, et võtta arvesse turul toimuvaid muutusi ning kajastada kooskõlas ELi ringmajanduse tegevuskavaga (24) üleminekut meetmetele, mille eesmärk on edendada ressursitõhusust ja toetada üleminekut ringmajandusele. Esmase tooraine või lähteaine asendamine teisese (korduskasutatava või ringlusse võetud) või taaskasutusse võetud tooraine või lähteainega vähendab survet loodusvaradele, loob kestlikku majanduskasvu ja töökohti ning suurendab vastupanuvõimet. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EL) nr 651/2014 sätteid, mis käsitlevad jäätmete ringlussevõtuks ja korduskasutuseks antavat investeeringuteks ettenähtud abi, tuleks kohandada ja laiendada, et võtta arvesse turul toimuvaid muutusi ning kajastada kooskõlas ELi ringmajanduse tegevuskavaga (24) üleminekut meetmetele, mille eesmärk on edendada ressursitõhusust ja toetada üleminekut ringmajandusele. Esmase tooraine või lähteaine asendamine teisese (korduskasutatava või ringlusse võetud) või taaskasutusse võetud tooraine või lähteainega vähendab survet loodusvaradele, loob kestlikku majanduskasvu ja töökohti ning suurendab vastupanuvõimet.

| (22) | Määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse tuleks lisada keskkonnamaksude või -tasude vähendamise teel antava abi kokkusobivuse tingimused. Keskkonnamaksud või maksulaadsed tasud on kehtestatud keskkonnakahjuliku käitumise kulukuse suurendamiseks, takistades seega sellist käitumist ja parandades keskkonnakaitse taset. Kui keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude maksmist ei ole võimalik tagada, seadmata ohtu teatavate ettevõtjate majandustegevust, võib mõne ettevõtja sooduskohtlemine aidata tõsta keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude laekumise üldist taset. Järelikult võib keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendamine teatavatel juhtudel kaudselt tõsta keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(22)

Määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse tuleks lisada keskkonnamaksude või -tasude vähendamise teel antava abi kokkusobivuse tingimused. Keskkonnamaksud või maksulaadsed tasud on kehtestatud keskkonnakahjuliku käitumise kulukuse suurendamiseks, takistades seega sellist käitumist ja parandades keskkonnakaitse taset. Kui keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude maksmist ei ole võimalik tagada, seadmata ohtu teatavate ettevõtjate majandustegevust, võib mõne ettevõtja sooduskohtlemine aidata tõsta keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude laekumise üldist taset. Järelikult võib keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendamine teatavatel juhtudel kaudselt tõsta keskkonnakaitse taset.

| (23) | Kui ei kohaldu erieeskirjad, on asjakohane kohaldada kõigis majandussektorites samu keskkonnamaksude vähendamise ja nendest vabastamise teel antava abi tingimusi. Maksuvähendusena antav abi sisevete kalapüügi ja kalakasvatuse valdkonnas, mille liikmesriigid on vastu võtnud nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ (25) artikli 15 lõike 1 punkti f ja artikli 15 lõike 3 kohaselt, peaksid kuuluma seetõttu määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse alates 1. juulist 2023, pärast seda kui komisjoni määrus (EL) 2022/2473 (26) nende suhtes enam ei kehti. |
| --- | --- |

(23)

Kui ei kohaldu erieeskirjad, on asjakohane kohaldada kõigis majandussektorites samu keskkonnamaksude vähendamise ja nendest vabastamise teel antava abi tingimusi. Maksuvähendusena antav abi sisevete kalapüügi ja kalakasvatuse valdkonnas, mille liikmesriigid on vastu võtnud nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ (25) artikli 15 lõike 1 punkti f ja artikli 15 lõike 3 kohaselt, peaksid kuuluma seetõttu määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse alates 1. juulist 2023, pärast seda kui komisjoni määrus (EL) 2022/2473 (26) nende suhtes enam ei kehti.

| (24) | Kaugkütte- ja/või jahutussüsteemidele antava investeeringuteks ettenähtud abi puhul tuleks kohandada määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 46 sätestatud kokkusobivuse tingimusi, mis käsitlevad fossiilkütuseid ja eelkõige maagaasi kasutavatesse kaugkütte- ja/või jahutussüsteemidesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi ning jaotusvõrkudesse tehtavateks investeeringuteks või nende täiustamiseks ettenähtud abi, et võtta arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimamääruse eesmärke ning eelkõige kestliku Euroopa investeerimiskava (27). |
| --- | --- |

(24)

Kaugkütte- ja/või jahutussüsteemidele antava investeeringuteks ettenähtud abi puhul tuleks kohandada määruse (EL) nr 651/2014 artiklis 46 sätestatud kokkusobivuse tingimusi, mis käsitlevad fossiilkütuseid ja eelkõige maagaasi kasutavatesse kaugkütte- ja/või jahutussüsteemidesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi ning jaotusvõrkudesse tehtavateks investeeringuteks või nende täiustamiseks ettenähtud abi, et võtta arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe ja Euroopa kliimamääruse eesmärke ning eelkõige kestliku Euroopa investeerimiskava (27).

| (25) | Energiataristusse tehtavate investeeringute puhul tuleks määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse lisada grupierandid sellisele investeeringuteks ettenähtud abile, mida ei anta abi saavates piirkondades. Lisaks sellele tuleb kohandada määruse (EL) nr 651/2014 kokkusobivuse tingimusi, mis käsitlevad maagaasi energiataristusse tehtavateks investeeringuteks antavat abi, et võtta arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke ning tagada 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkide järgimine. |
| --- | --- |

(25)

Energiataristusse tehtavate investeeringute puhul tuleks määruse (EL) nr 651/2014 kohaldamisalasse lisada grupierandid sellisele investeeringuteks ettenähtud abile, mida ei anta abi saavates piirkondades. Lisaks sellele tuleb kohandada määruse (EL) nr 651/2014 kokkusobivuse tingimusi, mis käsitlevad maagaasi energiataristusse tehtavateks investeeringuteks antavat abi, et võtta arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke ning tagada 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkide järgimine.

| (26) | Arvestades kaitsetööstuse projektide rahastamise eripära, mille puhul nõudlus pärineb peaaegu eranditult liikmeriikidelt, kes kontrollivad ka kõikide kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia soetamist, sealhulgas eksporti, toimib kaitsesektor ainulaadsel viisil ega järgi traditsioonilisematel turgudel valitsevaid tavapäraseid reegleid ja ärimudeleid. Võttes arvesse sektori eripära, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/697 (28) asutatud Euroopa Kaitsefondi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1092 (29) kehtestatud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eeskirju, tuleks liikmesriikide rahalist panust nendesse kaasrahastatavatesse projektidesse käsitada teatavatel tingimustel siseturuga kokkusobivana ning vabastada need teavitamiskohustusest, kui rahastamise maksimummäärad on kehtestatud liikmesriikide kaasrahastamise stimuleerimiseks ja mitte üldise avaliku sektori rahastamise piiramiseks. Eelkõige võib sellist kaasrahastamist pidada siseturuga kokkusobivaks suuremal määral kui vaid seoses teadus- ja arendusprojektidele antavat abi käsitlevate üldsätetega, tingimusel et abisaajad maksavad projektist tulenevate intellektuaalomandi õiguste või prototüüpide mittekaitseotstarbelise kasutamise eest turuhinda. Lisaks sellele ei peaks sellistes olukordades teadus- ja arendusprojekti väljavalimiseks olema uuesti vaja hinnata abikõlblikkuse tingimusi, kui komisjon on sõltumatute ekspertide abiga riikideülesel tasandil neid Euroopa Kaitsefondi või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eeskirjade kohaselt juba hinnanud. Tuleks ka muuta määruse (EL) nr 651/2014 artiklit 8, et võimaldada liidu keskselt hallatud rahastamise ja riigiabi kombinatsioone kuni projekti kogukulude summani. |
| --- | --- |

(26)

Arvestades kaitsetööstuse projektide rahastamise eripära, mille puhul nõudlus pärineb peaaegu eranditult liikmeriikidelt, kes kontrollivad ka kõikide kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia soetamist, sealhulgas eksporti, toimib kaitsesektor ainulaadsel viisil ega järgi traditsioonilisematel turgudel valitsevaid tavapäraseid reegleid ja ärimudeleid. Võttes arvesse sektori eripära, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/697 (28) asutatud Euroopa Kaitsefondi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1092 (29) kehtestatud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eeskirju, tuleks liikmesriikide rahalist panust nendesse kaasrahastatavatesse projektidesse käsitada teatavatel tingimustel siseturuga kokkusobivana ning vabastada need teavitamiskohustusest, kui rahastamise maksimummäärad on kehtestatud liikmesriikide kaasrahastamise stimuleerimiseks ja mitte üldise avaliku sektori rahastamise piiramiseks. Eelkõige võib sellist kaasrahastamist pidada siseturuga kokkusobivaks suuremal määral kui vaid seoses teadus- ja arendusprojektidele antavat abi käsitlevate üldsätetega, tingimusel et abisaajad maksavad projektist tulenevate intellektuaalomandi õiguste või prototüüpide mittekaitseotstarbelise kasutamise eest turuhinda. Lisaks sellele ei peaks sellistes olukordades teadus- ja arendusprojekti väljavalimiseks olema uuesti vaja hinnata abikõlblikkuse tingimusi, kui komisjon on sõltumatute ekspertide abiga riikideülesel tasandil neid Euroopa Kaitsefondi või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eeskirjade kohaselt juba hinnanud. Tuleks ka muuta määruse (EL) nr 651/2014 artiklit 8, et võimaldada liidu keskselt hallatud rahastamise ja riigiabi kombinatsioone kuni projekti kogukulude summani.

| (27) | Seepärast tuleks määruseid (EL) nr 651/2014 ning (EL) 2022/2473 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(27)

Seepärast tuleks määruseid (EL) nr 651/2014 ning (EL) 2022/2473 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 651/2014 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | abikavad, mis kuuluvad käesoleva määruse III peatüki 1. jao (välja arvatud artikkel 15), 2. jao (välja arvatud artiklid 19c ja 19d), 3., 4., 7. jao (välja arvatud artikkel 44) ja 10. jao alla, kui keskmine riigiabi aastaeelarve liikmesriigi kohta ületab 150 miljonit eurot, kuue kuu möödumisel nende jõustumisest, ning abi, mida antakse III peatüki 16. jao alusel finantstoodetena, kui keskmine riigiabi aastaeelarve liikmesriigi kohta ületab 200 miljonit eurot, kuue kuu möödumisel nende jõustumisest. Hinnates käesoleva määruse III peatüki 16. jao kohase abi puhul seda, kas liikmesriigi keskmine asjaomase finantstootega seotud riigiabi aastaeelarve ületab 200 miljonit eurot, võetakse arvesse üksnes liikmesriigi osamakseid (mis on ette nähtud konkreetse finantstoote jaoks) ELi tagatise liikmesriigi osasse, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/523 (*1) artikli 9 lõike 1 punktis b. Pärast seda, kui komisjon on hinnanud liikmesriigi poolt 20 tööpäeva jooksul alates abikava jõustumisest talle esitatud hindamiskava, võib ta otsustada, et käesoleva määruse kohaldamist jätkatakse mis tahes kõnealuse abikava suhtes kauem. Kui komisjon on juba pikendanud käesoleva määruse kohaldamist selliste kavade suhtes üle algse kuue kuu, võivad liikmesriigid otsustada pikendada nende kavade kohaldamisaega kuni käesoleva määruse kohaldamisaja lõpuni, tingimusel et asjaomane liikmesriik on esitanud hindamisaruande kooskõlas komisjoni poolt heaks kiidetud hindamiskavaga. |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

abikavad, mis kuuluvad käesoleva määruse III peatüki 1. jao (välja arvatud artikkel 15), 2. jao (välja arvatud artiklid 19c ja 19d), 3., 4., 7. jao (välja arvatud artikkel 44) ja 10. jao alla, kui keskmine riigiabi aastaeelarve liikmesriigi kohta ületab 150 miljonit eurot, kuue kuu möödumisel nende jõustumisest, ning abi, mida antakse III peatüki 16. jao alusel finantstoodetena, kui keskmine riigiabi aastaeelarve liikmesriigi kohta ületab 200 miljonit eurot, kuue kuu möödumisel nende jõustumisest. Hinnates käesoleva määruse III peatüki 16. jao kohase abi puhul seda, kas liikmesriigi keskmine asjaomase finantstootega seotud riigiabi aastaeelarve ületab 200 miljonit eurot, võetakse arvesse üksnes liikmesriigi osamakseid (mis on ette nähtud konkreetse finantstoote jaoks) ELi tagatise liikmesriigi osasse, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/523 (*1) artikli 9 lõike 1 punktis b. Pärast seda, kui komisjon on hinnanud liikmesriigi poolt 20 tööpäeva jooksul alates abikava jõustumisest talle esitatud hindamiskava, võib ta otsustada, et käesoleva määruse kohaldamist jätkatakse mis tahes kõnealuse abikava suhtes kauem. Kui komisjon on juba pikendanud käesoleva määruse kohaldamist selliste kavade suhtes üle algse kuue kuu, võivad liikmesriigid otsustada pikendada nende kavade kohaldamisaega kuni käesoleva määruse kohaldamisaja lõpuni, tingimusel et asjaomane liikmesriik on esitanud hindamisaruande kooskõlas komisjoni poolt heaks kiidetud hindamiskavaga.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).“;"

| (b) | lõike 3 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (*2) kohaldamisalasse kuuluv kalandus- ja vesiviljelussektoris antav abi, välja arvatud:






  — | koolitusabi; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

lõike 3 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (*2) kohaldamisalasse kuuluv kalandus- ja vesiviljelussektoris antav abi, välja arvatud:

—

koolitusabi;

| — | VKEdele rahastamisele juurdepääsuks antav abi; |
| --- | --- |

—

VKEdele rahastamisele juurdepääsuks antav abi;

| — | teadus- ja arendustegevuse valdkonnas antav abi; |
| --- | --- |

—

teadus- ja arendustegevuse valdkonnas antav abi;

| — | VKEdele innovatsiooniks antav abi; |
| --- | --- |

—

VKEdele innovatsiooniks antav abi;

| — | ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate jaoks antav abi; |
| --- | --- |

—

ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate jaoks antav abi;

| — | äärepoolseimates piirkondades antav investeeringuteks ettenähtud abi; |
| --- | --- |

—

äärepoolseimates piirkondades antav investeeringuteks ettenähtud abi;

| — | regionaalse tegevusabi kavad; |
| --- | --- |

—

regionaalse tegevusabi kavad;

| — | kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antav abi; |
| --- | --- |

—

kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antav abi;

| — | Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi; |
| --- | --- |

—

Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi;

| — | alates 1. juulist 2023 nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ (*3) artikli 15 lõike 1 punkti f ja artikli 15 lõike 3 kohaselt keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi; |
| --- | --- |

—

alates 1. juulist 2023 nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ (*3) artikli 15 lõike 1 punkti f ja artikli 15 lõike 3 kohaselt keskkonnamaksu vähenduste vormis antav abi;

| — | InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, välja arvatud komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 (*4) artikli 1 lõikes 1 loetletud abi liigid; |
| --- | --- |

—

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, välja arvatud komisjoni määruse (EL) nr 717/2014 (*4) artikli 1 lõikes 1 loetletud abi liigid;

| — | mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi, millele on osutatud artiklis 19c; |
| --- | --- |

—

mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi, millele on osutatud artiklis 19c;

| — | VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, millele on osutatud artiklis 19d; |
| --- | --- |

—

VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, millele on osutatud artiklis 19d;

| b) | põllumajandusliku esmatootmise sektoris antav abi, välja arvatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi äärepoolseimates piirkondades, regionaalse tegevusabi kavad, abi VKEde nõustamiseks, riskifinantseerimisabi, abi teadus- ja arendusprojektidele, VKEdele innovatsiooniks antav abi, keskkonnaabi, koolitusabi, ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate jaoks antav abi, kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antav abi, Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi, InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi, millele on osutatud artiklis 19c, ning VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, millele on osutatud artiklis 19d; |
| --- | --- |

b)

põllumajandusliku esmatootmise sektoris antav abi, välja arvatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi äärepoolseimates piirkondades, regionaalse tegevusabi kavad, abi VKEde nõustamiseks, riskifinantseerimisabi, abi teadus- ja arendusprojektidele, VKEdele innovatsiooniks antav abi, keskkonnaabi, koolitusabi, ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate jaoks antav abi, kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antav abi, Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antav abi, InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi, millele on osutatud artiklis 19c, ning VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, millele on osutatud artiklis 19d;

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1);"

(*3)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).“;"

(*4)  Komisjoni 27. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 717/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes kalandus- ja vesiviljelussektoris (ELT L 190, 28.6.2014, lk 45).“;"

| (c) | lisatakse lõige 6:

  „6.   Käesoleva määruse III peatüki 7. jagu ei kohaldata tuumaenergia tootmiseks võetavate riigiabimeetmete suhtes.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

lisatakse lõige 6:

„6.   Käesoleva määruse III peatüki 7. jagu ei kohaldata tuumaenergia tootmiseks võetavate riigiabimeetmete suhtes.“

| (2) | artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  (a) | punkti 18 alapunktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | Kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga (välja arvatud VKE, mis on eksisteerinud vähem kui kolm aastat, või riskifinantseerimisabi puhul VKE, mis vastab artikli 21 lõike 3 punktis b märgitud tingimusele ja mis kvalifitseerub riskifinantseerimisinvesteeringu saamiseks pärast valitud finantsvahendaja hoolsuskohustuse menetlust), mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma märgitud osa- või aktsiakapitalist. Nii on see juhul, kui akumuleeritud kahjumi mahaarvamine reservidest (ning kõikidest muudest elementidest, mida üldiselt peetakse äriühingu omavahendite osaks) annab negatiivse kogusumma, mis ületab pool märgitud aktsiakapitalist. Käesoleva sätte tähenduses osutab „piiratud vastutusega äriühing“ eelkõige sellistele äriühingu liikidele, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*5) I lisas, ning „aktsiakapital“ hõlmab vajaduse korral mis tahes ülekurssi. |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

(a)

punkti 18 alapunktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

Kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga (välja arvatud VKE, mis on eksisteerinud vähem kui kolm aastat, või riskifinantseerimisabi puhul VKE, mis vastab artikli 21 lõike 3 punktis b märgitud tingimusele ja mis kvalifitseerub riskifinantseerimisinvesteeringu saamiseks pärast valitud finantsvahendaja hoolsuskohustuse menetlust), mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma märgitud osa- või aktsiakapitalist. Nii on see juhul, kui akumuleeritud kahjumi mahaarvamine reservidest (ning kõikidest muudest elementidest, mida üldiselt peetakse äriühingu omavahendite osaks) annab negatiivse kogusumma, mis ületab pool märgitud aktsiakapitalist. Käesoleva sätte tähenduses osutab „piiratud vastutusega äriühing“ eelkõige sellistele äriühingu liikidele, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (*5) I lisas, ning „aktsiakapital“ hõlmab vajaduse korral mis tahes ülekurssi.

*5

| b) | Kui on tegemist äriühinguga, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest (välja arvatud VKE, mis on eksisteerinud vähem kui kolm aastat, või riskifinantseerimisabi puhul VKE, mis vastab artikli 21 lõike 3 punktis b sätestatud tingimusele ja mis kvalifitseerub riskifinantseerimisinvesteeringu saamiseks pärast valitud finantsvahendaja hoolsuskohustuse menetlust) ja mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma raamatupidamises näidatud kapitalist. Käesoleva sätte tähenduses osutab „äriühing, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest“ eelkõige sellistele äriühingute liikidele, mida on nimetatud direktiivi 2013/34/EL II lisas. |
| --- | --- |

b)

Kui on tegemist äriühinguga, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest (välja arvatud VKE, mis on eksisteerinud vähem kui kolm aastat, või riskifinantseerimisabi puhul VKE, mis vastab artikli 21 lõike 3 punktis b sätestatud tingimusele ja mis kvalifitseerub riskifinantseerimisinvesteeringu saamiseks pärast valitud finantsvahendaja hoolsuskohustuse menetlust) ja mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma raamatupidamises näidatud kapitalist. Käesoleva sätte tähenduses osutab „äriühing, kus vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest“ eelkõige sellistele äriühingute liikidele, mida on nimetatud direktiivi 2013/34/EL II lisas.

(*5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).“;"

*5

| (b) | punkt 20 asendatakse järgmisega:






  „20) | „kohandatud abisumma“ – suurtele investeerimisprojektidele lubatud maksimaalne abisumma, mis arvutatakse järgmise valemi alusel:
  kohandatud abisumma = R × (A + 0,50 × B + 0 × C),
  kus R on asjaomases piirkonnas lubatud abi ülemmäär (välja arvatud VKEde suurem abi osakaal), A on 55 miljonit eurot abikõlblikest kuludest, B on abikõlblikud kulud vahemikus 55 kuni 110 miljonit eurot ning C abikõlblikud kulud üle 110 miljoni euro;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

punkt 20 asendatakse järgmisega:

„20)

„kohandatud abisumma“ – suurtele investeerimisprojektidele lubatud maksimaalne abisumma, mis arvutatakse järgmise valemi alusel:

kohandatud abisumma = R × (A + 0,50 × B + 0 × C),

kus R on asjaomases piirkonnas lubatud abi ülemmäär (välja arvatud VKEde suurem abi osakaal), A on 55 miljonit eurot abikõlblikest kuludest, B on abikõlblikud kulud vahemikus 55 kuni 110 miljonit eurot ning C abikõlblikud kulud üle 110 miljoni euro;“;

| (c) | punkt 27 asendatakse järgmisega:






  „27) | „abi saavad piirkonnad“ – piirkonnad, mis on märgitud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkte a ja c kohaldades heakskiidetud regionaalabi kaardil, mis kehtib abi andmise ajal;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

punkt 27 asendatakse järgmisega:

„27)

„abi saavad piirkonnad“ – piirkonnad, mis on märgitud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkte a ja c kohaldades heakskiidetud regionaalabi kaardil, mis kehtib abi andmise ajal;“

| (d) | punkt 32 asendatakse järgmisega:






  „32) | „töötajate arvu suurenemine kokkuvõttes“ – asjaomases ettevõttes konkreetse ajavahemiku keskmisega võrreldes lisandunud töötajate koguarv, mis saadakse, kui kõnealusel perioodil kaotatud töökohad arvatakse maha kõnealusel perioodil loodud töökohtadest. Täisajaga tööd, osaajaga tööd ja hooajatööd tuleb mõõta aasta tööühiku murdosades;“ |
| --- | --- | --- |

(d)

punkt 32 asendatakse järgmisega:

„32)

„töötajate arvu suurenemine kokkuvõttes“ – asjaomases ettevõttes konkreetse ajavahemiku keskmisega võrreldes lisandunud töötajate koguarv, mis saadakse, kui kõnealusel perioodil kaotatud töökohad arvatakse maha kõnealusel perioodil loodud töökohtadest. Täisajaga tööd, osaajaga tööd ja hooajatööd tuleb mõõta aasta tööühiku murdosades;“

| (e) | punkt 34 asendatakse järgmisega:






  „34) | „finantsvahendaja“ – mis tahes finantseerimisasutus olenemata tema juriidilisest ja omandivormist, sealhulgas fondifondid, eraõiguslikud investeerimisfondid, avalik-õiguslikud investeerimisfondid, pangad,“ |
| --- | --- | --- |

(e)

punkt 34 asendatakse järgmisega:

„34)

„finantsvahendaja“ – mis tahes finantseerimisasutus olenemata tema juriidilisest ja omandivormist, sealhulgas fondifondid, eraõiguslikud investeerimisfondid, avalik-õiguslikud investeerimisfondid, pangad,“

| (f) | lisatakse punktid 39a ja 39b:






  „39a) | „turutingimused“ – pooltevahelise tehingu tingimused ei erine nendest, mis määrataks kindlaks sõltumatute ettevõtjate vahel, ja puudub salajane kokkulepe. Iga tehingut, mis toimub avatud, läbipaistvas ja mittediskrimineerivas korras, loetakse vastavaks reaalturuväärtuse põhimõttele; |
| --- | --- | --- |

(f)

lisatakse punktid 39a ja 39b:

„39a)

„turutingimused“ – pooltevahelise tehingu tingimused ei erine nendest, mis määrataks kindlaks sõltumatute ettevõtjate vahel, ja puudub salajane kokkulepe. Iga tehingut, mis toimub avatud, läbipaistvas ja mittediskrimineerivas korras, loetakse vastavaks reaalturuväärtuse põhimõttele;

| 39b) | „kirjalik“ – mis tahes vormis kirjalik dokument, sealhulgas elektroonilised dokumendid, tingimusel et sellised elektroonilised dokumendid on asjaomaste liikmesriikide kohaldatavate haldusmenetluste ja õigusaktide alusel samaväärseks tunnistatud;“; |
| --- | --- |

39b)

„kirjalik“ – mis tahes vormis kirjalik dokument, sealhulgas elektroonilised dokumendid, tingimusel et sellised elektroonilised dokumendid on asjaomaste liikmesriikide kohaldatavate haldusmenetluste ja õigusaktide alusel samaväärseks tunnistatud;“;

| (g) | punkt 40 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(g)

punkt 40 jäetakse välja;

| (h) | punktid 42 ja 43 asendatakse järgmisega:






  „42) | „regionaalne tegevusabi“ – abi ettevõtja jooksvate kulude vähendamiseks, mis hõlmab niisuguseid kulukategooriaid nagu personalikulud, materjalid, tellitud teenused, side, energia, hooldus, rent, haldus, kuid ei hõlma amortisatsioonitasusid ega rahastamiskulusid, kui need on seotud investeeringuteks ettenähtud abi saanud investeeringuga; |
| --- | --- | --- |

(h)

punktid 42 ja 43 asendatakse järgmisega:

„42)

„regionaalne tegevusabi“ – abi ettevõtja jooksvate kulude vähendamiseks, mis hõlmab niisuguseid kulukategooriaid nagu personalikulud, materjalid, tellitud teenused, side, energia, hooldus, rent, haldus, kuid ei hõlma amortisatsioonitasusid ega rahastamiskulusid, kui need on seotud investeeringuteks ettenähtud abi saanud investeeringuga;

| 43) | „terasesektor“ – järgmis(t)e too(de)te tootmine:






  a) | malm ja ferrosulamid: | terase tootmiseks ja rauasulatuseks mõeldud malm ja muu toormalm, peegelmalm ja süsinikrikastatud ferromangaan, välja avatud muud ferrosulamid; |
| --- | --- | --- | --- |

43)

„terasesektor“ – järgmis(t)e too(de)te tootmine:

a)

malm ja ferrosulamid:

terase tootmiseks ja rauasulatuseks mõeldud malm ja muu toormalm, peegelmalm ja süsinikrikastatud ferromangaan, välja avatud muud ferrosulamid;

| b) | rauast ja tavalisest või eriterasest toor- ja pooltooted: | vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, sealhulgas pooltoodete valmistamiseks: valuplokid, kangid, plaadid; teraslatid ja tinatatud latid; lai kuumvaltsitud rullteras, välja arvatud valandite valmistamiseks kasutatava vedelterasevalu tootmine väikestes ja keskmise suurusega valukodades; |
| --- | --- | --- |

b)

rauast ja tavalisest või eriterasest toor- ja pooltooted:

vedel terasevalu pidevvaluna või muul moel, sealhulgas pooltoodete valmistamiseks: valuplokid, kangid, plaadid; teraslatid ja tinatatud latid; lai kuumvaltsitud rullteras, välja arvatud valandite valmistamiseks kasutatava vedelterasevalu tootmine väikestes ja keskmise suurusega valukodades;

| c) | kuumtöödeldud tooted rauast ja tavalisest või eriterasest: | rööpad, liiprid, alusplaadid ja lukuliiprid, talad, massiivsed kujundprofiilid pikkusega vähemalt 80 mm, sulundkonstruktsioonid, vardad ja kujundprofiilid pikkusega alla 80 mm, plaadid laiusega alla 150 mm, valtstraat, ümartoru- ja nelikanttoru-profiilteras, kuumvaltsitud teraslatid ja -ribad (sealhulgas terasribad rullidena), kuumvaltsitud lehtteras (kaetud ja katmata), plaat- ja lehtteras paksusega vähemalt 3 mm, universaalplaadid laiusega vähemalt 150 mm, välja arvatud traat ja traaditooted, külmtõmmatud terasvardad ja malmvalu; |
| --- | --- | --- |

c)

kuumtöödeldud tooted rauast ja tavalisest või eriterasest:

rööpad, liiprid, alusplaadid ja lukuliiprid, talad, massiivsed kujundprofiilid pikkusega vähemalt 80 mm, sulundkonstruktsioonid, vardad ja kujundprofiilid pikkusega alla 80 mm, plaadid laiusega alla 150 mm, valtstraat, ümartoru- ja nelikanttoru-profiilteras, kuumvaltsitud teraslatid ja -ribad (sealhulgas terasribad rullidena), kuumvaltsitud lehtteras (kaetud ja katmata), plaat- ja lehtteras paksusega vähemalt 3 mm, universaalplaadid laiusega vähemalt 150 mm, välja arvatud traat ja traaditooted, külmtõmmatud terasvardad ja malmvalu;

| d) | külmvaltsterasest tooted: | valgeplekk, plii-tinasulamiga pinnatud plekk, mustplekk, tsingitud lehtteras, muu materjaliga kaetud lehtteras, külmvaltsitud lehtteras, tinatamiseks ettenähtud elektrotehniline lehtteras ja teraseribad, külmvaltslehed rullide ja ribadena; |
| --- | --- | --- |

d)

külmvaltsterasest tooted:

valgeplekk, plii-tinasulamiga pinnatud plekk, mustplekk, tsingitud lehtteras, muu materjaliga kaetud lehtteras, külmvaltsitud lehtteras, tinatamiseks ettenähtud elektrotehniline lehtteras ja teraseribad, külmvaltslehed rullide ja ribadena;

| e) | torud: | kõik õmblusteta terastorud ja needitud terasest keevistorud läbimõõduga üle 406,4 mm;“ |
| --- | --- | --- |

e)

torud:

kõik õmblusteta terastorud ja needitud terasest keevistorud läbimõõduga üle 406,4 mm;“

| (i) | lisatakse järgmine punkt 43a:






  „43a) | „pruunsüsi“ – madala kvaliteediklassi C-kategooria pruunsüsi ehk ortoligniit ning madala kvaliteediklassi B-kategooria pruunsüsi ehk metaligniit, nagu need on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni koostatud rahvusvahelises söekodifitseerimissüsteemis;“ |
| --- | --- | --- |

(i)

lisatakse järgmine punkt 43a:

„43a)

„pruunsüsi“ – madala kvaliteediklassi C-kategooria pruunsüsi ehk ortoligniit ning madala kvaliteediklassi B-kategooria pruunsüsi ehk metaligniit, nagu need on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni koostatud rahvusvahelises söekodifitseerimissüsteemis;“

| (j) | punkt 44 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(j)

punkt 44 jäetakse välja;

| (k) | punkt 45 asendatakse järgmisega:






  „45) | „transpordisektor“ – reisijate vedu õhusõidukiga, meritsi, maanteed, raudteed või siseveeteed pidi, või kaubaveoteenused rendi või tasu eest; täpsemalt tähendab „transpordisektor“ järgmisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (*6) loodud Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) kohaseid tegevusi:






  a) | NACE 49: Maismaaveondus ja torutransport, välja arvatud NACE 49.32 Taksoteenused, 49.39 Köisteede, funikulööride, suusaliftide ja köisraudteede käitamine, kui see ei ole osa linna- või lähilinnatranspordisüsteemist, 49.42 Kolimisteenused, 49.5 Torutransport; |
| --- | --- | --- | --- |

(k)

punkt 45 asendatakse järgmisega:

„45)

„transpordisektor“ – reisijate vedu õhusõidukiga, meritsi, maanteed, raudteed või siseveeteed pidi, või kaubaveoteenused rendi või tasu eest; täpsemalt tähendab „transpordisektor“ järgmisi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (*6) loodud Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) kohaseid tegevusi:

*6

a)

NACE 49: Maismaaveondus ja torutransport, välja arvatud NACE 49.32 Taksoteenused, 49.39 Köisteede, funikulööride, suusaliftide ja köisraudteede käitamine, kui see ei ole osa linna- või lähilinnatranspordisüsteemist, 49.42 Kolimisteenused, 49.5 Torutransport;

| b) | NACE 50: Veetransport; |
| --- | --- |

b)

NACE 50: Veetransport;

| c) | NACE 51: Lennutransport, välja arvatud NACE 51.22 Kosmosetransport; |
| --- | --- |

c)

NACE 51: Lennutransport, välja arvatud NACE 51.22 Kosmosetransport;

(*6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).“;"

*6

| (1) | lisatakse järgmine punkt 47a:






  „47a) | „investeeringu lõpuleviimine“ – hetk, kui riiklikud ametiasutused peavad investeeringut lõpuleviiduks või, kui seda ei ole tehtud, kolm aastat pärast tööde algust;“ |
| --- | --- | --- |

(1)

lisatakse järgmine punkt 47a:

„47a)

„investeeringu lõpuleviimine“ – hetk, kui riiklikud ametiasutused peavad investeeringut lõpuleviiduks või, kui seda ei ole tehtud, kolm aastat pärast tööde algust;“

| (m) | punktid 49, 50 ja 51 asendatakse järgmisega:






  „49) | „alginvesteering“ – üks järgmistest:






  a) | investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses mõnega järgmistest:






  — | uue ettevõtte asutamine, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(m)

punktid 49, 50 ja 51 asendatakse järgmisega:

„49)

„alginvesteering“ – üks järgmistest:

a)

investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses mõnega järgmistest:

—

uue ettevõtte asutamine,

| — | olemasoleva ettevõtte tootmisvõimsuse suurendamine, |
| --- | --- |

—

olemasoleva ettevõtte tootmisvõimsuse suurendamine,

| — | ettevõtte toodangu mitmekesistamine, kui laienetakse toote- või teenuseturgudele, kus ettevõte enne ei tegutsenud, või |
| --- | --- |

—

ettevõtte toodangu mitmekesistamine, kui laienetakse toote- või teenuseturgudele, kus ettevõte enne ei tegutsenud, või

| — | kõnealuse investeeringuga seotud ettevõtte kogu tootmisprotsessi või teenuste osutamise protsessi täielik ümberkorraldamine |
| --- | --- |

—

kõnealuse investeeringuga seotud ettevõtte kogu tootmisprotsessi või teenuste osutamise protsessi täielik ümberkorraldamine

| b) | vara soetamine ettevõttelt, mis on lõpetanud tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud. Üksnes ettevõtja aktsiate omandamine ei kvalifitseeru alginvesteeringuks.
  Asendusinvesteeringut ei käsitata seega alginvesteeringuna; |
| --- | --- |

b)

vara soetamine ettevõttelt, mis on lõpetanud tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud. Üksnes ettevõtja aktsiate omandamine ei kvalifitseeru alginvesteeringuks.

Asendusinvesteeringut ei käsitata seega alginvesteeringuna;

| 50) | „sama või sarnane tegevusala“ – Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) samasse klassi (neljakohaline arvkood) kuuluv tegevusala; |
| --- | --- |

50)

„sama või sarnane tegevusala“ – Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE Rev. 2) samasse klassi (neljakohaline arvkood) kuuluv tegevusala;

| 51) | „uut majandustegevust tekitav alginvesteering“ –






  a) | investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses mõnega järgmistest:






  — | uue ettevõtte asutamine, |
| --- | --- | --- | --- |

51)

„uut majandustegevust tekitav alginvesteering“ –

a)

investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses mõnega järgmistest:

—

uue ettevõtte asutamine,

| — | ettevõtte tegevuse mitmekesistamine tingimusel, et uus tegevusala ei ole sama mis ettevõtte varasem tegevusala ega sellega sarnane tegevusala; või |
| --- | --- |

—

ettevõtte tegevuse mitmekesistamine tingimusel, et uus tegevusala ei ole sama mis ettevõtte varasem tegevusala ega sellega sarnane tegevusala; või

| b) | vara soetamine ettevõttelt, mis on lõpetanud tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud, kui soetatud varaga teostatav uus tegevus ei ole sama või sarnane tegevusalaga, mida ettevõtte teostas enne vara soetamist.
  Üksnes ettevõtja aktsiate omandamine ei kvalifitseeru uut majandustegevust tekitavaks alginvesteeringuks;“ |
| --- | --- |

b)

vara soetamine ettevõttelt, mis on lõpetanud tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud, kui soetatud varaga teostatav uus tegevus ei ole sama või sarnane tegevusalaga, mida ettevõtte teostas enne vara soetamist.

Üksnes ettevõtja aktsiate omandamine ei kvalifitseeru uut majandustegevust tekitavaks alginvesteeringuks;“

| (n) | punktid 72 ja 73 asendatakse järgmisega:






  „72) | „sõltumatu erainvestor“ – investor, kes kuulub erasektorisse ja on sõltumatu, nagu on määratletud käesolevas punktis. Erainvestorid on investorid, kes oma omandistruktuurist olenemata taotlevad vaid ärihuve, kasutavad omavahendeid ja kannavad oma investeeringuga seotud koguriski ning kelle hulka kuuluvad eelkõige krediidiasutused, kes investeerivad omal vastutusel või omavahenditest, erakapitalifondid, perekonnapangad ja äriinglid, juriidilisest isikust investorid, kindlustusandjad, pensionifondid, haridusasutused ning füüsilised isikud, kes tegelevad või ei tegele majandustegevusega. Euroopa Investeerimispanka, Euroopa Investeerimisfondi, rahvusvahelist finantseerimisasutust, mille aktsionär või osanik liikmesriik on, või juriidilist isikut, kes tegeleb kutseliselt finantseerimisega ja keda liikmesriik või liikmesriigi kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi üksus on volitanud tegelema arenduse või müügiedendusega (liikmesriigi tugipank või muu finantseerimisasutus), ei käsitata selle mõiste tähenduses erainvestoritena. Sõltumatu investor on investor, kes ei ole selle abikõlbliku ettevõtja aktsionär või osanik, millesse ta investeerib. Jätkuinvesteeringute kontekstis on investor sõltumatu, kui teda käsitleti sõltumatu investorina eelmises investeerimisvoorus. Uue ettevõtja asutamise korral käsitatakse kõiki sellise uue ettevõtja erainvestoreid, sealhulgas asutajaid, sellest ettevõtjast sõltumatutena; |
| --- | --- | --- |

(n)

punktid 72 ja 73 asendatakse järgmisega:

„72)

„sõltumatu erainvestor“ – investor, kes kuulub erasektorisse ja on sõltumatu, nagu on määratletud käesolevas punktis. Erainvestorid on investorid, kes oma omandistruktuurist olenemata taotlevad vaid ärihuve, kasutavad omavahendeid ja kannavad oma investeeringuga seotud koguriski ning kelle hulka kuuluvad eelkõige krediidiasutused, kes investeerivad omal vastutusel või omavahenditest, erakapitalifondid, perekonnapangad ja äriinglid, juriidilisest isikust investorid, kindlustusandjad, pensionifondid, haridusasutused ning füüsilised isikud, kes tegelevad või ei tegele majandustegevusega. Euroopa Investeerimispanka, Euroopa Investeerimisfondi, rahvusvahelist finantseerimisasutust, mille aktsionär või osanik liikmesriik on, või juriidilist isikut, kes tegeleb kutseliselt finantseerimisega ja keda liikmesriik või liikmesriigi kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi üksus on volitanud tegelema arenduse või müügiedendusega (liikmesriigi tugipank või muu finantseerimisasutus), ei käsitata selle mõiste tähenduses erainvestoritena. Sõltumatu investor on investor, kes ei ole selle abikõlbliku ettevõtja aktsionär või osanik, millesse ta investeerib. Jätkuinvesteeringute kontekstis on investor sõltumatu, kui teda käsitleti sõltumatu investorina eelmises investeerimisvoorus. Uue ettevõtja asutamise korral käsitatakse kõiki sellise uue ettevõtja erainvestoreid, sealhulgas asutajaid, sellest ettevõtjast sõltumatutena;

| 73) | „füüsiline isik“ – artiklite 21a ja 23 tähenduses muu kui juriidiline isik, kes ei ole ettevõtja aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;“ |
| --- | --- |

73)

„füüsiline isik“ – artiklite 21a ja 23 tähenduses muu kui juriidiline isik, kes ei ole ettevõtja aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses;“

| (o) | punkt 79 asendatakse järgmisega:






  „79) | „volitatud üksus“ – Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond, rahvusvaheline finantseerimisasutus, milles liikmesriik on osanik, või juriidiline isik, kes tegeleb kutseliselt finantseerimisega ja keda liikmesriik või liikmesriigi kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi üksus on volitanud tegelema arenduse või müügiedendusega (liikmesriigi tugipank või muu finantseerimisasutus). Volitatud üksuse võib valida või määrata otse kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/24/EL (*7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (*8) artikli 38 lõike 4 punkti b alapunktis iii või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (*9) artikli 59 lõikes 3, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav; |
| --- | --- | --- |

(o)

punkt 79 asendatakse järgmisega:

„79)

„volitatud üksus“ – Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond, rahvusvaheline finantseerimisasutus, milles liikmesriik on osanik, või juriidiline isik, kes tegeleb kutseliselt finantseerimisega ja keda liikmesriik või liikmesriigi kesk-, piirkondliku või kohaliku tasandi üksus on volitanud tegelema arenduse või müügiedendusega (liikmesriigi tugipank või muu finantseerimisasutus). Volitatud üksuse võib valida või määrata otse kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2014/24/EL (*7), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (*8) artikli 38 lõike 4 punkti b alapunktis iii või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (*9) artikli 59 lõikes 3, olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav;

*7

*8

*9

(*7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65)."

*7

(*8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320)."

*8

(*9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).“;"

*9

| (p) | punkt 80 asendatakse järgmisega:






  „80) | „innovaatiline ettevõte“ – ettevõte, kes vastab ühele järgmistest tingimustest:






  a) | ta saab näidata välise eksperdi hinnangu alusel, et arendab lähitulevikus tooteid, teenuseid või protsesse, mis on uued või oluliselt täiustatud võrreldes tehnika tasemega vastavas majandusharus, ning millega on seotud tehnoloogilise või tööstusliku ebaõnnestumise risk; |
| --- | --- | --- | --- |

(p)

punkt 80 asendatakse järgmisega:

„80)

„innovaatiline ettevõte“ – ettevõte, kes vastab ühele järgmistest tingimustest:

a)

ta saab näidata välise eksperdi hinnangu alusel, et arendab lähitulevikus tooteid, teenuseid või protsesse, mis on uued või oluliselt täiustatud võrreldes tehnika tasemega vastavas majandusharus, ning millega on seotud tehnoloogilise või tööstusliku ebaõnnestumise risk;

| b) | ettevõtte teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal kogu tegevuskuludest on vähemalt 10 % vähemalt ühel aastal abi andmisele eelnenud kolme aasta jooksul või alles alustanud idufirma puhul, kellel puudub finantsminevik, vastavalt välisaudiitori kinnitatud käesoleva raamatupidamisperioodi auditile; |
| --- | --- |

b)

ettevõtte teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal kogu tegevuskuludest on vähemalt 10 % vähemalt ühel aastal abi andmisele eelnenud kolme aasta jooksul või alles alustanud idufirma puhul, kellel puudub finantsminevik, vastavalt välisaudiitori kinnitatud käesoleva raamatupidamisperioodi auditile;

| c) | abi andmisele eelnenud kolme aasta jooksul i) on ettevõte saanud Euroopa Innovatsiooninõukogult kvaliteedimärgise kooskõlas komisjoni rakendusotsusega C(2017) 7124 (*10) vastu võetud programmi „Horisont 2020“ aastate 2018–2020 tööprogrammiga või Euroopa Parlamendi või nõukogu määruse (EL) 2021/695 (*11) artikli 2 punktiga 23 ja artikli 15 lõikega 2 või ii) ta on saanud investeeringu Euroopa Innovatsiooninõukogu fondist, näiteks määruse (EL) 2021/695 artikli 48 lõikes 7 osutatud rahastamisvahendi „Accelerator“ raames; |
| --- | --- |

c)

abi andmisele eelnenud kolme aasta jooksul i) on ettevõte saanud Euroopa Innovatsiooninõukogult kvaliteedimärgise kooskõlas komisjoni rakendusotsusega C(2017) 7124 (*10) vastu võetud programmi „Horisont 2020“ aastate 2018–2020 tööprogrammiga või Euroopa Parlamendi või nõukogu määruse (EL) 2021/695 (*11) artikli 2 punktiga 23 ja artikli 15 lõikega 2 või ii) ta on saanud investeeringu Euroopa Innovatsiooninõukogu fondist, näiteks määruse (EL) 2021/695 artikli 48 lõikes 7 osutatud rahastamisvahendi „Accelerator“ raames;

*10

*11

| d) | abi andmisele eelnenud kolme aasta jooksul i) on ta osalenud mõnes komisjoni kosmosealgatuse CASSINI meetmes (nt „Business Accelerator“ või „Matchmaking“) (*12); ii) saanud investeeringu algatuse CASSINI stardi- ja kasvukapitali rahastust või algatuse ISEP (InnovFini katseprojekt „Space Equity“) rahastamisvahendist; iii) on saanud CASSINI auhinna; iv) on saanud kooskõlas määrusega (EL) 2021/695 rahastust kosmoseuuringute valdkonnas ning selle abil on loodud idufirma; v) on saanud rahastust Euroopa Kaitsefondi teadus- ja arendustegevuse meetme raames kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/697 (*13) või vi) on saanud rahastust Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi raames Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1092) (*14)kohaselt ; |
| --- | --- |

d)

abi andmisele eelnenud kolme aasta jooksul i) on ta osalenud mõnes komisjoni kosmosealgatuse CASSINI meetmes (nt „Business Accelerator“ või „Matchmaking“) (*12); ii) saanud investeeringu algatuse CASSINI stardi- ja kasvukapitali rahastust või algatuse ISEP (InnovFini katseprojekt „Space Equity“) rahastamisvahendist; iii) on saanud CASSINI auhinna; iv) on saanud kooskõlas määrusega (EL) 2021/695 rahastust kosmoseuuringute valdkonnas ning selle abil on loodud idufirma; v) on saanud rahastust Euroopa Kaitsefondi teadus- ja arendustegevuse meetme raames kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/697 (*13) või vi) on saanud rahastust Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi raames Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1092) (*14)kohaselt ;

*12

*13

*14

(*10)  Komisjoni 27. oktoobri 2017. aasta rakendusotsus C(2017) 7124 teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogrammi raames aastate 2018–2020 tööprogrammi vastuvõtmise ja 2018. aasta tööprogrammi rahastamise kohta."

*10

(*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 ( ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).“
  "

*11

(*12)  Algatus CASSINI, millest esmakordselt teavitati teatises „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020) 103 final, 10. märts 2020), on konkreetsete meetmete kogum, mille eesmärk on muu hulgas hõlbustada kosmosesektoris tegutsevate VKEde juurdepääsu riskikapitalile, et rahastada oma laienemist."

*12

(*13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/697, millega luuakse Euroopa Kaitsefond ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1092 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 149);"

*13

(*14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1092, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet (ELT L 200, 7.8.2018, lk 30).“;"

*14

| (q) | punkt 81 asendatakse järgmisega:






  „81) | „alternatiivne kauplemisplatvorm“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (*15) artikli 4 lõike 1 punkti 22 kohane mitmepoolne kauplemissüsteem, mille puhul on vähemalt 50 % kaubeldavatest finantsinstrumentidest emiteerinud VKEd; |
| --- | --- | --- |

(q)

punkt 81 asendatakse järgmisega:

„81)

„alternatiivne kauplemisplatvorm“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (*15) artikli 4 lõike 1 punkti 22 kohane mitmepoolne kauplemissüsteem, mille puhul on vähemalt 50 % kaubeldavatest finantsinstrumentidest emiteerinud VKEd;

*15

(*15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (uuesti sõnastatud) (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).“;"

*15

| (r) | punktid 85 ja 86 asendatakse järgmisega:






  „85) | „rakendusuuring“ – kavandatud teadustegevus või oluline uuring uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, mida saaks kasutada uute toodete, protsesside või teenuste väljatöötamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas digitaaltooteid, -protsesse või -teenuseid, mis tahes valdkonna, tehnoloogia, tööstuse või sektori puhul (muu hulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, näiteks superandmetöötlus, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilvetehnoloogia).
  Rakendusuuringud hõlmavad keerukate süsteemide koostisosade loomist ning võivad sisaldada prototüüpide loomist laborikeskkonnas või keskkonnas, millel on simuleeritud liidesed olemasolevate süsteemidega, ning katsetootmisliini ehitamist, kui see on rakendusuuringu ja eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise jaoks vajalik; |
| --- | --- | --- |

(r)

punktid 85 ja 86 asendatakse järgmisega:

„85)

„rakendusuuring“ – kavandatud teadustegevus või oluline uuring uute teadmiste ja oskuste hankimiseks, mida saaks kasutada uute toodete, protsesside või teenuste väljatöötamisel või selleks, et täiustada märkimisväärselt olemasolevaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas digitaaltooteid, -protsesse või -teenuseid, mis tahes valdkonna, tehnoloogia, tööstuse või sektori puhul (muu hulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, näiteks superandmetöötlus, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilvetehnoloogia).

Rakendusuuringud hõlmavad keerukate süsteemide koostisosade loomist ning võivad sisaldada prototüüpide loomist laborikeskkonnas või keskkonnas, millel on simuleeritud liidesed olemasolevate süsteemidega, ning katsetootmisliini ehitamist, kui see on rakendusuuringu ja eriti geneerilise tehnoloogia valideerimise jaoks vajalik;

| 86) | „tootearendus“ – olemasolevate teaduslike, tehnoloogiliste, ärialaste ja muude asjakohaste teadmiste ja oskuste omandamine, ühendamine, kujundamine ja kasutamine uute või täiustatud toodete, protsesside või teenuste, sealhulgas digitaaltoodete, -protsesside või -teenuste, arendamise jaoks mis tahes valdkonna, tehnoloogia, tööstuse või sektori puhul (muu hulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, näiteks superandmetöötlus, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilve- või servatehnoloogia). See võib näiteks hõlmata ka tegevust, mis on suunatud uute toodete, protsesside või teenuste idee väljatöötamisele ning nende kavandamisele ja dokumenteerimisele.
  Tootearendus võib olla uute või täiustatud toodete, protsesside või teenuste prototüüpide loomine, tutvustamine, katseprojektide tegemine, katsetamine ja valideerimine tegelikele töötingimustele vastavas keskkonnas, kui põhieesmärk on olulises osas mittevalmis toodet, protsessi või teenust tehniliselt täiustada. See võib hõlmata kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamist, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes tutvustamise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis.
  Tootearendus ei hõlma olemasolevate toodete, tooteliinide, tootmisprotsesside, teenuste ja muude toimingute rutiinset või perioodilist muutmist, isegi kui sellised muudatused tähendavad täiustamist;“ |
| --- | --- |

86)

„tootearendus“ – olemasolevate teaduslike, tehnoloogiliste, ärialaste ja muude asjakohaste teadmiste ja oskuste omandamine, ühendamine, kujundamine ja kasutamine uute või täiustatud toodete, protsesside või teenuste, sealhulgas digitaaltoodete, -protsesside või -teenuste, arendamise jaoks mis tahes valdkonna, tehnoloogia, tööstuse või sektori puhul (muu hulgas digitaaltööstus ja -tehnoloogia, näiteks superandmetöötlus, kvanttehnoloogia, plokiahela tehnoloogia, tehisintellekt, küberturvalisus, suurandmed ja pilve- või servatehnoloogia). See võib näiteks hõlmata ka tegevust, mis on suunatud uute toodete, protsesside või teenuste idee väljatöötamisele ning nende kavandamisele ja dokumenteerimisele.

Tootearendus võib olla uute või täiustatud toodete, protsesside või teenuste prototüüpide loomine, tutvustamine, katseprojektide tegemine, katsetamine ja valideerimine tegelikele töötingimustele vastavas keskkonnas, kui põhieesmärk on olulises osas mittevalmis toodet, protsessi või teenust tehniliselt täiustada. See võib hõlmata kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate prototüüpide ja katseprojektide arendamist, kui prototüüp on tingimata kaubanduslik lõpptoode ja kui selle tootmine üksnes tutvustamise ja valideerimise eesmärgil on liiga kallis.

Tootearendus ei hõlma olemasolevate toodete, tooteliinide, tootmisprotsesside, teenuste ja muude toimingute rutiinset või perioodilist muutmist, isegi kui sellised muudatused tähendavad täiustamist;“

| (s) | punkt 89 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(s)

punkt 89 jäetakse välja;

| (t) | lisatakse järgmine punkt 90a:






  „90a) | „mittekaitseotstarbeline kasutamine“ – artikli 25e tähenduses kasutamine muudes toodetes kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (*16) lisas loetletud kaitseotstarbelised tooted;“; |
| --- | --- | --- |

(t)

lisatakse järgmine punkt 90a:

„90a)

„mittekaitseotstarbeline kasutamine“ – artikli 25e tähenduses kasutamine muudes toodetes kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/43/EÜ (*16) lisas loetletud kaitseotstarbelised tooted;“;

*16

(*16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).“;"

*16

| (u) | punkt 92 asendatakse järgmisega:






  „92) | „innovatsiooniklaster“ – struktuur või organiseeritud rühm, mis koosneb sõltumatutest pooltest (näiteks innovaatilised idufirmad, väikesed, keskmise suurusega ja suurettevõtjad, teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katse- ja eksperimenditaristud, digitaalse innovatsiooni keskused, mittetulundusühingud ning muud nendega seotud ettevõtjad) ning mille eesmärk on soodustada innovatsiooni ja uusi (näiteks digitaalseid) koostööviise taristu jagamise ja/või selle jagamise edendamise, teadmiste ja kogemuste vahetamise ning klastri ettevõtjate ja muude organisatsioonide vahelise teadmussiirde, võrgustumise, teabe levitamise ja koostöö tõhusa toetamise kaudu. Digitaalse innovatsiooni keskused (sealhulgas Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused, mida rahastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (*17) loodud keskselt hallatavast programmist „Digitaalne Euroopa“) on üksused, mille eesmärk on stimuleerida digitehnoloogia, näiteks tehisintellekti, pilvandmetöötluse, servtöötluse ning kõrgjõudlusega andmetöötluse ja küberturbe ulatuslikku kasutuselevõttu tööstuses (eelkõige VKEd) ja avaliku sektori organisatsioonide poolt. Digitaalse innovatsiooni keskusi võib käsitada käesoleva määruse tähenduses iseseisvalt innovatsiooniklastrina. |
| --- | --- | --- |

(u)

punkt 92 asendatakse järgmisega:

„92)

„innovatsiooniklaster“ – struktuur või organiseeritud rühm, mis koosneb sõltumatutest pooltest (näiteks innovaatilised idufirmad, väikesed, keskmise suurusega ja suurettevõtjad, teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katse- ja eksperimenditaristud, digitaalse innovatsiooni keskused, mittetulundusühingud ning muud nendega seotud ettevõtjad) ning mille eesmärk on soodustada innovatsiooni ja uusi (näiteks digitaalseid) koostööviise taristu jagamise ja/või selle jagamise edendamise, teadmiste ja kogemuste vahetamise ning klastri ettevõtjate ja muude organisatsioonide vahelise teadmussiirde, võrgustumise, teabe levitamise ja koostöö tõhusa toetamise kaudu. Digitaalse innovatsiooni keskused (sealhulgas Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused, mida rahastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/694 (*17) loodud keskselt hallatavast programmist „Digitaalne Euroopa“) on üksused, mille eesmärk on stimuleerida digitehnoloogia, näiteks tehisintellekti, pilvandmetöötluse, servtöötluse ning kõrgjõudlusega andmetöötluse ja küberturbe ulatuslikku kasutuselevõttu tööstuses (eelkõige VKEd) ja avaliku sektori organisatsioonide poolt. Digitaalse innovatsiooni keskusi võib käsitada käesoleva määruse tähenduses iseseisvalt innovatsiooniklastrina.

*17

(*17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ ja tunnistatakse kehtetuks otsus (EL) 2015/2240 (ELT L 166, 11.5.2021, lk 1).“;"

*17

| (v) | punktid 94–97 asendatakse järgmisega:






  „94) | „innovatsiooni nõustamisteenused“ – konsultatsioonid, abi või koolitus järgmistes valdkondades: teadmussiire, immateriaalse vara omandamine, kaitse või kasutamine, standardite ja neid sisaldavate õigusaktide kasutamine ning innovaatilise tehnoloogia ja innovaatiliste lahenduste (sealhulgas digitehnoloogia ja digilahenduste) kasutuselevõtt või kasutamine; |
| --- | --- | --- |

(v)

punktid 94–97 asendatakse järgmisega:

„94)

„innovatsiooni nõustamisteenused“ – konsultatsioonid, abi või koolitus järgmistes valdkondades: teadmussiire, immateriaalse vara omandamine, kaitse või kasutamine, standardite ja neid sisaldavate õigusaktide kasutamine ning innovaatilise tehnoloogia ja innovaatiliste lahenduste (sealhulgas digitehnoloogia ja digilahenduste) kasutuselevõtt või kasutamine;

| 95) | „innovatsiooni toetavad teenused“ – tööruumide, andmepankade, pilve- ja andmesalvestusteenuste, raamatukogude, turu-uuringute, laborite, kvaliteedimärgistuse, katsetamise, eksperimenteerimise ja sertifitseerimise või muude seonduvate teenuste, sealhulgas teadusorganisatsioonide ja teadmisi levitavate organisatsioonide, teadustaristute, katse- ja eksperimenditaristute või innovatsiooniklastrite osutatavate teenuste pakkumine eesmärgiga töötada välja tõhusamaid või tehnoloogiliselt täiustatumaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas innovaatilise tehnoloogia ja innovaatiliste lahenduste (sealhulgas digitehnoloogia ja digilahenduste) rakendamine; |
| --- | --- |

95)

„innovatsiooni toetavad teenused“ – tööruumide, andmepankade, pilve- ja andmesalvestusteenuste, raamatukogude, turu-uuringute, laborite, kvaliteedimärgistuse, katsetamise, eksperimenteerimise ja sertifitseerimise või muude seonduvate teenuste, sealhulgas teadusorganisatsioonide ja teadmisi levitavate organisatsioonide, teadustaristute, katse- ja eksperimenditaristute või innovatsiooniklastrite osutatavate teenuste pakkumine eesmärgiga töötada välja tõhusamaid või tehnoloogiliselt täiustatumaid tooteid, protsesse või teenuseid, sealhulgas innovaatilise tehnoloogia ja innovaatiliste lahenduste (sealhulgas digitehnoloogia ja digilahenduste) rakendamine;

| 96) | „organisatsiooniinnovatsioon“ – uue organisatsioonilise meetodi rakendamine ettevõtja tasandil (EMP tööstusharudes kontserni tasandil), töökorralduses või välissuhetes, sealhulgas näiteks uue või innovaatilise digitehnoloogia kasutamise näol. See mõiste ei hõlma muudatusi, mis põhinevad ettevõtja juba kasutatavatel organisatsioonilistel meetoditel, muudatusi juhtimisstrateegias, ettevõtjate ühinemisi ja omandamisi, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, üksnes ressursihindade muutustest põhjustatud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist ning regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi ning uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist; |
| --- | --- |

96)

„organisatsiooniinnovatsioon“ – uue organisatsioonilise meetodi rakendamine ettevõtja tasandil (EMP tööstusharudes kontserni tasandil), töökorralduses või välissuhetes, sealhulgas näiteks uue või innovaatilise digitehnoloogia kasutamise näol. See mõiste ei hõlma muudatusi, mis põhinevad ettevõtja juba kasutatavatel organisatsioonilistel meetoditel, muudatusi juhtimisstrateegias, ettevõtjate ühinemisi ja omandamisi, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, üksnes ressursihindade muutustest põhjustatud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist ning regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi ning uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist;

| 97) | „protsessiinnovatsioon“ – uue või oluliselt täiustatud tootmis- või tarnemeetodi rakendamine, sealhulgas olulised muudatused tehnilistes võtetes, seadmetes või tarkvaras, ettevõtja tasandil (EMP tööstusharudes kontserni tasandil), sealhulgas näiteks uut või innovaatilist digitehnoloogiat või innovaatilisi digilahendusi kasutades. See mõiste ei hõlma väiksemaid muudatusi või täiustusi, juba kasutusel olevatele väga sarnaste tootmis- või logistikasüsteemide lisamisest tulenevat toodangu või teenuste mahu kasvu, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, ainult ressursihindade muutusest tingitud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist, regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi, uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist;“ |
| --- | --- |

97)

„protsessiinnovatsioon“ – uue või oluliselt täiustatud tootmis- või tarnemeetodi rakendamine, sealhulgas olulised muudatused tehnilistes võtetes, seadmetes või tarkvaras, ettevõtja tasandil (EMP tööstusharudes kontserni tasandil), sealhulgas näiteks uut või innovaatilist digitehnoloogiat või innovaatilisi digilahendusi kasutades. See mõiste ei hõlma väiksemaid muudatusi või täiustusi, juba kasutusel olevatele väga sarnaste tootmis- või logistikasüsteemide lisamisest tulenevat toodangu või teenuste mahu kasvu, protsessi kasutamise lõpetamist, lihtsat kapitali asendamist või suurendamist, ainult ressursihindade muutusest tingitud muudatusi, kohandamist, lokaliseerimist, regulaarseid, hooajalisi ja muid tsüklilisi muudatusi, uute või oluliselt täiustatud toodetega kauplemist;“

| (w) | lisatakse järgmine punkt 98a:






  „98a) | „katse- ja eksperimenditaristu“ – rajatised, seadmed, võimekus ja vahendid, nagu katsestendid, katsetootmisliinid, näidisprojektid, katserajatised või eluslaborid, ja nendega seotud tugiteenused, mida kasutavad peaasjalikult ettevõtjad, eriti VKEd, kes otsivad tuge katsetamiseks ja eksperimenteerimiseks, et arendada uusi tooteid, protsesse ja teenuseid või täiustada olemasolevaid ning katsetada ja laiendada tehnoloogiat, et liikuda edasi rakendusuuringute ja tootearendusega. Juurdepääs avaliku sektori rahastatud katse- ja eksperimenditaristule on mitmel kasutajal ning see tuleb anda läbipaistvalt, diskrimineerimata ja turutingimustel. Katse- ja eksperimenditaristut nimetatakse vahel ka tehnoloogiataristuks (*18). |
| --- | --- | --- |

(w)

lisatakse järgmine punkt 98a:

„98a)

„katse- ja eksperimenditaristu“ – rajatised, seadmed, võimekus ja vahendid, nagu katsestendid, katsetootmisliinid, näidisprojektid, katserajatised või eluslaborid, ja nendega seotud tugiteenused, mida kasutavad peaasjalikult ettevõtjad, eriti VKEd, kes otsivad tuge katsetamiseks ja eksperimenteerimiseks, et arendada uusi tooteid, protsesse ja teenuseid või täiustada olemasolevaid ning katsetada ja laiendada tehnoloogiat, et liikuda edasi rakendusuuringute ja tootearendusega. Juurdepääs avaliku sektori rahastatud katse- ja eksperimenditaristule on mitmel kasutajal ning see tuleb anda läbipaistvalt, diskrimineerimata ja turutingimustel. Katse- ja eksperimenditaristut nimetatakse vahel ka tehnoloogiataristuks (*18).

*18

(*18)  Vt komisjoni talituste töödokument „Technology Infrastructures“ (Tehnoloogiataristud), SWD(2019) 158 final, 8.4.2019.“;"

*18

| (x) | punktid 101 ja 102 asendatakse järgmisega:






  „101) | „keskkonnakaitse“ – igasugune meede või tegevus, mis on kavandatud saaste, negatiivse keskkonnamõju või muu inimtegevusest looduskeskkonnale (sealhulgas õhule, veele ja pinnasele), ökosüsteemidele või loodusvaradele tekitatud kahju vähendamiseks või ärahoidmiseks, sealhulgas kliimamuutuste leevendamiseks, kõnealuste kahjustuste ohu vähendamiseks, elurikkuse kaitsmiseks ja taastamiseks või loodusvarade tõhusama kasutamise edendamiseks, sealhulgas energia säästmise meetmed ja taastuvate energiaallikate ning muude kasvuhoonegaaside heite ja saasteainete vähendamise meetodite kasutamine, ning mis on kavandatud ringmajanduse mudelite kasutuselevõtmiseks, et vähendada esmase tooraine kasutamist ja suurendada tõhusust. See hõlmab ka meetmeid, mis tugevdavad kohanemisvõimet ja vähendavad haavatavust kliimamõjude suhtes; |
| --- | --- | --- |

(x)

punktid 101 ja 102 asendatakse järgmisega:

„101)

„keskkonnakaitse“ – igasugune meede või tegevus, mis on kavandatud saaste, negatiivse keskkonnamõju või muu inimtegevusest looduskeskkonnale (sealhulgas õhule, veele ja pinnasele), ökosüsteemidele või loodusvaradele tekitatud kahju vähendamiseks või ärahoidmiseks, sealhulgas kliimamuutuste leevendamiseks, kõnealuste kahjustuste ohu vähendamiseks, elurikkuse kaitsmiseks ja taastamiseks või loodusvarade tõhusama kasutamise edendamiseks, sealhulgas energia säästmise meetmed ja taastuvate energiaallikate ning muude kasvuhoonegaaside heite ja saasteainete vähendamise meetodite kasutamine, ning mis on kavandatud ringmajanduse mudelite kasutuselevõtmiseks, et vähendada esmase tooraine kasutamist ja suurendada tõhusust. See hõlmab ka meetmeid, mis tugevdavad kohanemisvõimet ja vähendavad haavatavust kliimamõjude suhtes;

| 102) | „liidu normatiiv“ –






  a) | kohustuslik liidu normatiiv, millega kehtestatakse keskkonnakaitsetasemed, mille ettevõtjad peavad saavutama, välja arvatud liidu tasandil kehtestatud normatiivid või eesmärgid, mis on kohustuslikud liikmesriikidele, kuid mitte üksikutele ettevõtjatele, või |
| --- | --- | --- |

102)

„liidu normatiiv“ –

a)

kohustuslik liidu normatiiv, millega kehtestatakse keskkonnakaitsetasemed, mille ettevõtjad peavad saavutama, välja arvatud liidu tasandil kehtestatud normatiivid või eesmärgid, mis on kohustuslikud liikmesriikidele, kuid mitte üksikutele ettevõtjatele, või

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL (*19) määratletud kohustus kasutada parimat võimalikku tehnikat ning tagada, et heitkogused ei ole suuremad kui juhul, kui kasutataks parimat võimalikku tehnikat; kui parima võimaliku tehnikaga seonduv tase on kindlaks määratud direktiivi 2010/75/EL või muude kohaldatavate direktiivide kohaselt vastu võetud rakendusaktides, kehtivad käesoleva määruse kohaldamisel need tasemed; kui selliseid tasemeid väljendatakse vahemikuna, kohaldatakse piirmäära, mis vastab asjaomase ettevõtja parima võimaliku tehnika saavutamise kõige madalamale tasemele; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/75/EL (*19) määratletud kohustus kasutada parimat võimalikku tehnikat ning tagada, et heitkogused ei ole suuremad kui juhul, kui kasutataks parimat võimalikku tehnikat; kui parima võimaliku tehnikaga seonduv tase on kindlaks määratud direktiivi 2010/75/EL või muude kohaldatavate direktiivide kohaselt vastu võetud rakendusaktides, kehtivad käesoleva määruse kohaldamisel need tasemed; kui selliseid tasemeid väljendatakse vahemikuna, kohaldatakse piirmäära, mis vastab asjaomase ettevõtja parima võimaliku tehnika saavutamise kõige madalamale tasemele;

*19

(*19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).“;"

*19

| (y) | punktid 102a, 102b ja 102c asendatakse järgmisega:






  „102a) | „laadimistaristu“ – paikne või teisaldatav taristu, mis võimaldab varustada sõidukeid, mobiilseid terminaliseadmeid või mobiilseid maapealse teeninduse seadmeid elektrienergiaga; |
| --- | --- | --- |

(y)

punktid 102a, 102b ja 102c asendatakse järgmisega:

„102a)

„laadimistaristu“ – paikne või teisaldatav taristu, mis võimaldab varustada sõidukeid, mobiilseid terminaliseadmeid või mobiilseid maapealse teeninduse seadmeid elektrienergiaga;

| 102b) | „tankimistaristu“ – paikne või teisaldatav taristu, mis võimaldab varustada sõidukeid, mobiilseid terminaliseadmeid või mobiilseid maapealse teeninduse seadmeid vesinikuga; |
| --- | --- |

102b)

„tankimistaristu“ – paikne või teisaldatav taristu, mis võimaldab varustada sõidukeid, mobiilseid terminaliseadmeid või mobiilseid maapealse teeninduse seadmeid vesinikuga;

| 102c) | „taastuvallikatest toodetud vesinik“ – vesinik, mis on toodetud taastuvenergiast selliste meetodite kohaselt, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001* sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetavate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste puhul (*20); |
| --- | --- |

102c)

„taastuvallikatest toodetud vesinik“ – vesinik, mis on toodetud taastuvenergiast selliste meetodite kohaselt, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/2001* sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetavate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste puhul (*20);

*

*20

(*20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).“;"

*20

| (z) | lisatakse järgmised punktid 102d–102j:






  „102d) | „taastuvallikatest toodetud elekter“ – taastuvallikatest toodetud elekter direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punkti 1 tähenduses; |
| --- | --- | --- |

(z)

lisatakse järgmised punktid 102d–102j:

„102d)

„taastuvallikatest toodetud elekter“ – taastuvallikatest toodetud elekter direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punkti 1 tähenduses;

| 102e) | „nutilaadimine“ – laadimistoiming, mille käigus akusse suunatava elektrienergia kogust kohandatakse elektroonilise side kaudu saadud teabe alusel reaalajas; |
| --- | --- |

102e)

„nutilaadimine“ – laadimistoiming, mille käigus akusse suunatava elektrienergia kogust kohandatakse elektroonilise side kaudu saadud teabe alusel reaalajas;

| 102f) | „keskkonnasõbralik sõiduk“ –






  a) | kergsõidukite puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ (*21) artikli 4 punkti 4 alapunktis a määratletud keskkonnasõbralik sõiduk; |
| --- | --- | --- |

102f)

„keskkonnasõbralik sõiduk“ –

a)

kergsõidukite puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/33/EÜ (*21) artikli 4 punkti 4 alapunktis a määratletud keskkonnasõbralik sõiduk;

*21

| b) | raskeveokite puhul:






  — | kuni 31. detsembrini 2025 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1242 (*22) artikli 3 punktis 12 määratletud vähese heitega raskeveok; |
| --- | --- | --- |

b)

raskeveokite puhul:

—

kuni 31. detsembrini 2025 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/1242 (*22) artikli 3 punktis 12 määratletud vähese heitega raskeveok;

*22

| — | kuni 31. detsembrini 2025 direktiivi 2009/33/EÜ artikli 4 punkti 4 alapunktis b määratletud keskkonnasõbralik sõiduk, mis ei kuulu määruse (EL) 2019/1242 kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

—

kuni 31. detsembrini 2025 direktiivi 2009/33/EÜ artikli 4 punkti 4 alapunktis b määratletud keskkonnasõbralik sõiduk, mis ei kuulu määruse (EL) 2019/1242 kohaldamisalasse;

| c) | siseveelaevade puhul:






  — | reisijateveoks kasutatav siseveelaev hübriid- või kaherežiimilise mootoriga, mille tavatingimustes käitamise korral kasutatakse vähemalt 50 % ulatuses kütust, millel puudub (väljalasketoru) CO2 otseheide, või elektrienergiat; |
| --- | --- | --- |

c)

siseveelaevade puhul:

—

reisijateveoks kasutatav siseveelaev hübriid- või kaherežiimilise mootoriga, mille tavatingimustes käitamise korral kasutatakse vähemalt 50 % ulatuses kütust, millel puudub (väljalasketoru) CO2 otseheide, või elektrienergiat;

2

| — | kaubaveoks kasutatav siseveelaev, mille (väljalasketoru) CO2 otseheide tonnkilomeetri kohta (gCO2/tkm), arvutatuna (või uute laevade puhul prognoosituna) Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni energiatõhususe näitaja abil, on 50 % väiksem kui määruse (EL) 2019/1242 artikli 11 kohaselt raskeveokite (sõidukite allrühm 5-LH) puhul kindlaks määratud keskmine CO2 võrdlusheite väärtus; |
| --- | --- |

—

kaubaveoks kasutatav siseveelaev, mille (väljalasketoru) CO2 otseheide tonnkilomeetri kohta (gCO2/tkm), arvutatuna (või uute laevade puhul prognoosituna) Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni energiatõhususe näitaja abil, on 50 % väiksem kui määruse (EL) 2019/1242 artikli 11 kohaselt raskeveokite (sõidukite allrühm 5-LH) puhul kindlaks määratud keskmine CO2 võrdlusheite väärtus;

2

2

2

| d) | merelaevade puhul:






  — | reisijate- ja kaubaveoks, sadamatoiminguteks või abitegevuseks kasutatav mere- ja rannikulaev, millel i) on hübriid- või kaherežiimiline mootor ja mille energiast pärineb vähemalt 25 % (väljalasketoru) CO2 otseheiteta kütustest või mis kasutab merel ja sadamates tavatingimustes käitamiseks elektrivõrgu energiat või ii) mille Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni energiatõhususe indeksi väärtus on 10 % väiksem kui 1. aprillil 2022 kohaldatavad energiatõhususe indeksi nõuded ning laev on suuteline sõitma (väljalasketoru) CO2 otseheiteta kütuste või taastuvatest energiaallikatest saadud kütuste jõul; |
| --- | --- | --- |

d)

merelaevade puhul:

—

reisijate- ja kaubaveoks, sadamatoiminguteks või abitegevuseks kasutatav mere- ja rannikulaev, millel i) on hübriid- või kaherežiimiline mootor ja mille energiast pärineb vähemalt 25 % (väljalasketoru) CO2 otseheiteta kütustest või mis kasutab merel ja sadamates tavatingimustes käitamiseks elektrivõrgu energiat või ii) mille Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni energiatõhususe indeksi väärtus on 10 % väiksem kui 1. aprillil 2022 kohaldatavad energiatõhususe indeksi nõuded ning laev on suuteline sõitma (väljalasketoru) CO2 otseheiteta kütuste või taastuvatest energiaallikatest saadud kütuste jõul;

2

2

| — | kaubaveoks ette nähtud mere- ja rannikulaev, mida kasutatakse üksnes selliste ranniku- ja lähimereveoteenuste osutamiseks, mille eesmärk on võimaldada praegu maismaad mööda veetava kauba ümbersuunamist merele, ning mille (väljalasketoru) CO2 otseheide on energiatõhususe indeksi alusel arvutatuna 50 % väiksem kui määruse (EL) 2019/1242 artikli 11 kohaselt raskeveokite (veokite allrühm 5-LH) puhul kindlaks määratud keskmine CO2 võrdlusheite väärtus; |
| --- | --- |

—

kaubaveoks ette nähtud mere- ja rannikulaev, mida kasutatakse üksnes selliste ranniku- ja lähimereveoteenuste osutamiseks, mille eesmärk on võimaldada praegu maismaad mööda veetava kauba ümbersuunamist merele, ning mille (väljalasketoru) CO2 otseheide on energiatõhususe indeksi alusel arvutatuna 50 % väiksem kui määruse (EL) 2019/1242 artikli 11 kohaselt raskeveokite (veokite allrühm 5-LH) puhul kindlaks määratud keskmine CO2 võrdlusheite väärtus;

2

2

| e) | raudteeveeremi puhul: veerem, millel puudub väljalasketoru CO2 otseheide, kui seda käitatakse vajaliku taristuga rööbasteel, ja see töötab tavapärase mootoriga, kui selline taristu ei ole kättesaadav (bimodaalne); |
| --- | --- |

e)

raudteeveeremi puhul: veerem, millel puudub väljalasketoru CO2 otseheide, kui seda käitatakse vajaliku taristuga rööbasteel, ja see töötab tavapärase mootoriga, kui selline taristu ei ole kättesaadav (bimodaalne);

2

| 102g) | „heiteta sõiduk“ –






  a) | kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 168/2013 (*23) kohaldamisalasse kuuluv sõiduk, millel puudub väljalasketoru CO2 heide, mis on arvutatud kooskõlas kõnealuse määruse artiklis 24 ja V lisas sätestatud nõuetega; |
| --- | --- | --- |

102g)

„heiteta sõiduk“ –

a)

kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite puhul: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 168/2013 (*23) kohaldamisalasse kuuluv sõiduk, millel puudub väljalasketoru CO2 heide, mis on arvutatud kooskõlas kõnealuse määruse artiklis 24 ja V lisas sätestatud nõuetega;

*23

2

| b) | kergsõidukite puhul: M1-, M2- või N1-kategooria sõiduk, mille väljalasketoru CO2 heide on null, nagu on kindlaks määratud kooskõlas komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (*24) sätestatud nõuetega; |
| --- | --- |

b)

kergsõidukite puhul: M1-, M2- või N1-kategooria sõiduk, mille väljalasketoru CO2 heide on null, nagu on kindlaks määratud kooskõlas komisjoni määruses (EL) 2017/1151 (*24) sätestatud nõuetega;

2

*24

| c) | raskeveokite puhul: heitevaba raskesõiduk, nagu see on määratletud direktiivi 2009/33/EÜ artikli 4 punktis 5; |
| --- | --- |

c)

raskeveokite puhul: heitevaba raskesõiduk, nagu see on määratletud direktiivi 2009/33/EÜ artikli 4 punktis 5;

| d) | siseveelaevade puhul: reisijate- või kaubaveoks kasutatav siseveelaev, millel puudub (väljalasketoru) CO2 otseheide; |
| --- | --- |

d)

siseveelaevade puhul: reisijate- või kaubaveoks kasutatav siseveelaev, millel puudub (väljalasketoru) CO2 otseheide;

2

| e) | merelaevade puhul: mere- ja rannikulaev reisijate- või kaubaveoks, sadamatoiminguteks või abitegevuseks, millel puudub (väljalasketoru) CO2 otseheide; |
| --- | --- |

e)

merelaevade puhul: mere- ja rannikulaev reisijate- või kaubaveoks, sadamatoiminguteks või abitegevuseks, millel puudub (väljalasketoru) CO2 otseheide;

2

| f) | raudteeveeremi puhul: veerem, millel puudub (väljalasketoru) CO2 otseheide; |
| --- | --- |

f)

raudteeveeremi puhul: veerem, millel puudub (väljalasketoru) CO2 otseheide;

2

| 102h) | „sõiduk“ – üks järgmistest:






  a) | M1-, M2-, N1-, M3-, N2-, N3- või L-kategooria maanteesõiduk; |
| --- | --- | --- |

102h)

„sõiduk“ – üks järgmistest:

a)

M1-, M2-, N1-, M3-, N2-, N3- või L-kategooria maanteesõiduk;

| b) | reisijate- või kaubaveoks kasutatav sisevee- või mere- ja rannikulaev; |
| --- | --- |

b)

reisijate- või kaubaveoks kasutatav sisevee- või mere- ja rannikulaev;

| c) | veerem; |
| --- | --- |

c)

veerem;

| d) | õhusõidukid; |
| --- | --- |

d)

õhusõidukid;

| 102i) | „mobiilne maapealse teenindamise varustus“ – õhu- või meretranspordiga seotud teenindustegevuses kasutatav mobiilne varustus; |
| --- | --- |

102i)

„mobiilne maapealse teenindamise varustus“ – õhu- või meretranspordiga seotud teenindustegevuses kasutatav mobiilne varustus;

| (102j) | „mobiilne terminaliseade“ – mobiilne seade, mida kasutatakse kaupade ja ühendveo-laadimisüksuste peale-, maha- ja ümberlaadimiseks ning lasti teisaldamiseks terminalipiirkonnas; |
| --- | --- |

(102j)

„mobiilne terminaliseade“ – mobiilne seade, mida kasutatakse kaupade ja ühendveo-laadimisüksuste peale-, maha- ja ümberlaadimiseks ning lasti teisaldamiseks terminalipiirkonnas;

(*21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/33/EÜ keskkonnasõbralike maanteesõidukite edendamise kohta vähese heitega liikuvuse toetamiseks (ELT L 120, 15.5.2009, lk 5)."

*21

(*22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1242, millega kehtestatakse uute raskeveokite CO2-heite normid ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 595/2009 ja (EL) 2018/956 ning nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (ELT L 198, 25.7.2019, lk 202)."

*22

2

(*23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52)."

*23

(*24)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1151, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heitmetega (Euro 5 ja Euro 6) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 175, 7.7.2017, lk 1).“;"

*24

| (aa) | punkt 103 asendatakse järgmisega:






  „103) | „energiatõhusus“ – energiatõhusus, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (*25) artikli 2 punktis 4; |
| --- | --- | --- |

(aa)

punkt 103 asendatakse järgmisega:

„103)

„energiatõhusus“ – energiatõhusus, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/27/EL (*25) artikli 2 punktis 4;

*25

(*25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).“;"

*25

| (bb) | punkt 103a asendatakse järgmisega:






  „103a) | „primaarenergia“ – taastuvatest ja mittetaastuvatest energiaallikatest toodetud energia, mida ei ole muundatud ega transformeeritud;“; |
| --- | --- | --- |

(bb)

punkt 103a asendatakse järgmisega:

„103a)

„primaarenergia“ – taastuvatest ja mittetaastuvatest energiaallikatest toodetud energia, mida ei ole muundatud ega transformeeritud;“;

| (cc) | punkt 103b jäetakse välja; |
| --- | --- |

(cc)

punkt 103b jäetakse välja;

| (dd) | punkt 103d asendatakse järgmisega:






  „103d) | „nutivalmidus“ – hoonete (või hoone osade) võime kohandada oma talitlust kasutaja vajadustega (sealhulgas optimeerida energiatõhusust ja üldist tõhusust) ja kohandada oma talitlust vastavalt võrgusignaalidele;“; |
| --- | --- | --- |

(dd)

punkt 103d asendatakse järgmisega:

„103d)

„nutivalmidus“ – hoonete (või hoone osade) võime kohandada oma talitlust kasutaja vajadustega (sealhulgas optimeerida energiatõhusust ja üldist tõhusust) ja kohandada oma talitlust vastavalt võrgusignaalidele;“;

| (ee) | punkt 103e asendatakse järgmisega:






  „103e) | „väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat (arvutatuna vastavalt I lisa artiklitele 3–6) ning kelle aastakäive ei ületa 100 miljonit eurot või kelle aastabilanss ei ületa 86 miljonit eurot; mitu üksust loetakse üheks ettevõtjaks, kui on täidetud mõni I lisa artikli 3 lõikes 3 loetletud tingimustest. Artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f kohaldamisel tähendab väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja ettevõtjat, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat;“; |
| --- | --- | --- |

(ee)

punkt 103e asendatakse järgmisega:

„103e)

„väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat (arvutatuna vastavalt I lisa artiklitele 3–6) ning kelle aastakäive ei ületa 100 miljonit eurot või kelle aastabilanss ei ületa 86 miljonit eurot; mitu üksust loetakse üheks ettevõtjaks, kui on täidetud mõni I lisa artikli 3 lõikes 3 loetletud tingimustest. Artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f kohaldamisel tähendab väike keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja ettevõtjat, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 499 töötajat;“;

| (ff) | lisatakse punkt 103f:






  „103f) | „energiasääst“ – energiasääst, nagu see on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 5;“; |
| --- | --- | --- |

(ff)

lisatakse punkt 103f:

„103f)

„energiasääst“ – energiasääst, nagu see on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 5;“;

| (gg) | punkt 105 asendatakse järgmisega:






  „105) | „energiatõhususe fond“ – spetsiaalne investeerimisvahend, mille eesmärk on investeerida energiatõhususe projektidesse, et parandada hoonete energiatõhusust. Energiatõhususe fondi juhib energiatõhususe fondi valitseja;“ |
| --- | --- | --- |

(gg)

punkt 105 asendatakse järgmisega:

„105)

„energiatõhususe fond“ – spetsiaalne investeerimisvahend, mille eesmärk on investeerida energiatõhususe projektidesse, et parandada hoonete energiatõhusust. Energiatõhususe fondi juhib energiatõhususe fondi valitseja;“

| (hh) | punkt 108 asendatakse järgmisega:






  „108) | „koostootmine“ või „soojus- ja elektrienergia koostootmine“ – koostootmine, nagu see on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 30;“ |
| --- | --- | --- |

(hh)

punkt 108 asendatakse järgmisega:

„108)

„koostootmine“ või „soojus- ja elektrienergia koostootmine“ – koostootmine, nagu see on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 30;“

| (ii) | lisatakse punktid 108a ja 108b:






  „108a) | „taastuvallikatel põhinev koostootmine“ – koostootmine, mille puhul kasutatakse soojuse ja energia tootmise sisendina 100 % taastuvallikaid; |
| --- | --- | --- |

(ii)

lisatakse punktid 108a ja 108b:

„108a)

„taastuvallikatel põhinev koostootmine“ – koostootmine, mille puhul kasutatakse soojuse ja energia tootmise sisendina 100 % taastuvallikaid;

| 108b) | „soojuspump“ – masin, seade või paigaldis, mis kannab looduslikust keskkonnast, nagu õhust, veest või maapinnast, saadava soojuse üle hoonetesse või tööstuslikesse rakendustesse, pöörates soojuse loomuliku voolu niisuguseks, et see voolab madalamalt temperatuurilt kõrgemale. Reverseeritavad soojuspumbad võivad ühtlasi kanda soojust hoonest looduslikku keskkonda;“; |
| --- | --- |

108b)

„soojuspump“ – masin, seade või paigaldis, mis kannab looduslikust keskkonnast, nagu õhust, veest või maapinnast, saadava soojuse üle hoonetesse või tööstuslikesse rakendustesse, pöörates soojuse loomuliku voolu niisuguseks, et see voolab madalamalt temperatuurilt kõrgemale. Reverseeritavad soojuspumbad võivad ühtlasi kanda soojust hoonest looduslikku keskkonda;“;

| (jj) | punkt 109 asendatakse järgmisega:






  „109) | „energia taastuvallikatest“ või „taastuvenergia“ – üksnes taastuvaid energiaallikaid kasutavates elektrijaamades toodetud energia, nagu see on määratletud direktiivi 2018/2001/EL artikli 2 punktis 1, ning sellistes hübriidelektrijaamades taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kütteväärtuse osakaal, kus kasutatakse ka traditsioonilisi energiaallikaid, sealhulgas taastuvallikatest toodetud elektrienergia, mida kasutatakse kohapealsete salvestussüsteemide täitmiseks (paigaldatud koos või taastuvenergiarajatise lisana), kuid välja arvatud salvestussüsteemide tulemusena toodetud elektrienergia;“ |
| --- | --- | --- |

(jj)

punkt 109 asendatakse järgmisega:

„109)

„energia taastuvallikatest“ või „taastuvenergia“ – üksnes taastuvaid energiaallikaid kasutavates elektrijaamades toodetud energia, nagu see on määratletud direktiivi 2018/2001/EL artikli 2 punktis 1, ning sellistes hübriidelektrijaamades taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kütteväärtuse osakaal, kus kasutatakse ka traditsioonilisi energiaallikaid, sealhulgas taastuvallikatest toodetud elektrienergia, mida kasutatakse kohapealsete salvestussüsteemide täitmiseks (paigaldatud koos või taastuvenergiarajatise lisana), kuid välja arvatud salvestussüsteemide tulemusena toodetud elektrienergia;“

| (kk) | lisatakse järgmine punkt 109a:






  „109a) | „taastuvenergiakogukond“ – taastuvenergiakogukond, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 16;“ |
| --- | --- | --- |

(kk)

lisatakse järgmine punkt 109a:

„109a)

„taastuvenergiakogukond“ – taastuvenergiakogukond, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 16;“

| (ll) | punktid 110 kuni 113 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(ll)

punktid 110 kuni 113 jäetakse välja;

| (mm) | punkt 114 asendatakse järgmisega:






  „114) | „innovaatiline tehnoloogia“ – vastava tööstusharu tehnika tasemega võrreldes uus ja hiljuti kasutusele võetud tehnoloogia, mis on seotud tehnoloogilise või tööstusliku ebaõnnestumise riskiga ega kujuta endast olemasoleva tehnoloogia optimeerimist või ulatuslikumat kasutamist;“; |
| --- | --- | --- |

(mm)

punkt 114 asendatakse järgmisega:

„114)

„innovaatiline tehnoloogia“ – vastava tööstusharu tehnika tasemega võrreldes uus ja hiljuti kasutusele võetud tehnoloogia, mis on seotud tehnoloogilise või tööstusliku ebaõnnestumise riskiga ega kujuta endast olemasoleva tehnoloogia optimeerimist või ulatuslikumat kasutamist;“;

| (nn) | lisatakse punktid 114a ja 114b:






  „114a) | „näidisprojekt“ – näidisprojekt, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (*26) artikli 2 punktis 24; |
| --- | --- | --- |

(nn)

lisatakse punktid 114a ja 114b:

„114a)

„näidisprojekt“ – näidisprojekt, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (*26) artikli 2 punktis 24;

*26

| 114b) | „hinnavaheleping“ – abivahend, mis annab abisaajale õiguse maksele, mis on samaväärne fikseeritud täitmishinna (täitmishindade) ja võrdlushinna, näiteks toodanguüksuse turuhinna vahega;“; |
| --- | --- |

114b)

„hinnavaheleping“ – abivahend, mis annab abisaajale õiguse maksele, mis on samaväärne fikseeritud täitmishinna (täitmishindade) ja võrdlushinna, näiteks toodanguüksuse turuhinna vahega;“;

(*26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (ELT L 158, 14.6.2019, lk 54).“
  "

*26

| (oo) | punktid 115 ja 116 asendatakse järgmisega:






  „115) | „tasakaalustamine“ – elektrienergia valdkonnas tasakaalustamine, nagu see on määratletud määruse (EL) 2019/943* artikli 2 punktis 10; |
| --- | --- | --- |

(oo)

punktid 115 ja 116 asendatakse järgmisega:

„115)

„tasakaalustamine“ – elektrienergia valdkonnas tasakaalustamine, nagu see on määratletud määruse (EL) 2019/943* artikli 2 punktis 10;

| 116) | „standardsed tasakaalustamiskohustused“ – mittediskrimineerivad tasakaalustamiskohustused eri tehnoloogia lõikes, mille järgimisest ei ole vabastatud ükski määruse (EL) 2019/943 artiklis 5 sätestatud tootja; |
| --- | --- |

116)

„standardsed tasakaalustamiskohustused“ – mittediskrimineerivad tasakaalustamiskohustused eri tehnoloogia lõikes, mille järgimisest ei ole vabastatud ükski määruse (EL) 2019/943 artiklis 5 sätestatud tootja;

| (pp) | lisatakse järgmine punkt 116a:






  „116a) | „tasakaaluhaldur“ – tasakaaluhaldur, nagu see on määratletud määruse (EL) 2019/943 artikli 2 punktis 14;“ |
| --- | --- | --- |

(pp)

lisatakse järgmine punkt 116a:

„116a)

„tasakaaluhaldur“ – tasakaaluhaldur, nagu see on määratletud määruse (EL) 2019/943 artikli 2 punktis 14;“

| (qq) | punkt 117 asendatakse järgmisega:






  „117) | „biomass“ – bioloogilist päritolu toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev fraktsioon, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 24;“ |
| --- | --- | --- |

(qq)

punkt 117 asendatakse järgmisega:

„117)

„biomass“ – bioloogilist päritolu toodete, jäätmete ja jääkide biolagunev fraktsioon, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 24;“

| (rr) | lisatakse järgmised punktid 117a–117d:






  „117a) | „biokütused“ – biokütused, nagu need on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 33; |
| --- | --- | --- |

(rr)

lisatakse järgmised punktid 117a–117d:

„117a)

„biokütused“ – biokütused, nagu need on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 33;

| 117b) | „biogaas“ – biogaas, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 28; |
| --- | --- |

117b)

„biogaas“ – biogaas, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 28;

| 117c) | „vedelad biokütused“ – vedelad biokütused, nagu need on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 32; |
| --- | --- |

117c)

„vedelad biokütused“ – vedelad biokütused, nagu need on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 32;

| 117d) | „biomasskütused“ – biomasskütused, nagu need on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 27;“ |
| --- | --- |

117d)

„biomasskütused“ – biomasskütused, nagu need on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 27;“

| (ss) | punktid 118 ja 119 asendatakse järgmisega:






  „118) | „rahastamispuudujääk“ – netolisakulu, mille leidmiseks lahutatakse abi saava projekti majandustuludest ja -kuludest (sealhulgas investeeringud ja tegevus) sellise alternatiivse projekti tulud ja kulud, mille abisaaja tõenäoliselt abi puudumise korral ellu viiks. Rahastamispuudujäägi kindlaksmääramiseks peab liikmesriik arvutama abi andmise stsenaariumi ja usutava vastupidise stsenaariumi puhul kõik peamised kulud ja tulud, abisaajate kapitali kaalutud keskmise hinna (tulevaste rahavoogude diskonteerimiseks) ning nüüdispuhasväärtuse nii abi andmise stsenaariumi kui ka vastupidise stsenaariumi korral projekti kestuse ajal. Tüüpilise netolisakulu võib kindlaks määrata nüüdispuhasväärtuste vahena abi andmise stsenaariumi ja vastupidise stsenaariumi korral võrdlusprojekti kestuse ajal. |
| --- | --- | --- |

(ss)

punktid 118 ja 119 asendatakse järgmisega:

„118)

„rahastamispuudujääk“ – netolisakulu, mille leidmiseks lahutatakse abi saava projekti majandustuludest ja -kuludest (sealhulgas investeeringud ja tegevus) sellise alternatiivse projekti tulud ja kulud, mille abisaaja tõenäoliselt abi puudumise korral ellu viiks. Rahastamispuudujäägi kindlaksmääramiseks peab liikmesriik arvutama abi andmise stsenaariumi ja usutava vastupidise stsenaariumi puhul kõik peamised kulud ja tulud, abisaajate kapitali kaalutud keskmise hinna (tulevaste rahavoogude diskonteerimiseks) ning nüüdispuhasväärtuse nii abi andmise stsenaariumi kui ka vastupidise stsenaariumi korral projekti kestuse ajal. Tüüpilise netolisakulu võib kindlaks määrata nüüdispuhasväärtuste vahena abi andmise stsenaariumi ja vastupidise stsenaariumi korral võrdlusprojekti kestuse ajal.

| 119) | „keskkonnamaks või maksulaadne tasu“ – maks või tasu, mida kohaldatakse selgelt negatiivse keskkonnamõjuga maksubaasi, toodete või teenuste suhtes või mille eesmärk on maksustada teatavat tegevust või teatavaid kaupu või teenuseid selleks, et nende hinna sisse arvestataks keskkonnakulud, või selleks, et tootjad ja tarbijad oleksid orienteeritud keskkonda säästvamale tegevusele;“; |
| --- | --- |

119)

„keskkonnamaks või maksulaadne tasu“ – maks või tasu, mida kohaldatakse selgelt negatiivse keskkonnamõjuga maksubaasi, toodete või teenuste suhtes või mille eesmärk on maksustada teatavat tegevust või teatavaid kaupu või teenuseid selleks, et nende hinna sisse arvestataks keskkonnakulud, või selleks, et tootjad ja tarbijad oleksid orienteeritud keskkonda säästvamale tegevusele;“;

| (tt) | punkt 121 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(tt)

punkt 121 jäetakse välja;

| (uu) | lisatakse järgmised punktid 121a–121d:






  „121a) | „tervendamine“ – keskkonnajuhtimismeetmed, näiteks detoksifitseerimine või saasteainete või liigsete toitainete eemaldamine mullast ja veest, eesmärgiga kõrvaldada seisundi halvenemise allikad; |
| --- | --- | --- |

(uu)

lisatakse järgmised punktid 121a–121d:

„121a)

„tervendamine“ – keskkonnajuhtimismeetmed, näiteks detoksifitseerimine või saasteainete või liigsete toitainete eemaldamine mullast ja veest, eesmärgiga kõrvaldada seisundi halvenemise allikad;

| 121b) | „taastamine“ – keskkonnajuhtimismeetmed, mida võetakse selleks, et taastada halvenenud seisundiga aladel ökosüsteemi toimimise teatav tase ning mille eesmärk on ökosüsteemi teenuste pakkumise uuendamine ja jätkumine, mitte asjaomase loodusliku või poolloodusliku võrdlusökosüsteemi elurikkus ja terviklikkus; |
| --- | --- |

121b)

„taastamine“ – keskkonnajuhtimismeetmed, mida võetakse selleks, et taastada halvenenud seisundiga aladel ökosüsteemi toimimise teatav tase ning mille eesmärk on ökosüsteemi teenuste pakkumise uuendamine ja jätkumine, mitte asjaomase loodusliku või poolloodusliku võrdlusökosüsteemi elurikkus ja terviklikkus;

| 121c) | „ökosüsteem“ – ökosüsteem, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*27) artikli 2 punktis 13; |
| --- | --- |

121c)

„ökosüsteem“ – ökosüsteem, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2020/852 (*27) artikli 2 punktis 13;

*27

| 121d) | „elurikkus“ – elurikkus, nagu see on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 15; |
| --- | --- |

121d)

„elurikkus“ – elurikkus, nagu see on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 15;

(*27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).“;"

*27

| (vv) | lisatakse järgmised punktid 123akuni 123d:






  „123a) | „saaste“ – saaste, nagu see on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 10; |
| --- | --- | --- |

(vv)

lisatakse järgmised punktid 123akuni 123d:

„123a)

„saaste“ – saaste, nagu see on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 10;

| 123b) | „saastus“ – saastus, nagu see on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 2; |
| --- | --- |

123b)

„saastus“ – saastus, nagu see on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 2;

| 123c) | „looduspõhine lahendus“ – meede, mille abil kaitstakse, säilitatakse, taastatakse, kasutatakse kestlikult ja majandatakse looduslikke või muudetud maismaa-, magevee-, ranniku- ja mereökosüsteeme ning mille eesmärk on tegeleda tulemuslikult ja kohanemisvõimeliselt sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaprobleemidega ja tagada samal ajal inimeste heaolu, ökosüsteemi teenused, vastupanuvõime ja bioloogilise mitmekesisusega kaasnevad hüved; |
| --- | --- |

123c)

„looduspõhine lahendus“ – meede, mille abil kaitstakse, säilitatakse, taastatakse, kasutatakse kestlikult ja majandatakse looduslikke või muudetud maismaa-, magevee-, ranniku- ja mereökosüsteeme ning mille eesmärk on tegeleda tulemuslikult ja kohanemisvõimeliselt sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaprobleemidega ja tagada samal ajal inimeste heaolu, ökosüsteemi teenused, vastupanuvõime ja bioloogilise mitmekesisusega kaasnevad hüved;

| 123d) | „ennistamine“ – protsess, millega aidatakse kaasa ökosüsteemi taastumisele, et säilitada elurikkust ja suurendada ökosüsteemi vastupanuvõimet, eelkõige kliimamuutustele. Ökosüsteemide ennistamine hõlmab meetmeid ökosüsteemi seisundi parandamiseks ja ökosüsteemi taasloomiseks või taastamiseks, kui see seisund on kadunud, ning ökosüsteemi vastupanuvõime ja kliimamuutustega kohanemise parandamiseks;“ |
| --- | --- |

123d)

„ennistamine“ – protsess, millega aidatakse kaasa ökosüsteemi taastumisele, et säilitada elurikkust ja suurendada ökosüsteemi vastupanuvõimet, eelkõige kliimamuutustele. Ökosüsteemide ennistamine hõlmab meetmeid ökosüsteemi seisundi parandamiseks ja ökosüsteemi taasloomiseks või taastamiseks, kui see seisund on kadunud, ning ökosüsteemi vastupanuvõime ja kliimamuutustega kohanemise parandamiseks;“

| (ww) | punkt 124 asendatakse järgmisega:






  „124) | „energiatõhus kaugküte ja -jahutus“ – tõhus kaugküte ja -jahutus, nagu see on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41;“ |
| --- | --- | --- |

(ww)

punkt 124 asendatakse järgmisega:

„124)

„energiatõhus kaugküte ja -jahutus“ – tõhus kaugküte ja -jahutus, nagu see on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41;“

| (xx) | lisatakse punktid 124a ja 124b:






  „124a) | „kaugküte“ ja „kaugjahutus“ – kaugküte või kaugjahutus, nagu need on määratletud direktiivi 2010/31/EL* artikli 2 punktis 19; |
| --- | --- | --- |

(xx)

lisatakse punktid 124a ja 124b:

„124a)

„kaugküte“ ja „kaugjahutus“ – kaugküte või kaugjahutus, nagu need on määratletud direktiivi 2010/31/EL* artikli 2 punktis 19;

| 124b) | „kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemid“ – kütte ja/või jahutuse tootmise rajatised, salvestusrajatised ja jaotusvõrk, mis hõlmab nii esmast ülekandevõrku kui ka teisest torustikku, mille kaudu tarbijaid varustatakse kütte või jahutusega. Viidet kaugküttele tuleb tõlgendada kui viidet kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemidele, sõltuvalt sellest, kas võrkude abil varustatakse tarbijaid kütte või jahutusega koos või eraldi;“ |
| --- | --- |

124b)

„kaugkütte- ja kaugjahutussüsteemid“ – kütte ja/või jahutuse tootmise rajatised, salvestusrajatised ja jaotusvõrk, mis hõlmab nii esmast ülekandevõrku kui ka teisest torustikku, mille kaudu tarbijaid varustatakse kütte või jahutusega. Viidet kaugküttele tuleb tõlgendada kui viidet kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemidele, sõltuvalt sellest, kas võrkude abil varustatakse tarbijaid kütte või jahutusega koos või eraldi;“

| (yy) | punktid 126, 127 ja 128 asendatakse järgmisega:






  „126) | „korduskasutamine“ – korduskasutamine, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (*28) artikli 3 punktis 13; |
| --- | --- | --- |

(yy)

punktid 126, 127 ja 128 asendatakse järgmisega:

„126)

„korduskasutamine“ – korduskasutamine, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (*28) artikli 3 punktis 13;

*28

| 127) | „korduskasutamiseks ettevalmistamine“ – korduskasutamiseks ettevalmistamine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 16; |
| --- | --- |

127)

„korduskasutamiseks ettevalmistamine“ – korduskasutamiseks ettevalmistamine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 16;

| 128) | „ringlussevõtt“ – ringlussevõtt, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 17;“ |
| --- | --- |

128)

„ringlussevõtt“ – ringlussevõtt, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 17;“

(*28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, 19. november 2008, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3)"

*28

| (zz) | lisatakse järgmised punktid 128a–128i:






  „128a) | „ressursitõhusus“ – toodanguüksuse tootmiseks vajalike sisendite koguse vähendamine või esmaste sisendite asendamine teiseste sisenditega; |
| --- | --- | --- |

(zz)

lisatakse järgmised punktid 128a–128i:

„128a)

„ressursitõhusus“ – toodanguüksuse tootmiseks vajalike sisendite koguse vähendamine või esmaste sisendite asendamine teiseste sisenditega;

| 128b) | „jäätmed“ – jäätmed nagu määratletud direktiivi 2008/98/EÜ* artikli 3 punktis 1; |
| --- | --- |

128b)

„jäätmed“ – jäätmed nagu määratletud direktiivi 2008/98/EÜ* artikli 3 punktis 1;

| 128c) | „heitsoojusenergia“ – heitsoojusenergia, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 9; |
| --- | --- |

128c)

„heitsoojusenergia“ – heitsoojusenergia, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punktis 9;

| 128d) | „töötlemine“ – töötlemine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 14, samuti selliste toodete, materjalide või ainete töötlemine, mis ei ole jäätmed; |
| --- | --- |

128d)

„töötlemine“ – töötlemine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 14, samuti selliste toodete, materjalide või ainete töötlemine, mis ei ole jäätmed;

| 128e) | „taaskasutamine“ – taaskasutamine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 15, samuti selliste toodete, materjalide või ainete taaskasutamine, mis ei ole jäätmed; |
| --- | --- |

128e)

„taaskasutamine“ – taaskasutamine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 15, samuti selliste toodete, materjalide või ainete taaskasutamine, mis ei ole jäätmed;

| 128f) | „kõrvaldamine“ – kõrvaldamine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 19; |
| --- | --- |

128f)

„kõrvaldamine“ – kõrvaldamine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 19;

| 128g) | „tooted, materjalid või ained, mis ei ole jäätmed“ – materjalid, tooted ja ained, mis ei ole jäätmed, sealhulgas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 5 osutatud kõrvalsaadused, põllumajandus- ja metsandusjäägid, reovesi, vihmavesi ja heitvesi, mineraalid, toiteained, tootmisprotsesside jääkgaasid ning üleliigsed tooted, osad ja materjalid; |
| --- | --- |

128g)

„tooted, materjalid või ained, mis ei ole jäätmed“ – materjalid, tooted ja ained, mis ei ole jäätmed, sealhulgas direktiivi 2008/98/EÜ artiklis 5 osutatud kõrvalsaadused, põllumajandus- ja metsandusjäägid, reovesi, vihmavesi ja heitvesi, mineraalid, toiteained, tootmisprotsesside jääkgaasid ning üleliigsed tooted, osad ja materjalid;

| 128h) | „üleliigsed tooted, osad ja materjalid“ – tooted, osad või materjalid, mis ei ole nende valdajale enam vajalikud ega kasulikud, aga sobivad korduskasutamiseks; |
| --- | --- |

128h)

„üleliigsed tooted, osad ja materjalid“ – tooted, osad või materjalid, mis ei ole nende valdajale enam vajalikud ega kasulikud, aga sobivad korduskasutamiseks;

| 128i) | „liigiti kogumine“ – liigiti kogumine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 11;“ |
| --- | --- |

128i)

„liigiti kogumine“ – liigiti kogumine, nagu see on määratletud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 3 punktis 11;“

| (aaa) | punkt 129 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(aaa)

punkt 129 jäetakse välja;

| (bbb) | punkt 130 asendatakse järgmisega:






  „130) | „energiataristu“ – füüsilised seadmed või rajatised, mis asuvad liidus või ühendavad liitu ja üht või mitut kolmandat riiki ning kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:






  a) | elekter:






  i) | ülekande- ja jaotusvõrgud, kus ülekanne tähendab elektrienergia transporti maismaal ja avamerel vastastikku ühendatud ülikõrgepinge- ja kõrgepingevõrkudes eesmärgiga edastada see lõpptarbijatele või jaotajatele, kuid ei hõlma tarnimist, ning „jaotus“ tähendab elektrienergia transporti maismaal ja avamerel kõrgepinge-, keskpinge- ja madalpingejaotusvõrkudes eesmärgiga edastada see tarbijatele, kuid ei hõlma tarnimist; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(bbb)

punkt 130 asendatakse järgmisega:

„130)

„energiataristu“ – füüsilised seadmed või rajatised, mis asuvad liidus või ühendavad liitu ja üht või mitut kolmandat riiki ning kuuluvad järgmistesse kategooriatesse:

a)

elekter:

i)

ülekande- ja jaotusvõrgud, kus ülekanne tähendab elektrienergia transporti maismaal ja avamerel vastastikku ühendatud ülikõrgepinge- ja kõrgepingevõrkudes eesmärgiga edastada see lõpptarbijatele või jaotajatele, kuid ei hõlma tarnimist, ning „jaotus“ tähendab elektrienergia transporti maismaal ja avamerel kõrgepinge-, keskpinge- ja madalpingejaotusvõrkudes eesmärgiga edastada see tarbijatele, kuid ei hõlma tarnimist;

| ii) | kõik seadmed või paigaldised, mis on vajalikud alapunktis i osutatud süsteemide ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks toimimiseks, sealhulgas kaitse-, seire- ja kontrollisüsteemid kõigil pingetasemetel ja alajaamades; |
| --- | --- |

ii)

kõik seadmed või paigaldised, mis on vajalikud alapunktis i osutatud süsteemide ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks toimimiseks, sealhulgas kaitse-, seire- ja kontrollisüsteemid kõigil pingetasemetel ja alajaamades;

| iii) | täielikult integreeritud võrgukomponendid, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 (*29) artikli 2 punktis 51; |
| --- | --- |

iii)

täielikult integreeritud võrgukomponendid, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/944 (*29) artikli 2 punktis 51;

*29

| iv) | arukad elektrivõrgud, s.t süsteemid ja komponendid, mis ühendavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat toimivate digitaalsete platvormide, kontrollisüsteemide ja anduritehnoloogia kaudu nii ülekande- kui ka jaotustasandil ning mille eesmärk on tõhusam ja arukam elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrk, suurem võimsus uute tootmis-, salvestamis- ja tarbimisvormide integreerimiseks ning uute ärimudelite ja turustruktuuride soodustamine; |
| --- | --- |

iv)

arukad elektrivõrgud, s.t süsteemid ja komponendid, mis ühendavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat toimivate digitaalsete platvormide, kontrollisüsteemide ja anduritehnoloogia kaudu nii ülekande- kui ka jaotustasandil ning mille eesmärk on tõhusam ja arukam elektrienergia ülekande- ja jaotusvõrk, suurem võimsus uute tootmis-, salvestamis- ja tarbimisvormide integreerimiseks ning uute ärimudelite ja turustruktuuride soodustamine;

| v) | avamere elektrivõrgud, s.o alapunktis i määratletud elektri ülekande- või jaotustaristu, millel on kaks otstarvet: taastuvallikatest avamerel toodetud elektrienergia ühendamine ja ülekandmine võrku või jaotamine avamere tootmiskohtadest kahte või enamasse riiki. See hõlmab ka arukaid võrke ja kõiki avamerel asuvaid külgnevaid seadmeid või paigaldisi, mis on vajalikud ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks toimimiseks, sealhulgas kaitse-, seire- ja kontrollisüsteeme, ning vajalikke alajaamu, kui need tagavad ka tehnoloogia koostalitlusvõime ja muu hulgas eri tehnoloogiat kasutavate liideste ühilduvuse; |
| --- | --- |

v)

avamere elektrivõrgud, s.o alapunktis i määratletud elektri ülekande- või jaotustaristu, millel on kaks otstarvet: taastuvallikatest avamerel toodetud elektrienergia ühendamine ja ülekandmine võrku või jaotamine avamere tootmiskohtadest kahte või enamasse riiki. See hõlmab ka arukaid võrke ja kõiki avamerel asuvaid külgnevaid seadmeid või paigaldisi, mis on vajalikud ohutuks, turvaliseks ja tõhusaks toimimiseks, sealhulgas kaitse-, seire- ja kontrollisüsteeme, ning vajalikke alajaamu, kui need tagavad ka tehnoloogia koostalitlusvõime ja muu hulgas eri tehnoloogiat kasutavate liideste ühilduvuse;

| b) | gaas (maagaas, biogaas, sealhulgas biometaan, ja/või muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud gaas):






  i) | ülekande- ja jaotustorustikud gaasi transportimiseks osana võrgust, välja arvatud maagaasi tootmisetapis kasutatavad kõrgsurvetorud; |
| --- | --- | --- |

b)

gaas (maagaas, biogaas, sealhulgas biometaan, ja/või muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetud gaas):

i)

ülekande- ja jaotustorustikud gaasi transportimiseks osana võrgust, välja arvatud maagaasi tootmisetapis kasutatavad kõrgsurvetorud;

| ii) | punktis i nimetatud kõrgsurve-gaasijuhtmetega ühendatud maa-alused gaasihoidlad; |
| --- | --- |

ii)

punktis i nimetatud kõrgsurve-gaasijuhtmetega ühendatud maa-alused gaasihoidlad;

| iii) | veeldatud või surugaasi vastuvõtu, hoiustamise ja taasgaasistamise või dekompressiooni rajatised; |
| --- | --- |

iii)

veeldatud või surugaasi vastuvõtu, hoiustamise ja taasgaasistamise või dekompressiooni rajatised;

| iv) | igasugused süsteemid ohutuks, kindlaks ja tõhusaks tööks või kahesuunaliste voogude läbilaske võimsuse tagamiseks vajalikud seadmed või paigaldised, sealhulgas kompressorjaamad; |
| --- | --- |

iv)

igasugused süsteemid ohutuks, kindlaks ja tõhusaks tööks või kahesuunaliste voogude läbilaske võimsuse tagamiseks vajalikud seadmed või paigaldised, sealhulgas kompressorjaamad;

| v) | arukad gaasivõrgud, s.t mis tahes järgmised seadmed või paigaldised, mille eesmärk on võimaldada ja hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja vähese CO2 heitega gaaside (sealhulgas vesiniku või mittebioloogilist päritolu gaaside) integreerimist võrku: digitaalsed süsteemid ja komponendid, mis ühendavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, kontrollisüsteeme ja anduritehnoloogiat, et võimaldada gaasivõrgus gaasi tootmise, ülekandmise, jaotamise ja tarbimise interaktiivset ja arukat seiret, mõõtmist, kvaliteedikontrolli ja juhtimist. Lisaks võivad arukad võrgud hõlmata ka seadmeid, mis võimaldavad vastassuunavoogusid jaotustasandilt ülekandetasandini ja selleks vajalikke olemasoleva võrgu uuendusi; |
| --- | --- |

v)

arukad gaasivõrgud, s.t mis tahes järgmised seadmed või paigaldised, mille eesmärk on võimaldada ja hõlbustada taastuvatest energiaallikatest toodetud gaaside ja vähese CO2 heitega gaaside (sealhulgas vesiniku või mittebioloogilist päritolu gaaside) integreerimist võrku: digitaalsed süsteemid ja komponendid, mis ühendavad info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat, kontrollisüsteeme ja anduritehnoloogiat, et võimaldada gaasivõrgus gaasi tootmise, ülekandmise, jaotamise ja tarbimise interaktiivset ja arukat seiret, mõõtmist, kvaliteedikontrolli ja juhtimist. Lisaks võivad arukad võrgud hõlmata ka seadmeid, mis võimaldavad vastassuunavoogusid jaotustasandilt ülekandetasandini ja selleks vajalikke olemasoleva võrgu uuendusi;

2

| c) | vesinik:






  i) | vesiniku kõrgsurvetranspordiks kasutatavad ülekandetorustikud ja vesiniku kohalikuks jaotamiseks kasutatavad jaotustorustikud, mille puhul on läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel tagatud juurdepääs paljudele võrgukasutajatele; |
| --- | --- | --- |

c)

vesinik:

i)

vesiniku kõrgsurvetranspordiks kasutatavad ülekandetorustikud ja vesiniku kohalikuks jaotamiseks kasutatavad jaotustorustikud, mille puhul on läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel alustel tagatud juurdepääs paljudele võrgukasutajatele;

| ii) | hoidlad, s.t rajatised, mida kasutatakse kõrge puhtusastmega vesiniku hoiustamiseks, sealhulgas hoiustamiseks kasutatav vesinikuterminali osa, kuid välja arvatud tootmistoiminguteks kasutatav osa, ning sealhulgas rajatised, mis on ette nähtud üksnes vesinikuvõrgu operaatoritele nende ülesannete täitmiseks. Vesinikuhoidlad hõlmavad alapunktis i nimetatud kõrgsurve-vesinikutorustikega ühendatud maa-aluseid hoidlaid; |
| --- | --- |

ii)

hoidlad, s.t rajatised, mida kasutatakse kõrge puhtusastmega vesiniku hoiustamiseks, sealhulgas hoiustamiseks kasutatav vesinikuterminali osa, kuid välja arvatud tootmistoiminguteks kasutatav osa, ning sealhulgas rajatised, mis on ette nähtud üksnes vesinikuvõrgu operaatoritele nende ülesannete täitmiseks. Vesinikuhoidlad hõlmavad alapunktis i nimetatud kõrgsurve-vesinikutorustikega ühendatud maa-aluseid hoidlaid;

| iii) | vesiniku või muudes keemilistes ainetes sisalduva vesiniku edastamis-, vastuvõtu-, hoiustamis- ja taasgaasistamise või dekompressiooni rajatised, mille eesmärk on vesiniku juhtimine kas gaasi- või vesinikuvõrku; |
| --- | --- |

iii)

vesiniku või muudes keemilistes ainetes sisalduva vesiniku edastamis-, vastuvõtu-, hoiustamis- ja taasgaasistamise või dekompressiooni rajatised, mille eesmärk on vesiniku juhtimine kas gaasi- või vesinikuvõrku;

| iv) | terminalid ehk rajatised, mida kasutatakse vedela vesiniku muundamiseks gaasiliseks vesinikuks, et juhtida see vesinikuvõrku. Terminalide hulka kuuluvad muundamiseks ja sellele järgnevaks vesinikuvõrku juhtimiseks vajalikud lisaseadmed ja ajutised hoidlad, kuid mitte vesinikuterminali osad, mida kasutatakse hoiustamiseks; |
| --- | --- |

iv)

terminalid ehk rajatised, mida kasutatakse vedela vesiniku muundamiseks gaasiliseks vesinikuks, et juhtida see vesinikuvõrku. Terminalide hulka kuuluvad muundamiseks ja sellele järgnevaks vesinikuvõrku juhtimiseks vajalikud lisaseadmed ja ajutised hoidlad, kuid mitte vesinikuterminali osad, mida kasutatakse hoiustamiseks;

| v) | võrkudevahelised ühendused, s.t vesinikuvõrk (või selle osa), mis kulgeb või ulatub üle liikmesriikidevahelise piiri või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise piiri kuni liikmesriigi territooriumini või territoriaalmereni; |
| --- | --- |

v)

võrkudevahelised ühendused, s.t vesinikuvõrk (või selle osa), mis kulgeb või ulatub üle liikmesriikidevahelise piiri või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelise piiri kuni liikmesriigi territooriumini või territoriaalmereni;

| vi) | kõik seadmed või paigaldised, sealhulgas kompressorjaamad, mis on vajalikud vesinikusüsteemi ohutuks, kindlaks ja tõhusaks tööks või kahesuunaliste voogude läbilaske võimsuse tagamiseks; |
| --- | --- |

vi)

kõik seadmed või paigaldised, sealhulgas kompressorjaamad, mis on vajalikud vesinikusüsteemi ohutuks, kindlaks ja tõhusaks tööks või kahesuunaliste voogude läbilaske võimsuse tagamiseks;

Alapunktides i–vi loetletud varad võivad olla uued ehitatud varad või maagaasist vesinikuga kasutamiseks ümber kujundatud varad või nende kahe kombinatsioon. Alapunktides i–vi loetletud varasid, millele on juurdepääs kolmandatel isikutel, käsitatakse energiataristuna;

| d) | süsinikdioksiid:






  i) | torustikud, välja arvatud tootmisetapi torustikud, mida kasutatakse süsinikdioksiidi transportimiseks rohkem kui ühest allikast, s.t tööstusrajatistest (sealhulgas elektrijaamad), kus põlemise või muude fossiilsete või mittefossiilsete süsinikku sisaldavate ühenditega seotud keemiliste reaktsioonide tagajärjel tekib süsinikdioksiid, kas püsivaks geoloogiliseks säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/31/EÜ (*30) artiklile 3 või süsinikdioksiidi kasutamiseks lähteainena või bioloogiliste protsesside tootluse suurendamiseks; |
| --- | --- | --- |

d)

süsinikdioksiid:

i)

torustikud, välja arvatud tootmisetapi torustikud, mida kasutatakse süsinikdioksiidi transportimiseks rohkem kui ühest allikast, s.t tööstusrajatistest (sealhulgas elektrijaamad), kus põlemise või muude fossiilsete või mittefossiilsete süsinikku sisaldavate ühenditega seotud keemiliste reaktsioonide tagajärjel tekib süsinikdioksiid, kas püsivaks geoloogiliseks säilitamiseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/31/EÜ (*30) artiklile 3 või süsinikdioksiidi kasutamiseks lähteainena või bioloogiliste protsesside tootluse suurendamiseks;

*30

| ii) | rajatised süsinikdioksiidi veeldamiseks ja puhverladustamiseks selle transpordi või säilitamise eesmärgil. See ei hõlma sellises geoloogilises formatsioonis paiknevat taristut, mida kasutatakse süsinikdioksiidi püsivaks geoloogiliseks säilitamiseks vastavalt direktiivi 2009/31/EÜ artiklile 3, ega seonduvaid maapealseid rajatisi ja sissejuhtimisseadmeid; |
| --- | --- |

ii)

rajatised süsinikdioksiidi veeldamiseks ja puhverladustamiseks selle transpordi või säilitamise eesmärgil. See ei hõlma sellises geoloogilises formatsioonis paiknevat taristut, mida kasutatakse süsinikdioksiidi püsivaks geoloogiliseks säilitamiseks vastavalt direktiivi 2009/31/EÜ artiklile 3, ega seonduvaid maapealseid rajatisi ja sissejuhtimisseadmeid;

| iii) | igasugused kõnealuse süsteemi nõuetekohaseks, kindlaks ja tõhusaks tööks vajalikud seadmed või paigaldised, sealhulgas kaitse-, seire- ja juhtimissüsteemid. Nende hulka võivad kuuluda spetsiaalsed mobiilsed vahendid süsinikdioksiidi transpordiks ja säilitamiseks, tingimusel et sellised mobiilsed vahendid vastavad keskkonnasõbraliku sõiduki määratlusele; |
| --- | --- |

iii)

igasugused kõnealuse süsteemi nõuetekohaseks, kindlaks ja tõhusaks tööks vajalikud seadmed või paigaldised, sealhulgas kaitse-, seire- ja juhtimissüsteemid. Nende hulka võivad kuuluda spetsiaalsed mobiilsed vahendid süsinikdioksiidi transpordiks ja säilitamiseks, tingimusel et sellised mobiilsed vahendid vastavad keskkonnasõbraliku sõiduki määratlusele;

Alapunktides i, ii ja iii loetletud varasid, millele on juurdepääs kolmandatel isikutel, käsitatakse energiataristuna;

| e) | taristu, mida kasutatakse mitmelt tootjalt või kasutajalt pärineva soojusenergia ülekandmiseks või jaotamiseks auru, kuuma vee või jahutatud vedelike kujul ning mis põhineb taastuvenergia või tööstuslike rakenduste heitsoojusenergia kasutamisel; |
| --- | --- |

e)

taristu, mida kasutatakse mitmelt tootjalt või kasutajalt pärineva soojusenergia ülekandmiseks või jaotamiseks auru, kuuma vee või jahutatud vedelike kujul ning mis põhineb taastuvenergia või tööstuslike rakenduste heitsoojusenergia kasutamisel;

| f) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (*31) artikli 2 punktis 4 määratletud ühishuviprojektid ja aluslepingu artiklis 171 osutatud vastastikust huvi pakkuvad projektid; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (*31) artikli 2 punktis 4 määratletud ühishuviprojektid ja aluslepingu artiklis 171 osutatud vastastikust huvi pakkuvad projektid;

*31

| g) | muud taristukategooriad, mis võimaldavad taastuvenergia või heiteta energia tootjate ja kasutajate füüsilist või juhtmeta ühendust mitmest juurdepääsu- ja väljundpunktist ning millele on juurdepääs kolmandatel isikutel, kes ei ole taristu omanikust või haldajast ettevõtjad; |
| --- | --- |

g)

muud taristukategooriad, mis võimaldavad taastuvenergia või heiteta energia tootjate ja kasutajate füüsilist või juhtmeta ühendust mitmest juurdepääsu- ja väljundpunktist ning millele on juurdepääs kolmandatel isikutel, kes ei ole taristu omanikust või haldajast ettevõtjad;

Alapunktides a–g loetletud varasid, mis on ehitatakse ühe kasutaja jaoks või väikese eelnevalt kindlaksmääratud kasutajate rühma jaoks ja mis on kohandatud vastavalt nende vajadustele („eriotstarbeline taristu“), ei käsitata energiataristuna.

(*29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125)."

*29

(*30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ ja direktiive 2000/60/EÜ, 2001/80/EÜ, 2004/35/EÜ, 2006/12/EÜ, 2008/1/EÜ ning määrust (EÜ) nr 1013/2006 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 114)."

*30

(*31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).“;"

*31

| (ccc) | lisatakse järgmised punktid 130a kuni 130d:






  „130a) | „jaotusvõrguettevõtja“ – jaotusvõrguettevõtja, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 29; |
| --- | --- | --- |

(ccc)

lisatakse järgmised punktid 130a kuni 130d:

„130a)

„jaotusvõrguettevõtja“ – jaotusvõrguettevõtja, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 29;

| 130b) | „põhivõrguettevõtja“ – põhivõrguettevõtja, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 35; |
| --- | --- |

130b)

„põhivõrguettevõtja“ – põhivõrguettevõtja, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2019/944 artikli 2 punktis 35;

| 130c) | „elektrienergia salvestamine“ – elektrienergia lõppkasutamise edasilükkamine tootmise hetkest hilisemale ajale või elektrienergia muundamine salvestatavaks energiaks, sellise energia salvestamine ning seejärel selle taasmuundamine elektrienergiaks; |
| --- | --- |

130c)

„elektrienergia salvestamine“ – elektrienergia lõppkasutamise edasilükkamine tootmise hetkest hilisemale ajale või elektrienergia muundamine salvestatavaks energiaks, sellise energia salvestamine ning seejärel selle taasmuundamine elektrienergiaks;

| 130d) | „soojusenergia salvestamine“ – soojusenergia lõppkasutamise edasilükkamine tootmise hetkest hilisemale ajale või elektri- või soojusenergia muundamine salvestatavaks energiaks, sellise energia salvestamine ning asjakohasel juhul seejärel selle muundamine või taasmuundamine soojusenergiaks lõppkasutamise eesmärgil (s.o küte või jahutus);“ |
| --- | --- |

130d)

„soojusenergia salvestamine“ – soojusenergia lõppkasutamise edasilükkamine tootmise hetkest hilisemale ajale või elektri- või soojusenergia muundamine salvestatavaks energiaks, sellise energia salvestamine ning asjakohasel juhul seejärel selle muundamine või taasmuundamine soojusenergiaks lõppkasutamise eesmärgil (s.o küte või jahutus);“

| (ddd) | punkt 131 asendatakse järgmisega:






  „131) | „energia siseturu õigusaktid“ – direktiiv (EL) 2019/944, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ (*32), määrus (EL) 2019/943 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2009 (*33); |
| --- | --- | --- |

(ddd)

punkt 131 asendatakse järgmisega:

„131)

„energia siseturu õigusaktid“ – direktiiv (EL) 2019/944, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/73/EÜ (*32), määrus (EL) 2019/943 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 715/2009 (*33);

*32

*33

(*32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94)."

*32

(*33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (ELT L 211, 14.8.2009, lk 36).“;"

*33

| (eee) | lisatakse punktid 131a ja 131b:






  „131a) | „süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine“ – tehnoloogiliste lahenduste kogum, mis võimaldab koguda tööstusrajatistest eralduvat CO2, sealhulgas protsessidest tulenevat CO2, või eemaldada seda otse välisõhust, transportida selle hoidlasse ja juhtida püsiva säilitamise eesmärgil sobivasse maa-alusesse geoloogilisse formatsiooni; |
| --- | --- | --- |

(eee)

lisatakse punktid 131a ja 131b:

„131a)

„süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine“ – tehnoloogiliste lahenduste kogum, mis võimaldab koguda tööstusrajatistest eralduvat CO2, sealhulgas protsessidest tulenevat CO2, või eemaldada seda otse välisõhust, transportida selle hoidlasse ja juhtida püsiva säilitamise eesmärgil sobivasse maa-alusesse geoloogilisse formatsiooni;

2

2

| „131b) | „süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine“ – tehnoloogiliste lahenduste kogum, mis võimaldab koguda tööstusrajatistest eralduvat CO2, sealhulgas protsessidest tulenevat CO2, või eemaldada seda otse välisõhust ning transportida see tarbimis- või kasutuskohta täieliku ärakasutamise eesmärgil;“ |
| --- | --- |

„131b)

„süsinikdioksiidi kogumine ja kasutamine“ – tehnoloogiliste lahenduste kogum, mis võimaldab koguda tööstusrajatistest eralduvat CO2, sealhulgas protsessidest tulenevat CO2, või eemaldada seda otse välisõhust ning transportida see tarbimis- või kasutuskohta täieliku ärakasutamise eesmärgil;“

2

2

| (fff) | punkt 134 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(fff)

punkt 134 jäetakse välja;

| (ggg) | punkt 137 asendatakse järgmisega:






  „137) | „lairibataristu“ – aktiivsete komponentideta lairibavõrk, mis koosneb füüsilisest taristust, sealhulgas kaablikanalisatsioon, postid, mastid, tornid, pimekiud, kaablikapid ja kaablid (sealhulgas pimekiud- ja vaskkaablid);“; |
| --- | --- | --- |

(ggg)

punkt 137 asendatakse järgmisega:

„137)

„lairibataristu“ – aktiivsete komponentideta lairibavõrk, mis koosneb füüsilisest taristust, sealhulgas kaablikanalisatsioon, postid, mastid, tornid, pimekiud, kaablikapid ja kaablid (sealhulgas pimekiud- ja vaskkaablid);“;

| (hhh) | lisatakse punktid 137a, 137b ja 137c:






  „137a) | „tagasiühenduse võrk“ – lairibavõrgu osa, mis ühendab juurdepääsuvõrku tuumikvõrguga ja mis ei võimalda lõppkasutajatele otsejuurdepääsu. See on võrgu osa, kuhu on koondatud lõppkasutajate liiklus; |
| --- | --- | --- |

(hhh)

lisatakse punktid 137a, 137b ja 137c:

„137a)

„tagasiühenduse võrk“ – lairibavõrgu osa, mis ühendab juurdepääsuvõrku tuumikvõrguga ja mis ei võimalda lõppkasutajatele otsejuurdepääsu. See on võrgu osa, kuhu on koondatud lõppkasutajate liiklus;

| 137b) | „tuumikvõrk“ – põhivõrk, mis ühendab eri alade või piirkondade tagasiühenduse võrke; |
| --- | --- |

137b)

„tuumikvõrk“ – põhivõrk, mis ühendab eri alade või piirkondade tagasiühenduse võrke;

| 137c) | „juurdepääsuvõrk“ – lairibavõrgu segment, mis ühendab tagasiühenduse võrku lõppkasutajate ruumide või seadmetega;“; |
| --- | --- |

137c)

„juurdepääsuvõrk“ – lairibavõrgu segment, mis ühendab tagasiühenduse võrku lõppkasutajate ruumide või seadmetega;“;

| (iii) | punkt 139 asendatakse järgmisega:






  „139) | „hulgimüügitasandi juurdepääs“ – juurdepääs, mis võimaldab operaatoril kasutada teise operaatori taristut. Hulgimüügitasandi juurdepääs hõlmab tehnoloogia praegusel arenguetapil vähemalt järgmisi juurdepääsuteenuseid: i) kiudoptilised võrgud (FTTx): juurdepääs lairibataristule, eraldamine ja bitivooühendus; ii) kaabelvõrgud: juurdepääs lairibataristule ja juurdepääs aktiivsetele teenustele; iii) traadita püsivõrgud: juurdepääs lairibataristule ja juurdepääs aktiivsetele teenustele; iv) mobiilsidevõrgud: juurdepääs lairibataristule ja juurdepääs aktiivsetele teenustele (vähemalt rändlus); v) satelliidiplatvormid: juurdepääs aktiivsetele teenustele; vi) tagasiühenduse võrgud: juurdepääs lairibataristule ja juurdepääs aktiivsetele teenustele.“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

punkt 139 asendatakse järgmisega:

„139)

„hulgimüügitasandi juurdepääs“ – juurdepääs, mis võimaldab operaatoril kasutada teise operaatori taristut. Hulgimüügitasandi juurdepääs hõlmab tehnoloogia praegusel arenguetapil vähemalt järgmisi juurdepääsuteenuseid: i) kiudoptilised võrgud (FTTx): juurdepääs lairibataristule, eraldamine ja bitivooühendus; ii) kaabelvõrgud: juurdepääs lairibataristule ja juurdepääs aktiivsetele teenustele; iii) traadita püsivõrgud: juurdepääs lairibataristule ja juurdepääs aktiivsetele teenustele; iv) mobiilsidevõrgud: juurdepääs lairibataristule ja juurdepääs aktiivsetele teenustele (vähemalt rändlus); v) satelliidiplatvormid: juurdepääs aktiivsetele teenustele; vi) tagasiühenduse võrgud: juurdepääs lairibataristule ja juurdepääs aktiivsetele teenustele.“;

| (jjj) | punkt 139a asendatakse järgmisega:






  „139a) | hoone, mida taristu läbib“ – lõppkasutaja ruumid, kus teenuseosutaja võib lõppkasutajate taotluse korral ja taotluse kuupäevast nelja nädala jooksul osutada lairibateenuseid (olenemata sellest, kas need ruumid on juba võrku ühendatud või mitte). Lõppkasutajate ruumides lairibateenuste osutamise eest küsitav hind ei tohi sellisel juhul ületada tavalisi liitumistasusid, s.t see ei tohi sisaldada tavapärase äritavaga võrreldes mingeid lisa- või erandlikke kulusid ning igal juhul ei tohi see ületada asjaomases liikmesriigis kehtivat tavahinda. Selle hinna peab kindlaks määrama riigi pädev asutus;“; |
| --- | --- | --- |

(jjj)

punkt 139a asendatakse järgmisega:

„139a)

hoone, mida taristu läbib“ – lõppkasutaja ruumid, kus teenuseosutaja võib lõppkasutajate taotluse korral ja taotluse kuupäevast nelja nädala jooksul osutada lairibateenuseid (olenemata sellest, kas need ruumid on juba võrku ühendatud või mitte). Lõppkasutajate ruumides lairibateenuste osutamise eest küsitav hind ei tohi sellisel juhul ületada tavalisi liitumistasusid, s.t see ei tohi sisaldada tavapärase äritavaga võrreldes mingeid lisa- või erandlikke kulusid ning igal juhul ei tohi see ületada asjaomases liikmesriigis kehtivat tavahinda. Selle hinna peab kindlaks määrama riigi pädev asutus;“;

| (kkk) | lisatakse järgmised punktid 139d, 139e ja 139f:






  „139d) | „tipptund“ – ajavahemik päevas, mis kestab enamasti ühe tunni ja mil võrk töötab tavaliselt täiskoormusel; |
| --- | --- | --- |

(kkk)

lisatakse järgmised punktid 139d, 139e ja 139f:

„139d)

„tipptund“ – ajavahemik päevas, mis kestab enamasti ühe tunni ja mil võrk töötab tavaliselt täiskoormusel;

| 139e) | „tipptunnitingimused“ – tingimused, milles võrk eeldatavasti tipptunnil töötab; |
| --- | --- |

139e)

„tipptunnitingimused“ – tingimused, milles võrk eeldatavasti tipptunnil töötab;

| 139f) | „asjakohane ajavahemik“ – ajavahemik, mida kasutatakse kavandatud erasektori investeeringute kontrollimiseks ja mis vastab liikmesriigi hinnangu järgi riiklikult rahastatud võrgu kavandatud kasutuselevõtmiseks kuluvale ajale alates kavandatavat riigi sekkumist käsitleva avaliku konsultatsiooni väljakuulutamisest kuni võrgu käitamise alguseni (s.o riigi rahastatavas võrgus hulgi- ja/või jaemüügiteenuste osutamise alguseni). Asjakohane ajavahemik ei saa olla lühem kui kaks aastat;“; |
| --- | --- |

139f)

„asjakohane ajavahemik“ – ajavahemik, mida kasutatakse kavandatud erasektori investeeringute kontrollimiseks ja mis vastab liikmesriigi hinnangu järgi riiklikult rahastatud võrgu kavandatud kasutuselevõtmiseks kuluvale ajale alates kavandatavat riigi sekkumist käsitleva avaliku konsultatsiooni väljakuulutamisest kuni võrgu käitamise alguseni (s.o riigi rahastatavas võrgus hulgi- ja/või jaemüügiteenuste osutamise alguseni). Asjakohane ajavahemik ei saa olla lühem kui kaks aastat;“;

| (lll) | punkt 157 asendatakse järgmisega:






  „157) | „sadamataristu“ – taristu ja seadmed, mis võimaldavad osutada veoga seotud sadamateenuseid, nt laevade sildumiseks kasutatavad kaikohad, kaiseinad, ujuvad sadamakaid ja pontoonid loodete aladel, sadamabasseinid, tagasitäide ja maaparandus, laeva- ja lastijäätmete kogumise taristu ning laadimis- ja tankimistaristu sadamates, mis varustavad sõidukeid, mobiilseid terminaliseadmeid ja mobiilseid maapealse teeninduse seadmeid elektri, vesiniku, ammoniaagi ja metanooliga;“; |
| --- | --- | --- |

(lll)

punkt 157 asendatakse järgmisega:

„157)

„sadamataristu“ – taristu ja seadmed, mis võimaldavad osutada veoga seotud sadamateenuseid, nt laevade sildumiseks kasutatavad kaikohad, kaiseinad, ujuvad sadamakaid ja pontoonid loodete aladel, sadamabasseinid, tagasitäide ja maaparandus, laeva- ja lastijäätmete kogumise taristu ning laadimis- ja tankimistaristu sadamates, mis varustavad sõidukeid, mobiilseid terminaliseadmeid ja mobiilseid maapealse teeninduse seadmeid elektri, vesiniku, ammoniaagi ja metanooliga;“;

| (mmm) | punkt 161 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(mmm)

punkt 161 jäetakse välja;

| (3) | artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  (a) | punktid a–e asendatakse järgmisega:






  „a) | investeeringuteks ettenähtud regionaalabi: investeeringute puhul, mille abikõlblikud kulud on 110 miljonit eurot või rohkem, on abisumma ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta märgitud allpool:






  — | kui regionaalabi ülemmäär on 10 %: 8,25 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

(a)

punktid a–e asendatakse järgmisega:

„a)

investeeringuteks ettenähtud regionaalabi: investeeringute puhul, mille abikõlblikud kulud on 110 miljonit eurot või rohkem, on abisumma ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta märgitud allpool:

—

kui regionaalabi ülemmäär on 10 %: 8,25 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 15 %: 12,38 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 15 %: 12,38 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 20 %: 16,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 20 %: 16,5 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 25 %: 20,63 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 25 %: 20,63 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 30 %: 24,75 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 30 %: 24,75 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 35 %: 28,88 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 35 %: 28,88 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 40 %: 33 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 40 %: 33 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 50 %: 41,25 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 50 %: 41,25 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 60 %: 49,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 60 %: 49,5 miljonit eurot;

| — | kui regionaalabi ülemmäär on 70 %: 57,75 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

kui regionaalabi ülemmäär on 70 %: 57,75 miljonit eurot;

| b) | regionaalne linnaarendusabi: 22 miljonit eurot, nagu on sätestatud artikli 16 lõikes 3; |
| --- | --- |

b)

regionaalne linnaarendusabi: 22 miljonit eurot, nagu on sätestatud artikli 16 lõikes 3;

| c) | VKEdele antav investeeringuteks ettenähtud abi: 8,25 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta; |
| --- | --- |

c)

VKEdele antav investeeringuteks ettenähtud abi: 8,25 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta;

| d) | VKEdele nõustamise saamiseks antav abi: 2,2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

d)

VKEdele nõustamise saamiseks antav abi: 2,2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| e) | VKEdele messidel osalemiseks antav abi: 2,2 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;“; |
| --- | --- |

e)

VKEdele messidel osalemiseks antav abi: 2,2 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;“;

| (b) | lisatakse punktid ea ja eb:







  „ea) | mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi, millele on osutatud artiklis 19c: 200 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas. Põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevate mikroettevõtjate puhul on see piirmäär 25 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas ning kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate mikroettevõtjate puhul 30 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas; |
| --- | --- | --- |

(b)

lisatakse punktid ea ja eb:

a

b:

„ea)

mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi, millele on osutatud artiklis 19c: 200 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas. Põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevate mikroettevõtjate puhul on see piirmäär 25 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas ning kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate mikroettevõtjate puhul 30 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas;

| eb) | VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, millele on osutatud artiklis 19d: 2 miljonit eurot abisaaja kohta kalendriaastas. Põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevate VKEde puhul on see piirmäär 250 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas ning kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate VKEde puhul 300 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas. Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele abi andmise tingimus on, et seda ei anta osaliselt ega täielikult edasi esmatootjatele;“; |
| --- | --- |

eb)

VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, millele on osutatud artiklis 19d: 2 miljonit eurot abisaaja kohta kalendriaastas. Põllumajandustoodete esmatootmisega tegelevate VKEde puhul on see piirmäär 250 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas ning kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate VKEde puhul 300 000 eurot abisaaja kohta kalendriaastas. Põllumajandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele abi andmise tingimus on, et seda ei anta osaliselt ega täielikult edasi esmatootjatele;“;

| (c) | punktid f–sa asendatakse järgmisega:






  „f) | Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalevatele ettevõtjatele antav abi: artikli 20 kohane abi: 2,2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; artikli 20a kohane abi: artikli 20a lõikes 2 sätestatud summad ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- | --- |

(c)

punktid f–sa asendatakse järgmisega:

a

„f)

Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalevatele ettevõtjatele antav abi: artikli 20 kohane abi: 2,2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; artikli 20a kohane abi: artikli 20a lõikes 2 sätestatud summad ettevõtja ja projekti kohta;

| g) | riskifinantseerimisabi: 16,5 miljonit eurot abikõlbliku ettevõtja kohta, nagu on sätestatud artikli 21 lõikes 8 ja artikli 21a lõikes 2; |
| --- | --- |

g)

riskifinantseerimisabi: 16,5 miljonit eurot abikõlbliku ettevõtja kohta, nagu on sätestatud artikli 21 lõikes 8 ja artikli 21a lõikes 2;

| h) | idufirmadele antav abi: nagu on sätestatud ettevõtja kohta artikli 22 lõigetes 3, 4, 5 ja 7; |
| --- | --- |

h)

idufirmadele antav abi: nagu on sätestatud ettevõtja kohta artikli 22 lõigetes 3, 4, 5 ja 7;

| i) | teadus- ja arendustegevuseks antav abi:






  i) | kui projekt hõlmab peamiselt alusuuringuid: 55 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; seda juhul, kui üle poole projekti abikõlblikest kuludest kantakse tegevuse kaudu, mida saab liigitada alusuuringuteks; |
| --- | --- | --- |

i)

teadus- ja arendustegevuseks antav abi:

i)

kui projekt hõlmab peamiselt alusuuringuid: 55 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; seda juhul, kui üle poole projekti abikõlblikest kuludest kantakse tegevuse kaudu, mida saab liigitada alusuuringuteks;

| ii) | kui projekt hõlmab peamiselt rakendusuuringuid: 35 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; seda juhul, kui üle poole projekti abikõlblikest kuludest kantakse tegevuse kaudu, mida saab liigitada rakendusuuringuteks või kokkuvõtvalt rakendusuuringuteks ja alusuuringuteks; |
| --- | --- |

ii)

kui projekt hõlmab peamiselt rakendusuuringuid: 35 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; seda juhul, kui üle poole projekti abikõlblikest kuludest kantakse tegevuse kaudu, mida saab liigitada rakendusuuringuteks või kokkuvõtvalt rakendusuuringuteks ja alusuuringuteks;

| iii) | kui projekt hõlmab peamiselt tootearendust: 25 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; seda juhul, kui üle poole projekti abikõlblikest kuludest kantakse tegevuse kaudu, mida saab liigitada tootearenduseks; |
| --- | --- |

iii)

kui projekt hõlmab peamiselt tootearendust: 25 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; seda juhul, kui üle poole projekti abikõlblikest kuludest kantakse tegevuse kaudu, mida saab liigitada tootearenduseks;

| iv) | kui tegemist on Eureka projektiga, kui projekti viiakse ellu aluslepingu artikli 185 või 187 alusel loodud ühisettevõtte abil või kui see vastab artikli 25 lõike 6 punktis d sätestatud tingimustele, kahekordistatakse punktides i–iii osutatud summad; |
| --- | --- |

iv)

kui tegemist on Eureka projektiga, kui projekti viiakse ellu aluslepingu artikli 185 või 187 alusel loodud ühisettevõtte abil või kui see vastab artikli 25 lõike 6 punktis d sätestatud tingimustele, kahekordistatakse punktides i–iii osutatud summad;

| v) | kui abi teadus- ja arendustegevuse projektidele antakse tagasimakstavate ettemaksete vormis, mida brutotoetusekvivalendi arvutamise aktsepteeritava metoodika puudumise tõttu väljendatakse protsendina abikõlblikest kuludest, ning meede näeb ette, et projekti õnnestumise korral, nagu see on määratletud mõistliku ja kaalutletud hüpoteesi alusel, makstakse ettemaks tagasi koos intressiga, mis on vähemalt võrdne abi andmise hetkel kohaldatud diskontomääraga, võib punktides i–iv osutatud summasid suurendada 50 % võrra; |
| --- | --- |

v)

kui abi teadus- ja arendustegevuse projektidele antakse tagasimakstavate ettemaksete vormis, mida brutotoetusekvivalendi arvutamise aktsepteeritava metoodika puudumise tõttu väljendatakse protsendina abikõlblikest kuludest, ning meede näeb ette, et projekti õnnestumise korral, nagu see on määratletud mõistliku ja kaalutletud hüpoteesi alusel, makstakse ettemaks tagasi koos intressiga, mis on vähemalt võrdne abi andmise hetkel kohaldatud diskontomääraga, võib punktides i–iv osutatud summasid suurendada 50 % võrra;

| vi) | abi teadusuuringut ette valmistavateks teostatavusuuringuteks: 8,25 miljonit eurot uuringu kohta; |
| --- | --- |

vi)

abi teadusuuringut ette valmistavateks teostatavusuuringuteks: 8,25 miljonit eurot uuringu kohta;

| vii) | VKEdele kvaliteedimärgise saanud ja artikli 25a alusel elluviidavate teadus- ja arendusprojektide jaoks antav abi: artiklis 25a osutatud summa; |
| --- | --- |

vii)

VKEdele kvaliteedimärgise saanud ja artikli 25a alusel elluviidavate teadus- ja arendusprojektide jaoks antav abi: artiklis 25a osutatud summa;

| viii) | artikli 25b alusel elluviidavate Marie Skłodowska-Curie meetmete ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete jaoks antav abi: artiklis 25b osutatud summad; |
| --- | --- |

viii)

artikli 25b alusel elluviidavate Marie Skłodowska-Curie meetmete ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete jaoks antav abi: artiklis 25b osutatud summad;

| ix) | artikli 25c alusel elluviidavate kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi: artiklis 25c osutatud summad; |
| --- | --- |

ix)

artikli 25c alusel elluviidavate kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi: artiklis 25c osutatud summad;

| x) | meetme „Teaming“ jaoks antav abi: artiklis 25d osutatud summad; |
| --- | --- |

x)

meetme „Teaming“ jaoks antav abi: artiklis 25d osutatud summad;

| xi) | Euroopa Kaitsefondist või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist toetatavate projektide kaasrahastamiseks artikli 25e alusel antav abi: 80 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

xi)

Euroopa Kaitsefondist või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist toetatavate projektide kaasrahastamiseks artikli 25e alusel antav abi: 80 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| j) | investeeringuteks ettenähtud abi teadusuuringute taristule: 35 miljonit eurot taristu kohta; |
| --- | --- |

j)

investeeringuteks ettenähtud abi teadusuuringute taristule: 35 miljonit eurot taristu kohta;

| ja) | investeeringuteks ettenähtud abi katse- ja eksperimenditaristule: 25 miljonit eurot taristu kohta; |
| --- | --- |

ja)

investeeringuteks ettenähtud abi katse- ja eksperimenditaristule: 25 miljonit eurot taristu kohta;

| k) | innovatsiooniklastritele antav abi: 10 miljonit eurot klastri kohta; |
| --- | --- |

k)

innovatsiooniklastritele antav abi: 10 miljonit eurot klastri kohta;

| l) | VKEdele antav innovatsiooniabi: 10 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

l)

VKEdele antav innovatsiooniabi: 10 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| m) | protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi: 12,5 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

m)

protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi: 12,5 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| n) | koolitusabi: 3 miljonit eurot koolitusprojekti kohta; |
| --- | --- |

n)

koolitusabi: 3 miljonit eurot koolitusprojekti kohta;

| o) | ebasoodsas olukorras olevate töötajate värbamiseks antav abi: 5,5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas; |
| --- | --- |

o)

ebasoodsas olukorras olevate töötajate värbamiseks antav abi: 5,5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;

| p) | puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi: 11 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas; |
| --- | --- |

p)

puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi: 11 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;

| q) | abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks: 11 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas; |
| --- | --- |

q)

abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks: 11 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;

| r) | abi ebasoodsas olukorras töötajate abistamiseks kantavate kulude hüvitamiseks: 5,5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas; |
| --- | --- |

r)

abi ebasoodsas olukorras töötajate abistamiseks kantavate kulude hüvitamiseks: 5,5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;

| s) | investeeringuteks ettenähtud abi keskkonnakaitsele, kui ei ole teisiti märgitud: 30 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta; |
| --- | --- |

s)

investeeringuteks ettenähtud abi keskkonnakaitsele, kui ei ole teisiti märgitud: 30 miljonit eurot ettevõtja ja investeerimisprojekti kohta;

| sa) | abi eriotstarbelise taristu ja säilitamise jaoks, nagu on osutatud artikli 36 lõikes 4: 25 miljonit eurot projekti kohta;“; |
| --- | --- |

sa)

abi eriotstarbelise taristu ja säilitamise jaoks, nagu on osutatud artikli 36 lõikes 4: 25 miljonit eurot projekti kohta;“;

| (d) | lisatakse punktid sb–sf:






  „sb) | investeeringuteks ettenähtud abi artikli 36a lõigetes 1 ja 2 osutatud laadimis- või tankimistaristu jaoks: 30 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta ning abikavade puhul keskmise aastaeelarvega 300 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(d)

lisatakse punktid sb–sf:

b

f

„sb)

investeeringuteks ettenähtud abi artikli 36a lõigetes 1 ja 2 osutatud laadimis- või tankimistaristu jaoks: 30 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta ning abikavade puhul keskmise aastaeelarvega 300 miljonit eurot;

| sc) | investeeringuteks ettenähtud abi hoonete keskkonnatoime ja energiatõhususe kombineeritud parandamiseks, nagu on osutatud artikli 38a lõikes 7 ja artikli 39 lõikes 2a: 30 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

sc)

investeeringuteks ettenähtud abi hoonete keskkonnatoime ja energiatõhususe kombineeritud parandamiseks, nagu on osutatud artikli 38a lõikes 7 ja artikli 39 lõikes 2a: 30 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| sd) | abi artiklis 38b osutatud energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks: 30 miljonit eurot nominaalsest maksmisele kuuluvast kogusummast abisaaja kohta; |
| --- | --- |

sd)

abi artiklis 38b osutatud energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks: 30 miljonit eurot nominaalsest maksmisele kuuluvast kogusummast abisaaja kohta;

| se) | investeeringuteks ettenähtud abi hoonete energiatõhususe projektidele rahastamisvahenditena: artikli 39 lõikes 5 sätestatud summad; |
| --- | --- |

se)

investeeringuteks ettenähtud abi hoonete energiatõhususe projektidele rahastamisvahenditena: artikli 39 lõikes 5 sätestatud summad;

| sf) | abi artiklis 44a osutatud keskkonnamaksude või -tasude vähendusena: 50 miljonit eurot kava kohta aastas;“; |
| --- | --- |

sf)

abi artiklis 44a osutatud keskkonnamaksude või -tasude vähendusena: 50 miljonit eurot kava kohta aastas;“;

| (e) | punktid t ja u jäetakse välja; |
| --- | --- |

(e)

punktid t ja u jäetakse välja;

| (f) | punktid v–y asendatakse järgmisega:






  „v) | taastuvallikatest toodetud elektri kasutamise edendamiseks antav tegevusabi, nagu on osutatud artiklis 42, ning väikeprojektides ja taastuvenergiakogukondades taastuvallikatest toodetud energia ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamise edendamiseks antav tegevusabi, nagu on osutatud artiklis 43: 30 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; kõigi artikli 42 alla kuuluvate kavade eelarvete ja artikli 43 alla kuuluvate kavade eelarvete summa ei tohiks vastavalt ületada 300 miljonit eurot aastas; |
| --- | --- | --- |

(f)

punktid v–y asendatakse järgmisega:

„v)

taastuvallikatest toodetud elektri kasutamise edendamiseks antav tegevusabi, nagu on osutatud artiklis 42, ning väikeprojektides ja taastuvenergiakogukondades taastuvallikatest toodetud energia ja taastuvallikatest toodetud vesiniku kasutamise edendamiseks antav tegevusabi, nagu on osutatud artiklis 43: 30 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; kõigi artikli 42 alla kuuluvate kavade eelarvete ja artikli 43 alla kuuluvate kavade eelarvete summa ei tohiks vastavalt ületada 300 miljonit eurot aastas;

| w) | abi artiklis 46 osutatud kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemidele: 50 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

w)

abi artiklis 46 osutatud kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemidele: 50 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| x) | abi artiklis 48 osutatud energiataristule: 70 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; |
| --- | --- |

x)

abi artiklis 48 osutatud energiataristule: 70 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta;

| y) | lairiba-püsivõrkude kasutuselevõtmiseks toetuse vormis antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; lairiba-püsivõrkudele rahastamisvahendi vormis antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastuse nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot;“; |
| --- | --- |

y)

lairiba-püsivõrkude kasutuselevõtmiseks toetuse vormis antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; lairiba-püsivõrkudele rahastamisvahendi vormis antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastuse nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot;“;

| (g) | lisatakse punkt yd:






  „yd) | tagasiühenduse võrkude kasutuselevõtmiseks toetuse vormis antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; tagasiühenduse võrkudele rahastamisvahendi vormis antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot;“ |
| --- | --- | --- |

(g)

lisatakse punkt yd:

d

„yd)

tagasiühenduse võrkude kasutuselevõtmiseks toetuse vormis antav abi: 100 miljonit eurot kogukuludeks projekti kohta; tagasiühenduse võrkudele rahastamisvahendi vormis antava abi puhul ei tohi lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ületada 150 miljonit eurot;“

| (h) | punktid z–cc asendatakse järgmisega:






  „z) | investeeringuteks ettenähtud abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks: 165 miljonit eurot projekti kohta; kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav tegevusabi: 82,5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas; |
| --- | --- | --- |

(h)

punktid z–cc asendatakse järgmisega:

„z)

investeeringuteks ettenähtud abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks: 165 miljonit eurot projekti kohta; kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav tegevusabi: 82,5 miljonit eurot ettevõtja kohta aastas;

| aa) | abikavad audiovisuaalsete teoste puhul: 55 miljonit eurot kava kohta aastas; |
| --- | --- |

aa)

abikavad audiovisuaalsete teoste puhul: 55 miljonit eurot kava kohta aastas;

| bb) | investeeringuteks ettenähtud abi spordi- ja mitmeotstarbelisele vaba aja veetmise taristule: 33 miljonit eurot või kogukulud, mis ületavad 110 miljonit eurot projekti kohta; sporditaristule antav tegevusabi: 2,2 miljonit eurot taristu kohta aastas; |
| --- | --- |

bb)

investeeringuteks ettenähtud abi spordi- ja mitmeotstarbelisele vaba aja veetmise taristule: 33 miljonit eurot või kogukulud, mis ületavad 110 miljonit eurot projekti kohta; sporditaristule antav tegevusabi: 2,2 miljonit eurot taristu kohta aastas;

| cc) | investeeringuteks ettenähtud abi kohalikule taristule: 11 miljonit eurot või kogukulud, mis ületavad 22 miljonit eurot sama taristu puhul;“; |
| --- | --- |

cc)

investeeringuteks ettenähtud abi kohalikule taristule: 11 miljonit eurot või kogukulud, mis ületavad 22 miljonit eurot sama taristu puhul;“;

| (i) | punktid ee–ff asendatakse järgmisega:






  „ee) | meresadamatele antav abi: abikõlblikud kulud on 143 miljonit eurot projekti kohta (või 165 miljonit eurot Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (*34) artiklis 47 osutatud põhivõrgukoridori tööplaaniga hõlmatud ühe meresadama projekti kohta); süvendamise puhul määratletakse projektina kõik ühe kalendriaasta jooksul tehtud süvendamistööd; |
| --- | --- | --- |

(i)

punktid ee–ff asendatakse järgmisega:

„ee)

meresadamatele antav abi: abikõlblikud kulud on 143 miljonit eurot projekti kohta (või 165 miljonit eurot Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (*34) artiklis 47 osutatud põhivõrgukoridori tööplaaniga hõlmatud ühe meresadama projekti kohta); süvendamise puhul määratletakse projektina kõik ühe kalendriaasta jooksul tehtud süvendamistööd;

*34

| ff) | siseveesadamatele antav abi: abikõlblikud kulud on 44 miljonit eurot projekti kohta (või 55 miljonit eurot määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 47 osutatud põhivõrgukoridori tööplaaniga hõlmatud ühe siseveesadama projekti kohta); süvendamise puhul määratletakse projektina kõik ühe kalendriaasta jooksul tehtud süvendamistööd; |
| --- | --- |

ff)

siseveesadamatele antav abi: abikõlblikud kulud on 44 miljonit eurot projekti kohta (või 55 miljonit eurot määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 47 osutatud põhivõrgukoridori tööplaaniga hõlmatud ühe siseveesadama projekti kohta); süvendamise puhul määratletakse projektina kõik ühe kalendriaasta jooksul tehtud süvendamistööd;

(*34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).“;"

*34

| (j) | punkt hh asendatakse järgmisega:






  „hh) | abi VKEdele kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides osalemisel tekkinud kulude eest: artikli 19a kohane abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; artikli 19b kohane abi: artikli 19b lõikes 2 sätestatud summa projekti kohta.“; |
| --- | --- | --- |

(j)

punkt hh asendatakse järgmisega:

„hh)

abi VKEdele kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides osalemisel tekkinud kulude eest: artikli 19a kohane abi: 2 miljonit eurot ettevõtja ja projekti kohta; artikli 19b kohane abi: artikli 19b lõikes 2 sätestatud summa projekti kohta.“;

amounts laid down in Article 19b(2) per project.”;

| (4) | artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | riskifinantseerimismeetmetena antav abi, kui artiklites 21 ja 21a sätestatud tingimused on täidetud;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

riskifinantseerimismeetmetena antav abi, kui artiklites 21 ja 21a sätestatud tingimused on täidetud;“;

| (b) | lõikele 2 lisatakse punkt ga:






  „ga) | abi, et anda VKEdele väiksema tasu eest või tasuta juurdepääs artikli 2 punktides 94 ja 95 määratletud innovatsiooni nõustamisteenustele ja innovatsiooni toetavatele teenustele, mida pakuvad näiteks teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katse- ja eksperimenditaristud või innovatsiooniklastrid abikava alusel, kui täidetud on järgmised tingimused:






  i) | tasude vähendamisest või tasuta juurdepääsust saadav eelis on arvuliselt kindlaks määratav ja tõendatav; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

lõikele 2 lisatakse punkt ga:

a

„ga)

abi, et anda VKEdele väiksema tasu eest või tasuta juurdepääs artikli 2 punktides 94 ja 95 määratletud innovatsiooni nõustamisteenustele ja innovatsiooni toetavatele teenustele, mida pakuvad näiteks teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katse- ja eksperimenditaristud või innovatsiooniklastrid abikava alusel, kui täidetud on järgmised tingimused:

i)

tasude vähendamisest või tasuta juurdepääsust saadav eelis on arvuliselt kindlaks määratav ja tõendatav;

| ii) | teenuste täielik või osaline hinnaalandus ja normid, mille kohaselt VKEd allahindluse taotluse esitavad ja välja valitakse, tehakse üldsusele teatavaks (veebisaitidel või muul sobival viisil), enne kui teenuseosutaja hakkab allahindlust pakkuma; |
| --- | --- |

ii)

teenuste täielik või osaline hinnaalandus ja normid, mille kohaselt VKEd allahindluse taotluse esitavad ja välja valitakse, tehakse üldsusele teatavaks (veebisaitidel või muul sobival viisil), enne kui teenuseosutaja hakkab allahindlust pakkuma;

| iii) | teenuseosutaja peab aruandlust igale VKEle hinnaalandusena antud abisummade kohta, et tagada artikli 28 lõigetes 3 ja 4 märgitud ülemmäärade järgimine. Seda aruandlust säilitatakse kümme aastat alates kuupäevast, mil teenuseosutaja viimast korda abi andis;“; |
| --- | --- |

iii)

teenuseosutaja peab aruandlust igale VKEle hinnaalandusena antud abisummade kohta, et tagada artikli 28 lõigetes 3 ja 4 märgitud ülemmäärade järgimine. Seda aruandlust säilitatakse kümme aastat alates kuupäevast, mil teenuseosutaja viimast korda abi andis;“;

| (c) | lõike 2 punkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, kui on täidetud III peatüki 16. jaos sätestatud tingimused;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

lõike 2 punkt l asendatakse järgmisega:

„l)

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi, kui on täidetud III peatüki 16. jaos sätestatud tingimused;“;

| (d) | lõikesse 2 lisatakse punktid m ja n:






  „m) | mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi, kui artiklis 19c sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- | --- |

(d)

lõikesse 2 lisatakse punktid m ja n:

„m)

mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi, kui artiklis 19c sätestatud tingimused on täidetud;

| n) | VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, kui artiklis 19d sätestatud tingimused on täidetud.“; |
| --- | --- |

n)

VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, kui artiklis 19d sätestatud tingimused on täidetud.“;

| (5) | artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | abi VKEdele juurdepääsuks rahastamisele, kui on täidetud artiklites 21, 21a ja 22 sätestatud asjakohased tingimused;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõike 5 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

abi VKEdele juurdepääsuks rahastamisele, kui on täidetud artiklites 21, 21a ja 22 sätestatud asjakohased tingimused;“;

| (b) | lõike 5 punkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | abi VKEdele, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides või saavad neist toetust, kui on täidetud artiklis 19a või 19b sätestatud asjakohased tingimused;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

lõike 5 punkt l asendatakse järgmisega:

„l)

abi VKEdele, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides või saavad neist toetust, kui on täidetud artiklis 19a või 19b sätestatud asjakohased tingimused;“;

| (c) | lõikesse 5 lisatakse punktid m kuni q:






  „m) | keskkonnakahju tervendamiseks ning looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks antav abi, kui tervendamise või taastamise kulud ületavad maa või kinnistu väärtuse suurenemist ning täidetud on artiklis 45 sätestatud tingimused; |
| --- | --- | --- |

(c)

lõikesse 5 lisatakse punktid m kuni q:

„m)

keskkonnakahju tervendamiseks ning looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks antav abi, kui tervendamise või taastamise kulud ületavad maa või kinnistu väärtuse suurenemist ning täidetud on artiklis 45 sätestatud tingimused;

| n) | elurikkuse kaitseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamiseks antav abi, kui täidetud on artiklis 45 sätestatud tingimused; |
| --- | --- |

n)

elurikkuse kaitseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamiseks antav abi, kui täidetud on artiklis 45 sätestatud tingimused;

| o) | abi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia edendamiseks artiklite 41, 42 ja 43 alusel, kui abi antakse automaatselt vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ja ilma liikmesriigi edasise kaalutlusõiguseta ning meede on vastu võetud ja jõustatud enne töö alustamist toetatava projekti või tegevusega; |
| --- | --- |

o)

abi taastuvatest energiaallikatest toodetud energia edendamiseks artiklite 41, 42 ja 43 alusel, kui abi antakse automaatselt vastavalt objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele ja ilma liikmesriigi edasise kaalutlusõiguseta ning meede on vastu võetud ja jõustatud enne töö alustamist toetatava projekti või tegevusega;

| p) | mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi vastavalt artiklis 19c sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

p)

mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi vastavalt artiklis 19c sätestatud tingimustele;

| q) | VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, vastavalt artiklis 19d sätestatud tingimustele.“; |
| --- | --- |

q)

VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju, vastavalt artiklis 19d sätestatud tingimustele.“;

| (6) | artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Abi osakaalu ja abikõlblike kulude arvutamisel lähtutakse kõigi kasutatavate arvude puhul summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud. Abi osakaalu ja abikõlblike kulude arvutamisel ei võeta siiski arvesse abikõlblikelt kuludelt arvestatud käibemaksu, mis kuulub hüvitamisele kohaldatava riikliku maksuõiguse alusel. Abikõlblikke kulusid tõendatakse selgete, konkreetsete ja ajakohaste kirjalike tõenditega. Abikõlblike kulude summa võib arvutada kooskõlas lihtsustatud kuluvõimalustega, tingimusel et tehingut rahastatakse vähemalt osaliselt liidu vahendist, mis lubab lihtsustatud kuluvõimalusi kasutada, ja et abikõlblike kulude kategooria on erandit käsitleva sätte kohaselt abikõlblik. Sellisel juhul kohaldatakse liidu vahendit reguleerivates asjakohastes eeskirjades sätestatud lihtsustatud kuluvõimalusi. Projektide puhul, mida rakendatakse kooskõlas nõukogu poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 (*35) alusel heaks kiidetud taaste- ja vastupidavuskavadega, võib abikõlblike kulude summad samuti arvutada lihtsustatud kuluvõimaluste alusel, tingimusel, et kasutatakse määruses (EL) nr 1303/2013 või määruses (EL) 2021/1060 sätestatud lihtsustatud kuluvõimalusi. Lisaks võib artiklite 25a ja 25b kohase abi puhul kaudsed kulud arvutada kooskõlas artiklite 25a ja 25b vastavas lõikes 3 sätestatud eeskirjadega.


  (*35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).“;" |
| --- | --- |

(6)

artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Abi osakaalu ja abikõlblike kulude arvutamisel lähtutakse kõigi kasutatavate arvude puhul summadest, millest ei ole makse ega muid tasusid maha arvatud. Abi osakaalu ja abikõlblike kulude arvutamisel ei võeta siiski arvesse abikõlblikelt kuludelt arvestatud käibemaksu, mis kuulub hüvitamisele kohaldatava riikliku maksuõiguse alusel. Abikõlblikke kulusid tõendatakse selgete, konkreetsete ja ajakohaste kirjalike tõenditega. Abikõlblike kulude summa võib arvutada kooskõlas lihtsustatud kuluvõimalustega, tingimusel et tehingut rahastatakse vähemalt osaliselt liidu vahendist, mis lubab lihtsustatud kuluvõimalusi kasutada, ja et abikõlblike kulude kategooria on erandit käsitleva sätte kohaselt abikõlblik. Sellisel juhul kohaldatakse liidu vahendit reguleerivates asjakohastes eeskirjades sätestatud lihtsustatud kuluvõimalusi. Projektide puhul, mida rakendatakse kooskõlas nõukogu poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/241 (*35) alusel heaks kiidetud taaste- ja vastupidavuskavadega, võib abikõlblike kulude summad samuti arvutada lihtsustatud kuluvõimaluste alusel, tingimusel, et kasutatakse määruses (EL) nr 1303/2013 või määruses (EL) 2021/1060 sätestatud lihtsustatud kuluvõimalusi. Lisaks võib artiklite 25a ja 25b kohase abi puhul kaudsed kulud arvutada kooskõlas artiklite 25a ja 25b vastavas lõikes 3 sätestatud eeskirjadega.

(*35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).“;"

*35

| (7) | artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Kui koos riigiabi andmisega toimub liidu institutsioonide, asutuste, ühisettevõtjate või muude organite poolt keskselt hallatav liidu rahastamine, mis ei ole otseselt või kaudselt liikmesriigi kontrolli all, võetakse arvesse ainult riigiabi, et määrata kindlaks, kas teavitamise künniseid ja abi ülemmäära või maksimaalseid abisummasid on järgitud, eeldusel et avalikust sektorist saadud toetuse kogusumma, mida antakse samade abikõlblike kulude katmiseks, ei ületa kõige soodsamat rahastamise määra, mis on sätestatud liidu õigusaktidega kehtestatud eeskirjades. Erandina võib Euroopa Kaitsefondist projektidele antava avaliku sektori rahastamise kogusumma ulatuda projekti abikõlblike kulude kogusummani, olenemata selle fondi puhul kohaldatavast rahastamise maksimummäärast, kui järgitakse käesolevas määruses sätestatud teavitamiskünniseid ning abi ülemmäärasid ja maksimaalseid abisummasid.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(7)

artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui koos riigiabi andmisega toimub liidu institutsioonide, asutuste, ühisettevõtjate või muude organite poolt keskselt hallatav liidu rahastamine, mis ei ole otseselt või kaudselt liikmesriigi kontrolli all, võetakse arvesse ainult riigiabi, et määrata kindlaks, kas teavitamise künniseid ja abi ülemmäära või maksimaalseid abisummasid on järgitud, eeldusel et avalikust sektorist saadud toetuse kogusumma, mida antakse samade abikõlblike kulude katmiseks, ei ületa kõige soodsamat rahastamise määra, mis on sätestatud liidu õigusaktidega kehtestatud eeskirjades. Erandina võib Euroopa Kaitsefondist projektidele antava avaliku sektori rahastamise kogusumma ulatuda projekti abikõlblike kulude kogusummani, olenemata selle fondi puhul kohaldatavast rahastamise maksimummäärast, kui järgitakse käesolevas määruses sätestatud teavitamiskünniseid ning abi ülemmäärasid ja maksimaalseid abisummasid.“

| (b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on teavitamiskohustusest vabastatud käesoleva määruse artiklite 19b, 20a, 21, 21a, 22 või 23, artikli 56e lõike 5 punkti a alapunkti ii, iii või iv, artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f alusel, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, mille puhul saab abikõlblikke kulusid kindlaks määrata. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, millel abikõlblikud kulud puuduvad, kuni vastava kõrgeima kogurahastamise künniseni, mis on määratud iga juhtumi konkreetsetest oludest lähtuvalt komisjoni käesolevas või mõnes muus grupierandit käsitlevas määruses või otsuses. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on käesoleva määruse alusel teavitamiskohustusest vabastatud, võib kumuleerida komisjoni vastuvõetud otsuses heaks kiidetud muu abiga, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad, et kõrvaldada mõne liikmesriigi majanduses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b osutatud tõsine häire. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on teavitamiskohustusest vabastatud artikli 56e lõike 5 punkti a alapunkti ii, iii või iv, artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f alusel, võib kumuleerida muu abiga, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on nende artiklite alusel teavitamiskohustusest vabastatud.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on teavitamiskohustusest vabastatud käesoleva määruse artiklite 19b, 20a, 21, 21a, 22 või 23, artikli 56e lõike 5 punkti a alapunkti ii, iii või iv, artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f alusel, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, mille puhul saab abikõlblikke kulusid kindlaks määrata. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad, võib kumuleerida mis tahes muu riigiabiga, millel abikõlblikud kulud puuduvad, kuni vastava kõrgeima kogurahastamise künniseni, mis on määratud iga juhtumi konkreetsetest oludest lähtuvalt komisjoni käesolevas või mõnes muus grupierandit käsitlevas määruses või otsuses. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on käesoleva määruse alusel teavitamiskohustusest vabastatud, võib kumuleerida komisjoni vastuvõetud otsuses heaks kiidetud muu abiga, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad, et kõrvaldada mõne liikmesriigi majanduses ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b osutatud tõsine häire. Abi, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on teavitamiskohustusest vabastatud artikli 56e lõike 5 punkti a alapunkti ii, iii või iv, artikli 56e lõike 10 ja artikli 56f alusel, võib kumuleerida muu abiga, millel kindlaksmääratavad abikõlblikud kulud puuduvad ja mis on nende artiklite alusel teavitamiskohustusest vabastatud.“

| (8) | artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad komisjoni läbipaistvusmoodulis (*36) või ülevaatlikul riikliku või piirkondliku tasandi riigiabi veebisaidil järgmise teabe avaldamise:






  a) | artiklis 11 osutatud koondteave II lisaga ette nähtud standardvormis või link sellele; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad komisjoni läbipaistvusmoodulis (*36) või ülevaatlikul riikliku või piirkondliku tasandi riigiabi veebisaidil järgmise teabe avaldamise:

a)

artiklis 11 osutatud koondteave II lisaga ette nähtud standardvormis või link sellele;

| b) | iga abimeetme terviktekst, nagu on osutatud artiklis 11, või link sellele; |
| --- | --- |

b)

iga abimeetme terviktekst, nagu on osutatud artiklis 11, või link sellele;

| c) | III lisas osutatud teave iga 100 000 eurot ületava üksikabi kohta või 16. jao alusel InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi puhul iga 500 000 eurot ületava üksikabi kohta või muude kui 2a. jao kohaste põllumajandusliku esmatootmisega tegelevate või kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate abisaajate puhul iga 10 000 eurot ületava üksikabi kohta. |
| --- | --- |

c)

III lisas osutatud teave iga 100 000 eurot ületava üksikabi kohta või 16. jao alusel InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi puhul iga 500 000 eurot ületava üksikabi kohta või muude kui 2a. jao kohaste põllumajandusliku esmatootmisega tegelevate või kalandus- ja vesiviljelussektoris tegutsevate abisaajate puhul iga 10 000 eurot ületava üksikabi kohta.

Artiklis 20 osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi puhul avaldatakse käesolevas lõikes osutatud teave selle liikmesriigi veebisaidil, kus asub asjaomane korraldusasutus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (*37) artiklile 21 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1059 (*38) artiklile 45, olenevalt sellest, kumb on kohaldatav. Alternatiivse võimalusena võivad osalevad liikmesriigid otsustada, et iga riik avaldab vastaval veebisaidil teabe oma territooriumil võetavate abimeetmete kohta.

Esimeses lõigus sätestatud avaldamiskohustusi ei kohaldata artiklis 20a osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi ega kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antava abi suhtes, mida antakse artikli 19b kohaselt.

2.   Maksusoodustuste vormis abikavade ning artiklitega 16, 21a ja 22 (*39) hõlmatud abikavade puhul loetakse käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu punktis c sätestatud tingimused täidetuks, kui liikmesriigid avaldavad nõutava teabe üksikabi summade kohta järgmiste vahemike lõikes (miljonites eurodes):

| | 0,01–0,1 (ainult kalandus ja vesiviljelus ning põllumajanduslik esmatootmine); |
| --- | --- |

0,01–0,1 (ainult kalandus ja vesiviljelus ning põllumajanduslik esmatootmine);

| | 0,1–0,5; |
| --- | --- |

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; ning |
| --- | --- |

10–30; ning

| | 30 ja enam. |
| --- | --- |

30 ja enam.

(*36)  Riigiabi läbipaistvusmooduli avalik otsing, mis on kättesaadav veebisaidil https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=et."

*36

(*37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259)."

*37

(*38)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1059, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondist ja välistegevuse rahastutest toetatava Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi (Interreg) erisätteid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 94)."

*38

(*39)  Käesoleva määruse artiklite 16, 21a ja 22 kohaste abikavade puhul ei ole vaja täita nõuet avaldada teavet iga üksikabi kohta, mis ületab 100 000 eurot, kui tegemist on VKEdega, kes ei ole sooritanud ühtegi kaubanduslikku müüki ühelgi turul.“;"

*39

| (b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud teave esitatakse ning see on kättesaadav standardvormis, nagu on kirjeldatud III lisas, ning selle haldamiseks peab eksisteerima tõhus otsingu- ja allalaadimisfunktsioon. See avaldatakse kuue kuu jooksul alates abi andmise kuupäevast või maksusoodustuste vormis antava abi puhul ühe aasta jooksul alates maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäevast ning see jääb kättesaadavaks vähemalt kümneks aastaks alates abi andmise kuupäevast. Kui maksusoodustuste vormis antava abi puhul puudub ametlik nõue esitada igal aastal deklaratsioon, arvatakse käeoleva lõike eesmärkidel abi andmise kuupäevaks selle aasta 31. detsember, mille jaoks abi anti.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesoleva artikli lõike 1 punktis c osutatud teave esitatakse ning see on kättesaadav standardvormis, nagu on kirjeldatud III lisas, ning selle haldamiseks peab eksisteerima tõhus otsingu- ja allalaadimisfunktsioon. See avaldatakse kuue kuu jooksul alates abi andmise kuupäevast või maksusoodustuste vormis antava abi puhul ühe aasta jooksul alates maksudeklaratsiooni esitamise tähtpäevast ning see jääb kättesaadavaks vähemalt kümneks aastaks alates abi andmise kuupäevast. Kui maksusoodustuste vormis antava abi puhul puudub ametlik nõue esitada igal aastal deklaratsioon, arvatakse käeoleva lõike eesmärkidel abi andmise kuupäevaks selle aasta 31. detsember, mille jaoks abi anti.“

| (9) | artikli 11 lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega:

  „Käesolevat esimest lõiku ei kohaldata artiklis 20a osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi ega artiklis 19b osutatud kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antava abi suhtes.“; |
| --- | --- |

(9)

artikli 11 lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega:

„Käesolevat esimest lõiku ei kohaldata artiklis 20a osutatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidele antava abi ega artiklis 19b osutatud kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidele antava abi suhtes.“;

| (10) | artikkel 13 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 13
  Regionaalabi ulatus
  Käesolevat jagu ei kohaldata järgmise abi suhtes:






  a) | terase-, pruunsöe- ja söesektoris antav abi; |
| --- | --- | --- |

(10)

artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Regionaalabi ulatus

Käesolevat jagu ei kohaldata järgmise abi suhtes:

a)

terase-, pruunsöe- ja söesektoris antav abi;

| b) | abi transpordisektorile ja sellega seotud taristule; abi energiatootmisele, -salvestamisele, -ülekandele, -jaotusele ja -taristule, välja arvatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi äärepoolseimates piirkondades ja regionaalse tegevusabi kavad, ning abi lairibasektoris, välja arvatud regionaalse tegevusabi kavad; |
| --- | --- |

b)

abi transpordisektorile ja sellega seotud taristule; abi energiatootmisele, -salvestamisele, -ülekandele, -jaotusele ja -taristule, välja arvatud investeeringuteks ettenähtud regionaalabi äärepoolseimates piirkondades ja regionaalse tegevusabi kavad, ning abi lairibasektoris, välja arvatud regionaalse tegevusabi kavad;

| c) | regionaalabi selliste kavade vormis, mis on suunatud piiratud arvule konkreetsetele majandussektoritele; kavasid, millega soodustatakse turismindust või põllumajandustoodete tootmist ja turustamist, ei peeta konkreetsele majandussektorile suunatuks; |
| --- | --- |

c)

regionaalabi selliste kavade vormis, mis on suunatud piiratud arvule konkreetsetele majandussektoritele; kavasid, millega soodustatakse turismindust või põllumajandustoodete tootmist ja turustamist, ei peeta konkreetsele majandussektorile suunatuks;

| d) | regionaalne tegevusabi ettevõtjatele, kelle põhitegevus kuulub NACE Rev. 2 K jao „Finants- ja kindlustustegevus“ alla, või ettevõtjatele, kes täidavad kontsernisiseseid ülesandeid ja kelle põhitegevus kuulub NACE Rev. 2 klassi 70.10 „Peakontorite tegevus“ või 70.22 „Äri- ja muu juhtimisalane nõustamine.“; |
| --- | --- |

d)

regionaalne tegevusabi ettevõtjatele, kelle põhitegevus kuulub NACE Rev. 2 K jao „Finants- ja kindlustustegevus“ alla, või ettevõtjatele, kes täidavad kontsernisiseseid ülesandeid ja kelle põhitegevus kuulub NACE Rev. 2 klassi 70.10 „Peakontorite tegevus“ või 70.22 „Äri- ja muu juhtimisalane nõustamine.“;

| (11) | artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimusi täitvas abi saavas piirkonnas võib abi anda mis tahes vormis alginvesteeringuks, hoolimata abi saaja suurusest. Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimusi täitvas abi saavas piirkonnas võib VKEdele anda abi mis tahes vormis alginvesteeringuks ja suurettevõtjatele ainult selliseks alginvesteeringuks, mis tekitab asjaomases piirkonnas uut majandustegevust.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(11)

artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimusi täitvas abi saavas piirkonnas võib abi anda mis tahes vormis alginvesteeringuks, hoolimata abi saaja suurusest. Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimusi täitvas abi saavas piirkonnas võib VKEdele anda abi mis tahes vormis alginvesteeringuks ja suurettevõtjatele ainult selliseks alginvesteeringuks, mis tekitab asjaomases piirkonnas uut majandustegevust.“

| (b) | alapunktid 4–7 asendatakse järgmisega:

  „4.   Abikõlblikud kulud on üks või mitu järgmistest:






  a) | materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute kulud või |
| --- | --- | --- |

(b)

alapunktid 4–7 asendatakse järgmisega:

„4.   Abikõlblikud kulud on üks või mitu järgmistest:

a)

materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtavate investeeringute kulud või

| b) | alginvesteeringuga loodud töökohtadest tulenevad prognoositud palgakulud, mis arvutatakse välja kaheks aastaks, või |
| --- | --- |

b)

alginvesteeringuga loodud töökohtadest tulenevad prognoositud palgakulud, mis arvutatakse välja kaheks aastaks, või

| c) | punktides a ja b osutatud kulude osa kombinatsioon, mille suurus ei ületa punkti a või b summat, olenevalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud kulude osa kombinatsioon, mille suurus ei ületa punkti a või b summat, olenevalt sellest, kumb on suurem.

5.   Investeeringut tuleb pärast investeeringu lõpuleviimist säilitada asjasse puutuvas piirkonnas vähemalt viis aastat (VKEde korral kolm aastat). See ei takista selle perioodi jooksul masinate või seadmete väljavahetamist, kui need on vananenud või purunenud, tingimusel et majandustegevust jätkatakse asjaomases piirkonnas miinimumperioodi jooksul.

6.   Omandatav vara peab olema uus, välja arvatud VKEde puhul ja ettevõtete omandamise korral.

Materiaalse vara rentimisega seotud kulusid võib arvesse võtta üksnes järgmistel tingimustel:

| a) | maa ja hoonete rentimise korral peab rendileping kestma suurettevõtjate puhul vähemalt viis aastat ning VKEde puhul vähemalt kolm aastat pärast investeeringu lõpuleviimise eeldatavat kuupäeva; |
| --- | --- |

a)

maa ja hoonete rentimise korral peab rendileping kestma suurettevõtjate puhul vähemalt viis aastat ning VKEde puhul vähemalt kolm aastat pärast investeeringu lõpuleviimise eeldatavat kuupäeva;

| b) | seadmete või masinate rentimise korral peab rentimine toimuma kapitalirendi vormis ning rendileping peab sisaldama abisaaja kohustust osta vara lepingu lõppedes välja. |
| --- | --- |

b)

seadmete või masinate rentimise korral peab rentimine toimuma kapitalirendi vormis ning rendileping peab sisaldama abisaaja kohustust osta vara lepingu lõppedes välja.

Alginvesteeringu puhul, millele on osutatud artikli 2 punkti 49 alapunktis b või punkti 51 alapunktis b, tuleb põhimõtteliselt arvesse võtta üksnes ostjaga mitteseotud kolmandatelt isikutelt ostetud vara soetamise kulusid. Kui väikeettevõtja äritegevuse võtab üle algse omaniku perekonnaliige või ettevõtja üks või mitu töötajat, siis ei ole vaja täita tingimust, et varad tuleb osta kolmandalt isikult, kes ei ole ostjaga seotud. Tehing peab toimuma turutingimustel. Kui ettevõtte varade omandamisega kaasneb täiendav regionaalabi kõlblik investeering, tuleb sellise täiendava investeeringuga seotud abikõlblikud kulud liita ettevõtte varade soetamise kuludele. Kui varade soetamiseks on enne nende ostmist juba abi antud, tuleb sellise vara maksumus ettevõtte omandamisega seotud abikõlblikest kuludest maha arvata.

7.   Suurettevõtjatele tootmisprotsessi põhjalikuks muutmiseks antud abi korral peavad abikõlblikud kulud ületama ajakohastatava tegevusega seotud vara kulumit eelneva kolme majandusaasta jooksul. Olemasoleva ettevõtte tegevuse mitmekesistamiseks suurettevõtjatele või VKEdele antud abi puhul peavad abikõlblikud kulud ületama vähemalt 200 % uuesti kasutatava vara arvestuslikku väärtust, mis on registreeritud tööde algusele eelneval majandusaastal.“

| (c) | lõiget 8 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimese lõigu punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | vara peab olema arvatud abi saava ettevõtja varade hulka ja see peab jääma vähemalt viieks aastaks (VKEde puhul kolmeks aastaks) seotuks projektiga, mille jaoks abi antakse.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

lõiget 8 muudetakse järgmiselt:

i)

esimese lõigu punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

vara peab olema arvatud abi saava ettevõtja varade hulka ja see peab jääma vähemalt viieks aastaks (VKEde puhul kolmeks aastaks) seotuks projektiga, mille jaoks abi antakse.“;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Suurettevõtjate puhul on immateriaalse vara kulud abikõlblikud ainult kuni 50 % ulatuses alginvesteeringu kõigist abikõlblikest investeerimiskuludest. VKEde puhul on abikõlblikud 100 % immateriaalse vara kuludest.“; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Suurettevõtjate puhul on immateriaalse vara kulud abikõlblikud ainult kuni 50 % ulatuses alginvesteeringu kõigist abikõlblikest investeerimiskuludest. VKEde puhul on abikõlblikud 100 % immateriaalse vara kuludest.“;

| (d) | lõike 9 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | investeerimisprojekt peab tooma kaasa asjaomase ettevõtja töötajate arvu suurenemise kokkuvõttes võrreldes eelnenud 12 kuu keskmisega, pärast loodud töökohtade arvust selle perioodi jooksul kaotatud töökohtade mahaarvamist, väljendatuna aasta tööühikutes; |
| --- | --- | --- |

(d)

lõike 9 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

investeerimisprojekt peab tooma kaasa asjaomase ettevõtja töötajate arvu suurenemise kokkuvõttes võrreldes eelnenud 12 kuu keskmisega, pärast loodud töökohtade arvust selle perioodi jooksul kaotatud töökohtade mahaarvamist, väljendatuna aasta tööühikutes;

| b) | kõik töökohad tuleb täita kolme aasta jooksul pärast investeeringu lõpuleviimist;“ |
| --- | --- |

b)

kõik töökohad tuleb täita kolme aasta jooksul pärast investeeringu lõpuleviimist;“

| (e) | lõiked 10 ja 11 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(e)

lõiked 10 ja 11 jäetakse välja;

| (f) | lõike 12 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „12.   Abi osakaal ei tohi ületada abi ülemmäära, mis on kindlaks määratud abi andmise ajal asjaomases piirkonnas kehtiva regionaalabi kaardiga.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

lõike 12 esimene lause asendatakse järgmisega:

„12.   Abi osakaal ei tohi ületada abi ülemmäära, mis on kindlaks määratud abi andmise ajal asjaomases piirkonnas kehtiva regionaalabi kaardiga.“

| (g) | lõike 13 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „13.   Ühe investeerimisprojekti osana käsitatakse iga alginvesteeringut, mis on seotud sama või sarnase tegevusega ning mille algatab sama abisaaja (kontserni tasandil) kolme aasta jooksul alates tööde alustamisest muu abi saava investeeringuga samas NUTS 3 piirkonnas.“
  ; |
| --- | --- |

(g)

lõike 13 esimene lause asendatakse järgmisega:

„13.   Ühe investeerimisprojekti osana käsitatakse iga alginvesteeringut, mis on seotud sama või sarnase tegevusega ning mille algatab sama abisaaja (kontserni tasandil) kolme aasta jooksul alates tööde alustamisest muu abi saava investeeringuga samas NUTS 3 piirkonnas.“

| (h) | lõiked 14 ja 15 asendatakse järgmisega:

  „14.   Abisaaja enda rahaline panus peab moodustama vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest omavahenditena või välise finantseerimisena vormis, mis ei hõlma avaliku sektori toetust. Nõuet, et omavahendid peavad moodustama 25 % kuludest ei kohaldata investeeringuteks ettenähtud abi suhtes, mida antakse äärepoolseimates piirkondades, kui väiksem panus on vajalik abi ülemmäära täielikuks järgimiseks.


  15.   Määrusega (EL) nr 1299/2013 või määrusega (EL) 2021/1059 hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidega seotud alginvesteeringu puhul kohaldatakse kõigi projektis osalevate abisaajate suhtes selle piirkonna abi osakaalu, kus alginvesteering tehti. Kui alginvesteering tehti kahes või enamas abi saavas piirkonnas, siis on abi ülemmäär see, mida kohaldatakse abi saavas piirkonnas, kus abikõlblikke kulusid kanti suurimas summas. Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblikus abi saavas piirkonnas kohaldatakse käesolevat sätet suurettevõtjate suhtes ainult juhul, kui alginvesteering tekitab uue majandustegevuse.“
  ; |
| --- | --- |

(h)

lõiked 14 ja 15 asendatakse järgmisega:

„14.   Abisaaja enda rahaline panus peab moodustama vähemalt 25 % abikõlblikest kuludest omavahenditena või välise finantseerimisena vormis, mis ei hõlma avaliku sektori toetust. Nõuet, et omavahendid peavad moodustama 25 % kuludest ei kohaldata investeeringuteks ettenähtud abi suhtes, mida antakse äärepoolseimates piirkondades, kui väiksem panus on vajalik abi ülemmäära täielikuks järgimiseks.

15.   Määrusega (EL) nr 1299/2013 või määrusega (EL) 2021/1059 hõlmatud Euroopa territoriaalse koostöö projektidega seotud alginvesteeringu puhul kohaldatakse kõigi projektis osalevate abisaajate suhtes selle piirkonna abi osakaalu, kus alginvesteering tehti. Kui alginvesteering tehti kahes või enamas abi saavas piirkonnas, siis on abi ülemmäär see, mida kohaldatakse abi saavas piirkonnas, kus abikõlblikke kulusid kanti suurimas summas. Aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abikõlblikus abi saavas piirkonnas kohaldatakse käesolevat sätet suurettevõtjate suhtes ainult juhul, kui alginvesteering tekitab uue majandustegevuse.“

| (12) | artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | selliste transpordi lisakulude arvutamisel lähtutakse kaupade teekonnast asjaomase liikmesriigi piires transpordivahendiga, millega kaasnevad abisaaja jaoks kõige väiksemad kulud. Liikmesriik võib kehtestada valitud transpordiliigile kohustuslikud keskkonnastandardid ja kui sellised standardid kehtestatakse abisaajale, võib transpordi lisakulude arvutamisel lähtuda nende keskkonnastandardite täitmiseks vajalikest väikseimatest kuludest.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

selliste transpordi lisakulude arvutamisel lähtutakse kaupade teekonnast asjaomase liikmesriigi piires transpordivahendiga, millega kaasnevad abisaaja jaoks kõige väiksemad kulud. Liikmesriik võib kehtestada valitud transpordiliigile kohustuslikud keskkonnastandardid ja kui sellised standardid kehtestatakse abisaajale, võib transpordi lisakulude arvutamisel lähtuda nende keskkonnastandardite täitmiseks vajalikest väikseimatest kuludest.“;

| (b) | lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „3.   Hõredalt ja väga hõredalt asustatud piirkondades hoiavad regionaalse tegevusabi kavad ära elanikkonna vähenemise või aitavad seda piirata järgmistel tingimustel:“; |
| --- | --- |

(b)

lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„3.   Hõredalt ja väga hõredalt asustatud piirkondades hoiavad regionaalse tegevusabi kavad ära elanikkonna vähenemise või aitavad seda piirata järgmistel tingimustel:“;

| (13) | artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Koguinvesteering mõnesse linnaarendusprojekti mis tahes linnaarendusmeetme raames ei ületa 22 miljonit eurot.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(13)

artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Koguinvesteering mõnesse linnaarendusprojekti mis tahes linnaarendusmeetme raames ei ületa 22 miljonit eurot.“

| (b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Linnaarendusabiga suurendatakse täiendavaid erainvesteeringuid artikli 2 punktis 72 määratletud sõltumatutelt erainvestoritelt linnaarendusfondide või linnaarendusprojektide tasandil nii, et kogusumma ulatub vähemalt 20 %ni linnaarendusprojektile antavast kogurahastamisest.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Linnaarendusabiga suurendatakse täiendavaid erainvesteeringuid artikli 2 punktis 72 määratletud sõltumatutelt erainvestoritelt linnaarendusfondide või linnaarendusprojektide tasandil nii, et kogusumma ulatub vähemalt 20 %ni linnaarendusprojektile antavast kogurahastamisest.“

| (14) | artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Abikõlblikud kulud on üks või mitu järgmistest:






  a) | materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimise kulud, sealhulgas ühekordsed mitteamortiseeritavad kulud, mis on investeeringu ja selle esmase tegemisega vahetult seotud; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Abikõlblikud kulud on üks või mitu järgmistest:

a)

materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse investeerimise kulud, sealhulgas ühekordsed mitteamortiseeritavad kulud, mis on investeeringu ja selle esmase tegemisega vahetult seotud;

| b) | otseselt investeerimisprojektiga loodud töökohtade prognoositud palgakulud, mis arvutatakse välja kaheks aastaks; |
| --- | --- |

b)

otseselt investeerimisprojektiga loodud töökohtade prognoositud palgakulud, mis arvutatakse välja kaheks aastaks;

| c) | punktides a ja b osutatud kulude osa kombinatsioon, mille suurus ei ületa punkti a või b summat, olenevalt sellest, kumb on suurem. |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b osutatud kulude osa kombinatsioon, mille suurus ei ületa punkti a või b summat, olenevalt sellest, kumb on suurem.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel abikõlblike kuludena käsitamiseks peavad investeeringud seisnema järgnevas:

| a) | investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses uue ettevõtte asutamisega, olemasoleva ettevõtte laiendamisega, ettevõtte toodangu mitmekesistamine, kui laienetakse toote- või teenuseturgudele, kus ettevõte enne ei tegutsenud, või kõnealuse investeeringuga seotud ettevõtte kogu tootmisprotsessi või teenuste osutamise protsessi täielik ümberkorraldamine või |
| --- | --- |

a)

investeering materiaalsesse ja/või immateriaalsesse varasse seoses uue ettevõtte asutamisega, olemasoleva ettevõtte laiendamisega, ettevõtte toodangu mitmekesistamine, kui laienetakse toote- või teenuseturgudele, kus ettevõte enne ei tegutsenud, või kõnealuse investeeringuga seotud ettevõtte kogu tootmisprotsessi või teenuste osutamise protsessi täielik ümberkorraldamine või

| b) | vara soetamine ettevõttelt, mis on lõpetanud tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud. Üksnes ettevõtja aktsiate või osakute omandamine ei kvalifitseeru investeeringuks. Tehing peab toimuma turutingimustel. Põhimõtteliselt tuleb arvesse võtta üksnes ostjaga mitteseotud kolmandatelt isikutelt ostetud vara soetamise kulusid. Kui väikeettevõtja äritegevuse võtab üle algse omaniku perekonnaliige või ettevõtja üks või mitu töötajat, siis ei ole vaja täita tingimust, et varad tuleb osta kolmandalt isikult, kes ei ole ostjaga seotud. |
| --- | --- |

b)

vara soetamine ettevõttelt, mis on lõpetanud tegevuse või oleks tegevuse lõpetanud, kui seda ei oleks ostetud. Üksnes ettevõtja aktsiate või osakute omandamine ei kvalifitseeru investeeringuks. Tehing peab toimuma turutingimustel. Põhimõtteliselt tuleb arvesse võtta üksnes ostjaga mitteseotud kolmandatelt isikutelt ostetud vara soetamise kulusid. Kui väikeettevõtja äritegevuse võtab üle algse omaniku perekonnaliige või ettevõtja üks või mitu töötajat, siis ei ole vaja täita tingimust, et varad tuleb osta kolmandalt isikult, kes ei ole ostjaga seotud.

Asendusinvesteeringut ei käsitata seega käesoleva lõike tähenduses investeeringuna.“

| (b) | lisatakse järgmine lõige 3a:

  „3a.   Materiaalse vara rentimisega seotud kulusid võib arvesse võtta üksnes järgmistel tingimustel:






  a) | maa ja hoonete rentimise korral peab rendileping kestma vähemalt kolm aastat pärast investeeringu lõpuleviimise eeldatavat kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

(b)

lisatakse järgmine lõige 3a:

„3a.   Materiaalse vara rentimisega seotud kulusid võib arvesse võtta üksnes järgmistel tingimustel:

a)

maa ja hoonete rentimise korral peab rendileping kestma vähemalt kolm aastat pärast investeeringu lõpuleviimise eeldatavat kuupäeva;

| b) | seadmete või masinate rentimise korral peab rentimine toimuma kapitalirendi vormis ning rendileping peab sisaldama abisaaja kohustust osta vara lepingu lõppedes välja.“; |
| --- | --- |

b)

seadmete või masinate rentimise korral peab rentimine toimuma kapitalirendi vormis ning rendileping peab sisaldama abisaaja kohustust osta vara lepingu lõppedes välja.“;

| (c) | lõiget 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | vara peab olema amortiseeritav;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

vara peab olema amortiseeritav;“

| ii) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | vara peab abi saava ettevõtja vara hulka kuuluma vähemalt kolm aastat.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

vara peab abi saava ettevõtja vara hulka kuuluma vähemalt kolm aastat.“;

| (15) | artiklid 19a ja 19b asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 19a
  Abi VKEdele kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides osalemisel tekkinud kulude eest

  1.   Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad määrusega (EL) nr 1303/2013 või määrusega (EL) 2021/1060 hõlmatud kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Järgmisi määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 35 lõikes 1 või määruse (EL) 2021/1060 artikli 34 lõikes 1 (olenevalt sellest, kumb on kohaldatav) sätestatud kulusid käsitatakse kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide korral abikõlblikuna:






  a) | kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia ettevalmistava toetuse, suutlikkuse suurendamise, koolituse ja võrgustikutöö kulud; |
| --- | --- | --- |

(15)

artiklid 19a ja 19b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19a

Abi VKEdele kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides osalemisel tekkinud kulude eest

1.   Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad määrusega (EL) nr 1303/2013 või määrusega (EL) 2021/1060 hõlmatud kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Järgmisi määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 35 lõikes 1 või määruse (EL) 2021/1060 artikli 34 lõikes 1 (olenevalt sellest, kumb on kohaldatav) sätestatud kulusid käsitatakse kogukonna juhitud kohaliku arengu projektide korral abikõlblikuna:

a)

kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia ettevalmistava toetuse, suutlikkuse suurendamise, koolituse ja võrgustikutöö kulud;

| b) | heakskiidetud meetmete võtmine; |
| --- | --- |

b)

heakskiidetud meetmete võtmine;

| c) | koostöötegevuste ettevalmistamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

c)

koostöötegevuste ettevalmistamine ja rakendamine;

| d) | jooksvad kulud, mis on seotud kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia rakendamise juhtimisega; |
| --- | --- |

d)

jooksvad kulud, mis on seotud kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia rakendamise juhtimisega;

| e) | kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia elavdamine, et hõlbustada sidusrühmade suhtlust teabe vahetamiseks, edendada strateegiat ja projekte ning toetada võimalikke abisaajaid tegevuse kavandamisel ja taotluste koostamisel. |
| --- | --- |

e)

kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia elavdamine, et hõlbustada sidusrühmade suhtlust teabe vahetamiseks, edendada strateegiat ja projekte ning toetada võimalikke abisaajaid tegevuse kavandamisel ja taotluste koostamisel.

3.   Abi osakaal ei tohi ületada kogukonna juhitud kohaliku arengu projekte toetavates fondikohastes määrustes sätestatud toetuse maksimummäära.

Artikkel 19b

Piiratud abisummad VKEdele, kes saavad toetust kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest

1.   Abi ettevõtjatele, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides või saavad neist toetust artikli 19a lõike 1 kohaselt, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Käesoleva artikli alusel projekti kohta antava abi kogusumma ei tohi ületada 200 000 eurot.“;

| (16) | lisatakse artiklid 19c ja 19d:

  „Artikkel 19c
  Riikliku sekkumise vormis abi mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks

  1.   Mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmise suhtes:






  a) | riiklik sekkumine hinnakujundusse, et alandada tarnijate poolt mikroettevõtjatele kohaldatavaid elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühikuhindu; |
| --- | --- | --- |

(16)

lisatakse artiklid 19c ja 19d:

„Artikkel 19c

Riikliku sekkumise vormis abi mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks

1.   Mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks riikliku sekkumise vormis antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmise suhtes:

a)

riiklik sekkumine hinnakujundusse, et alandada tarnijate poolt mikroettevõtjatele kohaldatavaid elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühikuhindu;

| b) | mikroettevõtjatele otse või tarnijate kaudu tehtavad maksed tarbitud elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühiku kohta, et hüvitada osa selle tarbimise kuludest. |
| --- | --- |

b)

mikroettevõtjatele otse või tarnijate kaudu tehtavad maksed tarbitud elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühiku kohta, et hüvitada osa selle tarbimise kuludest.

2.   Lõike 1 kohaste meetmetega:

| a) | ei kaasne diskrimineerivat kohtlemist tarnijate ega mikroettevõtjate seas; |
| --- | --- |

a)

ei kaasne diskrimineerivat kohtlemist tarnijate ega mikroettevõtjate seas;

| b) | tagatakse, et kõigil tarnijatel on õigus teha mikroettevõtjatele samadel alustel elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnega seotud pakkumusi; |
| --- | --- |

b)

tagatakse, et kõigil tarnijatel on õigus teha mikroettevõtjatele samadel alustel elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnega seotud pakkumusi;

| c) | nähakse ette mehhanism, mis tagab, et tarnija kaudu antud abi antakse võimalikult suures ulatuses edasi lõplikule abisaajale, ning |
| --- | --- |

c)

nähakse ette mehhanism, mis tagab, et tarnija kaudu antud abi antakse võimalikult suures ulatuses edasi lõplikule abisaajale, ning

| d) | aidatakse kujundada kulusid ületava hinna, mis võimaldab tõhusat hinnakonkurentsi. |
| --- | --- |

d)

aidatakse kujundada kulusid ületava hinna, mis võimaldab tõhusat hinnakonkurentsi.

3.   Abisumma on samaväärne tehtava maksega, või juhul kui riik hinnakujundusse sekkub, ei ületa see kogu abisaaja tarbitud elektrienergia, gaasi ja/või soojusenergia turuhinna ning selle tarbimise eest pärast riiklikku sekkumist makstava hinna vahet.

Artikkel 19d

VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju

1.   VKEdele maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarneks riikliku sekkumise vormis antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. Käesolevat artiklit kohaldatakse järgmise suhtes:

| a) | riiklik sekkumine hinnakujundusse, et alandada tarnijate kohaldatavaid elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühikuhindu; |
| --- | --- |

a)

riiklik sekkumine hinnakujundusse, et alandada tarnijate kohaldatavaid elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühikuhindu;

| b) | VKEdele otse või tarnijate kaudu tehtavad maksed tarbitud elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühiku kohta, et hüvitada osa selle tarbimise kuludest. |
| --- | --- |

b)

VKEdele otse või tarnijate kaudu tehtavad maksed tarbitud elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühiku kohta, et hüvitada osa selle tarbimise kuludest.

2.   Lõike 1 kohaste meetmetega:

| a) | piirdutakse maksimaalselt 70 %ga maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergiaga, mida abisaaja on abimeetme kohaldamise perioodil tarbinud; |
| --- | --- |

a)

piirdutakse maksimaalselt 70 %ga maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergiaga, mida abisaaja on abimeetme kohaldamise perioodil tarbinud;

| b) | ei kaasne diskrimineerivat kohtlemist tarnijate ega VKEde seas; |
| --- | --- |

b)

ei kaasne diskrimineerivat kohtlemist tarnijate ega VKEde seas;

| c) | tagatakse tarnijatele nende kulude hüvitamine, kui riiklik sekkumine eeldab, et nad peavad tarnima omahinnast madalama hinnaga; |
| --- | --- |

c)

tagatakse tarnijatele nende kulude hüvitamine, kui riiklik sekkumine eeldab, et nad peavad tarnima omahinnast madalama hinnaga;

| d) | tagatakse, et kõigil tarnijatel on õigus teha samadel alustel elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnega seotud pakkumusi; |
| --- | --- |

d)

tagatakse, et kõigil tarnijatel on õigus teha samadel alustel elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnega seotud pakkumusi;

| e) | nähakse ette mehhanism, mis tagab, et tarnija kaudu antud abi antakse võimalikult suures ulatuses edasi lõplikule abisaajale, ning |
| --- | --- |

e)

nähakse ette mehhanism, mis tagab, et tarnija kaudu antud abi antakse võimalikult suures ulatuses edasi lõplikule abisaajale, ning

| f) | tagatakse asjaomase liikmesriigi lõpptarbijatele 2021. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini keskmine tarneühiku hind, mis on vähemalt samaväärne elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühiku keskmise hinnaga. |
| --- | --- |

f)

tagatakse asjaomase liikmesriigi lõpptarbijatele 2021. aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini keskmine tarneühiku hind, mis on vähemalt samaväärne elektrienergia, gaasi või soojusenergia ühiku keskmise hinnaga.

3.   Tarnijatele VKEdele toimunud tarnete eest tehtud maksed, mis on kehtestatud selle kaudu, et riik on sekkunud hinnakujundusse ja näinud ette tarnija omahinnast madalama hinna, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, eeldusel et:

| a) | riigi sekkumine hinnakujundusse vastab lõikes 2 sätestatud nõuetele ning |
| --- | --- |

a)

riigi sekkumine hinnakujundusse vastab lõikes 2 sätestatud nõuetele ning

| b) | hüvitis ei ole suurem kui vahe sellise hinna vahel, mida tarnija oleks nõudnud turupõhiste tarnehindade kohaldamise korral, ja sellise hinna vahel, mis on kehtestatud riigi sekkumise tõttu omahinnast madalamal tasemel. |
| --- | --- |

b)

hüvitis ei ole suurem kui vahe sellise hinna vahel, mida tarnija oleks nõudnud turupõhiste tarnehindade kohaldamise korral, ja sellise hinna vahel, mis on kehtestatud riigi sekkumise tõttu omahinnast madalamal tasemel.

4.   Käesolevat artiklit kohaldatakse abi suhtes, mida antakse sellise elektrienergia, gaasi või soojusenergia eest kantavate kulude katmiseks, mida tarbitakse ajavahemikul, kui kas gaasi, elektrienergia või soojusenergia tarneid saavatele VKEdele kasulikud riiklikud sekkumised hinnakujundusse on vastavalt ELi toimimise lepingu artiklil 122 põhinevatele teisestele õigusaktidele sõnaselgelt lubatud. Abi antakse hiljemalt 12 kuud pärast selle ajavahemiku lõppu.

5.   Abisumma on samaväärne kas VKEle või tarnijale tehtava maksega, või juhul kui riik hinnakujundusse sekkub, ei ületa kogu abisaaja tarbitud energia eest makstava turuhinna ning riikliku sekkumise tõttu makstava hinna vahet”.

| (17) | artikli 20a lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Ettevõtjale käesoleva artikli alusel projekti kohta antava abi kogusumma ei tohi ületada 22 000 eurot.“
  ; |
| --- | --- |

(17)

artikli 20a lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ettevõtjale käesoleva artikli alusel projekti kohta antava abi kogusumma ei tohi ületada 22 000 eurot.“

| (18) | artikkel 21 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 21
  Riskifinantseerimisabi

  1.   VKEde riskifinantseerimise abikavad on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Liikmesriigid võtavad kas otse või volitatud üksuse kaudu riskifinantseerimismeetme ühe või mitme finantsvahendaja vahendusel. Liikmesriigid või volitatud üksused teevad finantsvahendajatele avaliku sektori makse kooskõlas lõigetega 9–13 ja finantsvahendajad teevad kooskõlas lõigetega 14–17 lõigetele 4–8 vastavad riskifinantseerimisinvesteeringud lõikele 3 vastavatele abikõlblikele ettevõtjatele. Liikmesriigid ega volitatud üksused ei investeeri otse abikõlblikesse ettevõtjatesse ilma finantsvahendajat kasutamata.


  3.   Abikõlblikud ettevõtjad on börsil noteerimata VKEd, kes täidavad algse riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal vähemalt ühte järgmistest kriteeriumidest:






  a) | nad ei ole tegutsenud ühelgi turul; |
| --- | --- | --- |

(18)

artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Riskifinantseerimisabi

1.   VKEde riskifinantseerimise abikavad on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Liikmesriigid võtavad kas otse või volitatud üksuse kaudu riskifinantseerimismeetme ühe või mitme finantsvahendaja vahendusel. Liikmesriigid või volitatud üksused teevad finantsvahendajatele avaliku sektori makse kooskõlas lõigetega 9–13 ja finantsvahendajad teevad kooskõlas lõigetega 14–17 lõigetele 4–8 vastavad riskifinantseerimisinvesteeringud lõikele 3 vastavatele abikõlblikele ettevõtjatele. Liikmesriigid ega volitatud üksused ei investeeri otse abikõlblikesse ettevõtjatesse ilma finantsvahendajat kasutamata.

3.   Abikõlblikud ettevõtjad on börsil noteerimata VKEd, kes täidavad algse riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal vähemalt ühte järgmistest kriteeriumidest:

a)

nad ei ole tegutsenud ühelgi turul;

| b) | nad on tegutsenud mis tahes turul kas






  i) | vähem kui kümme aastat alates nende registreerimisest või |
| --- | --- | --- |

b)

nad on tegutsenud mis tahes turul kas

i)

vähem kui kümme aastat alates nende registreerimisest või

| ii) | vähem kui seitse aastat alates nende esimesest kaubanduslikust müügist. |
| --- | --- |

ii)

vähem kui seitse aastat alates nende esimesest kaubanduslikust müügist.

Kui konkreetse ettevõtja suhtes on kohaldatud üht alapunktis i) või ii) osutatud abikõlblikkuse perioodi, võib ainult seda perioodi kohaldada ka samale ettevõtjale edaspidi antava riskifinantseerimisabi suhtes. Teise ettevõtja omandanud või ühinemise kaudu moodustatud ettevõtja puhul hõlmab kohaldatav abikõlblikkuse periood ka vastavalt omandatud ettevõtja või ühinenud ettevõtjate tegevust, välja arvatud selliste omandatud või ühinenud ettevõtjate puhul, kelle käive moodustab vähem kui 10 % omandava ettevõtja käibest omandamisele eelnenud majandusaastal või ühinemise kaudu moodustatud ettevõtja puhul vähem kui 10 % ühinevate ettevõtjate ühinemisele eelnenud majandusaasta kombineeritud käibest. Kui alapunktis i osutatud abikõlblikkuse perioodi kohaldatakse ettevõtjate puhul, keda ei registreerita, algab abikõlblikkuse periood hetkest, mil ettevõtja alustab majandustegevust, või hetkest, mil ta on kohustatud maksma oma majandustegevuselt maksu, olenevalt sellest, kumb on varasem;

| c) | nad vajavad algset investeeringut, mis uue majandustegevuse jaoks koostatud äriplaani kohaselt moodustab rohkem kui 50 % nende keskmisest aastakäibest eelneva viie aasta jooksul. Erandina esimesest lausest piirdub see künnis 30 %ga järgmiste investeeringute korral, mida käsitatakse algsete investeeringutena uude majandustegevusse:






  i) | investeeringud, mis parandavad märkimisväärselt tegevuse keskkonnatoimet kooskõlas artikli 36 lõikega 2; |
| --- | --- | --- |

c)

nad vajavad algset investeeringut, mis uue majandustegevuse jaoks koostatud äriplaani kohaselt moodustab rohkem kui 50 % nende keskmisest aastakäibest eelneva viie aasta jooksul. Erandina esimesest lausest piirdub see künnis 30 %ga järgmiste investeeringute korral, mida käsitatakse algsete investeeringutena uude majandustegevusse:

i)

investeeringud, mis parandavad märkimisväärselt tegevuse keskkonnatoimet kooskõlas artikli 36 lõikega 2;

| ii) | muud keskkonnasäästlikud investeeringud, nagu need on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 1; |
| --- | --- |

ii)

muud keskkonnasäästlikud investeeringud, nagu need on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 1;

| iii) | investeeringud, mille eesmärk on suurendada IV lisas loetletud kriitilise tähtsusega toorainete kaevandamise, eraldamise, rafineerimise, töötlemise või ringlussevõtu suutlikkust. |
| --- | --- |

iii)

investeeringud, mille eesmärk on suurendada IV lisas loetletud kriitilise tähtsusega toorainete kaevandamise, eraldamise, rafineerimise, töötlemise või ringlussevõtu suutlikkust.

4.   Riskifinantseerimisinvesteering võib hõlmata ka jätkuinvesteeringuid abikõlblikesse ettevõtjatesse, sealhulgas pärast abikõlblikkuse perioodi, millele on osutatud lõike 3 punktis b, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

| a) | lõikes 8 osutatud riskifinantseerimise kogusummat ei ületata; |
| --- | --- |

a)

lõikes 8 osutatud riskifinantseerimise kogusummat ei ületata;

| b) | jätkuinvesteeringute võimalus oli ette nähtud algses äriplaanis; |
| --- | --- |

b)

jätkuinvesteeringute võimalus oli ette nähtud algses äriplaanis;

| c) | jätkuinvesteeringu saav ettevõtja ei ole I lisa artikli 3 lõike 3 tähenduses seotud teise ettevõtjaga, kes ei ole finantsvahendaja või meetme raames riskifinantseerimist pakkuv sõltumatu erainvestor, välja arvatud juhul, kui uus üksus on VKE. |
| --- | --- |

c)

jätkuinvesteeringu saav ettevõtja ei ole I lisa artikli 3 lõike 3 tähenduses seotud teise ettevõtjaga, kes ei ole finantsvahendaja või meetme raames riskifinantseerimist pakkuv sõltumatu erainvestor, välja arvatud juhul, kui uus üksus on VKE.

5.   Abikõlblikesse ettevõtjatesse võib riskifinantseerimisinvesteeringuid teha omakapitali, kvaasiomakapitaliinvesteeringute, laenude, garantiide või nende kombinatsiooni vormis.

6.   Kui antakse garantiisid, siis ei tohi garantii moodustada abikõlblikule ettevõtjale garanteeritud laenust üle 80 %.

7.   Omakapitali ja kvaasiomakapitali kujul abikõlblikesse ettevõtjatesse tehtavate riskifinantseerimisinvesteeringute puhul võib riskifinantseerimise meetmega asenduskapitali toetada üksnes juhul, kui viimast kombineeritakse uue kapitaliga, mis moodustab vähemalt 50 % igast investeeringust abikõlblikku ettevõtjasse.

8.   Lõikes 5 osutatud riskifinantseerimisinvesteeringu makstav kogusumma ei tohi ületada 16,5 miljonit eurot abikõlbliku ettevõtja kohta mis tahes riskifinantseerimismeetme raames. Riskifinantseerimisinvesteeringu maksimumsumma arvutamisel võetakse arvesse järgmist:

| a) | laenude ja võlana struktureeritud kvaasiomakapitali investeeringute puhul instrumendi tasumata nominaalsumma; |
| --- | --- |

a)

laenude ja võlana struktureeritud kvaasiomakapitali investeeringute puhul instrumendi tasumata nominaalsumma;

| b) | garantiide puhul aluseks oleva laenu tasumata nominaalsumma. |
| --- | --- |

b)

garantiide puhul aluseks oleva laenu tasumata nominaalsumma.

9.   Finantsvahendajatele võidakse avaliku sektori makseid teha ühel järgmisel viisil:

| a) | omakapital või kvaasiomakapital või rahaeraldis riskifinantseerimisinvesteeringute tegemiseks otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse; |
| --- | --- |

a)

omakapital või kvaasiomakapital või rahaeraldis riskifinantseerimisinvesteeringute tegemiseks otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse;

| b) | laenud riskifinantseerimisinvesteeringute tegemiseks otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse; |
| --- | --- |

b)

laenud riskifinantseerimisinvesteeringute tegemiseks otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse;

| c) | garantiid kahjumite katmiseks, mis tulenevad riskifinantseerimisinvesteeringutest, mis on tehtud otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse. |
| --- | --- |

c)

garantiid kahjumite katmiseks, mis tulenevad riskifinantseerimisinvesteeringutest, mis on tehtud otse või kaudselt abikõlblikesse ettevõtjatesse.

10.   Ühelt poolt liikmesriigi (või selle volitatud üksuse) ja teiselt poolt erainvestorite, finantsvahendajate või fondivalitsejate vaheline riski-tulu jagamise kord peab olema sobilik ning vastama järgmistele tingimustele:

| a) | muude riskifinantseerimisabi vormide kui garantiide puhul peetakse esmatähtsaks teenitavat tulu (asümmeetriline kasumijagamine või kasumile suunatud stiimulid), mitte kaitset võimaliku kahju eest (langusriski kaitse); |
| --- | --- |

a)

muude riskifinantseerimisabi vormide kui garantiide puhul peetakse esmatähtsaks teenitavat tulu (asümmeetriline kasumijagamine või kasumile suunatud stiimulid), mitte kaitset võimaliku kahju eest (langusriski kaitse);

| b) | asümmeetrilise kahjumijagamise korral riiklike ja erainvestorite vahel piirdub riikliku investori esimese järjekoha kahju 25 %ga riskifinantseerimise investeeringust; |
| --- | --- |

b)

asümmeetrilise kahjumijagamise korral riiklike ja erainvestorite vahel piirdub riikliku investori esimese järjekoha kahju 25 %ga riskifinantseerimise investeeringust;

| c) | garantiide kujul antava riskifinantseerimisabi puhul on garantiimäär kuni 80 % ja liikmesriigi kantav kogukahju on kuni 25 % aluseks olevast garanteeritud portfellist. Tasuta võib anda ainult garantiisid, mis katavad garanteeritud portfelli oodatavat kahju. Kui garantii hõlmab ka ettenägematute kahjude katmist, maksab finantsvahendaja garantii selle osa eest, mis on mõeldud ettenägematute kahjude katmiseks, turutingimustele vastavat garantiipreemiat. |
| --- | --- |

c)

garantiide kujul antava riskifinantseerimisabi puhul on garantiimäär kuni 80 % ja liikmesriigi kantav kogukahju on kuni 25 % aluseks olevast garanteeritud portfellist. Tasuta võib anda ainult garantiisid, mis katavad garanteeritud portfelli oodatavat kahju. Kui garantii hõlmab ka ettenägematute kahjude katmist, maksab finantsvahendaja garantii selle osa eest, mis on mõeldud ettenägematute kahjude katmiseks, turutingimustele vastavat garantiipreemiat.

11.   Kui avaliku sektori makseid finantsvahendajale tehakse omakapitali või kvaasiomakapitali kujul, millele on osutatud lõike 9 punktis a, ei tohi rohkem kui 30 % finantsvahendaja kapitali sissemaksete ja sissenõudmata märgitud kapitali koondsummast kasutada likviidsuse juhtimise eesmärgil.

12.   Riskifinantseerimismeetmete puhul, millega tehakse abikõlblikele ettevõtjatele riskifinantseerimisinvesteeringuid omakapitali, kvaasiomakapitali või laenude kujul, peab finantsvahendajale tehtav avaliku sektori makse suurendama sõltumatute erainvestorite poolset lisarahastamist finantsvahendajate või abikõlblike ettevõtjate tasandil, et saavutada eraosaluse määr, mis ulatub vähemalt järgmiste miinimumkünnisteni:

| a) | 10 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis a osutatud abikõlblikule ettevõtjale; |
| --- | --- |

a)

10 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis a osutatud abikõlblikule ettevõtjale;

| b) | 40 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis b osutatud abikõlblikule ettevõtjale; |
| --- | --- |

b)

40 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis b osutatud abikõlblikule ettevõtjale;

| c) | 60 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis c osutatud abikõlblikule ettevõtjale, ja riskifinantseerimise jätkuinvesteeringute puhul abikõlblikule ettevõtjale pärast abikõlblikkuse perioodi, millele on osutatud lõike 3 punktis b. |
| --- | --- |

c)

60 % riskifinantseerimisinvesteeringust, mis antakse lõike 3 punktis c osutatud abikõlblikule ettevõtjale, ja riskifinantseerimise jätkuinvesteeringute puhul abikõlblikule ettevõtjale pärast abikõlblikkuse perioodi, millele on osutatud lõike 3 punktis b.

Artikli 21a kohaselt maksusoodustustena riskifinantseerimisabi saavate sõltumatute erainvestorite antavat rahastust ei võeta arvesse selles lõigus märgitud erasektori osalemise koondmäärade arvutamisel.

Esimese lõigu punktides b ja c nimetatud erasektori osalemise määrasid vähendatakse punkti b puhul 20 % ja punkti c puhul 30 %, kui on tegemist investeeringutega, mis tehakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal kehtival heakskiidetud regionaalabi kaardil märgitud abi saavates piirkondades või mida toetatakse Nõukogu heakskiidetud riikliku taaste- ja vastupidavuskava alusel või mida toetatakse Euroopa Kaitsefondist vastavalt määrusele (EL) 2021/697 või liidu kosmoseprogrammist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/696 (*40) või liidu fondidest, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) 1303/2013, (EL) 2021/1060 või (EL) 2021/2115 (*41) alusel.

13.   Kui riskifinantseerimismeedet rakendatakse finantsvahendaja kaudu ja see on suunatud eri arengustaadiumis olevatele abikõlblikele ettevõtjatele, nagu osutatud lõigetes 3 ja 4, saavutab finantsvahendaja eraosaluse määra, mis vastab vähemalt alusportfelli tehtud üksikute investeeringute mahul põhinevale kaalutud keskmisele ning mis tuleneb osaluskünniste kohaldamisest selliste investeeringute suhtes, nagu on osutatud lõikes 12, välja arvatud juhul, kui sõltumatute erainvestorite nõutav osalemine saavutatakse abikõlblike ettevõtjate tasandil.

14.   Finantsvahendajad ja fondivalitsejad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva konkursiga kooskõlas kohaldatavate liidu ja liikmesriigi õigusaktidega. Liikmesriigid võivad nõuda, et nõuetele vastavad finantsvahendajad ja fondivalitsejad peavad täitma investeeringute laadi tõttu objektiivselt põhjendatud eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumid. Menetlus põhineb kogemuste, pädevuse ning tegevus- ja finantssuutlikkusega seotud objektiivsetel kriteeriumidel ja vastab järgmistele kumulatiivsetele tingimustele:

| a) | tagatakse, et nõuetele vastavad finantsvahendajad ja fondivalitsejad määratakse kindlaks kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega; |
| --- | --- |

a)

tagatakse, et nõuetele vastavad finantsvahendajad ja fondivalitsejad määratakse kindlaks kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega;

| b) | finantsvahendajaid ja fondivalitsejaid ei diskrimineerita tulenevalt nende asutamiskohast või registrisse kandmisest mis tahes liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

finantsvahendajaid ja fondivalitsejaid ei diskrimineerita tulenevalt nende asutamiskohast või registrisse kandmisest mis tahes liikmesriigis;

| c) | selle eesmärk on kehtestada lõikes 10 osutatud asjakohane riski-tulu jagamise kord ja lõikes 15 osutatud kasumipõhised otsused. |
| --- | --- |

c)

selle eesmärk on kehtestada lõikes 10 osutatud asjakohane riski-tulu jagamise kord ja lõikes 15 osutatud kasumipõhised otsused.

15.   Riskifinantseerimise meetmetega tagatakse, et avaliku sektori makseid saavad finantsvahendajad teevad kasumipõhiseid otsuseid, kui nad teevad riskifinantseerimisinvesteeringuid abikõlblikesse ettevõtjatesse. See kohustus loetakse täidetuks, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

| a) | liikmesriik või meedet rakendav üksus näeb ette hoolsuskohustuse täitmise menetluse, et tagada riskifinantseerimismeetme rakendamiseks ärilises mõttes usaldusväärne investeerimisstrateegia, sealhulgas asjakohane riskide hajutamine, et investeerimisportfell oleks majanduslikult elujõuline ning portfelli suuruse ja territoriaalse hõlmavuse seisukohast tõhus; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik või meedet rakendav üksus näeb ette hoolsuskohustuse täitmise menetluse, et tagada riskifinantseerimismeetme rakendamiseks ärilises mõttes usaldusväärne investeerimisstrateegia, sealhulgas asjakohane riskide hajutamine, et investeerimisportfell oleks majanduslikult elujõuline ning portfelli suuruse ja territoriaalse hõlmavuse seisukohast tõhus;

| b) | abikõlbliku ettevõtja riskifinantseerimisinvesteeringu saamise aluseks on elujõuline äriplaan, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta ning milles on eelnevalt kindlaks tehtud finantsiline elujõulisus; |
| --- | --- |

b)

abikõlbliku ettevõtja riskifinantseerimisinvesteeringu saamise aluseks on elujõuline äriplaan, mis sisaldab üksikasjalikke andmeid toote, müügi ja kasumlikkuse arengu kohta ning milles on eelnevalt kindlaks tehtud finantsiline elujõulisus;

| c) | iga omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia. |
| --- | --- |

c)

iga omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringu jaoks on olemas selge ja realistlik väljumisstrateegia.

16.   Finantsvahendajaid juhitakse äriliste põhimõtete alusel. See nõue on täidetud, kui finantsvahendaja ja riskifinantseerimismeetme liigist sõltuvalt fondivalitseja vastavad järgmistele kumulatiivsetele tingimustele:

| a) | nad on seaduse või lepinguga kohustatud tegutsema kooskõlas parimate tavadega ja heas usus tegutsevalt professionaalselt juhilt eeldatava hoolsusega ning vältides huvide konflikti; asjakohasel juhul kohaldatakse regulatiivset järelevalvet; |
| --- | --- |

a)

nad on seaduse või lepinguga kohustatud tegutsema kooskõlas parimate tavadega ja heas usus tegutsevalt professionaalselt juhilt eeldatava hoolsusega ning vältides huvide konflikti; asjakohasel juhul kohaldatakse regulatiivset järelevalvet;

| b) | nende töötasu peab vastama turutavadele. See nõue loetakse täidetuks, kui nad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas lõikega 14; |
| --- | --- |

b)

nende töötasu peab vastama turutavadele. See nõue loetakse täidetuks, kui nad valitakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas lõikega 14;

| c) | nad peavad jagama investeerimisriski, kas kaasinvesteerides oma vahendeid või saades tulemuslikkusega seotud töötasu tagamaks, et nende huvid on pidevalt kooskõlas liikmesriigi või selle volitatud üksuse huvidega; |
| --- | --- |

c)

nad peavad jagama investeerimisriski, kas kaasinvesteerides oma vahendeid või saades tulemuslikkusega seotud töötasu tagamaks, et nende huvid on pidevalt kooskõlas liikmesriigi või selle volitatud üksuse huvidega;

| d) | nad kehtestavad investeerimisstrateegia, kriteeriumid ja investeeringute kavandatava ajakava; |
| --- | --- |

d)

nad kehtestavad investeerimisstrateegia, kriteeriumid ja investeeringute kavandatava ajakava;

| e) | investoritel on õigus olla esindatud investeerimisfondi juhtorganites, nagu järelevalvenõukogu või nõuandekomitee, kui need on olemas. |
| --- | --- |

e)

investoritel on õigus olla esindatud investeerimisfondi juhtorganites, nagu järelevalvenõukogu või nõuandekomitee, kui need on olemas.

17.   Riskifinantseerimismeetme puhul, kui riskifinantseerimisinvesteering antakse abikõlblikele ettevõtjatele garantiide, laenude või võlana struktureeritud kvaasiomakapitali investeeringutena, teeb finantsvahendaja abikõlblikesse ettevõtjatesse riskifinantseerimisinvesteeringuid, mida ei oleks tehtud või oleks tehtud piiratud ulatuses või muul viisil, kui abi ei oleks antud. Finantsvahendaja peab suutma tõendada, et eksisteerib mehhanism, millega tagatakse, et abist saadav kasu läheb suurimal võimalikul määral abikõlblikele ettevõtjatele suuremate rahastamismahtude, riskantsemate portfellide, väiksemate tagatisnõuete, väiksemate garantiipreemiate või madalamate intressimäärade kujul.

18.   Riskifinantseerimismeetmed, millega tehakse riskifinantseerimisinvesteeringuid VKEdesse, kes ei täida lõikes 3 sätestatud tingimusi, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, eeldusel et täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused:

| a) | abi vastab VKEde tasandil tingimustele, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013, (*42) komisjoni määruses (EL) nr 1408/2013 (*43) või määruses (EL) nr 717/2014,***** olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav; |
| --- | --- |

a)

abi vastab VKEde tasandil tingimustele, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013, (*42) komisjoni määruses (EL) nr 1408/2013 (*43) või määruses (EL) nr 717/2014,***** olenevalt sellest, milline neist on kohaldatav;

| b) | kõik käesolevas artiklis sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud need, mis on sätestatud lõigetes 3, 4, 8, 12 ja/või 13; |
| --- | --- |

b)

kõik käesolevas artiklis sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud need, mis on sätestatud lõigetes 3, 4, 8, 12 ja/või 13;

| c) | riskifinantseerimismeetmete puhul, millega tehakse abikõlblikele ettevõtjatele riskifinantseerimisinvesteeringuid omakapitali, kvaasiomakapitali või laenude kujul, peab meede suurendama sõltumatute erainvestorite poolset lisarahastamist finantsvahendajate või VKEde tasandil nii, et saavutada eraosaluse määr, mis ulatub vähemalt 60 %ni VKEdele antavast riskifinantseerimisest. |
| --- | --- |

c)

riskifinantseerimismeetmete puhul, millega tehakse abikõlblikele ettevõtjatele riskifinantseerimisinvesteeringuid omakapitali, kvaasiomakapitali või laenude kujul, peab meede suurendama sõltumatute erainvestorite poolset lisarahastamist finantsvahendajate või VKEde tasandil nii, et saavutada eraosaluse määr, mis ulatub vähemalt 60 %ni VKEdele antavast riskifinantseerimisest.

Esimese lõigu punktis c nimetatud erasektori osalemise määra vähendatakse 30 %ni, kui on tegemist investeeringutega, mis tehakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal kehtival heakskiidetud regionaalabi kaardil märgitud abi saavates piirkondades või mida toetatakse nõukogu heakskiidetud riikliku taaste- ja vastupidavuskava alusel või mida toetatakse Euroopa Kaitsefondist vastavalt määrusele (EL) 2021/697) või liidu kosmoseprogrammist vastavalt määrusele (EL) 2021/696 või ELi fondidest, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames määruse (EL) 1303/2013, määruse (EL) 2021/1060 või määruse (EL) 2021/2115 alusel”.

(*40)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/696, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (ELT L 170, 12.5.2021, lk 69)."

*40

(*41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1)."

*41

(*42)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1)."

*42

(*43)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1408/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes põllumajandussektoris (ELT L 352, 24.12.2013, lk 9)."

*43

| (19) | lisatakse artikkel 21a:

  „Artikkel 21a
  Riskifinantseerimisabi VKEdele füüsilisest isikust erasektori investoritele tehtavate maksusoodustustena

  1.   VKEde riskifinantseerimise abikavad, mille alusel tehakse maksusoodustusi sõltumatutele erasektori investoritele, kes on füüsilised isikud ja kes pakuvad abikõlblikele ettevõtjatele otse või kaudselt riskifinantseerimist, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abikõlblikud on ettevõtjad, kes vastavad artikli 21 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele. Artikli 21 ja käesoleva artikli alusel igale abikõlblikule ettevõtjale pakutava riskifinantseerimisinvesteeringu kogusumma ei tohi ületada artikli 21 lõikes 8 sätestatud maksimumsummat.


  3.   Kui sõltumatu erainvestor võimaldab riskifinantseerimist kaudselt finantsvahendaja vahendusel, siis tehakse nõuetele vastav investeering finantsvahendaja aktsiate või osakute omandamise teel ning finantsvahendaja pakub omakorda abikõlblikele ettevõtjatele riskifinantseerimisinvesteeringuid vastavalt artikli 21 lõigetele 5–8. Finantsvahendaja ega selle juhid ei tohi saada osutatud teenuste eest maksusoodustusi.


  4.   Kui sõltumatu erainvestor pakub riskifinantseerimist otse abikõlblikule ettevõtjale, siis käsitatakse abikõlbliku investeeringuna ainult abikõlbliku ettevõtja emiteeritud täisriskiga uute lihtaktsiate omandamist. Neid aktsiaid tuleb säilitada vähemalt kolm aastat. Asenduskapitali võib kasutada ainult artikli 21 lõikes 7 sätestatud tingimustel. Seoses võimalike maksusoodustuste vormidega võib aktsiate müügist tuleneva kahju tulumaksuga tasaarveldada. Dividendidega seotud maksusoodustuse puhul võib kvalifitseeruvate aktsiatega seotud mis tahes dividendi (täiel määral või osaliselt) tulumaksuga maksustatavast tulust maha arvata. Kvalifitseeruvate aktsiate müügist saadud kasum võib olla (täiel määral või osaliselt) vabastatud kapitali kasvutulu maksust või sellise kasumi maksukohustuse võib edasi lükata, kui see reinvesteeritakse ühe aasta jooksul uutesse kvalifitseeruvatesse aktsiatesse.


  5.   Kui sõltumatu erainvestor pakub riskifinantseerimist otse abikõlblikule ettevõtjale, siis et tagada sellise sõltumatu erainvestori nõuetekohane osalemine kooskõlas artikli 21 lõikega 12, ei tohi maksusoodustus, mida arvestatakse kõigi kombineeritud maksusoodustuste kumulatiivse maksimaalse maksusoodustusena, ületada järgmisi ülempiire:






  a) | 50 % sõltumatu erainvestori abikõlblikust investeeringust artikli 21 lõike 3 punktis a osutatud abikõlblikesse ettevõtjatesse; |
| --- | --- | --- |

(19)

lisatakse artikkel 21a:

„Artikkel 21a

Riskifinantseerimisabi VKEdele füüsilisest isikust erasektori investoritele tehtavate maksusoodustustena

1.   VKEde riskifinantseerimise abikavad, mille alusel tehakse maksusoodustusi sõltumatutele erasektori investoritele, kes on füüsilised isikud ja kes pakuvad abikõlblikele ettevõtjatele otse või kaudselt riskifinantseerimist, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abikõlblikud on ettevõtjad, kes vastavad artikli 21 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele. Artikli 21 ja käesoleva artikli alusel igale abikõlblikule ettevõtjale pakutava riskifinantseerimisinvesteeringu kogusumma ei tohi ületada artikli 21 lõikes 8 sätestatud maksimumsummat.

3.   Kui sõltumatu erainvestor võimaldab riskifinantseerimist kaudselt finantsvahendaja vahendusel, siis tehakse nõuetele vastav investeering finantsvahendaja aktsiate või osakute omandamise teel ning finantsvahendaja pakub omakorda abikõlblikele ettevõtjatele riskifinantseerimisinvesteeringuid vastavalt artikli 21 lõigetele 5–8. Finantsvahendaja ega selle juhid ei tohi saada osutatud teenuste eest maksusoodustusi.

4.   Kui sõltumatu erainvestor pakub riskifinantseerimist otse abikõlblikule ettevõtjale, siis käsitatakse abikõlbliku investeeringuna ainult abikõlbliku ettevõtja emiteeritud täisriskiga uute lihtaktsiate omandamist. Neid aktsiaid tuleb säilitada vähemalt kolm aastat. Asenduskapitali võib kasutada ainult artikli 21 lõikes 7 sätestatud tingimustel. Seoses võimalike maksusoodustuste vormidega võib aktsiate müügist tuleneva kahju tulumaksuga tasaarveldada. Dividendidega seotud maksusoodustuse puhul võib kvalifitseeruvate aktsiatega seotud mis tahes dividendi (täiel määral või osaliselt) tulumaksuga maksustatavast tulust maha arvata. Kvalifitseeruvate aktsiate müügist saadud kasum võib olla (täiel määral või osaliselt) vabastatud kapitali kasvutulu maksust või sellise kasumi maksukohustuse võib edasi lükata, kui see reinvesteeritakse ühe aasta jooksul uutesse kvalifitseeruvatesse aktsiatesse.

5.   Kui sõltumatu erainvestor pakub riskifinantseerimist otse abikõlblikule ettevõtjale, siis et tagada sellise sõltumatu erainvestori nõuetekohane osalemine kooskõlas artikli 21 lõikega 12, ei tohi maksusoodustus, mida arvestatakse kõigi kombineeritud maksusoodustuste kumulatiivse maksimaalse maksusoodustusena, ületada järgmisi ülempiire:

a)

50 % sõltumatu erainvestori abikõlblikust investeeringust artikli 21 lõike 3 punktis a osutatud abikõlblikesse ettevõtjatesse;

| b) | 35 % sõltumatu erainvestori abikõlblikust investeeringust artikli 21 lõike 3 punktis b osutatud abikõlblikesse ettevõtjatesse; |
| --- | --- |

b)

35 % sõltumatu erainvestori abikõlblikust investeeringust artikli 21 lõike 3 punktis b osutatud abikõlblikesse ettevõtjatesse;

| c) | 20 % sõltumatu erainvestori abikõlblikust investeeringust artikli 21 lõike 3 punktis c osutatud abikõlblikesse ettevõtjatesse või abikõlblikust jätkuinvesteeringust abikõlblikku ettevõtjasse pärast artikli 21 lõike 3 punktis b nimetatud abikõlblikkuse perioodi. |
| --- | --- |

c)

20 % sõltumatu erainvestori abikõlblikust investeeringust artikli 21 lõike 3 punktis c osutatud abikõlblikesse ettevõtjatesse või abikõlblikust jätkuinvesteeringust abikõlblikku ettevõtjasse pärast artikli 21 lõike 3 punktis b nimetatud abikõlblikkuse perioodi.

Esimeses lõigus nimetatud otseinvesteeringute maksusoodustuse ülempiire võib suurendada punkti a puhul kuni 65 %, punkti b puhul kuni 50 % ja punkti c puhul kuni 35 %, kui on tegemist investeeringutega, mis tehakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal kehtival heakskiidetud regionaalabi kaardil märgitud abi saavates piirkondades või mida toetatakse nõukogu heakskiidetud riikliku taaste- ja vastupidavuskava alusel või mida toetatakse Euroopa Kaitsefondist vastavalt määrusele (EL) 2021/697 või liidu kosmoseprogrammist vastavalt määrusele (EL) 2021/696 või liidu fondidest, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames määruse (EL) 1303/2013, määruse (EL) 2021/1060 või määruse (EL) 2021/2115 alusel.

6.   Kui sõltumatu erainvestor annab riskifinantseerimist kaudselt finantsvahendaja kaudu ja kooskõlas artikli 21 lõikega 12, ei tohi maksusoodustus, mida arvestatakse kõigi kombineeritud maksusoodustuste kumulatiivse maksimaalse maksusoodustusena, ületada 30 % abikõlblikust investeeringust, mille sõltumatu erainvestor teeb artikli 21 lõikes 3 osutatud abikõlblikku ettevõtjasse. Seda maksusoodustuse piirmäära võib suurendada kuni 50 % investeeringute puhul, mis tehakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt riskifinantseerimisinvesteeringu tegemise ajal kehtival heakskiidetud regionaalabi kaardil märgitud abi saavates piirkondades või mida toetatakse nõukogu heakskiidetud riikliku taaste- ja vastupidavuskava alusel või mida toetatakse Euroopa Kaitsefondist vastavalt määrusele (EL) 2021/697 või liidu kosmoseprogrammist vastavalt määrusele (EL) 2021/696 või liidu fondidest, mida rakendatakse eelarve jagatud täitmise raames määruse (EL) 1303/2013, määruse (EL) 2021/1060 või määruse (EL) 2021/2115 alusel.“;

| (20) | artiklit 22 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Abikõlblikud on börsil noteerimata väikeettevõtjad viie aasta jooksul alates nende registreerimisest, kui ettevõtja täidab järgmised kumulatiivsed tingimused:






  a) | ta ei ole üle võtnud teise ettevõtja tegevust, välja arvatud juhul, kui ülevõetud tegevuse käive moodustab alla 10 % abikõlbliku ettevõtja käibest ülevõtmisele eelnenud majandusaastal; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Abikõlblikud on börsil noteerimata väikeettevõtjad viie aasta jooksul alates nende registreerimisest, kui ettevõtja täidab järgmised kumulatiivsed tingimused:

a)

ta ei ole üle võtnud teise ettevõtja tegevust, välja arvatud juhul, kui ülevõetud tegevuse käive moodustab alla 10 % abikõlbliku ettevõtja käibest ülevõtmisele eelnenud majandusaastal;

| b) | ta ei ole veel kasumit jaotanud; |
| --- | --- |

b)

ta ei ole veel kasumit jaotanud;

| c) | ta ei ole omandanud teist ettevõtjat ega ole moodustatud ühinemise kaudu, välja arvatud juhul, kui omandatud ettevõtja käive moodustab alla 10 % abikõlbliku ettevõtja käibest omandamisele eelnenud majandusaastal või ühinemise kaudu moodustatud ettevõtja käive on alla 10 % suurem ühinevate ettevõtjate ühinemisele eelnenud majandusaasta kombineeritud käibest. |
| --- | --- |

c)

ta ei ole omandanud teist ettevõtjat ega ole moodustatud ühinemise kaudu, välja arvatud juhul, kui omandatud ettevõtja käive moodustab alla 10 % abikõlbliku ettevõtja käibest omandamisele eelnenud majandusaastal või ühinemise kaudu moodustatud ettevõtja käive on alla 10 % suurem ühinevate ettevõtjate ühinemisele eelnenud majandusaasta kombineeritud käibest.

Nende abikõlblike ettevõtjate puhul, kes ei kuulu registreerimisele, algab viieaastane abikõlblikkuse periood hetkel, mil ettevõtja alustab majandustegevust, või hetkel, mil ta on kohustatud maksma oma majandustegevuselt maksu, olenevalt sellest, kumb on varasem.

Erandina esimese lõigu punktist c loetakse käesoleva artikli kohaselt abikõlblike ettevõtjate ühinemisel moodustatud ettevõtjad samuti abikõlblikuks kuni viie aasta jooksul alates kõige vanema ühineva ettevõtja registreerimisest.“

| (b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Idufirmadele antav abi võib olla järgmine:






  a) | turutingimustele mittevastava intressimääraga laenud kuni kümneaastase kestusega ja nominaalsummaga maksimaalselt 1,1 miljonit eurot või 1,65 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas, või 2,2 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas. Laenude puhul, mille kestus on viis kuni kümme aastat, võib maksimumsummasid kohandada, korrutades seda ületavad summad kümne aasta ja laenu tegeliku kestuse suhtega. Laenude puhul, mille kestus on lühem kui viis aastat, on maksimumsumma sama mis viieaastase kestusega laenude puhul. |
| --- | --- | --- |

(b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Idufirmadele antav abi võib olla järgmine:

a)

turutingimustele mittevastava intressimääraga laenud kuni kümneaastase kestusega ja nominaalsummaga maksimaalselt 1,1 miljonit eurot või 1,65 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas, või 2,2 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas. Laenude puhul, mille kestus on viis kuni kümme aastat, võib maksimumsummasid kohandada, korrutades seda ületavad summad kümne aasta ja laenu tegeliku kestuse suhtega. Laenude puhul, mille kestus on lühem kui viis aastat, on maksimumsumma sama mis viieaastase kestusega laenude puhul.

| b) | turutingimustele mittevastava preemiaga garantiid kuni kümneaastase kestusega ja garanteeritud summaga maksimaalselt 1,65 miljonit eurot või 2,48 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas, või 3,3 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas. Garantiide puhul, mille kestus on viis kuni kümme aastat, võib garanteeritud maksimumsummasid kohandada, korrutades neid ületavad summad kümne aasta ja garantii tegeliku kestuse suhtega. Garantiide puhul, mille kestus on lühem kui viis aastat, on maksimumsumma sama mis viieaastase kestusega garantiide puhul. Garantii ei tohi tagatud laenust moodustada üle 80 %; |
| --- | --- |

b)

turutingimustele mittevastava preemiaga garantiid kuni kümneaastase kestusega ja garanteeritud summaga maksimaalselt 1,65 miljonit eurot või 2,48 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas, või 3,3 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas. Garantiide puhul, mille kestus on viis kuni kümme aastat, võib garanteeritud maksimumsummasid kohandada, korrutades neid ületavad summad kümne aasta ja garantii tegeliku kestuse suhtega. Garantiide puhul, mille kestus on lühem kui viis aastat, on maksimumsumma sama mis viieaastase kestusega garantiide puhul. Garantii ei tohi tagatud laenust moodustada üle 80 %;

| c) | toetused, sealhulgas omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringud, intressimäära ja garantiipreemia vähendused maksimaalse brutotoetusekvivalendiga 0,5 miljonit eurot või 0,75 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas, või 1 miljon eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas; |
| --- | --- |

c)

toetused, sealhulgas omakapitali ja kvaasiomakapitali investeeringud, intressimäära ja garantiipreemia vähendused maksimaalse brutotoetusekvivalendiga 0,5 miljonit eurot või 0,75 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas, või 1 miljon eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas;

| d) | maksusoodustused abikõlblikele ettevõtjatele maksimaalse brutotoetusekvivalendiga 0,5 miljonit eurot või 0,75 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas, või 1 miljon eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas.“; |
| --- | --- |

d)

maksusoodustused abikõlblikele ettevõtjatele maksimaalse brutotoetusekvivalendiga 0,5 miljonit eurot või 0,75 miljonit eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas, või 1 miljon eurot, kui ettevõtja on asutatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimustele vastavas abi saavas piirkonnas.“;

| (c) | lisatakse lõiked 6 ja 7:

  „6.   Kui idufirmade abikava rakendatakse ühe või mitme finantsvahendaja kaudu, kohaldatakse artikli 21 lõigetes 10, 14, 15, 16 ja 17 sätestatud finantsvahendajate suhtes kohaldatavaid tingimusi.


  7.   Lisaks lõigetes 3, 4 ja 5 märgitud summadele võivad idufirmade abikavad seisneda intellektuaalomandi üleandmises või selle kasutusõiguste andmises tasuta või alla turuväärtuse. Lõike 2 kohasele abikõlblikule ettevõtjale annab intellektuaalomandi üle või annab kasutusõigused artikli 2 punktis 83 määratletud teadmisi levitav organisatsioon, kes on asjaomase intellektuaalomandi välja töötanud oma sõltumatu või koostööd hõlmava teadus- ja arendustegevuse tulemusena. Üleandmine või kasutusõiguste andmine vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | intellektuaalomandi üleandmise või selle kasutusõiguste andmise eesmärk on tuua turule uus toode või teenus ning |
| --- | --- | --- |

(c)

lisatakse lõiked 6 ja 7:

„6.   Kui idufirmade abikava rakendatakse ühe või mitme finantsvahendaja kaudu, kohaldatakse artikli 21 lõigetes 10, 14, 15, 16 ja 17 sätestatud finantsvahendajate suhtes kohaldatavaid tingimusi.

7.   Lisaks lõigetes 3, 4 ja 5 märgitud summadele võivad idufirmade abikavad seisneda intellektuaalomandi üleandmises või selle kasutusõiguste andmises tasuta või alla turuväärtuse. Lõike 2 kohasele abikõlblikule ettevõtjale annab intellektuaalomandi üle või annab kasutusõigused artikli 2 punktis 83 määratletud teadmisi levitav organisatsioon, kes on asjaomase intellektuaalomandi välja töötanud oma sõltumatu või koostööd hõlmava teadus- ja arendustegevuse tulemusena. Üleandmine või kasutusõiguste andmine vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

intellektuaalomandi üleandmise või selle kasutusõiguste andmise eesmärk on tuua turule uus toode või teenus ning

| b) | intellektuaalomandi väärtus on määratud kindlaks turuhinna alusel ja selleks on kasutatud järgmisi meetodeid:






  i) | summa on määratud kindlaks konkurentsil põhineva avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse tulemusena; |
| --- | --- | --- |

b)

intellektuaalomandi väärtus on määratud kindlaks turuhinna alusel ja selleks on kasutatud järgmisi meetodeid:

i)

summa on määratud kindlaks konkurentsil põhineva avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse tulemusena;

| ii) | sõltumatu eksperdi hinnang kinnitab, et summa on vähemalt võrdne turuhinnaga; |
| --- | --- |

ii)

sõltumatu eksperdi hinnang kinnitab, et summa on vähemalt võrdne turuhinnaga;

| iii) | abikõlblikul ettevõtjal on koos teadmisi levitava organisatsiooniga loodud intellektuaalomandi suhtes eesõigus ja teadmisi levitav organisatsioon kasutab vastastikust õigust küsida kolmandatelt isikutelt majanduslikult soodsamaid pakkumisi, nii et koostöös osalev abikõlblik ettevõtja peab oma pakkumist vastavalt kohandama. |
| --- | --- |

iii)

abikõlblikul ettevõtjal on koos teadmisi levitava organisatsiooniga loodud intellektuaalomandi suhtes eesõigus ja teadmisi levitav organisatsioon kasutab vastastikust õigust küsida kolmandatelt isikutelt majanduslikult soodsamaid pakkumisi, nii et koostöös osalev abikõlblik ettevõtja peab oma pakkumist vastavalt kohandama.

Käesolevas punktis osutatud intellektuaalomandi väärtusest võidakse maha arvata selle rahalise ja mitterahalise panuse väärtus, mille abikõlblik ettevõtja on teinud kõnealuse intellektuaalomandi loomiseks ellu viidud teadmisi levitava organisatsiooni tegevuse kuludesse.

| (c) | Käesoleva lõike alusel intellektuaalomandi üleandmise või sellega seotud kasutusõiguste andmise abisumma ei tohi ületada 1 miljonit eurot. Abisumma vastab punktis b osutatud intellektuaalomandi väärtusele, millest on lahutatud punkti b viimases lauses osutatud mahaarvamine ja abisaajalt kõnealuse intellektuaalomandi eest saadav tasu. Punktis b osutatud intellektuaalomandi väärtus võib ületada 1 miljonit eurot, millisel juhul võib abikõlblik ettevõtja katta sellise lisasumma omavahenditega või muul viisil.“; |
| --- | --- |

(c)

Käesoleva lõike alusel intellektuaalomandi üleandmise või sellega seotud kasutusõiguste andmise abisumma ei tohi ületada 1 miljonit eurot. Abisumma vastab punktis b osutatud intellektuaalomandi väärtusele, millest on lahutatud punkti b viimases lauses osutatud mahaarvamine ja abisaajalt kõnealuse intellektuaalomandi eest saadav tasu. Punktis b osutatud intellektuaalomandi väärtus võib ületada 1 miljonit eurot, millisel juhul võib abikõlblik ettevõtja katta sellise lisasumma omavahenditega või muul viisil.“;

| (21) | artikli 23 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Abi võib anda maksusoodustusena sõltumatutele erainvestoritele, kes on füüsilised isikud, seoses nende riskifinantseerimisinvesteeringutega, mis tehakse alternatiivse kauplemisplatvormi kaudu ettevõtjatesse, mis on abikõlblikud artikli 21a lõigetes 2 ja 5 sätestatud tingimuste kohaselt.“; |
| --- | --- |

(21)

artikli 23 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Abi võib anda maksusoodustusena sõltumatutele erainvestoritele, kes on füüsilised isikud, seoses nende riskifinantseerimisinvesteeringutega, mis tehakse alternatiivse kauplemisplatvormi kaudu ettevõtjatesse, mis on abikõlblikud artikli 21a lõigetes 2 ja 5 sätestatud tingimuste kohaselt.“;

| (22) | artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Abikõlblikud on järgmised kulud:






  a) | kulud, mis on seotud esmase sõelumise ja ametliku hoolsuskohustuse menetlusega, mille viivad läbi finantsvahendajate juhid või investorid, et teha kindlaks abikõlblikud ettevõtjad artiklite 21, 21a ja 22 kohaselt; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Abikõlblikud on järgmised kulud:

a)

kulud, mis on seotud esmase sõelumise ja ametliku hoolsuskohustuse menetlusega, mille viivad läbi finantsvahendajate juhid või investorid, et teha kindlaks abikõlblikud ettevõtjad artiklite 21, 21a ja 22 kohaselt;

| b) | komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/565 (*44) artikli 36 lõikes 1 määratletud investeerimisanalüüside kulud artiklite 21, 21a ja 22 kohase abikõlbliku üksikettevõtja puhul, kui neid analüüse levitatakse avalikult ja kui neid on levitatud investeerimisanalüüsi teenuseosutaja klientidele enne avalikku levitamist, neid levitatakse avalikult samas vormis ja hiljemalt kolm kuud pärast esimest klientidele levitamist. |
| --- | --- |

b)

komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/565 (*44) artikli 36 lõikes 1 määratletud investeerimisanalüüside kulud artiklite 21, 21a ja 22 kohase abikõlbliku üksikettevõtja puhul, kui neid analüüse levitatakse avalikult ja kui neid on levitatud investeerimisanalüüsi teenuseosutaja klientidele enne avalikku levitamist, neid levitatakse avalikult samas vormis ja hiljemalt kolm kuud pärast esimest klientidele levitamist.

3.   Käesoleva artikli lõike 2 punktis b osutatud investeerimisanalüüsid peavad vastama delegeeritud määruse (EL) 2017/565 artiklites 36 ja 37 sätestatud tingimustele.

(*44)  Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 1).“;"

*44

| (b) | lisatakse järgmine lõige 4:

  „4.   Abi osakaal ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kuludest.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lisatakse järgmine lõige 4:

„4.   Abi osakaal ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kuludest.“

| (23) | artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõike 3 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | täiendavad üldkulud ja muud tegevuskulud, sealhulgas materjali, varustuse ja samalaadsete toodete kulud, mis on kantud otseselt projekti tõttu; piiramata artikli 7 lõike 1 kolmanda lause kohaldamist, võidakse sellised teadus- ja arendustegevuse projekti kulud arvutada hoopis lihtsustatud kuluarvestuse alusel, mis seisneb kindlas määras kuni 20 %, mida kohaldatakse punktides a–d osutatud teadus- ja arendustegevuse projekti abikõlblike kogukulude suhtes. Sellisel juhul tuleb kaudsete kulude arvutamiseks kasutatavad teadus- ja arendustegevuse projekti kulud määrata kindlaks tavapärase raamatupidamiskorra alusel, mis peab hõlmama ainult punktides a–d osutatud teadus- ja arendustegevuse projekti abikõlblikke kulusid.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõike 3 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

täiendavad üldkulud ja muud tegevuskulud, sealhulgas materjali, varustuse ja samalaadsete toodete kulud, mis on kantud otseselt projekti tõttu; piiramata artikli 7 lõike 1 kolmanda lause kohaldamist, võidakse sellised teadus- ja arendustegevuse projekti kulud arvutada hoopis lihtsustatud kuluarvestuse alusel, mis seisneb kindlas määras kuni 20 %, mida kohaldatakse punktides a–d osutatud teadus- ja arendustegevuse projekti abikõlblike kogukulude suhtes. Sellisel juhul tuleb kaudsete kulude arvutamiseks kasutatavad teadus- ja arendustegevuse projekti kulud määrata kindlaks tavapärase raamatupidamiskorra alusel, mis peab hõlmama ainult punktides a–d osutatud teadus- ja arendustegevuse projekti abikõlblikke kulusid.“;

| (b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Rakendusuuringute ja tootearenduse abi osakaalu võib suurendada abi ülemmäärani 80 % abikõlblikest kuludest kooskõlas järgmiste punktidega a–d, kusjuures punkte b, c ja d ei tohi omavahel kombineerida:






  a) | 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjate ja 20 protsendipunkti väikeettevõtjate puhul; |
| --- | --- | --- |

(b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Rakendusuuringute ja tootearenduse abi osakaalu võib suurendada abi ülemmäärani 80 % abikõlblikest kuludest kooskõlas järgmiste punktidega a–d, kusjuures punkte b, c ja d ei tohi omavahel kombineerida:

a)

10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjate ja 20 protsendipunkti väikeettevõtjate puhul;

| b) | 15 protsendipunkti, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:






  i) | projekt hõlmab tõhusat koostööd






  — | ettevõtjate vahel, kellest vähemalt üks on VKE, või projekt viiakse ellu vähemalt kahes liikmesriigis või liikmesriigis ja EMP lepingus osalevas riigis ning ükski ettevõtja ei kanna üle 70 % abikõlblikest kuludest või |
| --- | --- | --- | --- |

b)

15 protsendipunkti, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

i)

projekt hõlmab tõhusat koostööd

—

ettevõtjate vahel, kellest vähemalt üks on VKE, või projekt viiakse ellu vähemalt kahes liikmesriigis või liikmesriigis ja EMP lepingus osalevas riigis ning ükski ettevõtja ei kanna üle 70 % abikõlblikest kuludest või

| — | ettevõtja ja vähemalt ühe teadusuuringute ja teadmiste levitamisega tegeleva organisatsiooni vahel, mis kannab vähemalt 10 % abikõlblikest kuludest, ning kellel on õigus avaldada oma uuringu tulemused; |
| --- | --- |

—

ettevõtja ja vähemalt ühe teadusuuringute ja teadmiste levitamisega tegeleva organisatsiooni vahel, mis kannab vähemalt 10 % abikõlblikest kuludest, ning kellel on õigus avaldada oma uuringu tulemused;

| ii) | projekti tulemusi levitatakse laialdaselt konverentsidel, väljaannetes, avatud juurdepääsuga hoidlates või tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu; |
| --- | --- |

ii)

projekti tulemusi levitatakse laialdaselt konverentsidel, väljaannetes, avatud juurdepääsuga hoidlates või tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu;

| iii) | abisaaja võtab kohustuse teha EMPs õigel ajal, turuhinnaga ning mitteeksklusiivsel ja mittediskrimineerival alusel huvitatud isikutele kasutamiseks kättesaadavaks intellektuaalomandi õigustega kaitstud nende tulemuste litsentsid, mis on saadud abi saavate teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud uuringute käigus; |
| --- | --- |

iii)

abisaaja võtab kohustuse teha EMPs õigel ajal, turuhinnaga ning mitteeksklusiivsel ja mittediskrimineerival alusel huvitatud isikutele kasutamiseks kättesaadavaks intellektuaalomandi õigustega kaitstud nende tulemuste litsentsid, mis on saadud abi saavate teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud uuringute käigus;

| iv) | teadus- ja arendustegevuse projekti viiakse ellu abi saavas piirkonnas, täites aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimusi; |
| --- | --- |

iv)

teadus- ja arendustegevuse projekti viiakse ellu abi saavas piirkonnas, täites aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimusi;

| c) | 5 protsendipunkti, kui teadus- ja arendustegevuse projekti viiakse ellu abi saavas piirkonnas, täites aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimusi; |
| --- | --- |

c)

5 protsendipunkti, kui teadus- ja arendustegevuse projekti viiakse ellu abi saavas piirkonnas, täites aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimusi;

| d) | 25 protsendipunkti, kui teadus- ja arendustegevuse projekt






  i) | on valitud liikmesriigi poolt avaliku projektikonkursi kaudu, et sellest saaks sellise projekti osa, mille on ühiselt kavandanud vähemalt kolm liikmesriiki või EMP lepingus osalevat riiki, ning |
| --- | --- | --- |

d)

25 protsendipunkti, kui teadus- ja arendustegevuse projekt

i)

on valitud liikmesriigi poolt avaliku projektikonkursi kaudu, et sellest saaks sellise projekti osa, mille on ühiselt kavandanud vähemalt kolm liikmesriiki või EMP lepingus osalevat riiki, ning

| ii) | hõlmab tulemuslikku koostööd ettevõtjate vahel vähemalt kahes liikmesriigis või EMP lepingus osalevas riigis, kui abisaaja on VKE, või vähemalt kolmes liikmesriigis või EMP lepingus osalevas riigis, kui abisaaja on suurettevõtja, ning |
| --- | --- |

ii)

hõlmab tulemuslikku koostööd ettevõtjate vahel vähemalt kahes liikmesriigis või EMP lepingus osalevas riigis, kui abisaaja on VKE, või vähemalt kolmes liikmesriigis või EMP lepingus osalevas riigis, kui abisaaja on suurettevõtja, ning

| iii) | kui on täidetud vähemalt üks kahest järgmisest tingimusest:






  — | teadus- ja arendustegevuse projekti tulemusi levitatakse laialdaselt vähemalt kolmes liikmesriigis või EMP lepingus osalevas riigis kas konverentsidel, väljaannetes, avatud juurdepääsuga hoidlates või siis tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu või |
| --- | --- | --- |

iii)

kui on täidetud vähemalt üks kahest järgmisest tingimusest:

—

teadus- ja arendustegevuse projekti tulemusi levitatakse laialdaselt vähemalt kolmes liikmesriigis või EMP lepingus osalevas riigis kas konverentsidel, väljaannetes, avatud juurdepääsuga hoidlates või siis tasuta või avatud lähtekoodiga tarkvara kaudu või

| — | abisaaja võtab kohustuse teha EMPs õigel ajal, turuhinnaga ning mitteeksklusiivsel ja mittediskrimineerival alusel huvitatud isikutele kasutamiseks kättesaadavaks nende tulemuste litsentsid, mis on saadud abi saavate teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud uuringute käigus ja on intellektuaalomandi õigustega kaitstud.“; |
| --- | --- |

—

abisaaja võtab kohustuse teha EMPs õigel ajal, turuhinnaga ning mitteeksklusiivsel ja mittediskrimineerival alusel huvitatud isikutele kasutamiseks kättesaadavaks nende tulemuste litsentsid, mis on saadud abi saavate teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud uuringute käigus ja on intellektuaalomandi õigustega kaitstud.“;

| (24) | lisatakse järgmine artikkel 25e:

  „Artikkel 25e
  Euroopa Kaitsefondist või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist toetatavate projektide kaasrahastamiseks antav abi

  1.   Abi, mida antakse Euroopa Kaitsefondist või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist rahastatava teadus- ja arendustegevuse projekti kaasrahastamiseks ning mida hinnatakse, järjestatakse ja valitakse kooskõlas Euroopa Kaitsefondi või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eeskirjadega, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abi saava projekti abikõlblikud kulud on kulud, mis on määratletud abikõlblikuna Euroopa Kaitsefondi või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eeskirjade alusel.


  3.   Kogu antav riiklik rahastus võib ulatuda kuni 100 %ni projekti abikõlblikest kuludest, mis tähendab, et projekti kulud, mida liidu rahastamisega ei kaeta, võib katta riigiabiga.


  4.   Kui abisaajale antava abi osakaal ületab abi ülemmäära , mida abisaajale oleks võinud võimaldada artikli 25 lõigete 5, 6 ja 7 alusel, peab abisaaja maksma abi andvale asutusele projektist tulenevate intellektuaalomandi õiguste või prototüüpide mittekaitseotstarbelise kasutamise eest turuhinda. Igal juhul ei tohi abi andvale asutusele selle kasutamise eest makstav maksimumsumma ületada vahet abisaajale antud abi ja maksimaalse abisumma vahel, mida abisaaja oleks võinud saada, kui oleks kohaldatud sellele abisaajale artikli 25 lõigete 5, 6 ja 7 alusel lubatud abi ülemmäära.“; |
| --- | --- |

(24)

lisatakse järgmine artikkel 25e:

„Artikkel 25e

Euroopa Kaitsefondist või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist toetatavate projektide kaasrahastamiseks antav abi

1.   Abi, mida antakse Euroopa Kaitsefondist või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist rahastatava teadus- ja arendustegevuse projekti kaasrahastamiseks ning mida hinnatakse, järjestatakse ja valitakse kooskõlas Euroopa Kaitsefondi või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eeskirjadega, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abi saava projekti abikõlblikud kulud on kulud, mis on määratletud abikõlblikuna Euroopa Kaitsefondi või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi eeskirjade alusel.

3.   Kogu antav riiklik rahastus võib ulatuda kuni 100 %ni projekti abikõlblikest kuludest, mis tähendab, et projekti kulud, mida liidu rahastamisega ei kaeta, võib katta riigiabiga.

4.   Kui abisaajale antava abi osakaal ületab abi ülemmäära , mida abisaajale oleks võinud võimaldada artikli 25 lõigete 5, 6 ja 7 alusel, peab abisaaja maksma abi andvale asutusele projektist tulenevate intellektuaalomandi õiguste või prototüüpide mittekaitseotstarbelise kasutamise eest turuhinda. Igal juhul ei tohi abi andvale asutusele selle kasutamise eest makstav maksimumsumma ületada vahet abisaajale antud abi ja maksimaalse abisumma vahel, mida abisaaja oleks võinud saada, kui oleks kohaldatud sellele abisaajale artikli 25 lõigete 5, 6 ja 7 alusel lubatud abi ülemmäära.“;

| (25) | artiklit 26 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Abi osakaal ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada kuni 60 %ni, kui avaliku sektori rahastust annab vähemalt kaks liikmesriiki või kui tegemist on liidu tasandil hinnatud ja valitud teadustaristuga.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(25)

artiklit 26 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Abi osakaal ei tohi ületada 50 % abikõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada kuni 60 %ni, kui avaliku sektori rahastust annab vähemalt kaks liikmesriiki või kui tegemist on liidu tasandil hinnatud ja valitud teadustaristuga.“

| (26) | lisatakse artikkel 26a:

  „Artikkel 26a
  Investeeringuteks ettenähtud abi katse- ja eksperimenditaristule

  1.   Katse- ja eksperimenditaristu rajamiseks ja täiustamiseks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Taristu toimimise või kasutamise eest võetav tasu peab vastama turuhindadele või kajastama nende kulusid ja sisaldama mõistlikku marginaali, kui turuhinda ei ole võimalik kindlaks määrata.


  3.   Juurdepääs taristule peab olema avatud mitmele kasutajale, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Ettevõtjad, kes on rahastanud vähemalt 10 % taristu investeeringukuludest, võivad juurdepääsu saada soodsamatel tingimustel. Ülemäärase hüvitamise vältimiseks peab juurdepääs olema proportsionaalne ettevõtja panusega investeeringukuludesse ja eelisjuurdepääsu tingimused tuleb avaldada.


  4.   Abikõlblikud on materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute kulud.


  5.   Abi osakaal ei tohi ületada 25 % abikõlblikest kuludest.


  6.   Abi osakaalu võib suurendada abi ülemmäärani vastavalt 40, 50 ja 60 % suurte, keskmise suurusega ja väikeettevõtjate abikõlblikest investeerimiskuludest järgmiselt:






  a) | 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjate ja 20 protsendipunkti väikeettevõtjate puhul; |
| --- | --- | --- |

(26)

lisatakse artikkel 26a:

„Artikkel 26a

Investeeringuteks ettenähtud abi katse- ja eksperimenditaristule

1.   Katse- ja eksperimenditaristu rajamiseks ja täiustamiseks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Taristu toimimise või kasutamise eest võetav tasu peab vastama turuhindadele või kajastama nende kulusid ja sisaldama mõistlikku marginaali, kui turuhinda ei ole võimalik kindlaks määrata.

3.   Juurdepääs taristule peab olema avatud mitmele kasutajale, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Ettevõtjad, kes on rahastanud vähemalt 10 % taristu investeeringukuludest, võivad juurdepääsu saada soodsamatel tingimustel. Ülemäärase hüvitamise vältimiseks peab juurdepääs olema proportsionaalne ettevõtja panusega investeeringukuludesse ja eelisjuurdepääsu tingimused tuleb avaldada.

4.   Abikõlblikud on materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse tehtud investeeringute kulud.

5.   Abi osakaal ei tohi ületada 25 % abikõlblikest kuludest.

6.   Abi osakaalu võib suurendada abi ülemmäärani vastavalt 40, 50 ja 60 % suurte, keskmise suurusega ja väikeettevõtjate abikõlblikest investeerimiskuludest järgmiselt:

a)

10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjate ja 20 protsendipunkti väikeettevõtjate puhul;

| b) | täiendavad 10 protsendipunkti piiriülese katse- ja eksperimenditaristu puhul, millele peavad vähemalt kaks liikmesriiki andma riiklikku rahastamist, või liidu tasandil hinnatud ja valitud katse- ja eksperimenditaristu jaoks; |
| --- | --- |

b)

täiendavad 10 protsendipunkti piiriülese katse- ja eksperimenditaristu puhul, millele peavad vähemalt kaks liikmesriiki andma riiklikku rahastamist, või liidu tasandil hinnatud ja valitud katse- ja eksperimenditaristu jaoks;

| c) | täiendavad 5 protsendipunkti katse- ja eksperimenditaristu puhul, mille teenuste osutamise aastasest suutlikkusest on vähemalt 80 % ette nähtud VKEdele.“; |
| --- | --- |

c)

täiendavad 5 protsendipunkti katse- ja eksperimenditaristu puhul, mille teenuste osutamise aastasest suutlikkusest on vähemalt 80 % ette nähtud VKEdele.“;

| (27) | artiklit 27 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Investeeringuteks ettenähtud abi võib anda innovatsiooniklastri omanikule. Tegevusabi võib anda innovatsiooniklastri käitajale. Kui käitaja erineb omanikust, võib ta olla juriidiline isik või ettevõtjate konsortsium, millel ei ole eraldiseisva juriidilise isiku staatust. Igal juhul peab iga ettevõtja iga tegevuse (klastri omamine, käitamine ja kasutamine) kulude ja tulude kohta eraldi arvestust vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(27)

artiklit 27 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Investeeringuteks ettenähtud abi võib anda innovatsiooniklastri omanikule. Tegevusabi võib anda innovatsiooniklastri käitajale. Kui käitaja erineb omanikust, võib ta olla juriidiline isik või ettevõtjate konsortsium, millel ei ole eraldiseisva juriidilise isiku staatust. Igal juhul peab iga ettevõtja iga tegevuse (klastri omamine, käitamine ja kasutamine) kulude ja tulude kohta eraldi arvestust vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele.“

| (b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Klastri rajatiste kasutamise ja nende tegevuses osalemise tasud peavad vastama turuhinnale või kuludele koos mõistliku marginaaliga.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Klastri rajatiste kasutamise ja nende tegevuses osalemise tasud peavad vastama turuhinnale või kuludele koos mõistliku marginaaliga.“

| (28) | artiklit 28 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | innovatsiooni nõuandeteenuste ja tugiteenuste kulud, sealhulgas teenused, mida osutavad teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katse- ja eksperimenditaristud või innovatsiooniklastrid.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

artiklit 28 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

innovatsiooni nõuandeteenuste ja tugiteenuste kulud, sealhulgas teenused, mida osutavad teadusorganisatsioonid ja teadmisi levitavad organisatsioonid, teadustaristud, katse- ja eksperimenditaristud või innovatsiooniklastrid.“;

| (b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Innovatsiooni nõuandeteenusteks ja tugiteenusteks antava abi puhul võib abi osakaalu suurendada kuni 100 %ni abikõlblikest kuludest, kui innovatsiooni nõuandeteenusteks ja tugiteenusteks antava abi kogusumma ei ületa 220 000 eurot ettevõtja kohta mis tahes kolmeaastase ajavahemiku jooksul.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Innovatsiooni nõuandeteenusteks ja tugiteenusteks antava abi puhul võib abi osakaalu suurendada kuni 100 %ni abikõlblikest kuludest, kui innovatsiooni nõuandeteenusteks ja tugiteenusteks antava abi kogusumma ei ületa 220 000 eurot ettevõtja kohta mis tahes kolmeaastase ajavahemiku jooksul.“

| (29) | artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  (a) | pealkiri ja lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 36
  Keskkonnakaitseks, sealhulgas CO2 heite vähendamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi

  1.   Keskkonnakaitseks, sealhulgas kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja kõrvaldamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.“; |
| --- | --- | --- |

(29)

artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

(a)

pealkiri ja lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 36

Keskkonnakaitseks, sealhulgas CO2 heite vähendamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi

1.   Keskkonnakaitseks, sealhulgas kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja kõrvaldamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.“;

| (b) | lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Käesolevat artiklit ei kohaldata meetmete suhtes, mida reguleerivad täpsemad normid on sätestatud artiklites 36a, 36b ja 38–48. Käesolevat artiklit ei kohaldata samuti fossiilkütuseid, sealhulgas maagaasi kasutavatesse seadmetesse, masinatesse ja tööstuslikesse tootmisrajatistesse tehtavate investeeringute suhtes. See ei piira võimalust anda abi olemasolevate seadmete, masinate ja tööstuslike tootmisrajatiste keskkonnakaitse taset tõstvate lisakomponentide paigaldamiseks, eeldusel et investeeringuga ei kaasne tootmisvõimsuse ega fossiilkütuste tarbimise suurenemine.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Käesolevat artiklit ei kohaldata meetmete suhtes, mida reguleerivad täpsemad normid on sätestatud artiklites 36a, 36b ja 38–48. Käesolevat artiklit ei kohaldata samuti fossiilkütuseid, sealhulgas maagaasi kasutavatesse seadmetesse, masinatesse ja tööstuslikesse tootmisrajatistesse tehtavate investeeringute suhtes. See ei piira võimalust anda abi olemasolevate seadmete, masinate ja tööstuslike tootmisrajatiste keskkonnakaitse taset tõstvate lisakomponentide paigaldamiseks, eeldusel et investeeringuga ei kaasne tootmisvõimsuse ega fossiilkütuste tarbimise suurenemine.“

| (c) | lisatakse järgmine lõige 1b:

  „1b.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ka vesinikku kasutavatesse seadmetesse ja masinatesse ning vesinikku transportivasse taristusse tehtavate investeeringute suhtes selles ulatuses, milles kasutatakse või transporditakse taastuvallikatest toodetud vesinikku. Seda kohaldatakse ka selliseid vesinikust saadud kütuseid kasutavatesse seadmetesse ja masinatesse tehtavate investeeringute suhtes, mille energiasisaldus pärineb muudest taastuvallikatest kui biomass ja mis on toodetud selliste meetodite kohaselt, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetavate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste puhul.
  Käesolevat artiklit kohaldatakse ka elektrienergiast toodetud ja taastuvallikatest toodetud, vesinikuks mittekvalifitseeruvat vesinikku tootvatesse või kasutavatesse rajatistesse, seadmetesse ja masinatesse ning sellist vesinikku transportivasse artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud eriotstarbelisse taristusse tehtavateks investeeringuteks antava abi suhtes, kui on võimalik tõendada, et toodetava, kasutatava või transporditava elektripõhise vesiniku olelusringi kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendatakse vähemalt 70 % võrreldes fossiilkütuse võrdlusnäitajaga 94 g CO2eq/MJ .Käesolevas lõigus nimetatud olelusringi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise kindlaksmääramiseks määrab vesiniku tootmiseks kasutatava elektrienergia tootmisega seotud kasvuhoonegaaside heitkogused tasakaaluarveldusperioodil kindlaks selle pakkumispiirkonna piirkuludega tootja, kus elektrolüüsiseade asub, kui elektrolüüsiseade tarbib energiat elektrivõrgust.
  Esimeses ja teises lõigus osutatud juhtudel kasutatakse, transporditakse või vajaduse korral toodetakse kogu investeeringu eluea jooksul ainult nendes lõikudes sätestatud tingimustele vastavat vesinikku. Liikmesriik võtab täita vastava kohustuse.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

lisatakse järgmine lõige 1b:

„1b.   Käesolevat artiklit kohaldatakse ka vesinikku kasutavatesse seadmetesse ja masinatesse ning vesinikku transportivasse taristusse tehtavate investeeringute suhtes selles ulatuses, milles kasutatakse või transporditakse taastuvallikatest toodetud vesinikku. Seda kohaldatakse ka selliseid vesinikust saadud kütuseid kasutavatesse seadmetesse ja masinatesse tehtavate investeeringute suhtes, mille energiasisaldus pärineb muudest taastuvallikatest kui biomass ja mis on toodetud selliste meetodite kohaselt, mis on direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest toodetavate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste puhul.

Käesolevat artiklit kohaldatakse ka elektrienergiast toodetud ja taastuvallikatest toodetud, vesinikuks mittekvalifitseeruvat vesinikku tootvatesse või kasutavatesse rajatistesse, seadmetesse ja masinatesse ning sellist vesinikku transportivasse artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud eriotstarbelisse taristusse tehtavateks investeeringuteks antava abi suhtes, kui on võimalik tõendada, et toodetava, kasutatava või transporditava elektripõhise vesiniku olelusringi kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendatakse vähemalt 70 % võrreldes fossiilkütuse võrdlusnäitajaga 94 g CO2eq/MJ .Käesolevas lõigus nimetatud olelusringi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähenemise kindlaksmääramiseks määrab vesiniku tootmiseks kasutatava elektrienergia tootmisega seotud kasvuhoonegaaside heitkogused tasakaaluarveldusperioodil kindlaks selle pakkumispiirkonna piirkuludega tootja, kus elektrolüüsiseade asub, kui elektrolüüsiseade tarbib energiat elektrivõrgust.

Esimeses ja teises lõigus osutatud juhtudel kasutatakse, transporditakse või vajaduse korral toodetakse kogu investeeringu eluea jooksul ainult nendes lõikudes sätestatud tingimustele vastavat vesinikku. Liikmesriik võtab täita vastava kohustuse.“

| (d) | lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | see võimaldab projekti ellu viia, mis suurendab abisaaja tegevuse keskkonnakaitset liidu kehtivates normatiivides nõutust rohkem, olenemata sellest, kas riigis kehtivad liidu normatiividest rangemad kohustuslikud normatiivid; artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud eriotstarbelise taristuga seotud või seda hõlmavate projektide puhul, mis puudutavad vesinikku lõike 1b tähenduses, heitsoojust või CO2 või mis hõlmavad ühendust lõike 1b kohase vesiniku, heitsoojuse või CO2 energiataristuga, võib keskkonnakaitse suurenemine tuleneda ka mõne muu taristuahelas osaleva üksuse tegevusest või |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

i)

punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

see võimaldab projekti ellu viia, mis suurendab abisaaja tegevuse keskkonnakaitset liidu kehtivates normatiivides nõutust rohkem, olenemata sellest, kas riigis kehtivad liidu normatiividest rangemad kohustuslikud normatiivid; artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud eriotstarbelise taristuga seotud või seda hõlmavate projektide puhul, mis puudutavad vesinikku lõike 1b tähenduses, heitsoojust või CO2 või mis hõlmavad ühendust lõike 1b kohase vesiniku, heitsoojuse või CO2 energiataristuga, võib keskkonnakaitse suurenemine tuleneda ka mõne muu taristuahelas osaleva üksuse tegevusest või

2

2

| b) | see võimaldab ellu viia projekti, mis suurendab abisaaja tegevuse keskkonnakaitset, kui liidu standardid puuduvad; artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud eriotstarbelise taristuga seotud või seda hõlmavate projektide puhul, mis puudutavad vesinikku lõike 1b tähenduses, heitsoojust või CO2 või mis hõlmavad ühendust lõike 1b kohase vesiniku, heitsoojuse või CO2 energiataristuga, võib keskkonnakaitse suurenemine tuleneda ka mõne muu taristuahelas osaleva üksuse tegevusest või“; |
| --- | --- |

b)

see võimaldab ellu viia projekti, mis suurendab abisaaja tegevuse keskkonnakaitset, kui liidu standardid puuduvad; artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud eriotstarbelise taristuga seotud või seda hõlmavate projektide puhul, mis puudutavad vesinikku lõike 1b tähenduses, heitsoojust või CO2 või mis hõlmavad ühendust lõike 1b kohase vesiniku, heitsoojuse või CO2 energiataristuga, võib keskkonnakaitse suurenemine tuleneda ka mõne muu taristuahelas osaleva üksuse tegevusest või“;

2

2

| ii) | lisatakse punkt c:






  „c) | see võimaldab projekti ellu viia, mis suurendab abisaaja tegevuse keskkonnakaitset, et järgida liidu normatiive, mis on vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud; artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud eriotstarbelise taristuga seotud või seda hõlmavate projektide puhul, mis puudutavad vesinikku lõike 1b tähenduses, heitsoojust või CO2 või mis hõlmavad ühendust lõike 1b kohase vesiniku, heitsoojuse või CO2 energiataristuga, võib keskkonnakaitse suurenemine tuleneda ka mõne muu taristuahelas osaleva üksuse tegevusest.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse punkt c:

„c)

see võimaldab projekti ellu viia, mis suurendab abisaaja tegevuse keskkonnakaitset, et järgida liidu normatiive, mis on vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud; artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud eriotstarbelise taristuga seotud või seda hõlmavate projektide puhul, mis puudutavad vesinikku lõike 1b tähenduses, heitsoojust või CO2 või mis hõlmavad ühendust lõike 1b kohase vesiniku, heitsoojuse või CO2 energiataristuga, võib keskkonnakaitse suurenemine tuleneda ka mõne muu taristuahelas osaleva üksuse tegevusest.“;

2

2

| (e) | lisatakse järgmised lõiked 2a ja 2b:

  „2a.   Investeeringud CO2 kogumisse ja transporti peavad vastama järgmistele kumulatiivsetele tingimustele:






  a) | CO2 kogumine ja/või transport, sealhulgas CO2 kogumise ja säilitamise ning kogumise ja utiliseerimise ahela üksikelemendid, tuleb kaasata terviklikku CO2 kogumise ja säilitamise ja/või CO2 kogumise ja utiliseerimise ahelasse; |
| --- | --- | --- |

(e)

lisatakse järgmised lõiked 2a ja 2b:

„2a.   Investeeringud CO2 kogumisse ja transporti peavad vastama järgmistele kumulatiivsetele tingimustele:

a)

CO2 kogumine ja/või transport, sealhulgas CO2 kogumise ja säilitamise ning kogumise ja utiliseerimise ahela üksikelemendid, tuleb kaasata terviklikku CO2 kogumise ja säilitamise ja/või CO2 kogumise ja utiliseerimise ahelasse;

| b) | investeerimisprojekti nüüdispuhasväärtus kogu selle eluea vältel peab olema negatiivne. Projekti nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks võetakse arvesse välditud CO2 heite kulusid; |
| --- | --- |

b)

investeerimisprojekti nüüdispuhasväärtus kogu selle eluea vältel peab olema negatiivne. Projekti nüüdispuhasväärtuse arvutamiseks võetakse arvesse välditud CO2 heite kulusid;

| c) | abikõlblikud kulud on eranditult täiendavad investeerimiskulud, mis tulenevad CO2 kogumisest CO2 heitkoguseid tekitavas käitises (tööstusrajatises või elektrijaamas) või otse välisõhust ning kogutud CO2 heitkoguste puhverladustamisest ja transpordist. |
| --- | --- |

c)

abikõlblikud kulud on eranditult täiendavad investeerimiskulud, mis tulenevad CO2 kogumisest CO2 heitkoguseid tekitavas käitises (tööstusrajatises või elektrijaamas) või otse välisõhust ning kogutud CO2 heitkoguste puhverladustamisest ja transpordist.

2b.   Kui abi eesmärk on vähendada või vältida otseheiteid, siis ei tohi abi pelgalt tõrjuda asjakohaseid heitkoguseid ühest sektorist teise, vaid peab heitkoguseid üldiselt vähendama; eelkõige, kui abi eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, siis ei tohi abi pelgalt tõrjuda neid heitkoguseid ühest sektorist teise, vaid peab neid üldiselt vähendama.“

| (f) | lõiked 3–6 asendatakse järgmisega:

  „3.   Abi ei tohi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et viia ettevõtja tegevus kooskõlla liidu kehtivate normatiividega. Käesoleva artikli alusel võib anda abi, millega võimaldatakse ettevõtjatel järgida liidu normatiive, mis on vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud, tingimusel et investeering, mille jaoks abi antakse, tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne kõnealuse normatiivi jõustumise kuupäeva.


  4.   Abikõlblikud on täiendavad investeerimiskulud, mis määratakse kindlaks, võrreldes investeerimiskulusid abi puudumise korral rakenduva alternatiivse stsenaariumiga järgmiselt:






  a) | kui alternatiivne stsenaarium seisneb vähem keskkonnasõbraliku investeeringu tegemises, mis vastab kõnealuse sektori või tegevuse tavapärastele äritavadele, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ja vähem keskkonnasõbraliku investeeringu kulude erinevus; |
| --- | --- | --- |

(f)

lõiked 3–6 asendatakse järgmisega:

„3.   Abi ei tohi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et viia ettevõtja tegevus kooskõlla liidu kehtivate normatiividega. Käesoleva artikli alusel võib anda abi, millega võimaldatakse ettevõtjatel järgida liidu normatiive, mis on vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud, tingimusel et investeering, mille jaoks abi antakse, tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne kõnealuse normatiivi jõustumise kuupäeva.

4.   Abikõlblikud on täiendavad investeerimiskulud, mis määratakse kindlaks, võrreldes investeerimiskulusid abi puudumise korral rakenduva alternatiivse stsenaariumiga järgmiselt:

a)

kui alternatiivne stsenaarium seisneb vähem keskkonnasõbraliku investeeringu tegemises, mis vastab kõnealuse sektori või tegevuse tavapärastele äritavadele, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ja vähem keskkonnasõbraliku investeeringu kulude erinevus;

| b) | kui alternatiivne stsenaarium seisneb sama investeeringu tegemises hiljem, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ja hilisema investeeringu kulude nüüdispuhasväärtuse erinevus, mis on diskonteeritud ajahetkele, millal abi saav investeering oleks tehtud; |
| --- | --- |

b)

kui alternatiivne stsenaarium seisneb sama investeeringu tegemises hiljem, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ja hilisema investeeringu kulude nüüdispuhasväärtuse erinevus, mis on diskonteeritud ajahetkele, millal abi saav investeering oleks tehtud;

| c) | kui alternatiivne stsenaarium seisneb olemasolevate käitiste ja seadmete kasutuses hoidmises, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ning olemasolevate käitiste ja varustuse hooldamiseks, remontimiseks ja ajakohastamiseks tehtud investeeringute nüüdispuhasväärtuse erinevus, mis on diskonteeritud ajahetkele, millal abi saav investeering oleks tehtud; |
| --- | --- |

c)

kui alternatiivne stsenaarium seisneb olemasolevate käitiste ja seadmete kasutuses hoidmises, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ning olemasolevate käitiste ja varustuse hooldamiseks, remontimiseks ja ajakohastamiseks tehtud investeeringute nüüdispuhasväärtuse erinevus, mis on diskonteeritud ajahetkele, millal abi saav investeering oleks tehtud;

| d) | rendilepingu alusel kasutatavate seadmete puhul on abikõlblikud kulud riigiabi saava seadmete rentimise investeeringu ja ilma kõnealust abi andmata vähem keskkonnasõbralike seadmete rentimise nüüdispuhasväärtuse erinevus; rendikulud ei hõlma kulusid, mis on seotud seadmete või käitise kasutamisega (kütusekulud, kindlustus, hooldus, muud tarvikud) olenemata sellest, kas need on rendilepingu osa või mitte. |
| --- | --- |

d)

rendilepingu alusel kasutatavate seadmete puhul on abikõlblikud kulud riigiabi saava seadmete rentimise investeeringu ja ilma kõnealust abi andmata vähem keskkonnasõbralike seadmete rentimise nüüdispuhasväärtuse erinevus; rendikulud ei hõlma kulusid, mis on seotud seadmete või käitise kasutamisega (kütusekulud, kindlustus, hooldus, muud tarvikud) olenemata sellest, kas need on rendilepingu osa või mitte.

Kõigis punktides a–d loetletud olukordades vastab alternatiivne stsenaarium võrreldava tootmisvõimsuse ja elueaga investeeringule, mis on kooskõlas kehtivate liidu normatiividega. Alternatiivne stsenaarium peab olema usutav, võttes arvesse õiguslikke nõudeid, turutingimusi ja ELi HKSi süsteemist tulenevaid stiimuleid.

Kui riigiabi saav investeering seisneb juba olemasolevasse rajatisse lisakomponendi paigaldamises, mille puhul ei ole olemas vähem keskkonnasõbralikku vastupidist investeeringut, siis on abikõlblikud kulud investeeringu kogukulud.

Kui riigiabi saav investeering seisneb artikli 2 punkti 130 viimases lauses osutatud lõike 1b kohase vesiniku, heitsoojuse või CO2 jaoks eriotstarbelise taristu ehitamises, mis on vajalik, et tõsta lõigetes 2 ja 2a osutatud keskkonnakaitse taset, on abikõlblikud kulud investeeringu kogukulud. Abikõlblikud ei ole hoidlate ehitamise või ajakohastamise kulud, välja arvatud taastuvallikatest toodetud vesiniku ja lõike 1b teises lõigus käsitletud vesiniku hoidlad.

Kulud, mis ei ole otseselt seotud keskkonnakaitse kõrgema taseme saavutamisega, ei ole abikõlblikud.

5.   Abi osakaal ei tohi ületada 40 % abikõlblikest kuludest. Kui investeeringu (välja arvatud biomassi kasutamisel põhinevad investeeringud) tulemusel väheneb kasvuhoonegaaside otseheide 100 %, võib abi osakaal ulatuda 50 %ni.

6.   CO2 kogumise ja säilitamise ja/või CO2 kogumise ja utiliseerimisega seotud investeeringute puhul ei tohi abi osakaal ületada 30 % abikõlblikest kuludest.“

| (g) | lisatakse lõiked 9, 10 ja 11:

  „9.   Abi osakaal võib jõuda 100 %ni investeerimiskuludest, kui abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi; |
| --- | --- | --- |

(g)

lisatakse lõiked 9, 10 ja 11:

„9.   Abi osakaal võib jõuda 100 %ni investeerimiskuludest, kui abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi;

| b) | kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu; |
| --- | --- |

b)

kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu;

| c) | välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse alased edasised läbirääkimised); |
| --- | --- |

c)

välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse alased edasised läbirääkimised);

| d) | konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel lähtutakse abist, mis on seotud projekti panusega meetme keskkonnaalastesse eesmärkidesse, näiteks saavutatava keskkonnakaitse ühiku kohta taotletav abi. |
| --- | --- |

d)

konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel lähtutakse abist, mis on seotud projekti panusega meetme keskkonnaalastesse eesmärkidesse, näiteks saavutatava keskkonnakaitse ühiku kohta taotletav abi.

10.   Alternatiivina lõigetele 4–9 ei tohi abisumma ületada kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutamisega otse seotud investeerimiskulude ja investeeringu tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja pärast kontrollitakse seda tagasinõude mehhanismi kaudu.

11.   Erandina lõike 4 punktidest a–d ning lõigetest 9 ja 10 võib abikõlblikud kulud kindlaks määrata ilma alternatiivse stsenaariumi määratlemiseta ja ilma konkureeriva pakkumismenetluseta. Sellisel juhul on abikõlblikud kulud otse kõrgema keskkonnakaitse taseme saavutamisega seotud investeerimiskulud ning kohaldatavat abi osakaalu ja lõigetes 5kuni 8 sätestatud lisatasusid vähendatakse 50 % võrra.“

| (30) | artikkel 36a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 36a
  Investeeringuteks ettenähtud abi laadimis- või tankimistaristule

  1.   Investeeringuteks ettenähtud abi laadimis- või tankimistaristule on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Käesolev artikkel puudutab ainult abi, mida antakse laadimis- või tankimistaristule, mis varustab sõidukeid, mobiilseid terminaliseadmeid või mobiilseid maapealse teeninduse seadmeid elektri või vesinikuga. Vesinikku tarniva ja abi saava tankimistaristu puhul paneb liikmesriik abisaajale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Käesolevat artiklit ei kohaldata sadamate laadimis- ja tankimistaristuga seotud investeeringuteks antava abi suhtes.


  3.   Abikõlblikud on laadimis- või tankimistaristu ehitamise, paigaldamise, uuendamise või laiendamise kulud. Need kulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud laadimis- või tankimistaristu endaga ja tehnilise varustusega, selliste elektri- või muude komponentide (sealhulgas elektrikaablite ja trafode) paigaldamise või uuendamisega, mis on vajalikud laadimis- või tankimistaristu ühendamiseks võrguga või kohalike elektrienergia tootmis- või salvestamisüksuste või vesiniku tootmisüksuste või hoidlatega, ning samuti tsiviilehitustööde ja maa või tee kohandamisega seotud kulusid, paigalduskulusid ning lubade hankimise kulusid.
  Abikõlblikud kulud võivad hõlmata ka taastuvallikatest toodetud elektri või taastuvallikatest toodetud vesiniku kohapealse tootmise investeerimiskulusid ning taastuvallikatest toodetud elektri salvestamise üksuste või taastuvallikatest toodetud vesiniku hoidlate investeerimiskulusid. Kohapealse taastuvallikatest elektri või vesiniku tootmise üksuse nimitootmisvõimsus ei tohi ületada sellega ühendatud laadimis- või tankimistaristu suurimat nimiväljundvõimsust või tankimisvõimsust.


  4.   Käesoleva artikli alusel antakse abi konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi; |
| --- | --- | --- |

(30)

artikkel 36a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 36a

Investeeringuteks ettenähtud abi laadimis- või tankimistaristule

1.   Investeeringuteks ettenähtud abi laadimis- või tankimistaristule on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Käesolev artikkel puudutab ainult abi, mida antakse laadimis- või tankimistaristule, mis varustab sõidukeid, mobiilseid terminaliseadmeid või mobiilseid maapealse teeninduse seadmeid elektri või vesinikuga. Vesinikku tarniva ja abi saava tankimistaristu puhul paneb liikmesriik abisaajale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Käesolevat artiklit ei kohaldata sadamate laadimis- ja tankimistaristuga seotud investeeringuteks antava abi suhtes.

3.   Abikõlblikud on laadimis- või tankimistaristu ehitamise, paigaldamise, uuendamise või laiendamise kulud. Need kulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud laadimis- või tankimistaristu endaga ja tehnilise varustusega, selliste elektri- või muude komponentide (sealhulgas elektrikaablite ja trafode) paigaldamise või uuendamisega, mis on vajalikud laadimis- või tankimistaristu ühendamiseks võrguga või kohalike elektrienergia tootmis- või salvestamisüksuste või vesiniku tootmisüksuste või hoidlatega, ning samuti tsiviilehitustööde ja maa või tee kohandamisega seotud kulusid, paigalduskulusid ning lubade hankimise kulusid.

Abikõlblikud kulud võivad hõlmata ka taastuvallikatest toodetud elektri või taastuvallikatest toodetud vesiniku kohapealse tootmise investeerimiskulusid ning taastuvallikatest toodetud elektri salvestamise üksuste või taastuvallikatest toodetud vesiniku hoidlate investeerimiskulusid. Kohapealse taastuvallikatest elektri või vesiniku tootmise üksuse nimitootmisvõimsus ei tohi ületada sellega ühendatud laadimis- või tankimistaristu suurimat nimiväljundvõimsust või tankimisvõimsust.

4.   Käesoleva artikli alusel antakse abi konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi;

| b) | kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu; |
| --- | --- |

b)

kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu;

| c) | välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse alased edasised läbirääkimised); |
| --- | --- |

c)

välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse alased edasised läbirääkimised);

| d) | konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel lähtutakse abist, mis on seotud projekti panusega meetme keskkonnaalastesse eesmärkidesse, näiteks laadimispunkti või tankla kohta taotletav abi. |
| --- | --- |

d)

konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel lähtutakse abist, mis on seotud projekti panusega meetme keskkonnaalastesse eesmärkidesse, näiteks laadimispunkti või tankla kohta taotletav abi.

5.   Kui abi antakse lõike 4 tingimustest lähtuva konkureeriva pakkumismenetluse alusel, võib abi osakaal ulatuda 100 %ni abikõlblikest kuludest.

6.   Erandina lõikest 4 võib anda abi ilma konkureeriva pakkumismenetluseta, kui abi andmisel lähtutakse abikavast. Sellisel juhul ei tohi abi osakaal ületada 20 % abikõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti võrra keskmise suurusega ettevõtjate puhul ja 30 protsendipunkti võrra väikeettevõtjate puhul. Abi osakaalu võib suurendada ka 15 protsendipunkti investeeringute puhul, mis tehakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a kohaselt abi andmise ajal kehtival heakskiidetud regionaalabi kaardil märgitud abi saavates piirkondades, või 5 protsendipunkti investeeringute puhul, mis tehakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt abi andmise ajal kehtival heakskiidetud regionaalabi kaardil märgitud abi saavates piirkondades.

7.   Ühele ettevõtjale antav abi ei tohi ületada 40 % asjaomase abikava kogueelarvest.

8.   Kui laadimis- või tankimistaristule on lisaks abisaajale või -saajatele juurdepääs ka muudel kasutajatel, võib abi anda ainult sellise üldkasutatava laadimis- või tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks, uuendamiseks või laiendamiseks, millele on kasutajatel mittediskrimineeriv juurdepääs, sealhulgas seoses tariifide, autentimis- ja maksemeetodite ning muude kasutustingimustega. Muudelt kasutajatelt peale abisaaja või -saajate laadimis- või tankimistaristu kasutamise eest nõutavad tasud peavad vastama turuhindadele.

9.   Laadimis- või tankimistaristu käitajad, kes pakuvad või lubavad oma taristus lepingupõhiseid makseid, ei tohi vahet teha liikuvusteenuste osutajatel, näiteks pakkudes juurdepääsu soodsamatel tingimustel või tehes hinnaerinevusi ilma objektiivse põhjenduseta.

10.   Abi vajalikkust sama kategooria laadimis- või tankimistaristusse investeerimiseks kui abi saav taristu (nt laadimistaristu puhul tava- või kiirlaadimispunktid) kontrollitakse eelneva avatud avaliku konsultatsiooni või sõltumatu turu-uuringu abil, mis ei ole abimeetme jõustumise hetkel vanem kui aasta. Eelkõige veendutakse kontrollimisel, et tõenäoliselt ei tehta abimeetme jõustumisele järgneva kolme aasta jooksul sellist investeeringut kaubanduslikel tingimustel.

Kohustust korraldada esimeses lõigus märgitud avatud avalik konsultatsioon või sõltumatu turu-uuring ei kohaldata abi suhtes, mida antakse sellise laadimis- või tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks, uuendamiseks või laiendamiseks, millele üldsusel puudub juurdepääs.

11.   Erandina lõikest 10 võib eeldada, et maanteesõidukite laadimis- või tankimistaristu jaoks on abi vaja, kui ainult elektri jõul töötavad sõidukid (laadimistaristu puhul) või vähemalt osaliselt vesiniku jõul töötavad sõidukid (tankimistaristu puhul) moodustavad asjaomases liikmesriigis registreeritud sama kategooria sõidukite koguarvust vastavalt vähem kui 3 %. Käesoleva lõike kohaldamisel peetakse sõiduautosid ja väikeseid tarbesõidukeid samasse sõidukikategooriasse kuuluvaks.

12.   Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule toetust saava laadimis- või tankimistaristu käitamiseks antakse konkurentsipõhisel, läbipaistval ja mittediskrimineerival alusel, võttes täielikult arvesse kohaldatavaid hanke-eeskirju.

13.   Kui abi antakse kuni 22 kW väljundvõimsusega elektrienergia ülekandmist võimaldava uue laadimistaristu kasutuselevõtuks, peab taristu suutma toetada arukaid laadimisfunktsioone.“;

| (31) | lisatakse järgmine artikkel 36b:

  „Artikkel 36b
  Investeeringuteks ettenähtud abi keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite omandamiseks ning sõidukite moderniseerimiseks

  1.   Keskkonnasõbralike või heiteta maantee-, raudtee-, siseveetee- ja meretranspordi sõidukite omandamiseks ning muude kui õhusõidukite keskkonnasõbralikeks või heiteta sõidukiteks muutmise eesmärgil moderniseerimiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abi antakse vähemalt osaliselt elektri või vesiniku jõul töötavate keskkonnasõbralike sõidukite või heiteta sõidukite ostmiseks või vähemalt 12 kuuks liisimiseks ning sõidukite moderniseerimiseks, mis võimaldab neid muuta keskkonnasõbralikeks või heiteta sõidukiteks.


  3.   Järgmised kulud on abikõlblikud:






  a) | keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite ostmiseks tehtavate investeeringute puhul keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki ostmise täiendavad kulud. Need kulud arvutatakse keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki ostmise investeerimiskulude ning sellise sama kategooria sõiduki ostmise investeerimiskulude erinevuse alusel, mis vastab juba jõustunud ja kohaldatavatele liidu normatiividele ja mis oleks ostetud ilma abi saamata; |
| --- | --- | --- |

(31)

lisatakse järgmine artikkel 36b:

„Artikkel 36b

Investeeringuteks ettenähtud abi keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite omandamiseks ning sõidukite moderniseerimiseks

1.   Keskkonnasõbralike või heiteta maantee-, raudtee-, siseveetee- ja meretranspordi sõidukite omandamiseks ning muude kui õhusõidukite keskkonnasõbralikeks või heiteta sõidukiteks muutmise eesmärgil moderniseerimiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abi antakse vähemalt osaliselt elektri või vesiniku jõul töötavate keskkonnasõbralike sõidukite või heiteta sõidukite ostmiseks või vähemalt 12 kuuks liisimiseks ning sõidukite moderniseerimiseks, mis võimaldab neid muuta keskkonnasõbralikeks või heiteta sõidukiteks.

3.   Järgmised kulud on abikõlblikud:

a)

keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite ostmiseks tehtavate investeeringute puhul keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki ostmise täiendavad kulud. Need kulud arvutatakse keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki ostmise investeerimiskulude ning sellise sama kategooria sõiduki ostmise investeerimiskulude erinevuse alusel, mis vastab juba jõustunud ja kohaldatavatele liidu normatiividele ja mis oleks ostetud ilma abi saamata;

| b) | keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite liisimiseks tehtavate investeeringute puhul keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki liisimise täiendavad kulud. Need kulud arvutatakse keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki liisimise nüüdispuhasväärtuse ning sellise sama kategooria sõiduki liisimise nüüdispuhasväärtuse erinevuse alusel, mis vastab juba jõustunud ja kohaldatavatele liidu normatiividele ja mis oleks liisitud ilma abi saamata. Abikõlblike kulude kindlaks määramisel ei võeta arvesse sõiduki kasutamisega seotud tegevuskulusid, sealhulgas energia- kindlustus- ja hoolduskulusid, olenemata sellest, kas need on liisingulepinguga hõlmatud või mitte; |
| --- | --- |

b)

keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite liisimiseks tehtavate investeeringute puhul keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki liisimise täiendavad kulud. Need kulud arvutatakse keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki liisimise nüüdispuhasväärtuse ning sellise sama kategooria sõiduki liisimise nüüdispuhasväärtuse erinevuse alusel, mis vastab juba jõustunud ja kohaldatavatele liidu normatiividele ja mis oleks liisitud ilma abi saamata. Abikõlblike kulude kindlaks määramisel ei võeta arvesse sõiduki kasutamisega seotud tegevuskulusid, sealhulgas energia- kindlustus- ja hoolduskulusid, olenemata sellest, kas need on liisingulepinguga hõlmatud või mitte;

| c) | sõidukite moderniseerimiseks tehtava investeeringu kulud, mille eesmärk on muuta need sõidukid keskkonnasõbralikeks või heiteta sõidukiteks. |
| --- | --- |

c)

sõidukite moderniseerimiseks tehtava investeeringu kulud, mille eesmärk on muuta need sõidukid keskkonnasõbralikeks või heiteta sõidukiteks.

4.   Käesoleva artikli alusel antakse abi konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:

| a) | abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi; |
| --- | --- |

a)

abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi;

| b) | kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu; |
| --- | --- |

b)

kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu;

| c) | välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse alased edasised läbirääkimised); |
| --- | --- |

c)

välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse alased edasised läbirääkimised);

| d) | konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel lähtutakse abist, mis on seotud projekti panusega meetme keskkonnaalastesse eesmärkidesse, näiteks keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki kohta taotletav abi. |
| --- | --- |

d)

konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel lähtutakse abist, mis on seotud projekti panusega meetme keskkonnaalastesse eesmärkidesse, näiteks keskkonnasõbraliku või heiteta sõiduki kohta taotletav abi.

5.   Kui abi antakse lõike 4 tingimustest lähtuva konkureeriva pakkumismenetluse alusel, ei tohi abi osakaal ületada

| a) | 100 % heiteta sõiduki ostmise või liisimise või sõiduki heiteta sõidukiks muutmise eesmärgil moderniseerimise abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

a)

100 % heiteta sõiduki ostmise või liisimise või sõiduki heiteta sõidukiks muutmise eesmärgil moderniseerimise abikõlblikest kuludest;

| b) | 80 % keskkonnasõbraliku sõiduki ostmise või liisimise või sõiduki keskkonnasõbralikuks sõidukiks muutmise eesmärgil moderniseerimise abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

b)

80 % keskkonnasõbraliku sõiduki ostmise või liisimise või sõiduki keskkonnasõbralikuks sõidukiks muutmise eesmärgil moderniseerimise abikõlblikest kuludest.

6.   Erandina lõikest 4 võib anda abi ilma konkureerivat pakkumismenetlust korraldamata, kui abi andmisel lähtutakse abikavast.

Sellistel juhtudel ei tohi abi osakaal ületada 20 % abikõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada 10 protsendipunkti heiteta sõidukite puhul ja 20 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjate puhul või 30 protsendipunkti väikeettevõtjate puhul.

7.   Erandina lõikest 4 võib anda abi ilma konkureerivat pakkumismenetlust korraldamata ka siis, kui abi antakse ettevõtjatele, kellega on pärast avatud, läbipaistvat ja mittediskrimineerivat riigihanget sõlmitud avaliku teenindamise leping avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks maanteel, raudteel või veeteel ainult seoses keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite omandamisega, mida kasutatakse avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks avaliku teenindamise lepingu kohaselt.

Sellisel juhul ei tohi abi osakaal ületada 40 % abikõlblikest kuludest. Heiteta sõidukite puhul võib abi osakaalu suurendada 10 protsendipunkti.“;

| (32) | artikkel 37 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(32)

artikkel 37 jäetakse välja;

| (33) | artiklit 38 muudetakse järgmiselt:






  (a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 38
  Energiatõhususe meetmetesse (välja arvatud hoonete energiatõhusus) tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi“; |
| --- | --- | --- |

(33)

artiklit 38 muudetakse järgmiselt:

(a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikkel 38

Energiatõhususe meetmetesse (välja arvatud hoonete energiatõhusus) tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi“;

| (b) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „1.   Investeeringuteks ettenähtud abi, mis võimaldab ettevõtjatel parandada energiatõhusust (välja arvatud hoonetes), on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.“;


  2.   Käesoleva artikli alusel ei tohi abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud ja jõustunud. Käesoleva artikli alusel võib abi anda investeeringute tegemiseks, et järgida liidu normatiive, mis on vastu võetud, aga ei ole veel jõustunud, kui investeering tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne normatiivi jõustumist.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Investeeringuteks ettenähtud abi, mis võimaldab ettevõtjatel parandada energiatõhusust (välja arvatud hoonetes), on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.“;

2.   Käesoleva artikli alusel ei tohi abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud ja jõustunud. Käesoleva artikli alusel võib abi anda investeeringute tegemiseks, et järgida liidu normatiive, mis on vastu võetud, aga ei ole veel jõustunud, kui investeering tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne normatiivi jõustumist.“

| (c) | lisatakse järgmised lõiked 2a ja 2b:

  „2a.   Käesolevat artiklit ei kohaldata koostootmiseks ja kaugkütteks ja/või -jahutuseks antava abi suhtes.


  2b.   Fossiilkütuste, sealhulgas maagaasi jõul töötavate energiaseadmete paigaldamiseks antav abi ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

lisatakse järgmised lõiked 2a ja 2b:

„2a.   Käesolevat artiklit ei kohaldata koostootmiseks ja kaugkütteks ja/või -jahutuseks antava abi suhtes.

2b.   Fossiilkütuste, sealhulgas maagaasi jõul töötavate energiaseadmete paigaldamiseks antav abi ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.“

| (d) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud suurema energiatõhususe saavutamiseks. Need määratakse kindlaks, võrreldes investeeringu kulusid abi puudumise korral tekkivate alternatiivse stsenaariumi kuludega järgmiselt:






  a) | kui alternatiivne stsenaarium seisneb vähem energiatõhusa investeeringu tegemises, mis vastab kõnealuse sektori või tegevuse tavapärastele äritavadele, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ja vähem energiatõhusa investeeringu kulude erinevus; |
| --- | --- | --- |

(d)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis on vajalikud suurema energiatõhususe saavutamiseks. Need määratakse kindlaks, võrreldes investeeringu kulusid abi puudumise korral tekkivate alternatiivse stsenaariumi kuludega järgmiselt:

a)

kui alternatiivne stsenaarium seisneb vähem energiatõhusa investeeringu tegemises, mis vastab kõnealuse sektori või tegevuse tavapärastele äritavadele, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ja vähem energiatõhusa investeeringu kulude erinevus;

| b) | kui alternatiivne stsenaarium seisneb sama investeeringu tegemises hiljem, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ja hilisema investeeringu kulude nüüdispuhasväärtuse erinevus, mis on diskonteeritud ajahetkele, millal abi saav investeering oleks tehtud; |
| --- | --- |

b)

kui alternatiivne stsenaarium seisneb sama investeeringu tegemises hiljem, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ja hilisema investeeringu kulude nüüdispuhasväärtuse erinevus, mis on diskonteeritud ajahetkele, millal abi saav investeering oleks tehtud;

| c) | kui alternatiivne stsenaarium seisneb olemasolevate käitiste ja seadmete kasutuses hoidmises, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ning olemasoleva käitise ja varustuse hooldamiseks, remontimiseks ja ajakohastamiseks tehtud investeeringu nüüdispuhasväärtuse erinevus, mis on diskonteeritud ajahetkele, millal abi saav investeering oleks tehtud; |
| --- | --- |

c)

kui alternatiivne stsenaarium seisneb olemasolevate käitiste ja seadmete kasutuses hoidmises, siis on abikõlblikud kulud riigiabi saava investeeringu kulude ning olemasoleva käitise ja varustuse hooldamiseks, remontimiseks ja ajakohastamiseks tehtud investeeringu nüüdispuhasväärtuse erinevus, mis on diskonteeritud ajahetkele, millal abi saav investeering oleks tehtud;

| d) | rendilepingu alusel kasutatavate seadmete puhul on abikõlblikud kulud riigiabi sisaldava seadmete rentimise investeeringu ja ilma kõnealust abi saamata vähem energiatõhusate seadmete rentimise nüüdispuhasväärtuse erinevus; rendikulud ei hõlma kulusid, mis on seotud seadmete või käitise kasutamisega (kütusekulud, kindlustus, hooldus, muud tarvikud), olenemata sellest, kas need on rendilepingu osa või mitte. |
| --- | --- |

d)

rendilepingu alusel kasutatavate seadmete puhul on abikõlblikud kulud riigiabi sisaldava seadmete rentimise investeeringu ja ilma kõnealust abi saamata vähem energiatõhusate seadmete rentimise nüüdispuhasväärtuse erinevus; rendikulud ei hõlma kulusid, mis on seotud seadmete või käitise kasutamisega (kütusekulud, kindlustus, hooldus, muud tarvikud), olenemata sellest, kas need on rendilepingu osa või mitte.

Kõigis esimeses lõikes loetletud olukordades vastab alternatiivne investeering võrreldava tootmisvõimsuse ja elueaga investeeringule, mis on kooskõlas kehtivate liidu normatiividega. Alternatiivne investeering peab olema usutav, võttes arvesse õiguslikke nõudeid, turutingimusi ja ELi HKSi süsteemist tulenevaid stiimuleid;

Kui investeeringu puhul on tegemist selgelt tuvastatava investeeringuga, mille ainus eesmärk on parandada energiatõhusust ja mille puhul ei ole olemas vähem energiatõhusat alternatiivset investeeringut, siis on abikõlblikud kulud investeeringu kogukulud.

Kulud, mis ei ole otseselt seotud suurema energiatõhususe saavutamisega, ei ole abikõlblikud.“

| (e) | lõige 3a jäetakse välja; |
| --- | --- |

(e)

lõige 3a jäetakse välja;

| (f) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Abi osakaal võib jõuda 100 %ni investeeringu kogukuludest, kui abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi; |
| --- | --- | --- |

(f)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Abi osakaal võib jõuda 100 %ni investeeringu kogukuludest, kui abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi;

| b) | kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu; |
| --- | --- |

b)

kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu;

| c) | välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse alased edasised läbirääkimised); |
| --- | --- |

c)

välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse alased edasised läbirääkimised);

| d) | konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel lähtutakse abist, mis on seotud projekti panusega meetme keskkonnaalastesse eesmärkidesse, näiteks säästetud energia ühiku või saavutatud energiatõhususe ühiku kohta taotletav abi. Need kriteeriumid ei tohi olla vähem kui 70 % kõigi valikukriteeriumide osakaalust.“; |
| --- | --- |

d)

konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel lähtutakse abist, mis on seotud projekti panusega meetme keskkonnaalastesse eesmärkidesse, näiteks säästetud energia ühiku või saavutatud energiatõhususe ühiku kohta taotletav abi. Need kriteeriumid ei tohi olla vähem kui 70 % kõigi valikukriteeriumide osakaalust.“;

| (g) | lisatakse lõige 8:

  „8.   Erandina lõike 3 punktidest a–d ja lõikest 7 võib abikõlblikud kulud kindlaks määrata ilma alternatiivse stsenaariumi määratlemiseta ja ilma konkureeriva pakkumismenetluseta. Sellisel juhul on abikõlblikud kulud otse kõrgema energiatõhususe taseme saavutamisega seotud investeeringu kogukulud ning kohaldatavat abi osakaalu ja lõigetes 4, 5 ja 6 sätestatud lisatasusid vähendatakse 50 % võrra.“
  ; |
| --- | --- |

(g)

lisatakse lõige 8:

„8.   Erandina lõike 3 punktidest a–d ja lõikest 7 võib abikõlblikud kulud kindlaks määrata ilma alternatiivse stsenaariumi määratlemiseta ja ilma konkureeriva pakkumismenetluseta. Sellisel juhul on abikõlblikud kulud otse kõrgema energiatõhususe taseme saavutamisega seotud investeeringu kogukulud ning kohaldatavat abi osakaalu ja lõigetes 4, 5 ja 6 sätestatud lisatasusid vähendatakse 50 % võrra.“

| (34) | lisatakse artikkel 38a:

  „Artikkel 38a
  Hoonete energiatõhususe meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi

  1.   Investeeringuteks ettenähtud abi, mis võimaldab ettevõtjatel saavutada suuremat energiatõhusust hoonetes, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Käesoleva artikli alusel ei tohi abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud ja jõustunud.


  3.   Käesoleva artikli alusel võib abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud. Kui asjakohased liidu normatiivid on energiatõhususe miinimumstandardid, tuleb abi anda enne, kui standardid muutuvad asjaomasele ettevõtjale kohustuslikuks. Sellisel juhul peab liikmesriik tagama, et abisaajad esitavad täpse renoveerimiskava ja ajakava, mis näitavad, et abi saanud renoveerimine on vähemalt piisav energiatõhususe miinimumstandardite järgimiseks. Kui asjakohased liidu normatiivid erinevad energiatõhususe miinimumstandarditest, tuleb investeering teha ja lõpule viia vähemalt 18 kuud enne liidu normatiivide jõustumist.


  4.   Käesolevat artiklit ei kohaldata koostootmiseks ja kaugkütteks ja/või -jahutuseks antava abi suhtes.


  5.   Abikõlblikud on investeeringu kogukulud. Kulud, mis ei ole otseselt seotud hoone suurema energiatõhususe saavutamisega, ei ole abikõlblikud.


  6.   Abiga parandatakse hoone energiatõhusust, mis toob kaasa primaarenergia nõudluse languse vähemalt i) 20 % võrreldes olukorraga enne olemasolevate hoonete renoveerimisse investeerimist või ii) 10 % võrreldes olukorraga enne investeeringut, kui tegemist on renoveerimismeetmetega, mis puudutavad ainult üht liiki ehitusdetailide paigaldamist või asendamist vastavalt direktiivi 2010/31/EL artikli 2 punktis 9 määratletule, ning sellised sihipärased renoveerimismeetmed ei moodusta rohkem kui 30 % kava eelarvest, mis on ette nähtud energiatõhususe meetmetele, või iii) 10 % võrreldes piirnormiga, mis on sätestatud liginullenergiahoonete suhtes kohaldatavates nõuetes, mis on ette nähtud siseriiklike õigusnormidega, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL seoses uute hoonetega. Esialgne primaarenergia nõudlus ja selle parandamise hinnanguline ulatus määratakse kindlaks direktiivi 2010/31/EL artikli 2 punktis 12 määratletud energiamärgisele viidates.


  7.   Hoone energiatõhususe parandamiseks antavat abi võib kombineerida mõne järgmise meetme või kõigi järgmiste meetmete jaoks antava abiga:






  a) | selliste integreeritud kohapealsete seadmete paigaldamine, mis toodavad taastuvatest energiaallikatest elektrit, kütet või jahutust, sealhulgas, kuid mitte ainult päikesepaneelid ja soojuspumbad; |
| --- | --- | --- |

(34)

lisatakse artikkel 38a:

„Artikkel 38a

Hoonete energiatõhususe meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi

1.   Investeeringuteks ettenähtud abi, mis võimaldab ettevõtjatel saavutada suuremat energiatõhusust hoonetes, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Käesoleva artikli alusel ei tohi abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud ja jõustunud.

3.   Käesoleva artikli alusel võib abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud. Kui asjakohased liidu normatiivid on energiatõhususe miinimumstandardid, tuleb abi anda enne, kui standardid muutuvad asjaomasele ettevõtjale kohustuslikuks. Sellisel juhul peab liikmesriik tagama, et abisaajad esitavad täpse renoveerimiskava ja ajakava, mis näitavad, et abi saanud renoveerimine on vähemalt piisav energiatõhususe miinimumstandardite järgimiseks. Kui asjakohased liidu normatiivid erinevad energiatõhususe miinimumstandarditest, tuleb investeering teha ja lõpule viia vähemalt 18 kuud enne liidu normatiivide jõustumist.

4.   Käesolevat artiklit ei kohaldata koostootmiseks ja kaugkütteks ja/või -jahutuseks antava abi suhtes.

5.   Abikõlblikud on investeeringu kogukulud. Kulud, mis ei ole otseselt seotud hoone suurema energiatõhususe saavutamisega, ei ole abikõlblikud.

6.   Abiga parandatakse hoone energiatõhusust, mis toob kaasa primaarenergia nõudluse languse vähemalt i) 20 % võrreldes olukorraga enne olemasolevate hoonete renoveerimisse investeerimist või ii) 10 % võrreldes olukorraga enne investeeringut, kui tegemist on renoveerimismeetmetega, mis puudutavad ainult üht liiki ehitusdetailide paigaldamist või asendamist vastavalt direktiivi 2010/31/EL artikli 2 punktis 9 määratletule, ning sellised sihipärased renoveerimismeetmed ei moodusta rohkem kui 30 % kava eelarvest, mis on ette nähtud energiatõhususe meetmetele, või iii) 10 % võrreldes piirnormiga, mis on sätestatud liginullenergiahoonete suhtes kohaldatavates nõuetes, mis on ette nähtud siseriiklike õigusnormidega, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL seoses uute hoonetega. Esialgne primaarenergia nõudlus ja selle parandamise hinnanguline ulatus määratakse kindlaks direktiivi 2010/31/EL artikli 2 punktis 12 määratletud energiamärgisele viidates.

7.   Hoone energiatõhususe parandamiseks antavat abi võib kombineerida mõne järgmise meetme või kõigi järgmiste meetmete jaoks antava abiga:

a)

selliste integreeritud kohapealsete seadmete paigaldamine, mis toodavad taastuvatest energiaallikatest elektrit, kütet või jahutust, sealhulgas, kuid mitte ainult päikesepaneelid ja soojuspumbad;

| b) | kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks kasutatava varustuse paigaldamine. Salvestamiseks kasutatav varustus saab igal aastal vähemalt 75 % oma energiast otse ühendatud taastuvenergia tootmise käitisest; |
| --- | --- |

b)

kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks kasutatava varustuse paigaldamine. Salvestamiseks kasutatav varustus saab igal aastal vähemalt 75 % oma energiast otse ühendatud taastuvenergia tootmise käitisest;

| c) | ühendamine energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemiga ning seotud seadmed; |
| --- | --- |

c)

ühendamine energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemiga ning seotud seadmed;

| d) | hoone kasutajatele mõeldud laadimistaristu ning sellega seotud taristu (näiteks juhtmestik) rajamine ja paigaldamine, kui parklad asuvad kas hoones või selle kõrval; |
| --- | --- |

d)

hoone kasutajatele mõeldud laadimistaristu ning sellega seotud taristu (näiteks juhtmestik) rajamine ja paigaldamine, kui parklad asuvad kas hoones või selle kõrval;

| e) | seadmete paigaldamine hoones digitehnoloogia kasutuselevõtuks, eelkõige hoone nutivalmiduse suurendamiseks, sealhulgas passiivne sisejuhtmestik või andmevõrkude struktureeritud kaablid ja lairibataristu lisaosa, mis paikneb krundil, mille juurde hoone kuulub, välja arvatud andmevõrkude juhtmed või kaablid väljaspool krunti; |
| --- | --- |

e)

seadmete paigaldamine hoones digitehnoloogia kasutuselevõtuks, eelkõige hoone nutivalmiduse suurendamiseks, sealhulgas passiivne sisejuhtmestik või andmevõrkude struktureeritud kaablid ja lairibataristu lisaosa, mis paikneb krundil, mille juurde hoone kuulub, välja arvatud andmevõrkude juhtmed või kaablid väljaspool krunti;

| f) | investeeringud haljaskatustesse ning vihmavee säilitamise ja kasutamise seadmetesse. |
| --- | --- |

f)

investeeringud haljaskatustesse ning vihmavee säilitamise ja kasutamise seadmetesse.

Selliste eespool punktides a–f osutatud kombineeritud tööde korral loetakse abikõlblikuks eri käitistesse ja seadmetesse tehtavate investeeringute kogukulu. Kulud, mis ei ole otseselt seotud suurema energiatõhususe või keskkonnatoime saavutamisega, ei ole abikõlblikud.

8.   Abi võidakse anda kas hoone omanikule (omanikele) või üürnikule (üürnikele), olenevalt sellest, kes tellib energiatõhususega seotud meetme.

9.   Abi võidakse anda ka hoonesiseste kütte- või jahutusseadmete energiatõhususe parandamiseks.

10.   Fossiilkütuste, sealhulgas maagaasi jõul töötavate energiaseadmete paigaldamiseks antav abi ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.

11.   Abi osakaal ei tohi ületada 30 % abikõlblikest kuludest.

12.   Erandina lõikest 11 ei tohi abi osakaal ületada 25 %, kui investeering seisneb direktiivi 2010/31/EL artikli 2 lõikes 9 määratletud ainult ühte liiki ehitusdetaili paigaldamises või asendamises.

13.   Erandina lõigetest 11 ja 12 ei tohi abi osakaal ületada 15 % abikõlblikest kuludest, kui abi investeeringute tegemiseks hoonetesse, mille eesmärk on liidu normatiivideks kvalifitseeruvate energiatõhususe miinimumstandardite järgimine, antakse vähem kui 18 kuud enne liidu standardite jõustumist ja kui investeering seisneb direktiivi 2010/31/EL artikli 2 lõikes 9 määratletud ainult ühte liiki ehitusdetaili paigaldamises või asendamises, ning kõikidel muudel juhtudel 20 %.

14.   Abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti väikeettevõtjatele antava abi korral ja 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral.

15.   Abi osakaalu võib suurendada 15 protsendipunkti investeeringute puhul, mis tehakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti a tingimusi täitvas abi saavas piirkonnas ja 5 protsendipunkti investeeringute puhul, mis tehakse aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tingimusi täitvas abi saavas piirkonnas.

16.   Abi osakaalu võib suurendada 15 protsendipunkti olemasolevate hoonete energiatõhususe parandamiseks antava abi puhul, kui abi toob kaasa hoone energiatõhususe parandamise, mõõdetuna primaarenergias vähemalt 40 % võrreldes investeerimiseelse olukorraga. Abi osakaalu ei suurendata, kui investeering ei paranda hoone energiatõhusust üle taseme, mis on kehtestatud liidu normatiivideks kvalifitseeruvate energiatõhususe miinimumstandarditega, mis jõustuvad vähem kui 18 kuu jooksul alates investeeringu tegemisest ja lõpetamisest.“;

| (35) | lisatakse järgmine artikkel 38b:

  „Artikkel 38b
  Abi energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks

  1.   Energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja see vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Käesoleva artikli alusel võib abi anda energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 27 määratletud tähenduses.


  3.   Käesoleva artikli alusel on abikõlblikud VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, kes pakuvad energiatõhususe parandamise meetmeid ja on lõplikud abisaajad.


  4.   Abi antakse kõrgema nõudeõiguse järguga laenu või tagatisena energiatõhususe lepingu kohaste energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale või finantstootena, mille eesmärk on pakkuja rahastamine (näiteks faktooring või forfaiting).


  5.   Energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale antava laenu või tagatise pikkus ei tohi ületada kümme aastat.


  6.   Kui abi antakse kõrgema nõudeõiguse järguga laenuna, ei ole laenu rahastamise kommertspakkujate kaasinvesteering väiksem kui 30 % energiatõhususe lepingute aluseks oleva portfelli väärtusest ja energiatõhususe parandamise meetmete pakkuja tagasimakse on vähemalt võrdne laenu nominaalsummaga.


  7.   Kui abi antakse tagatisena, ei tohi tagatis ületada 80 % selle aluseks oleva laenu põhisummast ning krediidiasutus ja riik kannavad kahjumi proportsionaalselt ja samadel tingimustel. Tagatissumma peab vähenema proportsionaalselt nii, et tagatis ei kata kunagi rohkem kui 80 % tasumata laenust.


  8.   Ühele abisaajale võimaldatava kogurahastamise nominaalsumma ei tohi ületada 30 miljonit eurot.“; |
| --- | --- |

(35)

lisatakse järgmine artikkel 38b:

„Artikkel 38b

Abi energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks

1.   Energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja see vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Käesoleva artikli alusel võib abi anda energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 27 määratletud tähenduses.

3.   Käesoleva artikli alusel on abikõlblikud VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, kes pakuvad energiatõhususe parandamise meetmeid ja on lõplikud abisaajad.

4.   Abi antakse kõrgema nõudeõiguse järguga laenu või tagatisena energiatõhususe lepingu kohaste energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale või finantstootena, mille eesmärk on pakkuja rahastamine (näiteks faktooring või forfaiting).

5.   Energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale antava laenu või tagatise pikkus ei tohi ületada kümme aastat.

6.   Kui abi antakse kõrgema nõudeõiguse järguga laenuna, ei ole laenu rahastamise kommertspakkujate kaasinvesteering väiksem kui 30 % energiatõhususe lepingute aluseks oleva portfelli väärtusest ja energiatõhususe parandamise meetmete pakkuja tagasimakse on vähemalt võrdne laenu nominaalsummaga.

7.   Kui abi antakse tagatisena, ei tohi tagatis ületada 80 % selle aluseks oleva laenu põhisummast ning krediidiasutus ja riik kannavad kahjumi proportsionaalselt ja samadel tingimustel. Tagatissumma peab vähenema proportsionaalselt nii, et tagatis ei kata kunagi rohkem kui 80 % tasumata laenust.

8.   Ühele abisaajale võimaldatava kogurahastamise nominaalsumma ei tohi ületada 30 miljonit eurot.“;

| (36) | artiklit 39 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiked 2, 2a ja 3 asendatakse järgmisega:

  „2.   Käesoleva artikli alusel abi saamiseks on kõlblikud investeeringud, mis parandavad hoonete energiatõhusust.


  2a.   Hoone energiatõhususe parandamiseks antavat abi võib kombineerida mõne järgmise meetme või kõigi järgmiste meetmete jaoks antava abiga:






  a) | selliste integreeritud kohapealsete seadmete paigaldamine, mis toodavad taastuvatest energiaallikatest elektrit, kütet või jahutust, sealhulgas, kuid mitte ainult päikesepaneelid ja soojuspumbad; |
| --- | --- | --- | --- |

(36)

artiklit 39 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiked 2, 2a ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesoleva artikli alusel abi saamiseks on kõlblikud investeeringud, mis parandavad hoonete energiatõhusust.

2a.   Hoone energiatõhususe parandamiseks antavat abi võib kombineerida mõne järgmise meetme või kõigi järgmiste meetmete jaoks antava abiga:

a)

selliste integreeritud kohapealsete seadmete paigaldamine, mis toodavad taastuvatest energiaallikatest elektrit, kütet või jahutust, sealhulgas, kuid mitte ainult päikesepaneelid ja soojuspumbad;

| b) | kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks kasutatava varustuse paigaldamine. Salvestamiseks kasutatav varustus saab igal aastal vähemalt 75 % oma energiast otse ühendatud taastuvenergia tootmise käitisest; |
| --- | --- |

b)

kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks kasutatava varustuse paigaldamine. Salvestamiseks kasutatav varustus saab igal aastal vähemalt 75 % oma energiast otse ühendatud taastuvenergia tootmise käitisest;

| c) | investeeringud energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemiga ühendamisse ning seotud seadmetesse; |
| --- | --- |

c)

investeeringud energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemiga ühendamisse ning seotud seadmetesse;

| d) | hoone kasutajatele mõeldud laadimistaristu ning sellega seotud taristu (näiteks juhtmestik) rajamine ja paigaldamine, kui parkla asub kas hoones või selle kõrval; |
| --- | --- |

d)

hoone kasutajatele mõeldud laadimistaristu ning sellega seotud taristu (näiteks juhtmestik) rajamine ja paigaldamine, kui parkla asub kas hoones või selle kõrval;

| e) | hoone digitehnoloogiale üleminekuks vajalike seadmete paigaldamine, eelkõige hoone nutivalmiduse suurendamiseks. Abikõlblikud investeeringud võivad hõlmata meetmeid, mis piirduvad andmesidevõrkude passiivse hoonejuhtmestiku või struktureeritud kaablisüsteemidega ja lairibataristu lisaosaga, mis paikneb krundil, mille juurde hoone kuulub, välja arvatud andmevõrkude juhtmed või kaablid väljaspool krunti; |
| --- | --- |

e)

hoone digitehnoloogiale üleminekuks vajalike seadmete paigaldamine, eelkõige hoone nutivalmiduse suurendamiseks. Abikõlblikud investeeringud võivad hõlmata meetmeid, mis piirduvad andmesidevõrkude passiivse hoonejuhtmestiku või struktureeritud kaablisüsteemidega ja lairibataristu lisaosaga, mis paikneb krundil, mille juurde hoone kuulub, välja arvatud andmevõrkude juhtmed või kaablid väljaspool krunti;

| f) | investeeringud haljaskatustesse ning vihmavee säilitamise ja kasutamise seadmetesse. |
| --- | --- |

f)

investeeringud haljaskatustesse ning vihmavee säilitamise ja kasutamise seadmetesse.

3.   Abikõlblikud on energiatõhususe projekti kogukulud, välja arvatud lõikes 2a osutatud hoonete korral, mil abikõlblikud on energiatõhususe projekti kogukulud ja ka lõikes 2a loetletud varustuse eri osadesse tehtavate investeeringute kulud.“

| (b) | lõike 5 esimene ja teine lause asendatakse järgmistega:

  „5.   Energiatõhususe fond või muu finantsvahendaja annab abikõlblikele energiatõhususe projektidele laene või tagatisi. Laenu nominaalväärtus või tagatise summa ei tohi ületada 25 miljonit eurot lõpliku abisaaja ja projekti kohta, välja arvatud lõikes 2a osutatud kombineeritud investeeringute korral, mil see ei tohi ületada 30 miljonit eurot.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lõike 5 esimene ja teine lause asendatakse järgmistega:

„5.   Energiatõhususe fond või muu finantsvahendaja annab abikõlblikele energiatõhususe projektidele laene või tagatisi. Laenu nominaalväärtus või tagatise summa ei tohi ületada 25 miljonit eurot lõpliku abisaaja ja projekti kohta, välja arvatud lõikes 2a osutatud kombineeritud investeeringute korral, mil see ei tohi ületada 30 miljonit eurot.“

| (c) | lõige 7 asendatakse järgmisega:

  „7.   Energiatõhususeks antav abi peab suurendama artikli 2 punktis 72 määratletud sõltumatute erainvestorite täiendavaid investeeringuid, mis peavad moodustama vähemalt 30 % kogurahastamisest, mis energiatõhususe projektile antakse. Kui abi annab energiatõhususe fond, võib selliseid erainvesteeringuid võimendada energiatõhususe fondi ja/või energiatõhususe projektide tasandil, et saavutada kokku vähemalt 30 % kogurahastamisest, mis energiatõhususe projektile antakse.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Energiatõhususeks antav abi peab suurendama artikli 2 punktis 72 määratletud sõltumatute erainvestorite täiendavaid investeeringuid, mis peavad moodustama vähemalt 30 % kogurahastamisest, mis energiatõhususe projektile antakse. Kui abi annab energiatõhususe fond, võib selliseid erainvesteeringuid võimendada energiatõhususe fondi ja/või energiatõhususe projektide tasandil, et saavutada kokku vähemalt 30 % kogurahastamisest, mis energiatõhususe projektile antakse.“

| (d) | lõike 8 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | energiatõhususe fond või finantsvahendaja asutatakse kohaldatavate seaduste kohaselt ning liikmesriik tagab hoolsuskohustuse menetluse, et kontrollida äriliselt usaldusväärse investeerimisstrateegia kohaldamist energiatõhususe abimeetme rakendamiseks.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

lõike 8 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

energiatõhususe fond või finantsvahendaja asutatakse kohaldatavate seaduste kohaselt ning liikmesriik tagab hoolsuskohustuse menetluse, et kontrollida äriliselt usaldusväärse investeerimisstrateegia kohaldamist energiatõhususe abimeetme rakendamiseks.“;

| (e) | lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Käesoleva artikli alusel ei tohi abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud ja jõustunud.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Käesoleva artikli alusel ei tohi abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud ja jõustunud.“

| (f) | lisatakse lõiked 11 kuni 14:

  „11.   Käesoleva artikli alusel võib abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud. Kui asjakohased liidu normatiivid on energiatõhususe miinimumstandardid, tuleb abi anda enne, kui standardid muutuvad asjaomasele ettevõtjale kohustuslikuks. Sellisel juhul peab liikmesriik tagama, et abisaajad esitavad täpse renoveerimiskava ja ajakava, mis näitavad, et abi saanud renoveerimine on vähemalt piisav energiatõhususe miinimumstandardite järgimiseks. Kui asjakohased liidu normatiivid erinevad energiatõhususe miinimumstandarditest, tuleb investeering teha ja lõpule viia vähemalt 18 kuud enne normatiivide jõustumist.


  12.   Abi võidakse anda ka hoonesiseste kütte- või jahutusseadmete energiatõhususe parandamiseks.


  13.   Fossiilkütuste, sealhulgas maagaasi jõul töötavate energiaseadmete paigaldamiseks antav abi ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.


  14.   Liikmesriik võib delegeerida abimeetme rakendamise volitatud üksusele.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

lisatakse lõiked 11 kuni 14:

„11.   Käesoleva artikli alusel võib abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud, kuid ei ole veel jõustunud. Kui asjakohased liidu normatiivid on energiatõhususe miinimumstandardid, tuleb abi anda enne, kui standardid muutuvad asjaomasele ettevõtjale kohustuslikuks. Sellisel juhul peab liikmesriik tagama, et abisaajad esitavad täpse renoveerimiskava ja ajakava, mis näitavad, et abi saanud renoveerimine on vähemalt piisav energiatõhususe miinimumstandardite järgimiseks. Kui asjakohased liidu normatiivid erinevad energiatõhususe miinimumstandarditest, tuleb investeering teha ja lõpule viia vähemalt 18 kuud enne normatiivide jõustumist.

12.   Abi võidakse anda ka hoonesiseste kütte- või jahutusseadmete energiatõhususe parandamiseks.

13.   Fossiilkütuste, sealhulgas maagaasi jõul töötavate energiaseadmete paigaldamiseks antav abi ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.

14.   Liikmesriik võib delegeerida abimeetme rakendamise volitatud üksusele.“

| (37) | artikkel 40 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(37)

artikkel 40 jäetakse välja;

| (38) | artiklit 41 muudetakse järgmiselt:






  (a) | pealkiri ja lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 41
  Investeeringuteks ettenähtud abi taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku ning tõhusa koostootmise edendamiseks

  1.   Investeeringuteks ettenähtud abi taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku ning tõhusa koostootmise, välja arvatud taastuvallikatest toodetud vesinikust toodetud elektrienergia edendamiseks on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.“; |
| --- | --- | --- |

(38)

artiklit 41 muudetakse järgmiselt:

(a)

pealkiri ja lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Investeeringuteks ettenähtud abi taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku ning tõhusa koostootmise edendamiseks

1.   Investeeringuteks ettenähtud abi taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku ning tõhusa koostootmise, välja arvatud taastuvallikatest toodetud vesinikust toodetud elektrienergia edendamiseks on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.“;

| (b) | lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Käesoleva artikli alusel elektri salvestamise projektidele antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles seda antakse kombineeritud taastuvenergia ja elektri salvestamise projektidele (kohapealne salvestamine), kui mõlemad elemendid on ühe investeeringu komponendid või kus salvestusüksus on ühendatud olemasoleva taastuvenergia tootmise käitisega. Salvestuskomponent saab igal aastal vähemalt 75 % oma energiast otse ühendatud taastuvenergia tootmise käitisest. Kõiki investeeringu komponente (tootmine ja salvestamine) käsitatakse artiklis 4 sätestatud künnistele vastavuse kontrollimisel ühe integreeritud projektina. Samu eeskirju kohaldatakse taastuvenergia tootmise käitisega vahetult ühendatud soojusenergia salvestusüksuste suhtes.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Käesoleva artikli alusel elektri salvestamise projektidele antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles seda antakse kombineeritud taastuvenergia ja elektri salvestamise projektidele (kohapealne salvestamine), kui mõlemad elemendid on ühe investeeringu komponendid või kus salvestusüksus on ühendatud olemasoleva taastuvenergia tootmise käitisega. Salvestuskomponent saab igal aastal vähemalt 75 % oma energiast otse ühendatud taastuvenergia tootmise käitisest. Kõiki investeeringu komponente (tootmine ja salvestamine) käsitatakse artiklis 4 sätestatud künnistele vastavuse kontrollimisel ühe integreeritud projektina. Samu eeskirju kohaldatakse taastuvenergia tootmise käitisega vahetult ühendatud soojusenergia salvestusüksuste suhtes.“

| (c) | lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „2.   Biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste tootmiseks ja salvestamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles abi saavad kütused vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 ning selle rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning on valmistatud kõnealuse direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest. Energiasalvestuskomponent peab saama igal aastal vähemalt 75 % oma kütusesisaldusest vahetult ühendatud biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste tootmise käitistest. Kõiki investeeringu komponente (tootmine ja salvestamine) käsitatakse käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud künnistele vastavuse kontrollimisel ühe integreeritud projektina.


  3.   Vesiniku tootmiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult nende käitiste puhul, mis toodavad vesinikku ainult taastuvallikatest. Taastuvallikatest toodetud vesiniku projektide puhul, mis hõlmavad ühe võrgu ühenduspunktiga üht või enamat taastuvenergia tootmise üksust ja elektrolüüsiseadet, ei tohi elektrolüüsiseadme võimsus ületada taastuvenergia tootmise üksuste kombineeritud võimsust. Investeeringuteks ettenähtud abi võib hõlmata taastuvallikatest toodetud vesiniku ülekandeks või jaotamiseks mõeldud eriotstarbelist taristut ning taastuvallikatest toodetud vesiniku hoidlaid.


  4.   Tõhusatele koostootmisüksustele antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles need võimaldavad üldist primaarenergia säästu soojuse ja elektri eraldi tootmisega võrreldes, nagu on sätestatud direktiivis 2012/27/EL või edasistes õigusaktides, millega see õigusakt täielikult või osaliselt asendatakse. Taastuvatel energiaallikatel põhineva tõhusa koostootmisega otseselt seotud elektri ja soojusenergia salvestamise projektidele antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest vastavalt käesoleva artikli lõikes 1a sätestatud tingimustele.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.   Biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste tootmiseks ja salvestamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles abi saavad kütused vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 ning selle rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning on valmistatud kõnealuse direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest. Energiasalvestuskomponent peab saama igal aastal vähemalt 75 % oma kütusesisaldusest vahetult ühendatud biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste tootmise käitistest. Kõiki investeeringu komponente (tootmine ja salvestamine) käsitatakse käesoleva määruse artiklis 4 sätestatud künnistele vastavuse kontrollimisel ühe integreeritud projektina.

3.   Vesiniku tootmiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult nende käitiste puhul, mis toodavad vesinikku ainult taastuvallikatest. Taastuvallikatest toodetud vesiniku projektide puhul, mis hõlmavad ühe võrgu ühenduspunktiga üht või enamat taastuvenergia tootmise üksust ja elektrolüüsiseadet, ei tohi elektrolüüsiseadme võimsus ületada taastuvenergia tootmise üksuste kombineeritud võimsust. Investeeringuteks ettenähtud abi võib hõlmata taastuvallikatest toodetud vesiniku ülekandeks või jaotamiseks mõeldud eriotstarbelist taristut ning taastuvallikatest toodetud vesiniku hoidlaid.

4.   Tõhusatele koostootmisüksustele antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles need võimaldavad üldist primaarenergia säästu soojuse ja elektri eraldi tootmisega võrreldes, nagu on sätestatud direktiivis 2012/27/EL või edasistes õigusaktides, millega see õigusakt täielikult või osaliselt asendatakse. Taastuvatel energiaallikatel põhineva tõhusa koostootmisega otseselt seotud elektri ja soojusenergia salvestamise projektidele antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest vastavalt käesoleva artikli lõikes 1a sätestatud tingimustele.“

| (d) | lisatakse järgmine lõige 4a:

  „4a.   Tõhusa koostootmise jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult juhul, kui tegemist ei ole fossiilkütuste jõul töötavate koostootmisrajatistega, välja arvatud maagaasi jõul töötavad rajatised, kui tagatakse 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkide järgimine kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 (*45) 1. lisa jaoga 4.30”.


  (*45)  Komisjoni 4. juuni 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2139, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt muid keskkonnaeesmärke (ELT L 442, 9.12.2021, p. 1)." |
| --- | --- |

(d)

lisatakse järgmine lõige 4a:

„4a.   Tõhusa koostootmise jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult juhul, kui tegemist ei ole fossiilkütuste jõul töötavate koostootmisrajatistega, välja arvatud maagaasi jõul töötavad rajatised, kui tagatakse 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkide järgimine kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 (*45) 1. lisa jaoga 4.30”.

(*45)  Komisjoni 4. juuni 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2139, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, kehtestades tehnilised sõelumiskriteeriumid, millega määratakse kindlaks, millistel tingimustel võib majandustegevust pidada kliimamuutuste leevendamisele või nendega kohanemisele oluliselt kaasa aitavaks, ja mille alusel otsustatakse, ega see majandustegevus ei kahjusta oluliselt muid keskkonnaeesmärke (ELT L 442, 9.12.2021, p. 1)."

*45

| (e) | lõiked 5, 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

  „5.   Investeeringuteks ettenähtud abi võib anda ainult seoses uute või uuendatud tootmisvõimsustega. Abi summa on toodangust sõltumatu.


  6.   Abikõlblikud on kõik investeeringukulud.


  7.   Abi osakaal ei tohi ületada:






  a) | 45 % abikõlblikest kuludest taastuvate energiaallikate tootmisse tehtavate investeeringute puhul, sealhulgas direktiivi (EL) 2018/2001 VII lisale vastavad soojuspumbad, taastuvallikatest toodetud vesinik ning taastuvatel energiaallikatel põhinev tõhus koostootmine; |
| --- | --- | --- |

(e)

lõiked 5, 6 ja 7 asendatakse järgmisega:

„5.   Investeeringuteks ettenähtud abi võib anda ainult seoses uute või uuendatud tootmisvõimsustega. Abi summa on toodangust sõltumatu.

6.   Abikõlblikud on kõik investeeringukulud.

7.   Abi osakaal ei tohi ületada:

a)

45 % abikõlblikest kuludest taastuvate energiaallikate tootmisse tehtavate investeeringute puhul, sealhulgas direktiivi (EL) 2018/2001 VII lisale vastavad soojuspumbad, taastuvallikatest toodetud vesinik ning taastuvatel energiaallikatel põhinev tõhus koostootmine;

| b) | 30 % muude käesoleva artikliga hõlmatud investeeringute abikõlblikest kuludest.“; |
| --- | --- |

b)

30 % muude käesoleva artikliga hõlmatud investeeringute abikõlblikest kuludest.“;

| (f) | lõige 9 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(f)

lõige 9 jäetakse välja;

| (g) | lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Abi osakaal võib jõuda 100 %ni abikõlblikest kuludest, kui abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi; |
| --- | --- | --- |

(g)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Abi osakaal võib jõuda 100 %ni abikõlblikest kuludest, kui abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi;

| b) | kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu; |
| --- | --- |

b)

kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu;

| c) | välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse või jaotamise alased edasised läbirääkimised); |
| --- | --- |

c)

välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse või jaotamise alased edasised läbirääkimised);

| d) | konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel kasutatakse abi taastuvallikatest või tõhusa koostootmisega toodetava energia tootmise võimsuse ühiku kohta.“; |
| --- | --- |

d)

konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel kasutatakse abi taastuvallikatest või tõhusa koostootmisega toodetava energia tootmise võimsuse ühiku kohta.“;

| (39) | artiklit 42 muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõiked 1–7 asendatakse järgmisega:

  „1.   Tegevusabi taastuvallikatest toodetud elektrienergia, välja arvatud taastuvallikatest toodetud vesinikust toodetava elektrienergia edendamiseks on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:






  a) | abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi; |
| --- | --- | --- | --- |

(39)

artiklit 42 muudetakse järgmiselt:

(a)

lõiked 1–7 asendatakse järgmisega:

„1.   Tegevusabi taastuvallikatest toodetud elektrienergia, välja arvatud taastuvallikatest toodetud vesinikust toodetava elektrienergia edendamiseks on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abi antakse konkureeriva pakkumismenetluse teel, mis lisaks artikli 2 punktis 38 sätestatud tingimustele vastab kõigile järgmistele tingimustele:

a)

abi andmine põhineb objektiivsetel, selgetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel abikõlblikkus- ja valikukriteeriumidel, mis on eelnevalt kindlaks määratud ja avaldatud vähemalt kuus nädalat enne taotluste esitamise tähtaega, et võimaldada tõhusat konkurentsi;

| b) | kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu; |
| --- | --- |

b)

kui abi saavad kõik pakkumismenetluses osalevad pakkujad, korrigeeritakse seda menetlust kava rakendamise ajal, et taastada tõhus konkurents järgnevates pakkumismenetlustes, näiteks vähendades kava eelarvet või mahtu;

| c) | välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse või jaotamise alased edasised läbirääkimised); |
| --- | --- |

c)

välistatakse kohanduste tegemine pärast pakkumismenetluse tulemuste selgumist (näiteks pakkumise tulemuse või jaotamise alased edasised läbirääkimised);

| d) | konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel kasutatakse abi elektritoodangu ühiku kohta või taastuvallikatest toodetava energia tootmise võimsuse ühiku kohta. |
| --- | --- |

d)

konkureerivas pakkumismenetluses vähemalt 70 % pakkumuste järjestamiseks ja lõpptulemusena abi andmiseks kasutatavate valikukriteeriumide määratlemisel kasutatakse abi elektritoodangu ühiku kohta või taastuvallikatest toodetava energia tootmise võimsuse ühiku kohta.

Pakkumismenetlus on mittediskrimineerival alusel avatud kõigile taastuvallikatest elektri tootjatele.

3.   Pakkumismenetlus võib piirduda konkreetse tehnoloogiaga, kui

| a) | meetme konkreetne eesmärk on toetada näidisprojekte; |
| --- | --- |

a)

meetme konkreetne eesmärk on toetada näidisprojekte;

| b) | meetme eesmärk ei ole ainult vähendada CO2 heidet, vaid parandada ka õhukvaliteeti või kõrvaldada muu saaste; |
| --- | --- |

b)

meetme eesmärk ei ole ainult vähendada CO2 heidet, vaid parandada ka õhukvaliteeti või kõrvaldada muu saaste;

| c) | liikmesriik teeb kindlaks põhjused, mille alusel võib eeldada, et abikõlblikel sektoritel või innovaatilisel tehnoloogial on potentsiaal aidata olulisel määral ja kulutõhusalt kaasa keskkonnakaitsele ja pikemaajalisele CO2 heite ulatuslikule vähendamisele; |
| --- | --- |

c)

liikmesriik teeb kindlaks põhjused, mille alusel võib eeldada, et abikõlblikel sektoritel või innovaatilisel tehnoloogial on potentsiaal aidata olulisel määral ja kulutõhusalt kaasa keskkonnakaitsele ja pikemaajalisele CO2 heite ulatuslikule vähendamisele;

| d) | meede peab saavutama mitmekesisuse, mis on vajalik, et vältida võrgu stabiilsusega seotud probleemide süvendamist; |
| --- | --- |

d)

meede peab saavutama mitmekesisuse, mis on vajalik, et vältida võrgu stabiilsusega seotud probleemide süvendamist;

| e) | valivam lähenemisviis vähendab eeldatavasti keskkonnakaitse kulusid (nt süsteemide integreerimise kulude vähendamise kaudu mitmekesistamise tulemusel; see hõlmab taastuvallikate mitmekesistamist, mis võib hõlmata ka tarbimiskaja ja/või salvestamist) ja/või põhjustab väiksemaid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

e)

valivam lähenemisviis vähendab eeldatavasti keskkonnakaitse kulusid (nt süsteemide integreerimise kulude vähendamise kaudu mitmekesistamise tulemusel; see hõlmab taastuvallikate mitmekesistamist, mis võib hõlmata ka tarbimiskaja ja/või salvestamist) ja/või põhjustab väiksemaid konkurentsimoonutusi.

Liikmesriigid hindavad kõnealuste tingimuste kohaldatavust üksikasjalikult ning esitavad komisjonile selle kohta aruande artikli 11 lõike 1 punktis a kirjeldatud korra kohaselt.

4.   Kui pakkumismenetlus hõlmab üht või mitut innovaatilist tehnoloogiat, ei tohi nendele tehnoloogiatele antav abi ületada kokku 5 % kavandatud uuest taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise võimsusest aastas.

5.   Abi antakse lisatasuna, mis lisandub turuhinnale, või hinnavahelepinguna, millega tootjad müüvad oma elektrit otse turul.

6.   Abisaajad müüvad oma elektrit otse turul ja nende suhtes kohaldatakse standardseid tasakaalustamiskohustusi. Abisaajad võivad oma tasakaalustamiskohustused edasi anda teistele ettevõtjatele, näiteks vahendajatele. Lisaks ei anta abi ajavahemikel, kui hinnad on negatiivsed. Kahtluste vältimiseks kohaldatakse seda nõuet alates hetkest, kui hinnad muutuvad negatiivseks.

7.   Väikesemahulised taastuvelektrijaamad võivad saada kõiki tegevuskulusid katvat abi otsese hinnatoetuse vormis ja vabastuse toodetud elektri turul müümise nõudest kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 4 lõikega 3. Käitisi loetakse käesoleva lõike kohaldamisel väikesemahuliseks, kui nende võimsus jääb alla määruse (EL) 2019/943 artikli 5 lõike 2 punktile b või artikli 5 lõikele 4 vastava kohaldatava künnise.“

| (b) | lõiked 8, 9 ja 10 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(b)

lõiked 8, 9 ja 10 jäetakse välja;

| (c) | lõige 11 asendatakse järgmisega:

  „11.   Abi antakse ainult projekti kestuse ajal.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

lõige 11 asendatakse järgmisega:

„11.   Abi antakse ainult projekti kestuse ajal.“

| (40) | artiklit 43 muudetakse järgmiselt:






  (a) | pealkiri ning lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 43
  Tegevusabi väikeprojektide raames ja taastuvenergiakogukondades taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku edendamiseks

  1.   Tegevusabi väikeprojektide raames ja taastuvenergiakogukondades taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku, välja arvatud taastuvallikatest toodetud vesinikust toodetava elektrienergia edendamiseks on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse järgmisi väikeprojektide määratlusi:






  i) | elektrienergia tootmine või salvestamine – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus on kuni 1 MW; |
| --- | --- | --- | --- |

(40)

artiklit 43 muudetakse järgmiselt:

(a)

pealkiri ning lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 43

Tegevusabi väikeprojektide raames ja taastuvenergiakogukondades taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku edendamiseks

1.   Tegevusabi väikeprojektide raames ja taastuvenergiakogukondades taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku, välja arvatud taastuvallikatest toodetud vesinikust toodetava elektrienergia edendamiseks on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel kasutatakse järgmisi väikeprojektide määratlusi:

i)

elektrienergia tootmine või salvestamine – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus on kuni 1 MW;

| ii) | elektritarbimine – projektid, mille puhul maksimaalne nõudlus on kuni 1 MW; |
| --- | --- |

ii)

elektritarbimine – projektid, mille puhul maksimaalne nõudlus on kuni 1 MW;

| iii) | soojus- ja gaasitootmistehnoloogia – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 1 MW; |
| --- | --- |

iii)

soojus- ja gaasitootmistehnoloogia – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 1 MW;

| iv) | taastuvallikatest toodetud vesinik – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 3 MW; |
| --- | --- |

iv)

taastuvallikatest toodetud vesinik – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus või samaväärne võimsus on kuni 3 MW;

| v) | biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste tootmine – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus on kuni 50 000 tonni aastas; |
| --- | --- |

v)

biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste tootmine – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus on kuni 50 000 tonni aastas;

| vi) | 100 % VKEde projektid ja näidisprojektid – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus või maksimaalne nõudlus on kuni 6 MW; |
| --- | --- |

vi)

100 % VKEde projektid ja näidisprojektid – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus või maksimaalne nõudlus on kuni 6 MW;

| vii) | 100 % mikro- või väikeettevõtjate projektid ainult tuuleenergia tootmiseks – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus on kuni 18 MW.“; |
| --- | --- |

vii)

100 % mikro- või väikeettevõtjate projektid ainult tuuleenergia tootmiseks – projektid, mille puhul ülesseatud võimsus on kuni 18 MW.“;

| (b) | lisatakse järgmised lõiked 2a ja 2b:

  „2a.   Taastuvenergiakogukondadele antav abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult seoses projektidega, mille puhul ülesseatud võimsus või maksimaalne nõudlus on kuni 6 MW elektri tootmiseks kõigist taastuvallikatest, välja arvatud ainult tuuleenergia, mille puhul abi antakse käitistele, mille ülesseatud võimsus on kuni 18 MW.


  2b.   Vesiniku tootmiseks antav tegevusabi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult nende käitiste puhul, mis toodavad vesinikku ainult taastuvallikatest.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lisatakse järgmised lõiked 2a ja 2b:

„2a.   Taastuvenergiakogukondadele antav abi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult seoses projektidega, mille puhul ülesseatud võimsus või maksimaalne nõudlus on kuni 6 MW elektri tootmiseks kõigist taastuvallikatest, välja arvatud ainult tuuleenergia, mille puhul abi antakse käitistele, mille ülesseatud võimsus on kuni 18 MW.

2b.   Vesiniku tootmiseks antav tegevusabi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult nende käitiste puhul, mis toodavad vesinikku ainult taastuvallikatest.“

| (c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste tootmiseks antav tegevusabi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles abi saavad kütused vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 ning selle rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning on valmistatud kõnealuse direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste tootmiseks antav tegevusabi vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles abi saavad kütused vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 ning selle rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning on valmistatud kõnealuse direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest.“

| (d) | lõige 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(d)

lõige 4 jäetakse välja;

| (e) | lõiked 5, 6 ja 7 asendatakse järgmistega:

  „5.   Abi andmisel piirdutakse toetatava projekti või tegevuse elluviimiseks vajaliku minimaalse abiga. See tingimus on täidetud, kui abi vastab abimeetme eesmärgi täitmiseks vajalikule netolisakulule („rahastamispuudujääk“) võrreldes alternatiivse stsenaariumiga, kus abi ei anta. Netolisakulu üksikasjalikku hindamist ei nõuta, kui abisummad määratakse kindlaks konkureeriva pakkumismenetluse teel, sest see menetlus tagab usaldusväärse hinnangu võimalikele abisaajatele vajaliku miinimumabi kohta.


  6.   Abi antakse ainult projekti kestuse ajal.


  7.   Abi antakse lisatasuna, mis lisandub turuhinnale, või hinnavahelepinguna, millega tootjad müüvad oma elektrit otse turul.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

lõiked 5, 6 ja 7 asendatakse järgmistega:

„5.   Abi andmisel piirdutakse toetatava projekti või tegevuse elluviimiseks vajaliku minimaalse abiga. See tingimus on täidetud, kui abi vastab abimeetme eesmärgi täitmiseks vajalikule netolisakulule („rahastamispuudujääk“) võrreldes alternatiivse stsenaariumiga, kus abi ei anta. Netolisakulu üksikasjalikku hindamist ei nõuta, kui abisummad määratakse kindlaks konkureeriva pakkumismenetluse teel, sest see menetlus tagab usaldusväärse hinnangu võimalikele abisaajatele vajaliku miinimumabi kohta.

6.   Abi antakse ainult projekti kestuse ajal.

7.   Abi antakse lisatasuna, mis lisandub turuhinnale, või hinnavahelepinguna, millega tootjad müüvad oma elektrit otse turul.“

| (f) | lisatakse lõiked 8 ja 9:

  „8.   Abisaajatel on standardne tasakaalustamiskohustus. Abisaajad võivad oma tasakaalustamiskohustused edasi anda teistele ettevõtjatele, näiteks vahendajatele. Lisaks ei anta abi ajavahemikel, kui hinnad on negatiivsed. Kahtluste vältimiseks kohaldatakse seda nõuet alates hetkest, kui hinnad muutuvad negatiivseks.


  9.   Väikesemahulised taastuvelektrijaamad ja näidisprojektid võivad saada kõiki tegevuskulusid katvat abi otsese hinnatoetuse vormis ja vabastuse toodetud elektri turul müümise nõudest kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 4 lõikega 3. Käitisi loetakse käesoleva lõike kohaldamisel väikesemahuliseks, kui nende võimsus jääb alla määruse (EL) 2019/943 artikli 5 lõike 2 punktile b või artikli 5 lõikele 4 vastava kohaldatava künnise.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

lisatakse lõiked 8 ja 9:

„8.   Abisaajatel on standardne tasakaalustamiskohustus. Abisaajad võivad oma tasakaalustamiskohustused edasi anda teistele ettevõtjatele, näiteks vahendajatele. Lisaks ei anta abi ajavahemikel, kui hinnad on negatiivsed. Kahtluste vältimiseks kohaldatakse seda nõuet alates hetkest, kui hinnad muutuvad negatiivseks.

9.   Väikesemahulised taastuvelektrijaamad ja näidisprojektid võivad saada kõiki tegevuskulusid katvat abi otsese hinnatoetuse vormis ja vabastuse toodetud elektri turul müümise nõudest kooskõlas direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 4 lõikega 3. Käitisi loetakse käesoleva lõike kohaldamisel väikesemahuliseks, kui nende võimsus jääb alla määruse (EL) 2019/943 artikli 5 lõike 2 punktile b või artikli 5 lõikele 4 vastava kohaldatava künnise.“

| (41) | artikkel 44 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 44
  Direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt maksuvähendustena antav abi

  1.   Direktiivi 2003/96/EÜ tingimustele vastavad abikavad maksuvähenduste vormis on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Maksuvähenduse saajad valitakse läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide alusel.


  3.   Maksuvähenduse saajad maksavad maksu vähemalt direktiivi 2003/96/EÜ I lisas sätestatud miinimumtasemel, välja arvatud vähendused, mis:






  (a) | antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti a alusel maksustatavatele toodetele, mida kasutatakse maksukontrolli all keskkonnasäästlikumate toodete tehnoloogilise arendamise katseprojektides või seoses taastuvatest loodusvaradest saadavate kütustega; |
| --- | --- | --- |

(41)

artikkel 44 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 44

Direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt maksuvähendustena antav abi

1.   Direktiivi 2003/96/EÜ tingimustele vastavad abikavad maksuvähenduste vormis on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Maksuvähenduse saajad valitakse läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide alusel.

3.   Maksuvähenduse saajad maksavad maksu vähemalt direktiivi 2003/96/EÜ I lisas sätestatud miinimumtasemel, välja arvatud vähendused, mis:

(a)

antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti a alusel maksustatavatele toodetele, mida kasutatakse maksukontrolli all keskkonnasäästlikumate toodete tehnoloogilise arendamise katseprojektides või seoses taastuvatest loodusvaradest saadavate kütustega;

| (b) | antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti b esimese, teise, neljanda ja viienda taande alusel elektrienergiale, mille allikaks on i) päike, tuul, lained, tõusuvesi või maasoojus, ii) vesi hüdroelektrijaamades, iii) mahajäetud söekaevandustest eralduv metaan ning iv) kütuseelemendid; |
| --- | --- |

(b)

antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti b esimese, teise, neljanda ja viienda taande alusel elektrienergiale, mille allikaks on i) päike, tuul, lained, tõusuvesi või maasoojus, ii) vesi hüdroelektrijaamades, iii) mahajäetud söekaevandustest eralduv metaan ning iv) kütuseelemendid;

| (c) | antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti b kolmanda taande alusel biomassist või biomassist saadud toodetest toodetavale elektrienergiale, tingimusel et biomass vastab direktiivi (EL) 2018/2001 ning selle rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele; |
| --- | --- |

(c)

antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti b kolmanda taande alusel biomassist või biomassist saadud toodetest toodetavale elektrienergiale, tingimusel et biomass vastab direktiivi (EL) 2018/2001 ning selle rakendusaktide või delegeeritud õigusaktide kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele;

| (d) | antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti d alusel soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadud elektrienergiale, tingimusel et koostootmisgeneraatorite koostootmine on tõhus koostootmine, nagu see on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34; |
| --- | --- |

(d)

antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti d alusel soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadud elektrienergiale, tingimusel et koostootmisgeneraatorite koostootmine on tõhus koostootmine, nagu see on määratletud direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 34;

| (e) | antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti l alusel CN-koodi 2705 alla kuuluvatele toodetele, mida kasutatakse kütmiseks; |
| --- | --- |

(e)

antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 15 lõike 1 punkti l alusel CN-koodi 2705 alla kuuluvatele toodetele, mida kasutatakse kütmiseks;

| (f) | antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel. |
| --- | --- |

(f)

antakse direktiivi 2003/96/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel.

4.   Maksuvähendustena antava abi kavad võivad põhineda kohaldatava maksumäära vähendamisel või kindla hüvitissumma maksmisel või nende kahe kombinatsioonil.

5.   Direktiivi 2003/96/EÜ artikli 16 lõike 1 alusel antavad maksuvähendused vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest ainult selles ulatuses, milles abi saavad kütused vastavad direktiivi (EL) 2018/2001 ning selle rakendusaktide ja delegeeritud õigusaktide kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning on valmistatud selle direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest.“;

| (42) | lisatakse artikkel 44a:

  „Artikkel 44a
  Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendustena antav abi

  1.   Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendustena antava abi kavad on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. Seda artiklit ei kohaldata direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 2 määratletud energiatoodete ja elektri maksude ja lõivude vähenduste suhtes.


  2.   Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendamise kujul antav abi on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui vähendamine võimaldab saavutada keskkonnakaitse kõrgemat taset, kaasates keskkonnamaksu või -tasu kohaldamisalasse ettevõtjad, kes ei saaks ilma maksuvähenduseta oma majandustegevust jätkata.


  3.   Abikõlblikud on ainult need ettevõtjad, kes ei saaks ilma maksuvähenduseta oma majandustegevust jätkata. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab see ettevõtjaid, kelle tootmiskulud suureneksid oluliselt keskkonnamaksu või maksulaadse lõivu tõttu, kui maksu või lõivu ei vähendata, ning kes ei suuda seda kulude suurenemist klientidele edasi anda. Tootmiskulude suurenemine arvutatakse iga sektori või abisaajate kategooria osakaaluna kogulisandväärtusest.


  4.   Abisaajad valitakse läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja objektiivsete kriteeriumide alusel. Abi antakse samal moel kõigile samas majandustegevuse sektoris tegutsevatele abikõlblikele ettevõtjatele, kes on abimeetme eesmärkide seisukohast samas või sarnases faktilises olukorras.


  5.   Abi brutotoetusekvivalent ei tohi ületada 80 % nominaalsest maksu- või tasumäärast.


  6.   Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendustena antava abi kavad võivad põhineda kohaldatava maksumäära vähendamisel või kindla hüvitissumma maksmisel või nende kahe kombinatsioonil.“; |
| --- | --- |

(42)

lisatakse artikkel 44a:

„Artikkel 44a

Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendustena antav abi

1.   Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendustena antava abi kavad on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobivad ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused. Seda artiklit ei kohaldata direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 2 määratletud energiatoodete ja elektri maksude ja lõivude vähenduste suhtes.

2.   Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendamise kujul antav abi on siseturuga kokkusobiv ainult juhul, kui vähendamine võimaldab saavutada keskkonnakaitse kõrgemat taset, kaasates keskkonnamaksu või -tasu kohaldamisalasse ettevõtjad, kes ei saaks ilma maksuvähenduseta oma majandustegevust jätkata.

3.   Abikõlblikud on ainult need ettevõtjad, kes ei saaks ilma maksuvähenduseta oma majandustegevust jätkata. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab see ettevõtjaid, kelle tootmiskulud suureneksid oluliselt keskkonnamaksu või maksulaadse lõivu tõttu, kui maksu või lõivu ei vähendata, ning kes ei suuda seda kulude suurenemist klientidele edasi anda. Tootmiskulude suurenemine arvutatakse iga sektori või abisaajate kategooria osakaaluna kogulisandväärtusest.

4.   Abisaajad valitakse läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja objektiivsete kriteeriumide alusel. Abi antakse samal moel kõigile samas majandustegevuse sektoris tegutsevatele abikõlblikele ettevõtjatele, kes on abimeetme eesmärkide seisukohast samas või sarnases faktilises olukorras.

5.   Abi brutotoetusekvivalent ei tohi ületada 80 % nominaalsest maksu- või tasumäärast.

6.   Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendustena antava abi kavad võivad põhineda kohaldatava maksumäära vähendamisel või kindla hüvitissumma maksmisel või nende kahe kombinatsioonil.“;

| (43) | artiklid 45 ja 46 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 45
  Keskkonnakahju tervendamiseks, looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks, elurikkuse kaitseks või ennistamiseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi

  1.   Keskkonnakahju tervendamiseks, looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks, elurikkuse kaitseks või ennistamiseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Käesoleva artikli alusel võib abi anda järgmiseks tegevuseks:






  a) | keskkonnakahju, sealhulgas pinnase kvaliteedi, pinna- või põhjavee või merekeskkonna kahju tervendamine; |
| --- | --- | --- |

(43)

artiklid 45 ja 46 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 45

Keskkonnakahju tervendamiseks, looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks, elurikkuse kaitseks või ennistamiseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi

1.   Keskkonnakahju tervendamiseks, looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks, elurikkuse kaitseks või ennistamiseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Käesoleva artikli alusel võib abi anda järgmiseks tegevuseks:

a)

keskkonnakahju, sealhulgas pinnase kvaliteedi, pinna- või põhjavee või merekeskkonna kahju tervendamine;

| b) | looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamine, kui nende seisukord on halvenenud; |
| --- | --- |

b)

looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamine, kui nende seisukord on halvenenud;

| c) | elurikkuse või ökosüsteemide kaitse või ennistamine, et aidata saavutada ökosüsteemide head seisukorda või kaitsta juba heas seisukorras olevaid ökosüsteeme; |
| --- | --- |

c)

elurikkuse või ökosüsteemide kaitse või ennistamine, et aidata saavutada ökosüsteemide head seisukorda või kaitsta juba heas seisukorras olevaid ökosüsteeme;

| d) | kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamine. |
| --- | --- |

d)

kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamine.

3.   Käesolevat artiklit ei kohaldata loodusõnnetuste, nagu maavärinate, laviinide, maalihete, üleujutuste, tornaadode, orkaanide, vulkaanipursete ja looduslikult alguse saanud metsa- või maastikupõlengute tekitatud kahju korvamiseks antava abi puhul.

4.   Käesolevat artiklit ei kohaldata ka pärast elektrijaamade sulgemist ning kaevandamistegevuse lõpetamist tervendamiseks või taastamiseks antava abi suhtes.

5.   Piiramata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/35/EÜ (*46) või muude keskkonnakahju eest vastutust käsitlevate liidu normide kohaldamist, rahastab üksus või ettevõtja juhul, kui ta tehakse igas liikmesriigis kohaldatava õiguse alusel kindlaks keskkonnakahju eest vastutava üksuse või ettevõtjana, keskkonnakahju ja saaste vältimiseks ning kõrvaldamiseks vajalikke töid kooskõlas põhimõttega „saastaja maksab“ ning abi ei anta nende tööde jaoks, mida üksus või ettevõtja peab seaduse alusel tegema. Liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed, sealhulgas õiguslikud meetmed, et teha kindlaks kahju põhjustanud vastutav üksus või ettevõtja ja kohustada teda kandma sellest tulenevaid kulusid. Kui kohaldatava õiguse alusel ei ole võimalik vastutavat üksust või ettevõtjat kindlaks teha või kohustada teda kandma kulusid tema põhjustatud keskkonnakahju tervendamise eest, eelkõige kuna vastutav ettevõtja on tegevuse lõpetanud ja ühtegi ettevõtjat ei saa pidada tema õigusjärglaseks või tema majandustegevuse jätkajaks või kui tal ei ole piisavalt finantstagatisi tervendamiskulude katmiseks, siis võib anda abi tervendamis- või taastamistööde toetamiseks. Abi ei anta nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (*47) artikli 6 lõikes 4 osutatud asendusmeetmete rakendamiseks. Käesoleva artikli alusel võidakse abi anda, et katta täiendavad kulud, mis on vajalikud kõnealuste meetmete ulatuse või eesmärkide suurendamiseks, kui need ületavad direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikes 4 sätestatud õiguslikke kohustusi.

6.   Keskkonnakahju tervendamisse või looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamisse tehtavate investeeringute puhul on abikõlblikud kulud tervendamis- või taastamistööde kulud, millest on maha arvatud maa või kinnistu väärtuse suurenemine.

7.   Tervendamise või taastamise tulemusena maa või kinnistu väärtuse suurenemise hinnangu peab andma sõltumatu kvalifitseeritud ekspert.

8.   Elurikkuse kaitsesse või ennistamisse ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamisse tehtavate investeeringute puhul on abikõlblikud kulud nende tööde kogukulud, mis aitavad kaitsta või taastada elurikkust või rakendada kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavaid looduspõhiseid lahendusi.

9.   Abi osakaal ei tohi ületada:

| a) | 100 % keskkonnakahju tervendamisse või looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamisse tehtavate investeeringute abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

a)

100 % keskkonnakahju tervendamisse või looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamisse tehtavate investeeringute abikõlblikest kuludest;

| b) | 70 % elurikkuse kaitsesse või ennistamisse ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavatesse looduspõhistesse lahendustesse tehtavate investeeringute abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

b)

70 % elurikkuse kaitsesse või ennistamisse ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavatesse looduspõhistesse lahendustesse tehtavate investeeringute abikõlblikest kuludest.

10.   Elurikkuse kaitsesse või ennistamisse ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamisse tehtavate investeeringute abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti väikeettevõtjatele antava abi puhul ning 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi puhul.

Artikkel 46

Energiatõhusa kaugkütte ja/või -jahutuse jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi

1.   Investeeringuteks ettenähtud abi, mida antakse energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemi rajamiseks, laiendamiseks või täiustamiseks ning mis hõlmab soojus- või jahutusenergia tootmise rajatiste ja/või soojusenergia salvestamise lahenduste ja/või jaotusvõrgu rajamist, laiendamist või täiustamist, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abi võib anda ainult direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 41 määratletud energiatõhusate või energiatõhusaks muudetavate kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemide rajamiseks, laiendamiseks või täiustamiseks. Kui süsteem ei muutu jaotusvõrgus tehtud toetatud tööde tulemusena veel täielikult energiatõhusaks, siis peab energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemi määratluse alla kuulumise tingimuste täitmiseks vajalik täiendav ajakohastamine abi saavate kütte ja/või jahutuse tootmisrajatiste puhul algama kolme aasta jooksul pärast jaotusvõrgus tehtavate toetatud tööde algust.

3.   Abi võib anda taastuvallikatest energia tootmiseks, sealhulgas direktiivi (EL) 2018/2001 VII lisale vastavad soojuspumbad, heitsoojus või tõhus koostootmine ja soojuse salvestamise lahendused. Jäätmepõhiseks energia tootmiseks antav abi võib põhineda jäätmetel, mis vastavad taastuvate energiaallikate määratlusele, või jäätmetel, mida kasutatakse tõhusa koostootmise määratlusele vastavates käitistes kütusena. Sisendkütusena kasutatavate jäätmete puhul ei tohi kõrvale kalduda direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 punktis 1 määratletud jäätmehierarhia põhimõttest.

4.   Abi ei anta fossiilkütuse (välja arvatud maagaas) jõul töötavate tootmisrajatiste rajamiseks ega täiustamiseks. Maagaasil põhineva tootmisrajatise rajamiseks või täiustamiseks võib abi anda ainult juhul, kui tagatakse 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkide järgimine kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 1. lisa jaoga 4.30.

5.   Fossiilkütustest toodetud kütet ja jahutust edastavate salvestus- ja jaotusvõrkude täiustamiseks võib abi anda ainult juhul, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | jaotusvõrk on sobilik taastuvatest energiaallikatest toodetud kütte või jahutuse ja/või heitsoojuse ülekandeks või muutub selleks sobilikuks; |
| --- | --- |

a)

jaotusvõrk on sobilik taastuvatest energiaallikatest toodetud kütte või jahutuse ja/või heitsoojuse ülekandeks või muutub selleks sobilikuks;

| b) | täiustamise tulemusena ei suurene energiatootmine fossiilkütustest, välja arvatud maagaasist. Kui maagaasist toodetud kütte ja jahutuse salvestamise või jaotusvõrgu täiustamise tulemusena suureneb energiatootmine maagaasist, peavad kõnealused tootmisrajatised vastama 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidele kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 1. lisa jaoga 4.31. |
| --- | --- |

b)

täiustamise tulemusena ei suurene energiatootmine fossiilkütustest, välja arvatud maagaasist. Kui maagaasist toodetud kütte ja jahutuse salvestamise või jaotusvõrgu täiustamise tulemusena suureneb energiatootmine maagaasist, peavad kõnealused tootmisrajatised vastama 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidele kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2021/2139 1. lisa jaoga 4.31.

6.   Abikõlblikud kulud on energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemi rajamise või täiustamisega seotud investeerimiskulud.

7.   Abi osakaal ei tohi ületada 30 % abikõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti väikeettevõtjatele antava abi korral ja 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral.

8.   Abi osakaalu võib suurendada 15 protsendipunkti ainult taastuvaid energiaallikaid, heitsoojust või nende kahe kombinatsiooni, sealhulgas taastuvenergiapõhist koostootmist kasutavate investeeringute puhul.

9.   Lõike 7 alternatiivina võib abi osakaal olla kuni 100 % rahastamispuudujäägist. Abi andmisel piirdutakse toetatava projekti või tegevuse elluviimiseks vajaliku minimaalse abiga. See tingimus on täidetud, kui abi vastab artikli 2 punktis 118 määratletud rahastamispuudujäägile. Netolisakulu üksikasjalikku hindamist ei nõuta, kui abisummad määratakse kindlaks konkureeriva pakkumismenetluse teel, sest see menetlus tagab usaldusväärse hinnangu võimalikele abisaajatele vajaliku miinimumabi kohta.

(*46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (ELT L 143, 30.4.2004, lk 56)."

*46

(*47)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).“;"

*47

| (44) | artiklit 47 muudetakse järgmiselt:






  (a) | pealkiri ning lõiked 1–8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 47
  Ressursitõhususe tagamiseks ja ringmajandusele ülemineku toetamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi

  1.   Ressursitõhususe ja ringmajanduse jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abi antakse järgmist liiki investeeringutele:






  a) | investeeringud ressursitõhususe parandamiseks ühel või mõlemal järgmisel viisil:






  i) | konkreetse toodangukoguse tootmiseks kasutatavate ressursside netokoguse vähendamine võrreldes abisaaja kasutatava olemasoleva tootmisprotsessiga või lõikes 7 loetletud alternatiivsete projektide või tegevusega, Kasutatavate ressursside alla arvatakse kõik kasutatud materiaalsed ressursid, välja arvatud energia, ning vähendamine määratakse kindlaks, mõõtes või hinnates kasutust enne ja pärast abimeetme rakendamist, võttes arvesse väliseid tingimusi, mis võivad mõjutada ressursside tarbimist; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(44)

artiklit 47 muudetakse järgmiselt:

(a)

pealkiri ning lõiked 1–8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 47

Ressursitõhususe tagamiseks ja ringmajandusele ülemineku toetamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi

1.   Ressursitõhususe ja ringmajanduse jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abi antakse järgmist liiki investeeringutele:

a)

investeeringud ressursitõhususe parandamiseks ühel või mõlemal järgmisel viisil:

i)

konkreetse toodangukoguse tootmiseks kasutatavate ressursside netokoguse vähendamine võrreldes abisaaja kasutatava olemasoleva tootmisprotsessiga või lõikes 7 loetletud alternatiivsete projektide või tegevusega, Kasutatavate ressursside alla arvatakse kõik kasutatud materiaalsed ressursid, välja arvatud energia, ning vähendamine määratakse kindlaks, mõõtes või hinnates kasutust enne ja pärast abimeetme rakendamist, võttes arvesse väliseid tingimusi, mis võivad mõjutada ressursside tarbimist;

| ii) | esmaste toorainete või lähteainete asendamine teiseste (korduskasutatud või taaskasutusse, sealhulgas ringlusse võetud) toorainete või lähteainetega; |
| --- | --- |

ii)

esmaste toorainete või lähteainete asendamine teiseste (korduskasutatud või taaskasutusse, sealhulgas ringlusse võetud) toorainete või lähteainetega;

| b) | investeeringud abisaaja jäätmetekke vältimisse ja tekitatud jäätmete vähendamisse, jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamisse, jäätmete saastuse kõrvaldamisse ja ringlussevõttu või investeeringud kolmandate isikute tekitatud jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamisse, jäätmete saastuse kõrvaldamisse ja ringlussevõttu, kui neid jäätmeid ei oleks vastasel juhul kasutatud, need oleks kõrvaldatud või neid oleks töödeldud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia madalama astme meetodit kasutades või vähem ressursitõhusal viisil või kui ringlussevõtu väljund oleks madalama kvaliteediga; |
| --- | --- |

b)

investeeringud abisaaja jäätmetekke vältimisse ja tekitatud jäätmete vähendamisse, jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamisse, jäätmete saastuse kõrvaldamisse ja ringlussevõttu või investeeringud kolmandate isikute tekitatud jäätmete korduskasutuseks ettevalmistamisse, jäätmete saastuse kõrvaldamisse ja ringlussevõttu, kui neid jäätmeid ei oleks vastasel juhul kasutatud, need oleks kõrvaldatud või neid oleks töödeldud direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 lõikes 1 osutatud jäätmehierarhia madalama astme meetodit kasutades või vähem ressursitõhusal viisil või kui ringlussevõtu väljund oleks madalama kvaliteediga;

| c) | investeeringud abisaaja või kolmandate isikute toodetud muude toodete, materjalide või ainete kogumisse, sorteerimisse, saaste kõrvaldamisse, eeltöötlemisse ja töötlemisse, kui need oleksid vastasel juhul jäänud kasutamata või neid oleks kasutatud vähem ressursitõhusal viisil; |
| --- | --- |

c)

investeeringud abisaaja või kolmandate isikute toodetud muude toodete, materjalide või ainete kogumisse, sorteerimisse, saaste kõrvaldamisse, eeltöötlemisse ja töötlemisse, kui need oleksid vastasel juhul jäänud kasutamata või neid oleks kasutatud vähem ressursitõhusal viisil;

| d) | investeeringud jäätmete liigiti kogumisse ja sorteerimisse, et valmistuda nende korduskasutamiseks või ringlussevõtuks. |
| --- | --- |

d)

investeeringud jäätmete liigiti kogumisse ja sorteerimisse, et valmistuda nende korduskasutamiseks või ringlussevõtuks.

3.   Energia tootmise eesmärgil jäätmete kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks antav abi ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.

4.   Abi ei vabasta jäätmeid tekitavaid ettevõtjaid mis tahes kuludest ega kohustustest, mis on seotud nende jäätmete töötlemisega, mille eest ettevõtjad vastutava liidu või riikliku õiguse alusel, sealhulgas laiendatud tootjavastutuse kavade alusel, või kuludest, mida võib pidada ettevõtja tavakuludeks.

5.   Abi ei tohi soodustada jäätmeteket ega suurendada ressursikasutust.

6.   Kogu liidus juba kasumlikuks juurdunud kaubandustavaks saanud investeeringud, mis on seotud tehnoloogiaga, ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.

7.   Abikõlblikud kulud on täiendavad investeerimiskulud, mis määratakse kindlaks, võrreldes projekti investeeringu kogukulusid ühe järgmise vähem keskkonnasõbraliku projekti või tegevuse kuludega:

| a) | võrreldavat investeeringut sisaldav alternatiivne stsenaarium, mis oleks uues või olemasolevas tootmisprotsessis ilma abi saamata realistlik ja millega ei saavutata sama ressursitõhusust; |
| --- | --- |

a)

võrreldavat investeeringut sisaldav alternatiivne stsenaarium, mis oleks uues või olemasolevas tootmisprotsessis ilma abi saamata realistlik ja millega ei saavutata sama ressursitõhusust;

| b) | alternatiivne stsenaarium, mis hõlmab jäätmete töötlemist, kasutades direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 lõikes 1 sätestatud jäätmehierarhias madalamal astmel olevat töötlemismeetodit, või jäätmete, muude toodete, materjalide või ainete töötlemist vähem ressursitõhusal viisil; |
| --- | --- |

b)

alternatiivne stsenaarium, mis hõlmab jäätmete töötlemist, kasutades direktiivi 2008/98/EÜ artikli 4 lõikes 1 sätestatud jäätmehierarhias madalamal astmel olevat töötlemismeetodit, või jäätmete, muude toodete, materjalide või ainete töötlemist vähem ressursitõhusal viisil;

| c) | alternatiivne stsenaarium, mis hõlmab võrreldavat investeeringut tavapärasesse tootmisprotsessi, milles kasutatakse esmast toorainet või lähteainet, kui teisene (korduskasutatud või taaskasutusse võetud) toode on tehniliselt ja majanduslikult asendatav esmase tootega. |
| --- | --- |

c)

alternatiivne stsenaarium, mis hõlmab võrreldavat investeeringut tavapärasesse tootmisprotsessi, milles kasutatakse esmast toorainet või lähteainet, kui teisene (korduskasutatud või taaskasutusse võetud) toode on tehniliselt ja majanduslikult asendatav esmase tootega.

Kõigis esmese lõigu punktides a ja c loetletud olukordades vastab alternatiivne stsenaarium võrreldava tootmisvõimsuse ja elueaga investeeringule, mis on kooskõlas kehtivate liidu normatiividega. Alternatiivne stsenaarium peab olema usutav, võttes arvesse õiguslikke nõudeid, turutingimusi ja stiimuleid.

Kui investeering seisneb juba olemasolevasse rajatisse lisakomponendi paigaldamises, mille puhul ei ole olemas vähem keskkonnasõbralikku ekvivalenti, või kui abitaotleja suudab tõestada, et abi mittesaamise korral investeeringut ei tehta, siis on abikõlblikud kulud investeeringu kogukulud.

8.   Abi osakaal ei tohi ületada 40 % abikõlblikest kuludest. Abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti väikeettevõtjatele antava abi korral ja 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjatele antava abi korral.“;

| (b) | lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Käesoleva artikli alusel ei tohi abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud ja jõustunud. Käesoleva artikli alusel võib abi anda investeeringute tegemiseks, et järgida liidu normatiive, mis on vastu võetud, aga ei ole veel jõustunud, kui investeering tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne normatiivi jõustumist.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Käesoleva artikli alusel ei tohi abi anda, kui investeeringud tehakse selleks, et järgida liidu normatiive, mis on juba vastu võetud ja jõustunud. Käesoleva artikli alusel võib abi anda investeeringute tegemiseks, et järgida liidu normatiive, mis on vastu võetud, aga ei ole veel jõustunud, kui investeering tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne normatiivi jõustumist.“

| (45) | artiklid 48 ja 49 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 48
  Energiataristule antav investeeringuteks ettenähtud abi

  1.   Energiataristu rajamiseks või täiustamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Energiataristu rajamiseks antav abi, mis on energia siseturu õigusaktide kohaselt osaliselt või täielikult vabastatud kolmandate isikute juurdepääsust või tariifide reguleerimisest, ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.


  3.   Elektrienergia salvestamise ja gaasi hoiustamise projektidesse tehtavateks investeeringuteks ette nähtud abi ei vabastata käesoleva artikli kohaselt teavitamiskohustusest.


  4.   Gaasitaristule antav abi on aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest vabastatud ainult juhul, kui kõnealune taristu on mõeldud vesiniku ja/või taastuvallikatest toodetud gaaside kasutamiseks või kui seda kasutatakse enam kui 50 % vesiniku ja taastuvallikatest toodetud gaaside transportimiseks.


  5.   Abikõlblikud on investeeringu kogukulud.


  6.   Abi osakaal võib olla kuni 100 % rahastamispuudujäägist. Abi andmisel piirdutakse toetatava projekti või tegevuse elluviimiseks vajaliku minimaalse abiga. See tingimus on täidetud, kui abi vastab artikli 2 punktis 118 määratletud rahastamispuudujäägile. Netolisakulu üksikasjalikku hindamist ei nõuta, kui abisummad määratakse kindlaks konkureeriva pakkumismenetluse teel, sest see menetlus tagab usaldusväärse hinnangu võimalikele abisaajatele vajaliku miinimumabi kohta.



  Artikkel 49
  Abi keskkonnakaitse ja energia alaste uuringute tegemiseks ja nõustamisteenuste pakkumiseks

  1.   Uuringute tegemiseks või nõustamisteenuste pakkumiseks, sealhulgas energiaauditi tegemiseks antav abi, mis on otseselt seotud käesoleva jao kohaselt abikõlblike investeeringutega, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Kui kogu uuring või nõustamisteenus on seotud käesoleva jao kohaselt abikõlbliku investeeringuga, siis on abikõlblikud kulud uuringu või nõustamisteenuse kulud. Kui ainult osa uuringust või nõustamisteenusest on seotud käesoleva jao kohaselt abikõlbliku investeeringuga, siis on abikõlblikud kulud uuringu või nõustamisteenuse need kulud, mis on kõnealuste investeeringutega seotud.


  2a.   Abi antakse olenemata sellest, kas uuringu või nõustamisteenuse tulemusena saadud teabele järgneb käesoleva jao alusel abikõlblik investeering.


  3.   Abi osakaal ei tohi ületada 60 % abikõlblikest kuludest.


  4.   Abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti väikeettevõtjate nimel läbiviidavateks uuringuteks või osutatavateks nõustamisteenusteks antava abi korral ja 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjate nimel läbiviidavateks uuringuteks või osutatavateks nõustamisteenusteks antava abi korral.


  5.   Abi ei anta direktiivi 2012/27/EL nõuete täitmise eesmärgil tehtavateks energiaaudititeks, välja arvatud juhul, kui energiaaudit toimub lisaks kõnealuse direktiivi kohasele kohustuslikule energiaauditile.“; |
| --- | --- |

(45)

artiklid 48 ja 49 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 48

Energiataristule antav investeeringuteks ettenähtud abi

1.   Energiataristu rajamiseks või täiustamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Energiataristu rajamiseks antav abi, mis on energia siseturu õigusaktide kohaselt osaliselt või täielikult vabastatud kolmandate isikute juurdepääsust või tariifide reguleerimisest, ei ole käesoleva artikli alusel vabastatud aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest.

3.   Elektrienergia salvestamise ja gaasi hoiustamise projektidesse tehtavateks investeeringuteks ette nähtud abi ei vabastata käesoleva artikli kohaselt teavitamiskohustusest.

4.   Gaasitaristule antav abi on aluslepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud teavitamiskohustusest vabastatud ainult juhul, kui kõnealune taristu on mõeldud vesiniku ja/või taastuvallikatest toodetud gaaside kasutamiseks või kui seda kasutatakse enam kui 50 % vesiniku ja taastuvallikatest toodetud gaaside transportimiseks.

5.   Abikõlblikud on investeeringu kogukulud.

6.   Abi osakaal võib olla kuni 100 % rahastamispuudujäägist. Abi andmisel piirdutakse toetatava projekti või tegevuse elluviimiseks vajaliku minimaalse abiga. See tingimus on täidetud, kui abi vastab artikli 2 punktis 118 määratletud rahastamispuudujäägile. Netolisakulu üksikasjalikku hindamist ei nõuta, kui abisummad määratakse kindlaks konkureeriva pakkumismenetluse teel, sest see menetlus tagab usaldusväärse hinnangu võimalikele abisaajatele vajaliku miinimumabi kohta.

Artikkel 49

Abi keskkonnakaitse ja energia alaste uuringute tegemiseks ja nõustamisteenuste pakkumiseks

1.   Uuringute tegemiseks või nõustamisteenuste pakkumiseks, sealhulgas energiaauditi tegemiseks antav abi, mis on otseselt seotud käesoleva jao kohaselt abikõlblike investeeringutega, on aluslepingu artikli 107 lõike 3 tähenduses siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Kui kogu uuring või nõustamisteenus on seotud käesoleva jao kohaselt abikõlbliku investeeringuga, siis on abikõlblikud kulud uuringu või nõustamisteenuse kulud. Kui ainult osa uuringust või nõustamisteenusest on seotud käesoleva jao kohaselt abikõlbliku investeeringuga, siis on abikõlblikud kulud uuringu või nõustamisteenuse need kulud, mis on kõnealuste investeeringutega seotud.

2a.   Abi antakse olenemata sellest, kas uuringu või nõustamisteenuse tulemusena saadud teabele järgneb käesoleva jao alusel abikõlblik investeering.

3.   Abi osakaal ei tohi ületada 60 % abikõlblikest kuludest.

4.   Abi osakaalu võib suurendada 20 protsendipunkti väikeettevõtjate nimel läbiviidavateks uuringuteks või osutatavateks nõustamisteenusteks antava abi korral ja 10 protsendipunkti keskmise suurusega ettevõtjate nimel läbiviidavateks uuringuteks või osutatavateks nõustamisteenusteks antava abi korral.

5.   Abi ei anta direktiivi 2012/27/EL nõuete täitmise eesmärgil tehtavateks energiaaudititeks, välja arvatud juhul, kui energiaaudit toimub lisaks kõnealuse direktiivi kohasele kohustuslikule energiaauditile.“;

| (46) | artiklid 52 ja 52a asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 52
  Abi lairiba-püsivõrkude jaoks

  1.   Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtmiseks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abikõlblikud on kõik lairiba-püsivõrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikumenetluse alusel vastavalt lõike 6 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 6 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu hariliku tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja pärast kontrollitakse seda tagasinõude mehhanismi kaudu. Meetme asjakohase prognoosi jaoks tuleb arvesse võtta kõiki kulusid ja tulusid, mis kogu investeeringu eluea jooksul tekkida võivad.


  3.   Abikõlblikud on järgmist alternatiivset liiki investeeringud:






  a) | lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada kodumajapidamisi ja sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4; |
| --- | --- | --- |

(46)

artiklid 52 ja 52a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 52

Abi lairiba-püsivõrkude jaoks

1.   Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtmiseks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abikõlblikud on kõik lairiba-püsivõrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikumenetluse alusel vastavalt lõike 6 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 6 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu hariliku tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja pärast kontrollitakse seda tagasinõude mehhanismi kaudu. Meetme asjakohase prognoosi jaoks tuleb arvesse võtta kõiki kulusid ja tulusid, mis kogu investeeringu eluea jooksul tekkida võivad.

3.   Abikõlblikud on järgmist alternatiivset liiki investeeringud:

a)

lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada kodumajapidamisi ja sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus puudub võrk, mille puhul on võimalik tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4;

| b) | lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada ainult sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus on vaid üks võrk, mille puhul on võimalik tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), kuid alla 300 Mbit/s tipptunnitingimustel, või tõenäoliselt plaanitakse selline võrk asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 5. |
| --- | --- |

b)

lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtt, et ühendada ainult sotsiaal-majanduslikke keskusi piirkondades, kus on vaid üks võrk, mille puhul on võimalik tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), kuid alla 300 Mbit/s tipptunnitingimustel, või tõenäoliselt plaanitakse selline võrk asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 5.

4.   Lõike 3 punktide a ja b kohaseid sekkumisi ei kohaldata piirkondade suhtes, kus on vähemalt üks võrk, mida saab täiendada, et tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 1 Gbit/s. Võrku loetakse täiendatavaks, nii et tagatakse vähemalt 1 Gbit/s allalaadimiskiirus tipptunnitingimustel, kui võrgus suudetakse tagada see kiirus vähese investeeringuga, näiteks aktiivsete seadmete täiustamisega, ilma lairibataristusse märkimisväärsete investeeringute tegemiseta.

5.   Lõike 3 eesmärkidel peavad kaardistamine ja avalik konsultatsioon vastama kumulatiivselt järgmistele nõuetele:

| a) | kaardistamisel tehakse kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riiklik sekkumine peaks kavakohaselt hõlmama, ning võetakse arvesse kõiki olemasolevaid lairiba-püsivõrke. Kaardistatakse:






  i) | traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, |
| --- | --- | --- |

a)

kaardistamisel tehakse kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riiklik sekkumine peaks kavakohaselt hõlmama, ning võetakse arvesse kõiki olemasolevaid lairiba-püsivõrke. Kaardistatakse:

i)

traatside-püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib,

| ii) | traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. |
| --- | --- |

ii)

traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud.

Kui võrgu kasutuselevõtt hõlmab samal ajal juurdepääsuvõrgu kasutuselevõttu ja vajaliku täiendava tagasiühenduse võrgu piiratud kasutuselevõttu, et võimaldada juurdepääsuvõrgu toimimist, siis ei ole tagasiühenduse võrkude kaardistamine vajalik.

Kõik metoodika elemendid ja aluseks olevad tehnilised kriteeriumid, mida sihtpiirkondade kaardistamiseks kasutatakse, tuleb teha avalikult kättesaadavaks. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel;

| b) | avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab riigi kavandatava sekkumise põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu. See teave tuleb teha kättesaadavaks üldsusele piirkondlikult ja kohalikult kättesaadaval veebisaidil. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi riigi kavandatava sekkumise kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma võrkude kohta, mis tagavad lõikes 3 osutatud künnisväärtusele vastava kiiruse ning mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse sihtpiirkonnas asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva. |
| --- | --- |

b)

avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab riigi kavandatava sekkumise põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu. See teave tuleb teha kättesaadavaks üldsusele piirkondlikult ja kohalikult kättesaadaval veebisaidil. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi riigi kavandatava sekkumise kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma võrkude kohta, mis tagavad lõikes 3 osutatud künnisväärtusele vastava kiiruse ning mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse sihtpiirkonnas asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.

6.   Sekkumine peab kooskõlas lõike 5 kohase kaardistamise ja avaliku konsultatsiooniga tooma kaasa olulise täiustuse (hüppeline muutus) võrreldes võrkudega, mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Tõenäoliselt kavandatavaid võrke võetakse arvesse hüppelise muutuse hindamisel ainult juhul, kui need võrgud üksi pakuksid asjaomases ajavahemikus sihtpiirkondades kavandatava riikliku rahastusega võrguga sarnast jõudlust. Hüppeline muutus leiab aset juhul, kui subsideeritava sekkumise tulemusena tehakse lairibavõrku suuri uusinvesteeringuid ning subsideeritav võrk loob turul seoses lairibateenuse kättesaadavuse, võimsuse, kiiruse ja konkurentsiga olulisi uusi võimalusi võrreldes võrkudega, mis on juba olemas või mida asjakohases ajavahemikus tõenäoliselt kavandatakse. Sekkumine hõlmab enam kui 70 % lairibataristusse tehtavatest investeeringutest. Lõikes 3 sätestatud abikõlbliku sekkumise tulemuseks peavad olema vähemalt järgmised täiustused:

| a) | lõike 3 punkti a kohaste sekkumiste puhul peab riiklikult rahastatav võrk allalaadimiskiirust võrreldes olemasolevate võrkudega vähemalt kolmekordistama (sihtkiirus); |
| --- | --- |

a)

lõike 3 punkti a kohaste sekkumiste puhul peab riiklikult rahastatav võrk allalaadimiskiirust võrreldes olemasolevate võrkudega vähemalt kolmekordistama (sihtkiirus);

| b) | lõike 3 punkti b kohaste sekkumiste puhul peab riiklikult rahastatav võrk allalaadimiskiirust võrreldes olemasolevate võrkudega vähemalt kolmekordistama ning peab tagama tipptunnitingimustel vähemalt 1 Gbit/s allalaadimiskiiruse (sihtkiirus). |
| --- | --- |

b)

lõike 3 punkti b kohaste sekkumiste puhul peab riiklikult rahastatav võrk allalaadimiskiirust võrreldes olemasolevate võrkudega vähemalt kolmekordistama ning peab tagama tipptunnitingimustel vähemalt 1 Gbit/s allalaadimiskiiruse (sihtkiirus).

7.   Abi antakse järgmisel viisil:

| a) | abisummad eraldatakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil; |
| --- | --- |

a)

abisummad eraldatakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil;

| b) | kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil. |
| --- | --- |

b)

kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil.

8.   Subsideeritav võrk pakub kooskõlas artikli 2 punktiga 139 hulgimüügitasandi juurdepääsu õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Erandina võib lõike 3 punkti a alusel pakkuda abikõlblike sekkumiste raames füüsilise eraldamise asemel virtuaalset eraldamist, kui riigi reguleeriv või muu pädev asutus on virtuaalse eraldamise juurdepääsutoote eelnevalt heaks kiitnud. Aktiivne hulgimüügitasandi juurdepääs antakse vähemalt kümneks aastaks võrgu kasutamise algusest ning hulgimüügitasandi juurdepääs lairibataristule antakse asjaomaste osade elueaks. Virtuaalsel eraldamisel põhinev juurdepääs tuleb anda ajaks, mis on samaväärne selle taristu kasutusajaga, mida virtuaalne eraldamine asendab. Samad juurdepääsutingimused kehtivad ka võrgu kohta tervikuna, sealhulgas võrgu nende osade kohta, kus kasutatakse olemasolevat taristut. Juurdepääsu andmise kohustuse täitmine tagatakse ka siis, kui võrgu omandiõigus, haldamine või käitamine peaks muutuma. Võrgule peab juurdepääs olema vähemalt kolmel juurdepääsutaotlejal ja juurdepääsutaotlejatele tuleb kättesaadavaks teha vähemalt 50 % võimsusest. Selleks et hulgimüügitasandi juurdepääs oleks tõhus ja juurdepääsutaotlejatel oleks võimalik teenuseid osutada, antakse hulgimüügitasandi juurdepääs ka sellistele võrgu osadele, mida riik ei ole rahastanud või mida abisaaja ei pruugi olla kasutusele võtnud, näiteks andes juurdepääsu aktiivsetele seadmetele isegi siis, kui rahastatakse ainult lairibataristut.

9.   Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse ja hinnakujunduse põhimõtte põhjal:

| a) | keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi muudes võrreldavates ja konkurentsivõimelisemates piirkondades; |
| --- | --- |

a)

keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi muudes võrreldavates ja konkurentsivõimelisemates piirkondades;

| b) | reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või |
| --- | --- |

b)

reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või

| c) | kulupõhisuse põhimõtted või sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodika. |
| --- | --- |

c)

kulupõhisuse põhimõtted või sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodika.

Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega hulgimüügitasandi juurdepääsutoodete, juurdepääsutingimuste, sealhulgas hindade, ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses.

10.   Kui projektile antav abisumma ületab 10 miljonit eurot, kehtestavad liikmesriigid järelevalve- ja tagasinõude mehhanismi.

11.   Tagamaks, et abi jääb proportsionaalseks ja et sellega ei kaasne ülekompenseerimist ega sellise tegevuse ristsubsideerimist, mille jaoks abi ei antud, tagab abisaaja, et riigi rahastatava võrgu kasutuselevõtuks ja käitamiseks kasutatavate vahendite ning muude tema käsutuses olevate rahaliste vahendite raamatupidamisarvestust peetakse eraldi.

Artikkel 52a

Abi 4G- ja 5G-mobiilsidevõrkude jaoks

1.   4G- ja 5G-mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abikõlblikud on kõik mobiilsidevõrgu passiivsete ja aktiivsete komponentide ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikumenetluse alusel vastavalt lõike 7 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 7 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu hariliku tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja pärast kontrollitakse seda tagasinõude mehhanismi kaudu. Meetme asjakohase prognoosi jaoks tuleb arvesse võtta kõiki kulusid ja tulusid, mis kogu investeeringu eluea jooksul tekkida võivad.

3.   5G-mobiilside võetakse kasutusele piirkondades, kus 4G- või 5G-mobiilsidevõrke ei ole või tõenäoliselt ei plaanita asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. 4G-mobiilside võetakse kasutusele piirkondades, kus 3G-, 4G- või 5G-mobiilsidevõrke ei ole või tõenäoliselt ei plaanita neid asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Neid nõudeid kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4.

4.   Lõike 3 eesmärkidel peavad kaardistamine ja avalik konsultatsioon vastama kumulatiivselt järgmistele nõuetele:

| a) | kaardistamisel tehakse selgelt kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riigi sekkumine peaks kavakohaselt hõlmama, ning võetakse arvesse kõiki olemasolevaid mobiilsidevõrke. Kaardistamisel võetakse aluseks maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Kõik metoodika elemendid ja aluseks olevad tehnilised kriteeriumid, mida sihtpiirkondade kaardistamiseks kasutatakse, tuleb teha avalikult kättesaadavaks. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel;
  Kui võrgu kasutuselevõtt hõlmab samal ajal juurdepääsuvõrgu kasutuselevõttu ja vajaliku täiendava tagasiühenduse võrgu piiratud kasutuselevõttu, et võimaldada juurdepääsuvõrgu toimimist, siis ei ole tagasiühenduse võrkude eraldi kaardistamine vajalik; |
| --- | --- |

a)

kaardistamisel tehakse selgelt kindlaks geograafilised sihtpiirkonnad, mida riigi sekkumine peaks kavakohaselt hõlmama, ning võetakse arvesse kõiki olemasolevaid mobiilsidevõrke. Kaardistamisel võetakse aluseks maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud. Kõik metoodika elemendid ja aluseks olevad tehnilised kriteeriumid, mida sihtpiirkondade kaardistamiseks kasutatakse, tuleb teha avalikult kättesaadavaks. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel;

Kui võrgu kasutuselevõtt hõlmab samal ajal juurdepääsuvõrgu kasutuselevõttu ja vajaliku täiendava tagasiühenduse võrgu piiratud kasutuselevõttu, et võimaldada juurdepääsuvõrgu toimimist, siis ei ole tagasiühenduse võrkude eraldi kaardistamine vajalik;

| b) | avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab riigi kavandatava sekkumise põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu. See teave tuleb teha kättesaadavaks üldsusele piirkondlikult ja kohalikult kättesaadaval veebisaidil. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi riigi kavandatava sekkumise kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma mobiilsidevõrkude kohta, millel on lõikes 3 osutatud omadused ning mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse sihtpiirkonnas asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva. |
| --- | --- |

b)

avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab riigi kavandatava sekkumise põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud geograafiliste sihtpiirkondade loetelu. See teave tuleb teha kättesaadavaks üldsusele piirkondlikult ja kohalikult kättesaadaval veebisaidil. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi riigi kavandatava sekkumise kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma mobiilsidevõrkude kohta, millel on lõikes 3 osutatud omadused ning mis on sihtpiirkonnas juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse sihtpiirkonnas asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.

5.   Abi saavat taristut ei võeta arvesse mobiilsideoperaatorite levialaga seotud kohustuste täitmisel, mis tulenevad 4G-ja 5G-sagedusala kasutusõigusega seotud tingimustest.

6.   Sekkumine peab kooskõlas lõike 4 kohase kaardistamise ja avaliku konsultatsiooniga tooma kaasa olulise täiustuse (hüppeline muutus) võrreldes mobiilsidevõrkudega, mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Tõenäoliselt kavandatavaid võrke võetakse arvesse hüppelise muutuse hindamisel ainult juhul, kui need võrgud üksi pakuksid asjaomases ajavahemikus sihtpiirkondades kavandatava riikliku rahastusega võrguga sarnast jõudlust. Hüppeline muutus leiab aset juhul, kui subsideeritava sekkumise tulemusena tehakse mobiilsidevõrku suuri uusinvesteeringuid ning subsideeritav võrk loob turul seoses mobiilsideteenuse kättesaadavuse, võimsuse, kiiruse ja konkurentsiga olulisi uusi võimalusi võrreldes võrkudega, mis on juba olemas või mida asjakohases ajavahemikus tõenäoliselt kavandatakse. Sekkumine hõlmab enam kui 50 % lairibataristusse tehtavatest investeeringutest.

7.   Abi antakse järgmisel viisil:

| a) | abisummad eraldatakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil; |
| --- | --- |

a)

abisummad eraldatakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil;

| b) | kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil. |
| --- | --- |

b)

kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil.

8.   Subsideeritav toimiv võrk pakub artikli 2 punktis 139 määratletud hulgimüügitasandi juurdepääsu õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Aktiivne hulgimüügitasandi juurdepääs antakse vähemalt kümneks aastaks võrgu kasutamise algusest ning hulgimüügitasandi juurdepääs lairibataristule antakse asjaomaste osade elueaks. Samad juurdepääsutingimused kehtivad ka võrgu kohta tervikuna, sealhulgas nende võrguosade kohta, kus kasutatakse olemasolevat taristut. Juurdepääsu andmise kohustuse täitmine tagatakse ka siis, kui võrgu omandiõigus, haldamine või käitamine peaks muutuma. Selleks et hulgimüügitasandi juurdepääs oleks tõhus ja juurdepääsutaotlejatel oleks võimalik teenuseid osutada, antakse hulgimüügitasandi juurdepääs ka sellistele võrgu osadele, mida riik ei ole rahastanud või mida abisaaja ei pruugi olla kasutusele võtnud, näiteks andes juurdepääsu aktiivsetele seadmetele isegi siis, kui rahastatakse ainult lairibataristut.

9.   Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse ja hinnakujunduse põhimõtte põhjal:

| a) | keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi muudes võrreldavates ja konkurentsivõimelisemates piirkondades; |
| --- | --- |

a)

keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi muudes võrreldavates ja konkurentsivõimelisemates piirkondades;

| b) | reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või |
| --- | --- |

b)

reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või

| c) | kulupõhisuse põhimõtted või sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodika. |
| --- | --- |

c)

kulupõhisuse põhimõtted või sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodika.

Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega hulgimüügitasandi juurdepääsutoodete, juurdepääsutingimuste, sealhulgas hindade, ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses.

10.   Kui projektile antav abisumma ületab 10 miljonit eurot, kehtestavad liikmesriigid järelevalve- ja tagasinõude mehhanismi.

11.   Riigi rahastatava 4G- või 5G-võrgu kasutamine traadita püsiühenduse teenuste osutamiseks on lubatud ainult piirkondades, kus puudub võrk, mis tagaks tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiiruse 100 Mbit/s, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

| a) | kaardistamisel ja avalikus konsultatsioonis võetakse arvesse ka artikli 52 lõike 5 kohaselt kindlaks tehtud olemasolevaid või tõenäoliselt plaanitavaid lairiba-püsivõrke; |
| --- | --- |

a)

kaardistamisel ja avalikus konsultatsioonis võetakse arvesse ka artikli 52 lõike 5 kohaselt kindlaks tehtud olemasolevaid või tõenäoliselt plaanitavaid lairiba-püsivõrke;

| b) | toetatav traadita püsiühenduse 4G- või 5G-võrk vähemalt kolmekordistab allalaadimiskiirust võrreldes olemasolevate või tõenäoliselt kavandatavate võrkudega (sihtkiirus) vastavalt artikli 52 lõikele 5. |
| --- | --- |

b)

toetatav traadita püsiühenduse 4G- või 5G-võrk vähemalt kolmekordistab allalaadimiskiirust võrreldes olemasolevate või tõenäoliselt kavandatavate võrkudega (sihtkiirus) vastavalt artikli 52 lõikele 5.

12.   Tagamaks, et abi jääb proportsionaalseks ja et sellega ei kaasne ülekompenseerimist ega sellise tegevuse ristsubsideerimist, mille jaoks abi ei antud, tagab abisaaja, et riigi rahastatava võrgu kasutuselevõtuks ja käitamiseks kasutatavate vahendite ning muude tema käsutuses olevate rahaliste vahendite raamatupidamisarvestust peetakse eraldi.“;

| (47) | artikkel 52c asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 52c
  Ühenduvusvautšerid

  1.   Ühenduvusvautšerite vormis antav abi tarbijatele kaugtöö, veebiõppe või koolitusteenuste hõlbustamiseks või abi VKEdele on aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Vautšerikava kestus ei tohi ületada 3 aastat. Lõppkasutajate vautšerite kehtivusaeg ei tohi ületada 2 aastat.


  3.   Abikõlblikud on järgmised vautšerite kategooriad:






  a) | vautšerid, mis tehakse tarbijatele ja VKEdele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairibateenuse lepingu või uuendavad kehtivat teenuselepingut, et saada tipptunnitingimustel vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel et kava alusel on abikõlblikud kõik elektrooniliste sideteenuste osutajad, kes pakuvad tipptunnitingimustel vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust. Vautšereid ei anta selleks, et vahetada teenuseosutajat, kui uus teenuseosutaja pakub sama kiirust, mis on juba saadaval olemasoleva lepingu alusel, ega olemasoleva tipptunnitingimustel vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirusega teenuse täiendamiseks; |
| --- | --- | --- |

(47)

artikkel 52c asendatakse järgmisega:

„Artikkel 52c

Ühenduvusvautšerid

1.   Ühenduvusvautšerite vormis antav abi tarbijatele kaugtöö, veebiõppe või koolitusteenuste hõlbustamiseks või abi VKEdele on aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Vautšerikava kestus ei tohi ületada 3 aastat. Lõppkasutajate vautšerite kehtivusaeg ei tohi ületada 2 aastat.

3.   Abikõlblikud on järgmised vautšerite kategooriad:

a)

vautšerid, mis tehakse tarbijatele ja VKEdele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairibateenuse lepingu või uuendavad kehtivat teenuselepingut, et saada tipptunnitingimustel vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel et kava alusel on abikõlblikud kõik elektrooniliste sideteenuste osutajad, kes pakuvad tipptunnitingimustel vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirust. Vautšereid ei anta selleks, et vahetada teenuseosutajat, kui uus teenuseosutaja pakub sama kiirust, mis on juba saadaval olemasoleva lepingu alusel, ega olemasoleva tipptunnitingimustel vähemalt 30 Mbit/s allalaadimiskiirusega teenuse täiendamiseks;

| b) | vautšerid, mis tehakse VKEdele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairibateenuse lepingu või uuendavad kehtivat teenuselepingut, et saada tipptunnitingimustel vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel et kava alusel on abikõlblikud kõik elektrooniliste sideteenuste osutajad, kes pakuvad tipptunnitingimustel vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust. Vautšereid ei anta selleks, et vahetada teenuseosutajat, kui uus teenuseosutaja pakub sama kiirust, mis on juba saadaval olemasoleva lepingu alusel, ega olemasoleva tipptunnitingimustel vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirusega teenuse täiendamiseks. |
| --- | --- |

b)

vautšerid, mis tehakse VKEdele kättesaadavaks, kui nad sõlmivad uue lairibateenuse lepingu või uuendavad kehtivat teenuselepingut, et saada tipptunnitingimustel vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust võimaldav teenus, tingimusel et kava alusel on abikõlblikud kõik elektrooniliste sideteenuste osutajad, kes pakuvad tipptunnitingimustel vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirust. Vautšereid ei anta selleks, et vahetada teenuseosutajat, kui uus teenuseosutaja pakub sama kiirust, mis on juba saadaval olemasoleva lepingu alusel, ega olemasoleva tipptunnitingimustel vähemalt 100 Mbit/s allalaadimiskiirusega teenuse täiendamiseks.

4.   Vautšerid katavad kuni 50 % abikõlblikest kuludest. Abikõlblikud kulud on kuutasu, standardsed seadistuskulud ja lõppkasutajatele vajalikud lõppseadmed, et kasutada lairibateenuseid lõikes 3 nimetatud kiirustel. Abikõlblikud on ka juhtmestiku paigaldamise ja piiratud kasutuselevõtu kulud lõppkasutajate eraruumides või lõppkasutajate eraruumide vahetus läheduses asuvates avalikes ruumides, kui need on vajalikud ja seotud teenuse osutamisega. Vautšeri maksavad riigi ametiasutused välja otse lõppkasutajale või otse lõppkasutaja valitud teenuseosutajale.

5.   Vautšereid ei anta piirkondades, kus puudub lõikes 3 nimetatud abikõlblikke teenuseid pakkuv võrk. Liikmesriigid peavad korraldama avaliku konsultatsiooni, avaldades piirkondlikult ja riiklikult kättesaadaval veebisaidil kava põhiandmed ja geograafiliste sihtpiirkondade loetelu. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi meetme eelnõu kohta ja põhjendatud teavet oma olemasolevate võrkude kohta, mis tagavad lõikes 3 osutatud kiiruse. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.

6.   Vautšerid on tehnoloogianeutraalsed. Kavad peavad tagama kõigi võimalike teenuseosutajate võrdse kohtlemise ja pakkuma lõppkasutajale võimalikult laia valikut teenuseosutajaid, olenemata kasutatavast tehnoloogiast. Selleks loob liikmesriik kõigi abikõlblike teenuseosutajate veebipõhise registri või rakendab samaväärset alternatiivset meetodit, et riigi sekkumine oleks avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv. Lõppkasutajal peab olema võimalus tutvuda selle teabega kõigi abikõlblikke teenuseid osutada suutvate ettevõtjate kohta. Kõigil abikõlblikke teenuseid osutada suutvatel ettevõtjatel on õigus taotluse korral olla kantud veebipõhisesse registrisse või muusse liikmesriigi valitud kohta.

7.   Turumoonutuste minimeerimiseks hindavad liikmesriigid turgu, määrates kindlaks piirkonnas tegutsevad abikõlblikud teenuseosutajad ja kogudes teavet nende turuosa, abikõlblike teenuste kasutuselevõtu määra ja nende hindade arvutamiseks. Abi antakse ainult juhul, kui turu hindamisel selgub, et kava on piisavalt ulatuslik, et see ei tooks põhjendamatult kasu piiratud arvule teenuseosutajatele, ning et kava ei tugevda teatavate teenuseosutajate (kohalikku) turuvõimu.

8.   Kui lairibateenuste osutaja on vertikaalselt integreeritud ja tema jaemüügi turuosa on üle 25 %, peab ta abikõlblikuks olemiseks pakkuma vastaval hulgimüügitasandi juurdepääsuturul hulgimüügitasandi tooteid, mille alusel saab iga juurdepääsutaotleja osutada abikõlblikke teenuseid lõikes 3 nimetatud kiirusel avatud, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse ja hinnakujunduse põhimõtte põhjal:

| a) | keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi muudes võrreldavates ja konkurentsivõimelisemates piirkondades; |
| --- | --- |

a)

keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi muudes võrreldavates ja konkurentsivõimelisemates piirkondades;

| b) | reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, |
| --- | --- |

b)

reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus,

| c) | kulupõhisuse põhimõtted või sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodika. |
| --- | --- |

c)

kulupõhisuse põhimõtted või sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodika.

Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega hulgimüügitasandi juurdepääsutoodete, juurdepääsutingimuste, sealhulgas hindade, ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses.“;

| (48) | lisatakse artikkel 52d:

  „Artikkel 52d
  Abi tagasiühenduse võrkudele

  1.   Võrgu tagasiühenduse segmendi kasutuselevõtmiseks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.


  2.   Abikõlblikud on kõik tagasiühenduse võrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikumenetluse alusel vastavalt lõike 6 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 6 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu hariliku tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja pärast kontrollitakse seda tagasinõude mehhanismi kaudu. Meetme asjakohase prognoosi jaoks tuleb arvesse võtta kõiki kulusid ja tulusid, mis kogu investeeringu eluea jooksul tekkida võivad.


  3.   Võrgu tagasiühenduse segment võetakse kasutusele piirkondades, kus puudub kiudoptilisel või muul tehnoloogial põhinev tagasiühenduse võrk, mis suudaks pakkuda samaväärset jõudlust ja töökindlust kui kiudoptiline tehnoloogia, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4.


  4.   Lõike 3 eesmärkidel peavad kaardistamine ja avalik konsultatsioon vastama kumulatiivselt järgmistele nõuetele:






  a) | kaardistamisel tehakse kindlaks tagasiühenduse võrku hõlmava riikliku sekkumise sihtpiirkonnad ning võetakse arvesse kõiki olemasolevaid tagasiühenduse võrke. Kõik metoodika elemendid ja aluseks olevad tehnilised kriteeriumid, mida sihtpiirkondade kaardistamiseks kasutatakse, tuleb teha avalikult kättesaadavaks. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel; |
| --- | --- | --- |

(48)

lisatakse artikkel 52d:

„Artikkel 52d

Abi tagasiühenduse võrkudele

1.   Võrgu tagasiühenduse segmendi kasutuselevõtmiseks antav abi on aluslepingu artikli 107 lõike 3 kohaselt siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest, kui täidetud on käesolevas artiklis ja I peatükis sätestatud tingimused.

2.   Abikõlblikud on kõik tagasiühenduse võrgu ehitamise, haldamise ja käitamisega seotud kulud. Projektile antava abi maksimumsumma määratakse kindlaks konkurentsipõhise valikumenetluse alusel vastavalt lõike 6 punktile a. Kui investeering tehakse vastavalt lõike 6 punktile b ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta, ei ületa abisumma abikõlblike kulude ja investeeringu hariliku tegevuskasumi vahet. Tegevuskasum arvatakse asjakohaste prognooside alusel abikõlblikest kuludest eelnevalt maha ja pärast kontrollitakse seda tagasinõude mehhanismi kaudu. Meetme asjakohase prognoosi jaoks tuleb arvesse võtta kõiki kulusid ja tulusid, mis kogu investeeringu eluea jooksul tekkida võivad.

3.   Võrgu tagasiühenduse segment võetakse kasutusele piirkondades, kus puudub kiudoptilisel või muul tehnoloogial põhinev tagasiühenduse võrk, mis suudaks pakkuda samaväärset jõudlust ja töökindlust kui kiudoptiline tehnoloogia, või tõenäoliselt ei plaanita sellist võrku asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Seda kontrollitakse kaardistamise ja avaliku konsultatsiooni teel kooskõlas lõikega 4.

4.   Lõike 3 eesmärkidel peavad kaardistamine ja avalik konsultatsioon vastama kumulatiivselt järgmistele nõuetele:

a)

kaardistamisel tehakse kindlaks tagasiühenduse võrku hõlmava riikliku sekkumise sihtpiirkonnad ning võetakse arvesse kõiki olemasolevaid tagasiühenduse võrke. Kõik metoodika elemendid ja aluseks olevad tehnilised kriteeriumid, mida sihtpiirkondade kaardistamiseks kasutatakse, tuleb teha avalikult kättesaadavaks. Kaardistamist kontrollitakse alati avaliku konsultatsiooni teel;

| b) | avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab riigi kavandatava sekkumise põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud piirkondade loetelu. See teave tuleb teha kättesaadavaks üldsusele piirkondlikult ja kohalikult kättesaadaval veebisaidil. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi riigi kavandatava sekkumise kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma tagasiühenduse võrkude kohta, mis on juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva. |
| --- | --- |

b)

avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab riigi kavandatava sekkumise põhiandmed ja kooskõlas punktiga a tehtud kaardistamise käigus määratud piirkondade loetelu. See teave tuleb teha kättesaadavaks üldsusele piirkondlikult ja kohalikult kättesaadaval veebisaidil. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi riigi kavandatava sekkumise kohta ja põhjendatud teavet kooskõlas punktiga a oma tagasiühenduse võrkude kohta, mis on juba olemas või mida tõenäoliselt plaanitakse asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.

5.   Sekkumine peab kooskõlas lõike 4 kohase kaardistamise ja avaliku konsultatsiooniga tooma kaasa olulise täiustuse (hüppeline muutus) võrreldes tagasiühenduse võrkudega, mis on juba olemas või mis tõenäoliselt plaanitakse asjakohases ajavahemikus kasutusele võtta. Tõenäoliselt kavandatavaid võrke võetakse arvesse hüppelise muutuse hindamisel ainult juhul, kui need võrgud üksi pakuksid asjaomases ajavahemikus sihtpiirkondades kavandatava riikliku rahastusega võrguga sarnast jõudlust. Hüppeline muutus leiab aset juhul, kui subsideeritava sekkumise tulemusena tehakse tagasiühenduse võrku suuri uusinvesteeringuid ning subsideeritav tagasiühenduse võrk põhineb kiudoptilisel või muul tehnoloogial, mis suudab pakkuda samaväärset jõudlust kui kiudoptiline tehnoloogia võrreldes võrkudega, mis on juba olemas või mida asjakohases ajavahemikus tõenäoliselt kavandatakse. Sekkumine peab hõlmama enam kui 70 % lairibataristusse tehtavatest investeeringutest.

6.   Abi antakse järgmisel viisil:

| a) | abisummad eraldatakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil; |
| --- | --- |

a)

abisummad eraldatakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil;

| b) | Kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele tagasiühenduse võrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil. |
| --- | --- |

b)

Kui abi antakse ilma konkurentsipõhise valikumenetluseta avaliku sektori asutusele tagasiühenduse võrgu kasutuselevõtuks ja haldamiseks kas otse või asutusesisese üksuse kaudu, osutab vastavalt vajadusele kas avaliku sektori asutus või asutusesisene üksus subsideeritavas võrgus üksnes hulgimüügiteenuseid. Mis tahes kontsessioon või muu volitus kolmandale isikule võrgu ehitamiseks või käitamiseks antakse avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva valikumenetluse alusel kooskõlas hanke-eeskirjades sätestatud põhimõtete ja tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega ning majanduslikult soodsaima pakkumuse meetodil.

7.   Subsideeritav toimiv võrk pakub artikli 2 punktiga 139 määratletud hulgimüügitasandi juurdepääsu õiglastel ja mittediskrimineerivatel tingimustel nii püsi- kui ka mobiilsidevõrkudele. Aktiivne hulgimüügitasandi juurdepääs antakse vähemalt kümneks aastaks võrgu kasutamise algusest ning hulgimüügitasandi juurdepääs lairibataristule antakse asjaomaste osade elueaks. Samad juurdepääsutingimused kehtivad ka võrgu kohta tervikuna, sealhulgas võrgu nende osade kohta, kus kasutatakse olemasolevat taristut. Juurdepääsu andmise kohustuse täitmine tagatakse ka siis, kui võrgu omandiõigus, haldamine või käitamine peaks muutuma. Riigi rahastatav võrk teenindab tagasiühenduse võrku hõlmava sekkumise sihtpiirkondades kõiki püsi- ja mobiilsidevõrke ning teeb juurdepääsutaotlejatele kättesaadavaks vähemalt 50 % võimsusest. Selleks et hulgimüügitasandi juurdepääs oleks tõhus ja juurdepääsutaotlejatel oleks võimalik teenuseid osutada, antakse hulgimüügitasandi juurdepääs ka sellistele võrgu osadele, mida riik ei ole rahastanud või mida abisaaja ei pruugi olla kasutusele võtnud, näiteks andes juurdepääsu aktiivsetele seadmetele isegi siis, kui rahastatakse ainult lairibataristut.

8.   Hulgimüügitasandi juurdepääsuhind määratakse ühe järgmise võrdlusaluse ja hinnakujunduse põhimõtte põhjal:

| a) | keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi muudes võrreldavates konkurentsivõimelisemates piirkondades; |
| --- | --- |

a)

keskmised avaldatud hulgimüügihinnad, mis on tavapärased liikmesriigi muudes võrreldavates konkurentsivõimelisemates piirkondades;

| b) | reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või |
| --- | --- |

b)

reguleeritud hinnad, mille on asjaomaste turgude ja teenuste puhul juba määranud või heaks kiitnud riigi reguleeriv asutus, või

| c) | kulupõhisuse põhimõtted või sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodika. |
| --- | --- |

c)

kulupõhisuse põhimõtted või sektorit reguleeriva õigusraamistikuga kehtestatud metoodika.

Piiramata riigi reguleeriva asutuse pädevust õigusraamistiku alusel, konsulteeritakse riigi reguleeriva asutusega hulgimüügitasandi juurdepääsutoodete, juurdepääsutingimuste, sealhulgas hindade, ning käesoleva artikli kohaldamisega seotud vaidluste küsimuses.

9.   Kui projektile antav abisumma ületab 10 miljonit eurot, kehtestavad liikmesriigid järelevalve- ja tagasimaksemehhanismi.

10.   Tagamaks, et abi jääb proportsionaalseks ja et sellega ei kaasne ülekompenseerimist ega sellise tegevuse ristsubsideerimist, mille jaoks abi ei antud, tagab abisaaja, et riigi rahastatava võrgu kasutuselevõtuks ja käitamiseks kasutatavate vahendite ning muude tema käsutuses olevate rahaliste vahendite raamatupidamisarvestust peetakse eraldi.“;

| (49) | artikli 53 lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Kuni 2,2 miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % abikõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 6 ja 7 osutatud meetodi kohaldamisele.“
  ; |
| --- | --- |

(49)

artikli 53 lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Kuni 2,2 miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % abikõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 6 ja 7 osutatud meetodi kohaldamisele.“

| (50) | artikli 55 lõige 12 asendatakse järgmisega:

  „12.   Kuni 2,2 miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % abikõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 10 ja 11 osutatud meetodi kohaldamisele.“
  ; |
| --- | --- |

(50)

artikli 55 lõige 12 asendatakse järgmisega:

„12.   Kuni 2,2 miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % abikõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 10 ja 11 osutatud meetodi kohaldamisele.“

| (51) | artiklit 56b muudetakse järgmiselt:






  (a) | lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Käesoleva artikli alusel ei anta abi sellise tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks ega täiustamiseks, mis varustab laevu fossiilkütustega, nagu diislikütus, gaasilises olekus (surumaagaas) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas) maagaas ning veeldatud naftagaas.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(51)

artiklit 56b muudetakse järgmiselt:

(a)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Käesoleva artikli alusel ei anta abi sellise tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks ega täiustamiseks, mis varustab laevu fossiilkütustega, nagu diislikütus, gaasilises olekus (surumaagaas) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas) maagaas ning veeldatud naftagaas.“

| (b) | lisatakse järgmine lõige 2a:

  „2a.   Elektrienergia, vesiniku, ammoniaagi ja metanooliga varustava laadimis- ja tankimistaristu puhul on abikõlblikud kulud laadimis- või tankimistaristu ehitamise, paigaldamise, täiustamise või laiendamise kulud. Need kulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud laadimis- või tankimistaristu endaga ja tehnilise varustusega, sealhulgas paiksete, liikuvate või ankurdatud seadmetega, selliste elektri- või muude komponentide (sealhulgas elektrikaablite ja trafode) paigaldamise või uuendamisega, mis on vajalikud laadimis- või tankimistaristu ühendamiseks võrguga või kohalike elektrienergia tootmis- või salvestamisüksuste või vesiniku tootmisüksuste või hoidlatega, ning samuti tsiviilehitustööde ja maa või tee kohandamisega seotud kulusid, paigalduskulusid ning lubade hankimise kulusid.
  Abikõlblikud kulud võivad hõlmata ka taastuvallikatest toodetud elektri või taastuvallikatest toodetud vesiniku kohapealse tootmise investeerimiskulusid ning taastuvallikatest toodetud elektri salvestamise üksuste või taastuvallikatest toodetud vesiniku hoidlate investeerimiskulusid. Kohapealse taastuvallikatest elektri või vesiniku tootmise üksuse nimitootmisvõimsus ei tohi ületada sellega ühendatud laadimis- või tankimistaristu suurimat nimiväljundvõimsust või tankimisvõimsust.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lisatakse järgmine lõige 2a:

„2a.   Elektrienergia, vesiniku, ammoniaagi ja metanooliga varustava laadimis- ja tankimistaristu puhul on abikõlblikud kulud laadimis- või tankimistaristu ehitamise, paigaldamise, täiustamise või laiendamise kulud. Need kulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud laadimis- või tankimistaristu endaga ja tehnilise varustusega, sealhulgas paiksete, liikuvate või ankurdatud seadmetega, selliste elektri- või muude komponentide (sealhulgas elektrikaablite ja trafode) paigaldamise või uuendamisega, mis on vajalikud laadimis- või tankimistaristu ühendamiseks võrguga või kohalike elektrienergia tootmis- või salvestamisüksuste või vesiniku tootmisüksuste või hoidlatega, ning samuti tsiviilehitustööde ja maa või tee kohandamisega seotud kulusid, paigalduskulusid ning lubade hankimise kulusid.

Abikõlblikud kulud võivad hõlmata ka taastuvallikatest toodetud elektri või taastuvallikatest toodetud vesiniku kohapealse tootmise investeerimiskulusid ning taastuvallikatest toodetud elektri salvestamise üksuste või taastuvallikatest toodetud vesiniku hoidlate investeerimiskulusid. Kohapealse taastuvallikatest elektri või vesiniku tootmise üksuse nimitootmisvõimsus ei tohi ületada sellega ühendatud laadimis- või tankimistaristu suurimat nimiväljundvõimsust või tankimisvõimsust.“

| (c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Lõike 2 punktis a osutatud abi osakaal investeeringu kohta ei tohi ületada:






  a) | 100 % abikõlblikest kuludest, kui abikõlblikud kulud projekti kohta on kokku kuni 22 miljonit eurot; |
| --- | --- | --- |

(c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Lõike 2 punktis a osutatud abi osakaal investeeringu kohta ei tohi ületada:

a)

100 % abikõlblikest kuludest, kui abikõlblikud kulud projekti kohta on kokku kuni 22 miljonit eurot;

| b) | 80 % abikõlblikest kuludest, kui abikõlblikud kulud projekti kohta on kokku üle 22 miljoni euro ja kuni 55 miljonit eurot; |
| --- | --- |

b)

80 % abikõlblikest kuludest, kui abikõlblikud kulud projekti kohta on kokku üle 22 miljoni euro ja kuni 55 miljonit eurot;

| c) | 60 % abikõlblikest kuludest, kui abikõlblikud kulud projekti kohta on kokku üle 55 miljoni euro ja kuni artikli 4 lõike 1 punktis ee sätestatud summa. |
| --- | --- |

c)

60 % abikõlblikest kuludest, kui abikõlblikud kulud projekti kohta on kokku üle 55 miljoni euro ja kuni artikli 4 lõike 1 punktis ee sätestatud summa.

Abi osakaal ei tohi ületada 100 % lõike 2 punktides b ja c kindlaks määratud abikõlblikest kuludest ning jääb artikli 4 lõike 1 punktis ee sätestatud summa piiresse.“

| (d) | lisatakse järgmine lõige 8a:

  „8a.   Kui abi antakse vesinikku tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Kui abi antakse ammoniaaki või metanooli tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult ammoniaaki või metanooli, mille energiasisaldus pärineb muudest taastuvallikatest kui biomass ja mis on toodetud direktiivis (EL) 2018/2001 ja selle rakendusaktides või delegeeritud õigusaktides mittebioloogilise päritoluga taastuvate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kohta sätestatud metoodikate kohaselt.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

lisatakse järgmine lõige 8a:

„8a.   Kui abi antakse vesinikku tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Kui abi antakse ammoniaaki või metanooli tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult ammoniaaki või metanooli, mille energiasisaldus pärineb muudest taastuvallikatest kui biomass ja mis on toodetud direktiivis (EL) 2018/2001 ja selle rakendusaktides või delegeeritud õigusaktides mittebioloogilise päritoluga taastuvate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kohta sätestatud metoodikate kohaselt.“

| (e) | lõige 9 asendatakse järgmisega:

  „9.   Kuni 5,5 miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % abikõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud meetodi kohaldamisele.“
  ; |
| --- | --- |

(e)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Kuni 5,5 miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % abikõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 4, 5 ja 6 osutatud meetodi kohaldamisele.“

| (52) | artiklit 56c muudetakse järgmiselt:






  (a) | lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Käesoleva artikli alusel ei anta abi sellise tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks ega täiustamiseks, mis varustab laevu fossiilkütustega, nagu diislikütus, gaasilises olekus (surumaagaas) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas) maagaas ning veeldatud naftagaas.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(52)

artiklit 56c muudetakse järgmiselt:

(a)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Käesoleva artikli alusel ei anta abi sellise tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks ega täiustamiseks, mis varustab laevu fossiilkütustega, nagu diislikütus, gaasilises olekus (surumaagaas) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas) maagaas ning veeldatud naftagaas.“

| (b) | lisatakse järgmine lõige 2a:

  „2a.   Elektrienergia, vesiniku, ammoniaagi ja metanooliga varustava laadimis- ja tankimistaristu puhul on abikõlblikud kulud laadimis- või tankimistaristu ehitamise, paigaldamise, täiustamise või laiendamise kulud. Need kulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud laadimis- või tankimistaristu endaga ja tehnilise varustusega, sealhulgas paiksete, liikuvate või ankurdatud seadmetega, selliste elektri- või muude komponentide (sealhulgas elektrikaablite ja trafode) paigaldamise või uuendamisega, mis on vajalikud laadimis- või tankimistaristu ühendamiseks võrguga või kohalike elektrienergia tootmis- või salvestamisüksuste või vesiniku tootmisüksuste või hoidlatega, ning samuti tsiviilehitustööde ja maa või tee kohandamisega seotud kulusid, paigalduskulusid ning lubade hankimise kulusid.
  Abikõlblikud kulud võivad hõlmata ka taastuvallikatest toodetud elektri või taastuvallikatest toodetud vesiniku kohapealse tootmise investeerimiskulusid ning taastuvallikatest toodetud elektri salvestamise üksuste või taastuvallikatest toodetud vesiniku hoidlate investeerimiskulusid. Kohapealse taastuvallikatest elektri või vesiniku tootmise üksuse nimitootmisvõimsus ei tohi ületada sellega ühendatud laadimis- või tankimistaristu suurimat nimiväljundvõimsust või tankimisvõimsust.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

lisatakse järgmine lõige 2a:

„2a.   Elektrienergia, vesiniku, ammoniaagi ja metanooliga varustava laadimis- ja tankimistaristu puhul on abikõlblikud kulud laadimis- või tankimistaristu ehitamise, paigaldamise, täiustamise või laiendamise kulud. Need kulud võivad hõlmata kulusid, mis on seotud laadimis- või tankimistaristu endaga ja tehnilise varustusega, sealhulgas paiksete, liikuvate või ankurdatud seadmetega, selliste elektri- või muude komponentide (sealhulgas elektrikaablite ja trafode) paigaldamise või uuendamisega, mis on vajalikud laadimis- või tankimistaristu ühendamiseks võrguga või kohalike elektrienergia tootmis- või salvestamisüksuste või vesiniku tootmisüksuste või hoidlatega, ning samuti tsiviilehitustööde ja maa või tee kohandamisega seotud kulusid, paigalduskulusid ning lubade hankimise kulusid.

Abikõlblikud kulud võivad hõlmata ka taastuvallikatest toodetud elektri või taastuvallikatest toodetud vesiniku kohapealse tootmise investeerimiskulusid ning taastuvallikatest toodetud elektri salvestamise üksuste või taastuvallikatest toodetud vesiniku hoidlate investeerimiskulusid. Kohapealse taastuvallikatest elektri või vesiniku tootmise üksuse nimitootmisvõimsus ei tohi ületada sellega ühendatud laadimis- või tankimistaristu suurimat nimiväljundvõimsust või tankimisvõimsust.“

| (c) | lisatakse järgmine lõige 7a:

  „7a.   Kui abi antakse vesinikku tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Kui abi antakse ammoniaaki või metanooli tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult ammoniaaki või metanooli, mille energiasisaldus pärineb muudest taastuvallikatest kui biomass ja mis on toodetud direktiivis (EL) 2018/2001 ja selle rakendusaktides või delegeeritud õigusaktides mittebioloogilise päritoluga taastuvate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kohta sätestatud metoodikate kohaselt.“
  ; |
| --- | --- |

(c)

lisatakse järgmine lõige 7a:

„7a.   Kui abi antakse vesinikku tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Kui abi antakse ammoniaaki või metanooli tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult ammoniaaki või metanooli, mille energiasisaldus pärineb muudest taastuvallikatest kui biomass ja mis on toodetud direktiivis (EL) 2018/2001 ja selle rakendusaktides või delegeeritud õigusaktides mittebioloogilise päritoluga taastuvate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kohta sätestatud metoodikate kohaselt.“

| (d) | lõige 8 asendatakse järgmisega:

  „8.   Kuni 2,2 miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % abikõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 4 ja 5 osutatud meetodi kohaldamisele.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

lõige 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Kuni 2,2 miljoni euro suuruse abi puhul võib abi ülemmäär olla 80 % abikõlblikest kuludest alternatiivina lõigetes 4 ja 5 osutatud meetodi kohaldamisele.“

| (53) | artikli 56d lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   InvestEU fondist toetatavate finantstoodete raames makstava kogusumma suhtes, kui see hõlmab abi, kohaldatakse artiklites 56e ja 56f sätestatud ülemmäärasid. Ülemmäärasid kohaldatakse






  a) | artikli 56e lõigetega 2, 3 ja 4, artikli 56e lõike 5 punkti a alapunktiga i ning artikli 56e lõigetega 6, 7, 8 ja 9 hõlmatud kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega abi puhul projekti kohta; |
| --- | --- | --- |

(53)

artikli 56d lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   InvestEU fondist toetatavate finantstoodete raames makstava kogusumma suhtes, kui see hõlmab abi, kohaldatakse artiklites 56e ja 56f sätestatud ülemmäärasid. Ülemmäärasid kohaldatakse

a)

artikli 56e lõigetega 2, 3 ja 4, artikli 56e lõike 5 punkti a alapunktiga i ning artikli 56e lõigetega 6, 7, 8 ja 9 hõlmatud kindlaksmääratavate abikõlblike kuludega abi puhul projekti kohta;

| b) | artikli 56e lõike 5 punkti a alapunktidega ii, iii ja iv, artikli 56e lõikega 10 ja artikliga 56f hõlmatud ilma kindlaksmääratavate abikõlblike kuludeta abi puhul lõpliku abisaaja kohta.“; |
| --- | --- |

b)

artikli 56e lõike 5 punkti a alapunktidega ii, iii ja iv, artikli 56e lõikega 10 ja artikliga 56f hõlmatud ilma kindlaksmääratavate abikõlblike kuludeta abi puhul lõpliku abisaaja kohta.“;

| (54) | artiklit 56e muudetakse järgmiselt:






  (a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Abi, mida antakse lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtmiseks ning 4G- ja 5G-mobiilsidevõrgu kasutuselevõtmiseks, et ühendada teatavaid abikõlblikke sotsiaal-majanduslikke keskusi, peab vastama järgmistele tingimustele:






  a) | abi antakse üksnes projektidele, mis vastavad kõigile artiklites 52 ja 52a sätestatud kokkusobivuse tingimustele, välja arvatud juhul, kui käesoleva lõike punktides c ja d on osutatud teisiti; |
| --- | --- | --- | --- |

(54)

artiklit 56e muudetakse järgmiselt:

(a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Abi, mida antakse lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtmiseks ning 4G- ja 5G-mobiilsidevõrgu kasutuselevõtmiseks, et ühendada teatavaid abikõlblikke sotsiaal-majanduslikke keskusi, peab vastama järgmistele tingimustele:

a)

abi antakse üksnes projektidele, mis vastavad kõigile artiklites 52 ja 52a sätestatud kokkusobivuse tingimustele, välja arvatud juhul, kui käesoleva lõike punktides c ja d on osutatud teisiti;

| b) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot; |
| --- | --- |

b)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 150 miljonit eurot;

| c) | projekt ühendab sotsiaal-majanduslikke keskusi, mis on avalikud haldusasutused või avaliku või erasektori asutused, kellele on usaldatud üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. Siia ei kuulu projektid, mis sisaldavad käesolevas punktis nimetamata elemente või üksusi; |
| --- | --- |

c)

projekt ühendab sotsiaal-majanduslikke keskusi, mis on avalikud haldusasutused või avaliku või erasektori asutused, kellele on usaldatud üldhuviteenuste või üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine aluslepingu artikli 106 lõike 2 tähenduses. Siia ei kuulu projektid, mis sisaldavad käesolevas punktis nimetamata elemente või üksusi;

| d) | erandina artikli 52 lõikest 4 peab tuvastatud turutõrget kontrollima asjakohase kättesaadava kaardistamise käigus või, kui selline kaardistamine ei ole kättesaadav, avaliku konsultatsiooni raames järgmiselt:






  i) | kaardistamist võib pidada asjakohaseks, kui see ei ole vanem kui 18 kuud. Kaardistamisel tuleb selgelt määratleda riikliku sekkumise alla kuuluvad sotsiaal-majanduslikud keskused ja hõlmata tuleb kõik olemasolevad võrgud, mille puhul on võimalik tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), kuid alla 300 Mbit/s, või tõenäoliselt asjakohases ajavahemikus kasutusele võetavad võrgud, mis läbivad punktis c osutatud abikõlbliku sotsiaal-majandusliku keskuse ruume. Kaardistamise viib ellu pädev ametiasutus. Kaardistamine hõlmab 1) täienisti püsivõrke aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib; 2) traadita püsivõrke aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud; 3) mobiilsidevõrke maksimaalselt 100 × 100 m suuruste ruutvõrkude alusel. Kõik metoodika elemendid ja aluseks olevad tehnilised kriteeriumid, mida sihtpiirkondade kaardistamiseks kasutatakse, tuleb teha avalikult kättesaadavaks. Haldusasutustes sünergia ja lihtsustamise soodustamiseks võib direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 22 kohast geograafilist ülevaadet pidada asjakohaseks kaardistamiseks käesoleva punkti tähenduses, tingimusel et selles punktis sätestatud tingimused on täidetud; |
| --- | --- | --- |

d)

erandina artikli 52 lõikest 4 peab tuvastatud turutõrget kontrollima asjakohase kättesaadava kaardistamise käigus või, kui selline kaardistamine ei ole kättesaadav, avaliku konsultatsiooni raames järgmiselt:

i)

kaardistamist võib pidada asjakohaseks, kui see ei ole vanem kui 18 kuud. Kaardistamisel tuleb selgelt määratleda riikliku sekkumise alla kuuluvad sotsiaal-majanduslikud keskused ja hõlmata tuleb kõik olemasolevad võrgud, mille puhul on võimalik tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), kuid alla 300 Mbit/s, või tõenäoliselt asjakohases ajavahemikus kasutusele võetavad võrgud, mis läbivad punktis c osutatud abikõlbliku sotsiaal-majandusliku keskuse ruume. Kaardistamise viib ellu pädev ametiasutus. Kaardistamine hõlmab 1) täienisti püsivõrke aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib; 2) traadita püsivõrke aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud; 3) mobiilsidevõrke maksimaalselt 100 × 100 m suuruste ruutvõrkude alusel. Kõik metoodika elemendid ja aluseks olevad tehnilised kriteeriumid, mida sihtpiirkondade kaardistamiseks kasutatakse, tuleb teha avalikult kättesaadavaks. Haldusasutustes sünergia ja lihtsustamise soodustamiseks võib direktiivi (EL) 2018/1972 artikli 22 kohast geograafilist ülevaadet pidada asjakohaseks kaardistamiseks käesoleva punkti tähenduses, tingimusel et selles punktis sätestatud tingimused on täidetud;

| ii) | avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab piirkondlikult ja riiklikult kättesaadaval veebisaidil riigi kavandatava sekkumise põhiandmed. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi riigi kavandatava sekkumise kohta ja põhjendatud teavet olemasolevate võrkude kohta, mille puhul on võimalik tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), kuid alla 300 Mbit/s, või tõenäoliselt asjakohases ajavahemikus selliste kasutusele võetavate võrkude kohta ning mis läbivad punktis c osutatud ja vastavalt punktile i kindlakstehtud abikõlbliku sotsiaal-majandusliku keskuse ruume, lähtudes järgmisest teabest: 1) täielikud püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib; 2) traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud; 3) mobiilsidevõrke maksimaalselt 100 × 100 m suuruste ruutvõrkude alusel. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.“; |
| --- | --- |

ii)

avaliku konsultatsiooni korraldab pädev ametiasutus, kes avaldab piirkondlikult ja riiklikult kättesaadaval veebisaidil riigi kavandatava sekkumise põhiandmed. Avalikus konsultatsioonis kutsutakse huvitatud isikuid üles esitama märkusi riigi kavandatava sekkumise kohta ja põhjendatud teavet olemasolevate võrkude kohta, mille puhul on võimalik tagada tipptunnitingimustel vähemalt allalaadimiskiirus 100 Mbit/s (kiiruse künnisväärtus), kuid alla 300 Mbit/s, või tõenäoliselt asjakohases ajavahemikus selliste kasutusele võetavate võrkude kohta ning mis läbivad punktis c osutatud ja vastavalt punktile i kindlakstehtud abikõlbliku sotsiaal-majandusliku keskuse ruume, lähtudes järgmisest teabest: 1) täielikud püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib; 2) traadita püsivõrgud aadressi tasandil, võttes aluseks hooned, mida taristu läbib, või maksimaalselt 100 × 100 m suurused ruutvõrgud; 3) mobiilsidevõrke maksimaalselt 100 × 100 m suuruste ruutvõrkude alusel. Avalik konsultatsioon kestab vähemalt 30 päeva.“;

| (b) | lõike 4 punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | Abi antakse üksnes sellisesse energiataristusse tehtavate investeeringute jaoks, mis energia siseturu õigusaktide alusel ei ole vabastatud kolmandate isikute juurdepääsust, tariifide reguleerimisest ja eraldamisest, järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele projektidele:






  i) | gaasitaristu korral projektid, mis on loetletud määruse (EL) nr 347/2013* VII lisas esitatud kehtivas liidu ühishuviprojektide loendis, ning |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

lõike 4 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

Abi antakse üksnes sellisesse energiataristusse tehtavate investeeringute jaoks, mis energia siseturu õigusaktide alusel ei ole vabastatud kolmandate isikute juurdepääsust, tariifide reguleerimisest ja eraldamisest, järgmistesse kategooriatesse kuuluvatele projektidele:

i)

gaasitaristu korral projektid, mis on loetletud määruse (EL) nr 347/2013* VII lisas esitatud kehtivas liidu ühishuviprojektide loendis, ning

*

| ii) | elektri-, vesiniku- ja CO2-taristu korral kõik projektid. |
| --- | --- |

ii)

elektri-, vesiniku- ja CO2-taristu korral kõik projektid.

2

| b) | Investeerimisabi, mida antakse energia tootmiseks taastuvatest energiaallikatest, peab vastama järgmistele nõuetele:






  i) | abi antakse üksnes uutele rajatistele, mis on välja valitud konkurentsist lähtuvalt läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil kooskõlas artikli 41 lõikes 10 sätestatud nõuetega; |
| --- | --- | --- |

b)

Investeerimisabi, mida antakse energia tootmiseks taastuvatest energiaallikatest, peab vastama järgmistele nõuetele:

i)

abi antakse üksnes uutele rajatistele, mis on välja valitud konkurentsist lähtuvalt läbipaistval, objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil kooskõlas artikli 41 lõikes 10 sätestatud nõuetega;

| ii) | abi võib anda kombineeritud taastuvenergia ja elektri või soojuse salvestamise projektidele, kui järgitakse artikli 41 lõikes 1a sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

ii)

abi võib anda kombineeritud taastuvenergia ja elektri või soojuse salvestamise projektidele, kui järgitakse artikli 41 lõikes 1a sätestatud nõudeid;

| iii) | abi võib anda kombineeritud biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste salvestamise projektidele, kui järgitakse artikli 41 lõikes 2 sätestatud nõudeid; |
| --- | --- |

iii)

abi võib anda kombineeritud biokütuste, vedelate biokütuste, biogaasi (sealhulgas biometaan) ja biomasskütuste salvestamise projektidele, kui järgitakse artikli 41 lõikes 2 sätestatud nõudeid;

| iv) | abi antakse ainult sellistele taastuvallikatest vesinikku tootvate käitistele, mis vastavad artikli 41 lõikes 3 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

iv)

abi antakse ainult sellistele taastuvallikatest vesinikku tootvate käitistele, mis vastavad artikli 41 lõikes 3 sätestatud nõuetele;

| v) | biokütuste tootmise käitiste korral antakse abi ainult selliste käitiste jaoks, kus toodetakse biokütust, mis vastab direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 ning selle rakendusaktides või delegeeritud õigusaktides osutatud kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning mis on valmistatud kõnealuse direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest”. |
| --- | --- |

v)

biokütuste tootmise käitiste korral antakse abi ainult selliste käitiste jaoks, kus toodetakse biokütust, mis vastab direktiivi (EL) 2018/2001 artiklis 29 ning selle rakendusaktides või delegeeritud õigusaktides osutatud kestlikkuse ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kriteeriumidele ning mis on valmistatud kõnealuse direktiivi IX lisas loetletud lähteainetest”.

| (c) | lõike 5 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa:






  i) | 110 miljonit eurot projekti kohta investeeringuteks sotsiaalteenuste osutamiseks ja õppetegevuseks kasutatavasse taristusse; 165 miljonit eurot projekti kohta kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks ning artikli 53 lõikes 2 sätestatud tegevusteks, sealhulgas looduspärandi tarbeks; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

lõike 5 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa:

i)

110 miljonit eurot projekti kohta investeeringuteks sotsiaalteenuste osutamiseks ja õppetegevuseks kasutatavasse taristusse; 165 miljonit eurot projekti kohta kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks ning artikli 53 lõikes 2 sätestatud tegevusteks, sealhulgas looduspärandi tarbeks;

| ii) | 33 miljonit eurot sotsiaalteenustega seotud tegevusteks; |
| --- | --- |

ii)

33 miljonit eurot sotsiaalteenustega seotud tegevusteks;

| iii) | 82,5 miljonit eurot kultuuri ja kultuuripärandiga seotud tegevusteks ning |
| --- | --- |

iii)

82,5 miljonit eurot kultuuri ja kultuuripärandiga seotud tegevusteks ning

| iv) | 5,5 miljonit eurot haridus- ja koolitustegevuseks.“; |
| --- | --- |

iv)

5,5 miljonit eurot haridus- ja koolitustegevuseks.“;

| (d) | lõike 6 punkti muudetakse järgmiselt:






  (i) | punkti a alapunkt v asendatakse järgmisega:






  „v) | laadimis- või tankimistaristu, mis varustab sõidukeid elektrienergiaga või vesinikuga. Vesinikku tarniva ja abi saava tankimistaristu puhul võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Käesolevat lõiget ei kohaldata sadamate laadimis- ja tankimistaristuga seotud investeeringuteks antava abi suhtes.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

lõike 6 punkti muudetakse järgmiselt:

(i)

punkti a alapunkt v asendatakse järgmisega:

„v)

laadimis- või tankimistaristu, mis varustab sõidukeid elektrienergiaga või vesinikuga. Vesinikku tarniva ja abi saava tankimistaristu puhul võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Käesolevat lõiget ei kohaldata sadamate laadimis- ja tankimistaristuga seotud investeeringuteks antava abi suhtes.“;

| (ii) | punkti b lisatakse alapunkt iv:






  „iv) | vesinikku tarniva ja abi saava tankimistaristu puhul võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Kui abi antakse ammoniaaki või metanooli tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult ammoniaaki või metanooli, mille energiasisaldus pärineb muudest taastuvallikatest kui biomass ja mis on toodetud direktiivis (EL) 2018/2001 ja selle rakendusaktides või delegeeritud õigusaktides mittebioloogilise päritoluga taastuvate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kohta sätestatud metoodikate kohaselt.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

punkti b lisatakse alapunkt iv:

„iv)

vesinikku tarniva ja abi saava tankimistaristu puhul võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib tankimistaristu ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Kui abi antakse ammoniaaki või metanooli tarniva tankimistaristu ehitamiseks, paigaldamiseks või täiustamiseks, võtab abisaaja endale kohustuse, et hiljemalt 2035. aasta 31. detsembriks tarnib abi saav tankimistaristu ainult ammoniaaki või metanooli, mille energiasisaldus pärineb muudest taastuvallikatest kui biomass ja mis on toodetud direktiivis (EL) 2018/2001 ja selle rakendusaktides või delegeeritud õigusaktides mittebioloogilise päritoluga taastuvate vedelate ja gaasiliste transpordikütuste kohta sätestatud metoodikate kohaselt.“;

| (iii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale käesoleva lõike punkti a või b alusel projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 165 miljonit eurot.“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale käesoleva lõike punkti a või b alusel projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 165 miljonit eurot.“;

| (e) | lõike 7 muudetakse järgmiselt:






  (i) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  — | alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | investeeringud ressursitõhususse ja ringmajandusse artikli 47 lõigete 1–6 ja lõike 10 kohaselt;“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

lõike 7 muudetakse järgmiselt:

(i)

punkti a muudetakse järgmiselt:

—

alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

investeeringud ressursitõhususse ja ringmajandusse artikli 47 lõigete 1–6 ja lõike 10 kohaselt;“

| — | lisatakse punkti a alapunkt v:






  „v) | investeeringud katse- ja eksperimenditaristusse;“; |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse punkti a alapunkt v:

„v)

investeeringud katse- ja eksperimenditaristusse;“;

| (ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 110 miljonit eurot.“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale projekti kohta antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 110 miljonit eurot.“;

| (f) | punkti 8 muudetakse järgmiselt:






  (i) | punkti a muudetakse järgmiselt:






  — | alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:






  „i) | investeeringud, mis võimaldavad ettevõtjatel heastada ümbritsevale keskkonnale või loodusvaradele abisaaja enda tegevusega või samas projektis osaleva teise üksuse tegevusega tekitatud kahju (sealhulgas kliimamuutused) või seda kahju ära hoida, tingimusel et i) investeeringud ei ole seotud fossiilkütuseid, sealhulgas maagaasi kasutavate seadmete, masinate või tööstuslike tootmisrajatistega, ilma et see piiraks võimalust anda abi olemasolevate seadmete, masinate ja tööstuslike tootmisrajatiste keskkonnakaitse taset tõstvate lisakomponentide paigaldamiseks, millisel juhul ei tohi investeerimiskulud olla seotud CO2 heidet tekitavate rajatistega, ning ii) vesinikku kasutavatesse seadmetesse, masinatesse ja tööstuslikesse tootmisrajatistesse tehtavate investeeringute puhul võtab abisaaja endale kohustuse kasutada kogu investeeringu eluea jooksul ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Käesoleva alapunkti alusel ei anta abi vastuvõetud liidu normatiivide järgimiseks tehtavateks investeeringuteks, välja arvatud juhul, kui investeering tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne normatiivi jõustumist.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

punkti 8 muudetakse järgmiselt:

(i)

punkti a muudetakse järgmiselt:

—

alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:

„i)

investeeringud, mis võimaldavad ettevõtjatel heastada ümbritsevale keskkonnale või loodusvaradele abisaaja enda tegevusega või samas projektis osaleva teise üksuse tegevusega tekitatud kahju (sealhulgas kliimamuutused) või seda kahju ära hoida, tingimusel et i) investeeringud ei ole seotud fossiilkütuseid, sealhulgas maagaasi kasutavate seadmete, masinate või tööstuslike tootmisrajatistega, ilma et see piiraks võimalust anda abi olemasolevate seadmete, masinate ja tööstuslike tootmisrajatiste keskkonnakaitse taset tõstvate lisakomponentide paigaldamiseks, millisel juhul ei tohi investeerimiskulud olla seotud CO2 heidet tekitavate rajatistega, ning ii) vesinikku kasutavatesse seadmetesse, masinatesse ja tööstuslikesse tootmisrajatistesse tehtavate investeeringute puhul võtab abisaaja endale kohustuse kasutada kogu investeeringu eluea jooksul ainult taastuvallikatest toodetud vesinikku. Käesoleva alapunkti alusel ei anta abi vastuvõetud liidu normatiivide järgimiseks tehtavateks investeeringuteks, välja arvatud juhul, kui investeering tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne normatiivi jõustumist.“;

2

| ii) | hoone või ettevõtja energiatõhusust parandavad meetmed, tingimusel et investeeringud ei ole seotud fossiilkütuseid, sealhulgas maagaasi kasutavate seadmete, masinate või tööstusliku tootmisega. Käesoleva alapunkti alusel ei anta abi vastuvõetud liidu normatiivide järgimiseks tehtavateks investeeringuteks, välja arvatud juhul, kui investeering tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne normatiivi jõustumist. Erandina võib käesoleva punkti alusel anda abi hoonetesse tehtavateks investeeringuteks, mille eesmärk on järgida liidu normatiivideks kvalifitseeruvaid energiatõhususe miinimumstandardeid, tingimusel et abi antakse enne, kui standardid muutuvad asjaomasele ettevõtjale kohustuslikuks.“; |
| --- | --- |

ii)

hoone või ettevõtja energiatõhusust parandavad meetmed, tingimusel et investeeringud ei ole seotud fossiilkütuseid, sealhulgas maagaasi kasutavate seadmete, masinate või tööstusliku tootmisega. Käesoleva alapunkti alusel ei anta abi vastuvõetud liidu normatiivide järgimiseks tehtavateks investeeringuteks, välja arvatud juhul, kui investeering tehakse ja viiakse lõpule vähemalt 18 kuud enne normatiivi jõustumist. Erandina võib käesoleva punkti alusel anda abi hoonetesse tehtavateks investeeringuteks, mille eesmärk on järgida liidu normatiivideks kvalifitseeruvaid energiatõhususe miinimumstandardeid, tingimusel et abi antakse enne, kui standardid muutuvad asjaomasele ettevõtjale kohustuslikuks.“;

| — | lisatakse lõi alapunkt vi:






  „vi) | vähemalt osaliselt elektri või vesiniku jõul töötavate keskkonnasõbralike sõidukite või heiteta maantee-, raudtee-, siseveetee- ja meretranspordi sõidukite omandamiseks ning sõidukite keskkonnasõbralikeks või heiteta sõidukiteks muutmise eesmärgil moderniseerimiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi;“ |
| --- | --- | --- |

—

lisatakse lõi alapunkt vi:

„vi)

vähemalt osaliselt elektri või vesiniku jõul töötavate keskkonnasõbralike sõidukite või heiteta maantee-, raudtee-, siseveetee- ja meretranspordi sõidukite omandamiseks ning sõidukite keskkonnasõbralikeks või heiteta sõidukiteks muutmise eesmärgil moderniseerimiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi;“

| (ii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võib hoone energiatõhususe parandamiseks antavat abi kombineerida mõne järgmise meetme või kõigi järgmiste meetmete jaoks antava abiga:






  i) | selliste integreeritud kohapealsete seadmete paigaldamine, mis toodavad taastuvatest energiaallikatest elektrit, kütet või jahutust, sealhulgas, kuid mitte ainult päikesepaneelid ja soojuspumbad; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Ilma et see piiraks punkti a kohaldamist, võib hoone energiatõhususe parandamiseks antavat abi kombineerida mõne järgmise meetme või kõigi järgmiste meetmete jaoks antava abiga:

i)

selliste integreeritud kohapealsete seadmete paigaldamine, mis toodavad taastuvatest energiaallikatest elektrit, kütet või jahutust, sealhulgas, kuid mitte ainult päikesepaneelid ja soojuspumbad;

| ii) | kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks kasutatava varustuse paigaldamine; |
| --- | --- |

ii)

kohapealse taastuvenergiaseadmestiku toodetud energia salvestamiseks kasutatava varustuse paigaldamine;

| iii) | ühendamine energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemiga ning seotud seadmed; |
| --- | --- |

iii)

ühendamine energiatõhusa kaugkütte- ja/või kaugjahutussüsteemiga ning seotud seadmed;

| iv) | hoone kasutajatele mõeldud laadimistaristu ning sellega seotud taristu (näiteks juhtmestik) rajamine ja paigaldamine, kui parklad asuvad kas hoones või selle kõrval; |
| --- | --- |

iv)

hoone kasutajatele mõeldud laadimistaristu ning sellega seotud taristu (näiteks juhtmestik) rajamine ja paigaldamine, kui parklad asuvad kas hoones või selle kõrval;

| v) | seadmete paigaldamine hoones digitehnoloogia kasutuselevõtuks, eelkõige hoone nutivalmiduse suurendamiseks, sealhulgas passiivne sisejuhtmestik või andmevõrkude struktureeritud kaablid ja lairibataristu lisaosa, mis paikneb krundil, mille juurde hoone kuulub, välja arvatud andmevõrkude juhtmed või kaablid väljaspool krunti; |
| --- | --- |

v)

seadmete paigaldamine hoones digitehnoloogia kasutuselevõtuks, eelkõige hoone nutivalmiduse suurendamiseks, sealhulgas passiivne sisejuhtmestik või andmevõrkude struktureeritud kaablid ja lairibataristu lisaosa, mis paikneb krundil, mille juurde hoone kuulub, välja arvatud andmevõrkude juhtmed või kaablid väljaspool krunti;

| vi) | investeeringud haljaskatustesse ning vihmavee säilitamise ja kasutamise seadmetesse. |
| --- | --- |

vi)

investeeringud haljaskatustesse ning vihmavee säilitamise ja kasutamise seadmetesse.

Abimeetmega ei toetata fossiilkütuseid, sealhulgas maagaasi kasutavate energiaseadmete paigaldamist.

Abi võidakse anda kas hoone omanikule (omanikele) või üürnikule (üürnikele), olenevalt sellest, kellele antakse vahendid projekti rahastamiseks.“;

| (iii) | punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Energiatõhusust parandavate meetmete jaoks võib abi anda ka seoses energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamisega järgmistel kumulatiivsetel tingimustel:






  i) | toetust antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes pakuvad energiatõhususe parandamise meetmeid ja on lõplikud abisaajad; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Energiatõhusust parandavate meetmete jaoks võib abi anda ka seoses energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamisega järgmistel kumulatiivsetel tingimustel:

i)

toetust antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes pakuvad energiatõhususe parandamise meetmeid ja on lõplikud abisaajad;

| ii) | abi antakse energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 27 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

ii)

abi antakse energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks direktiivi 2012/27/EL artikli 2 punktis 27 määratletud tähenduses;

| iii) | abi antakse kõrgema nõudeõiguse järguga laenu või tagatisena energiatõhususe lepingu kohaste energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale või finantstootena, mille eesmärk on pakkuja rahastamine (näiteks faktooring või forfaiting); |
| --- | --- |

iii)

abi antakse kõrgema nõudeõiguse järguga laenu või tagatisena energiatõhususe lepingu kohaste energiatõhususe parandamise meetmete pakkujale või finantstootena, mille eesmärk on pakkuja rahastamine (näiteks faktooring või forfaiting);

forfaiting

| iv) | käesoleva punkti kohaselt ühele abisaajale võimaldatava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 30 miljonit eurot.“; |
| --- | --- |

iv)

käesoleva punkti kohaselt ühele abisaajale võimaldatava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 30 miljonit eurot.“;

| (g) | lõige 10 asendatakse järgmisega:

  „10.   Lisaks lõigetes 2–9 sätestatud abiliikidele võivad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad (kui see on asjakohane) saada abi ka InvestEU fondist toetatava rahastamise vormis, kui täidetud on vastavad tingimused:






  a) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 16,5 miljonit eurot ning seda antakse:






  i) | eespool nimetamata VKEdele, kes ei ole veel tegutsenud ühelgi turul või on tegutsenud turul vähem kui kümme aastat pärast nende registreerimist või vähem kui seitse aastat alates nende esimesest kaubanduslikust müügist; kui konkreetse ettevõtja puhul on määratud tegevusperioodiks vähem kui kümme aastat pärast tema registreerimist või vähem kui seitse aastat pärast tema esimest kaubanduslikku müüki, saab samale ettevõtjale käesoleva artikli alusel antava edasise abi korral kohaldada ainult seda perioodi. Teise ettevõtja omandanud või ühinemise kaudu moodustatud ettevõtja puhul hõlmab kohaldatav abikõlblikkuse periood ka vastavalt omandatud ettevõtja või ühinenud ettevõtjate tegevust, välja arvatud selliste omandatud või ühinenud ettevõtjate puhul, kelle käive moodustab vähem kui 10 % omandava ettevõtja käibest omandamisele eelnenud majandusaastal või ühinemise kaudu moodustatud ettevõtja puhul vähem kui 10 % ühinevate ettevõtjate ühinemisele eelnenud majandusaasta kombineeritud käibest. Registreerimisega seotud kümneaastast abikõlblikkuse perioodi arvestatakse abikõlblike ettevõtjate puhul, kes ei kuulu registreerimisele, hetkest, mil ettevõtja alustab majandustegevust, või hetkest, mil ta on kohustatud maksma oma majandustegevuselt maksu, olenevalt sellest, kumb on varasem. InvestEU fondi toetuse alla kuuluv rahastamine võib hõlmata ka jätkuinvesteeringuid börsil noteerimata VKEdesse pärast käesolevas punktis osutatud abikõlblikkuse perioodi, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: 1) punktis a osutatud kogurahastamise nominaalsummat ei ületata, 2) jätkuinvesteeringute võimalus oli ette nähtud algses äriplaanis ning 3) lõplik jätkuinvesteeringu saaja ei ole I lisa artikli 3 lõike 3 tähenduses seotud teise ettevõtjaga, kes ei ole finantsvahendaja või InvestEU fondi toetuse raames rahastamist pakkuv sõltumatu erainvestor, välja arvatud juhul, kui uus üksus on VKE; |
| --- | --- | --- | --- |

(g)

lõige 10 asendatakse järgmisega:

„10.   Lisaks lõigetes 2–9 sätestatud abiliikidele võivad VKEd ja väikesed keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad (kui see on asjakohane) saada abi ka InvestEU fondist toetatava rahastamise vormis, kui täidetud on vastavad tingimused:

a)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 16,5 miljonit eurot ning seda antakse:

i)

eespool nimetamata VKEdele, kes ei ole veel tegutsenud ühelgi turul või on tegutsenud turul vähem kui kümme aastat pärast nende registreerimist või vähem kui seitse aastat alates nende esimesest kaubanduslikust müügist; kui konkreetse ettevõtja puhul on määratud tegevusperioodiks vähem kui kümme aastat pärast tema registreerimist või vähem kui seitse aastat pärast tema esimest kaubanduslikku müüki, saab samale ettevõtjale käesoleva artikli alusel antava edasise abi korral kohaldada ainult seda perioodi. Teise ettevõtja omandanud või ühinemise kaudu moodustatud ettevõtja puhul hõlmab kohaldatav abikõlblikkuse periood ka vastavalt omandatud ettevõtja või ühinenud ettevõtjate tegevust, välja arvatud selliste omandatud või ühinenud ettevõtjate puhul, kelle käive moodustab vähem kui 10 % omandava ettevõtja käibest omandamisele eelnenud majandusaastal või ühinemise kaudu moodustatud ettevõtja puhul vähem kui 10 % ühinevate ettevõtjate ühinemisele eelnenud majandusaasta kombineeritud käibest. Registreerimisega seotud kümneaastast abikõlblikkuse perioodi arvestatakse abikõlblike ettevõtjate puhul, kes ei kuulu registreerimisele, hetkest, mil ettevõtja alustab majandustegevust, või hetkest, mil ta on kohustatud maksma oma majandustegevuselt maksu, olenevalt sellest, kumb on varasem. InvestEU fondi toetuse alla kuuluv rahastamine võib hõlmata ka jätkuinvesteeringuid börsil noteerimata VKEdesse pärast käesolevas punktis osutatud abikõlblikkuse perioodi, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused: 1) punktis a osutatud kogurahastamise nominaalsummat ei ületata, 2) jätkuinvesteeringute võimalus oli ette nähtud algses äriplaanis ning 3) lõplik jätkuinvesteeringu saaja ei ole I lisa artikli 3 lõike 3 tähenduses seotud teise ettevõtjaga, kes ei ole finantsvahendaja või InvestEU fondi toetuse raames rahastamist pakkuv sõltumatu erainvestor, välja arvatud juhul, kui uus üksus on VKE;

| ii) | börsil noteerimata VKEdele, kes alustavad uut majandustegevust, kui alginvesteering on suurem kui 50 % eelmise viie aasta keskmisest aastakäibest. Erandina esimesest lausest loetakse investeeringuteks uude majandustegevusse järgmist, kui seotud alginvesteering on äriplaani alusel suurem kui 30 % viimase viie aasta keskmisest aastakäibest: 1) investeeringuid, mis parandavad märkimisväärselt tegevuse keskkonnatoimet liidu normatiive ületavas ulatuses kooskõlas käesoleva määruse artikli 36 lõikega 2; 2) muid keskkonnasäästlikke investeeringuid, nagu need on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 1, ning 3) investeeringuid, mille eesmärk on suurendada IV lisas loetletud kriitilise tähtsusega toorainete kaevandamise, eraldamise, rafineerimise, töötlemise või ringlussevõtu suutlikkust. Investeeringu keskkonnasäästlikku olemust tuleb tõendada kooskõlas määruse (EL) 2020/852 artikliga 3, sealhulgas põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ või muu võrreldava meetodiga, muu hulgas jätkusuutlikkuse hindamine InvestEU fondi raames. Meetmete puhul, mis on identsed taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate meetmetega, mille nõukogu on heaks kiitnud, loetakse nende vastavus olulise kahju ärahoidmise põhimõttele täidetuks, kuna seda on juba kontrollitud; |
| --- | --- |

ii)

börsil noteerimata VKEdele, kes alustavad uut majandustegevust, kui alginvesteering on suurem kui 50 % eelmise viie aasta keskmisest aastakäibest. Erandina esimesest lausest loetakse investeeringuteks uude majandustegevusse järgmist, kui seotud alginvesteering on äriplaani alusel suurem kui 30 % viimase viie aasta keskmisest aastakäibest: 1) investeeringuid, mis parandavad märkimisväärselt tegevuse keskkonnatoimet liidu normatiive ületavas ulatuses kooskõlas käesoleva määruse artikli 36 lõikega 2; 2) muid keskkonnasäästlikke investeeringuid, nagu need on määratletud määruse (EL) 2020/852 artikli 2 punktis 1, ning 3) investeeringuid, mille eesmärk on suurendada IV lisas loetletud kriitilise tähtsusega toorainete kaevandamise, eraldamise, rafineerimise, töötlemise või ringlussevõtu suutlikkust. Investeeringu keskkonnasäästlikku olemust tuleb tõendada kooskõlas määruse (EL) 2020/852 artikliga 3, sealhulgas põhimõttega „ei kahjusta oluliselt“ või muu võrreldava meetodiga, muu hulgas jätkusuutlikkuse hindamine InvestEU fondi raames. Meetmete puhul, mis on identsed taaste- ja vastupidavuskavades sisalduvate meetmetega, mille nõukogu on heaks kiitnud, loetakse nende vastavus olulise kahju ärahoidmise põhimõttele täidetuks, kuna seda on juba kontrollitud;

| iii) | VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes on innovaatilised ettevõtted, nagu need on määratletud artikli 2 punktis 80; |
| --- | --- |

iii)

VKEdele ja väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kes on innovaatilised ettevõtted, nagu need on määratletud artikli 2 punktis 80;

| b) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 16,5 miljonit eurot ning seda antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kelle põhitegevus toimub abi saavates piirkondades, tingimusel et rahastamist ei kasutata äritegevuse ümberpaigutamiseks artikli 2 punkti 61a tähenduses; |
| --- | --- |

b)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 16,5 miljonit eurot ning seda antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, kelle põhitegevus toimub abi saavates piirkondades, tingimusel et rahastamist ei kasutata äritegevuse ümberpaigutamiseks artikli 2 punkti 61a tähenduses;

| c) | InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 2,2 miljonit eurot ning seda antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele.“; |
| --- | --- |

c)

InvestEU fondi toetuse alusel lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei ületa 2,2 miljonit eurot ning seda antakse VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele.“;

| (55) | artikli 56f lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Kõigi kaubanduslike finantsvahendajate kaudu igale lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei tohi ületada 8,25 miljonit eurot.“
  ; |
| --- | --- |

(55)

artikli 56f lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kõigi kaubanduslike finantsvahendajate kaudu igale lõplikule abisaajale antava kogurahastamise nominaalsumma ei tohi ületada 8,25 miljonit eurot.“

| (56) | artikli 58 lõiked 3a ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3a.   Mis tahes üksikabi, mida antakse ajavahemikus 1. juulist 2014 kuni [käesoleva muudatuse jõustumise kuupäev] kooskõlas käesoleva määruse sätetega, nagu neid kohaldatakse abi andmise ajal, on siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest. Mis tahes üksikabi, mida antakse enne 1. juulit 2014 kooskõlas käesoleva määruse sätetega (välja arvatud artikkel 9), nagu neid kohaldatakse kas enne või pärast 10. juulit 2017, enne või pärast 3. augusti 2021 või enne või pärast [käesoleva muudatuse jõustumise kuupäev], on siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest.


  4.   Käesoleva määruse kehtivusaja lõppemisel jäävad käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abikavad vabastatuks veel kuue kuu pikkuseks üleminekuajaks. Artikli 21 lõike 9 punkti a kohaselt vabastatud riskifinantseerimisabi teavitamiskohustusest vabastamine lõpeb rahastamislepingus sätestatud perioodi lõppedes, tingimusel et riiklike rahaliste vahendite sidumine börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva fondiga toimus kõnealuse lepingu alusel kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse kehtivusaja lõpust ning kõik muud teavitamiskohustusest vabastamise tingimused on täidetud.“
  ; |
| --- | --- |

(56)

artikli 58 lõiked 3a ja 4 asendatakse järgmisega:

„3a.   Mis tahes üksikabi, mida antakse ajavahemikus 1. juulist 2014 kuni [käesoleva muudatuse jõustumise kuupäev] kooskõlas käesoleva määruse sätetega, nagu neid kohaldatakse abi andmise ajal, on siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest. Mis tahes üksikabi, mida antakse enne 1. juulit 2014 kooskõlas käesoleva määruse sätetega (välja arvatud artikkel 9), nagu neid kohaldatakse kas enne või pärast 10. juulit 2017, enne või pärast 3. augusti 2021 või enne või pärast [käesoleva muudatuse jõustumise kuupäev], on siseturuga kokkusobiv ja vabastatakse aluslepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teavitamiskohustusest.

4.   Käesoleva määruse kehtivusaja lõppemisel jäävad käesoleva määruse alusel teatamiskohustusest vabastatud abikavad vabastatuks veel kuue kuu pikkuseks üleminekuajaks. Artikli 21 lõike 9 punkti a kohaselt vabastatud riskifinantseerimisabi teavitamiskohustusest vabastamine lõpeb rahastamislepingus sätestatud perioodi lõppedes, tingimusel et riiklike rahaliste vahendite sidumine börsivälistesse ettevõtetesse investeeriva fondiga toimus kõnealuse lepingu alusel kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse kehtivusaja lõpust ning kõik muud teavitamiskohustusest vabastamise tingimused on täidetud.“

| (57) | artikli 59 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2026.“; |
| --- | --- |

(57)

artikli 59 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2026.“;

| (58) | II lisa II osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga; |
| --- | --- |

(58)

II lisa II osa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga;

| (59) | lisatakse järgmine IV lisa:


  „IV LISA
  Artikli 21 lõike 3 punktis c ja artikli 56e lõike 10 punkti a alapunktis ii osutatud kriitilise tähtsusega toorained
  Järgmisi tooraineid käsitatakse artikli 21 lõike 3 punktis c ja artikli 56e lõike 10 punkti a alapunktis ii osutatud kriitilise tähtsusega toorainetena:






  a) | antimon |
| --- | --- | --- |

(59)

lisatakse järgmine IV lisa:

„IV LISA

Artikli 21 lõike 3 punktis c ja artikli 56e lõike 10 punkti a alapunktis ii osutatud kriitilise tähtsusega toorained

Järgmisi tooraineid käsitatakse artikli 21 lõike 3 punktis c ja artikli 56e lõike 10 punkti a alapunktis ii osutatud kriitilise tähtsusega toorainetena:

a)

antimon

| b) | arseen |
| --- | --- |

b)

arseen

| c) | boksiit |
| --- | --- |

c)

boksiit

| d) | barüüt |
| --- | --- |

d)

barüüt

| e) | berüllium |
| --- | --- |

e)

berüllium

| f) | vismut |
| --- | --- |

f)

vismut

| g) | boor |
| --- | --- |

g)

boor

| h) | koobalt |
| --- | --- |

h)

koobalt

| i) | koksisüsi |
| --- | --- |

i)

koksisüsi

| j) | vask |
| --- | --- |

j)

vask

| k) | päevakivi |
| --- | --- |

k)

päevakivi

| l) | fluoriit |
| --- | --- |

l)

fluoriit

| m) | gallium |
| --- | --- |

m)

gallium

| n) | germaanium |
| --- | --- |

n)

germaanium

| o) | hafnium |
| --- | --- |

o)

hafnium

| p) | heelium |
| --- | --- |

p)

heelium

| q) | rasked haruldased muldmetallid |
| --- | --- |

q)

rasked haruldased muldmetallid

| r) | kerged haruldased muldmetallid |
| --- | --- |

r)

kerged haruldased muldmetallid

| s) | liitium |
| --- | --- |

s)

liitium

| t) | magneesium |
| --- | --- |

t)

magneesium

| u) | mangaan |
| --- | --- |

u)

mangaan

| v) | looduslik grafiit |
| --- | --- |

v)

looduslik grafiit

| w) | nikkel – akudes kasutamiseks vajaliku puhtusastmega |
| --- | --- |

w)

nikkel – akudes kasutamiseks vajaliku puhtusastmega

| x) | nioobium |
| --- | --- |

x)

nioobium

| y) | fosforiit |
| --- | --- |

y)

fosforiit

| z) | fosfor |
| --- | --- |

z)

fosfor

| aa) | plaatinarühma metallid |
| --- | --- |

aa)

plaatinarühma metallid

| bb) | skandium |
| --- | --- |

bb)

skandium

| cc) | ränimetall |
| --- | --- |

cc)

ränimetall

| dd) | strontsium |
| --- | --- |

dd)

strontsium

| ee) | tantaal |
| --- | --- |

ee)

tantaal

| ff) | titaanmetall |
| --- | --- |

ff)

titaanmetall

| gg) | volfram |
| --- | --- |

gg)

volfram

| hh) | vanaadium. |
| --- | --- |

hh)

vanaadium.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2022/2473 artiklisse 56 lisatakse järgmine lõige 3:

„3.   Käesolevat artiklit kohaldatakse 30. juunini 2023.“

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 248, 24.9.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 187, 26.6.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni teatis „Regionaalabi suunised“, C(2021) 2594 (ELT C 153, 29.4.2021, lk 1).

3

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

5

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ COM(2020) 103 final.

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa digituleviku kujundamine“ (COM(2020)67 final).

7

(8)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)66 final)

8

(9)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)102 final)

9

(10)  Komisjoni 14. detsembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2472, millega tunnistatakse teatavat liiki abi põllumajandus- ja metsandussektoris ja maapiirkondades Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks (ELT L 327, 21.12.2022, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 6. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/1854, mis käsitleb kõrgete energiahindadega seotud erakorralisi sekkumismeetmeid (ELT L 261I , 7.10.2022, lk 1).

11

(12)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

12

(13)  Komisjoni teatis „Suunised riskifinantseerimisinvesteeringute edendamiseks antava riigiabi kohta“ (ELT C 508, 16.12.2021, lk 1).

13

(14)  Komisjoni talituste töödokument 2012. aasta riigiabi ajakohastamise paketi, raudtee-ettevõtjatele antava riigiabi suuniste ning lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse toimivuskontrolli kohta (SWD(2020) 0257 final).

14

(15)  Komisjoni teatis „Kliima-, keskkonnakaitse- ja energiaalase riigiabi suunised alates aastast 2022“ (ELT C 80, 18.2.2022, lk 1).

15

(16)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kava „REPowerEU“
  ” COM/2022/230 final

16

(17)  Komisjoni 23. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1237, millega muudetakse määrust (EL) nr 651/2014 ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks (ELT L 270, 29.7.2021, lk 39).

17

(18)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliimaneutraalse Euroopa vesinikustrateegia“ (COM(2020) 301 final).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (ELT L 328, 21.12.2018, lk 82).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (ELT L 158, 14.6.2019, lk 125).

20

(21)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020) 380 final).

21

(22)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“ (COM(2021) 82 final).

22

(23)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Kestlikud süsinikuringed“ (COM(2021) 800 final).

23

(24)  Komisjoni teatis „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final).

24

(25)  Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (ELT L 283, 31.10.2003, lk 51).

25

(26)  Komisjoni 14. detsembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2473, millega tunnistatakse teatavat liiki abi kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele ettevõtjatele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamisel siseturuga kokkusobivaks (ELT L 327, 21.12.2022, lk 82).

26

(27)  Komisjoni teatis „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ (COM(2020) 21 final).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/697, millega luuakse Euroopa Kaitsefond ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/1092 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 149).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu , 18. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1092, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet (ELT L 200, 7.8.2018, lk 30).

29

---

LISA

„II OSA

esitatakse komisjoni elektroonilise teatamise süsteemi kaudu, nagu on sätestatud artiklis 11

Palun märkige, millise üldise grupierandi määruse artikli alusel abimeedet rakendatakse.

| Põhieesmärk – Üldeesmärgid (loetelu) | Eesmärgid
  (loetelu) | Abi ülemmäär
  (%)
  või maksimaalne aastane abisumma riigi vääringus (täissumma) | VKEde boonused (asjakohasel juhul)
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi (1) (artikkel 14) | ☐ | Abikava |

Põhieesmärk – Üldeesmärgid (loetelu)

Eesmärgid

(loetelu)

Abi ülemmäär

(%)

või maksimaalne aastane abisumma riigi vääringus (täissumma)

VKEde boonused (asjakohasel juhul)

(%)

Investeeringuteks ettenähtud regionaalabi (1) (artikkel 14)

☐

Abikava

... %

... %

| ☐ | Sihtotstarbeline üksikabi |
| --- | --- |

☐

Sihtotstarbeline üksikabi

... %

... %

Regionaalne tegevusabi (artikkel 15)

| ☐ | Hõredalt asustatud piirkondades (artikli 15 lõige 2) |
| --- | --- |

☐

Hõredalt asustatud piirkondades (artikli 15 lõige 2)

... %

... %

| ☐ | Väga hõredalt asustatud piirkondades (artikli 15 lõige 3) |
| --- | --- |

☐

Väga hõredalt asustatud piirkondades (artikli 15 lõige 3)

... %

... %

| ☐ | Äärepoolseimates piirkondades (artikli 15 lõige 4) |
| --- | --- |

☐

Äärepoolseimates piirkondades (artikli 15 lõige 4)

... %

... %

| ☐ | Regionaalne linnaarendusabi (artikkel 16) |
| --- | --- |

☐

Regionaalne linnaarendusabi (artikkel 16)

... riigi vääringus

... %

VKEdele antav abi (artiklid 17–19d)

| ☐ | VKEdele antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 17) |
| --- | --- |

☐

VKEdele antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 17)

... %

... %

| ☐ | VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 18) |
| --- | --- |

☐

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 18)

... %

... %

| ☐ | VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 19) |
| --- | --- |

☐

VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 19)

... %

... %

| ☐ | Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides (artikkel 19a) |
| --- | --- |

☐

Abi selliste kulude jaoks, mida on kandnud VKEd, kes osalevad kogukonna juhitud kohaliku arengu projektides (artikkel 19a)

... %

... %

| ☐ | Piiratud summas abi VKEdele, kes saavad toetust kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest (artikkel 19b) (2) |
| --- | --- |

☐

Piiratud summas abi VKEdele, kes saavad toetust kogukonna juhitud kohaliku arengu projektidest (artikkel 19b) (2)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Riikliku sekkumise vormis abi mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojuse tarnimiseks (artikkel 19c) |
| --- | --- |

☐

Riikliku sekkumise vormis abi mikroettevõtjatele elektrienergia, gaasi või soojuse tarnimiseks (artikkel 19c)

... %

... %

| ☐ | VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju (artikkel 19d) |
| --- | --- |

☐

VKEdele ajutise riikliku sekkumise vormis antav abi maagaasist või elektrist toodetud elektrienergia, gaasi või soojusenergia tarnimiseks, et leevendada Venemaa Ukraina-vastasest agressioonisõjast tingitud hinnatõusu mõju (artikkel 19d)

... %

... %

Euroopa territoriaalse koostöö jaoks antav abi (artiklid 20–20a)

| ☐ | Abi selliste kulude jaoks, mis on seotud ettevõtjate osalemisega Euroopa territoriaalse koostöö projektis (artikkel 20) |
| --- | --- |

☐

Abi selliste kulude jaoks, mis on seotud ettevõtjate osalemisega Euroopa territoriaalse koostöö projektis (artikkel 20)

... %

... %

| ☐ | Ettevõtjatele Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalemiseks antav piiratud summas abi (artikkel 20a) (3) |
| --- | --- |

☐

Ettevõtjatele Euroopa territoriaalse koostöö projektides osalemiseks antav piiratud summas abi (artikkel 20a) (3)

... riigi vääringus

... %

Abi VKEde juurdepääsuks rahastamisele (artiklid 21–22)

| ☐ | Riskifinantseerimisabi (artikkel 21) |
| --- | --- |

☐

Riskifinantseerimisabi (artikkel 21)

... riigi vääringus

Ei kohaldata

| ☐ | Riskifinantseerimisabi, mida antakse VKEdele füüsilisest isikust erasektori investoritele tehtavate maksusoodustustena (artikkel 21a) |
| --- | --- |

☐

Riskifinantseerimisabi, mida antakse VKEdele füüsilisest isikust erasektori investoritele tehtavate maksusoodustustena (artikkel 21a)

... riigi vääringus

Ei kohaldata

| ☐ | Idufirmadele antav abi (artikkel 22) |
| --- | --- |

☐

Idufirmadele antav abi (artikkel 22)

... riigi vääringus

Ei kohaldata

| ☐ | VKEdele antav abi – VKEdele keskenduvatele alternatiivsetele kauplemisplatvormidele antav abi (artikkel 23) |
| --- | --- |

☐

VKEdele antav abi – VKEdele keskenduvatele alternatiivsetele kauplemisplatvormidele antav abi (artikkel 23)

... riigi vääringus

Ei kohaldata

| ☐ | VKEdele antav abi – esmaseks taustauuringuks antav abi (artikkel 24) |
| --- | --- |

☐

VKEdele antav abi – esmaseks taustauuringuks antav abi (artikkel 24)

... %

Ei kohaldata

Teadus- ja arendustegevuseks ning innovatsiooniks antav abi (artiklid 25–30)

Teadus- ja arendusprojektidele antav abi (artikkel 25)

| ☐ | Alusuuringud
  (artikli 25 lõike 2 punkt a) |
| --- | --- |

☐

Alusuuringud

(artikli 25 lõike 2 punkt a)

... %

... %

| ☐ | Rakendusuuringud
  (artikli 25 lõike 2 punkt b) |
| --- | --- |

☐

Rakendusuuringud

(artikli 25 lõike 2 punkt b)

... %

... %

| ☐ | Tootearendus (artikli 25 lõike 2 punkt c) |
| --- | --- |

☐

Tootearendus (artikli 25 lõike 2 punkt c)

... %

... %

| ☐ | Teostatavusuuringud (artikli 25 lõike 2 punkt d) |
| --- | --- |

☐

Teostatavusuuringud (artikli 25 lõike 2 punkt d)

... %

... %

| ☐ | Kvaliteedimärgise saanud projektide jaoks antav abi (artikkel 25a) |
| --- | --- |

☐

Kvaliteedimärgise saanud projektide jaoks antav abi (artikkel 25a)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Marie Skłodowska-Curie meetmete ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete rakendamiseks antav abi (artikkel 25b) |
| --- | --- |

☐

Marie Skłodowska-Curie meetmete ja Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõestamise meetmete rakendamiseks antav abi (artikkel 25b)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi (artikkel 25c) |
| --- | --- |

☐

Kaasrahastatavate teadus- ja arendusprojektidega seotud abi (artikkel 25c)

... %

... %

| ☐ | Teaming meetme rakendamiseks antav abi (artikkel 25d) |
| --- | --- |

☐

Teaming meetme rakendamiseks antav abi (artikkel 25d)

... %

... %

| ☐ | Euroopa Kaitsefondist või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist toetatavate projektide kaasrahastamiseks antav abi (artikkel 25e) |
| --- | --- |

☐

Euroopa Kaitsefondist või Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist toetatavate projektide kaasrahastamiseks antav abi (artikkel 25e)

... %

... %

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi teadusuuringute taristu jaoks (artikkel 26) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi teadusuuringute taristu jaoks (artikkel 26)

... %

... %

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi katse- ja eksperimenditaristu jaoks (artikkel 26a) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi katse- ja eksperimenditaristu jaoks (artikkel 26a)

... %

... %

| ☐ | Innovatsiooniklastrite jaoks antav abi (artikkel 27) |
| --- | --- |

☐

Innovatsiooniklastrite jaoks antav abi (artikkel 27)

... %

... %

| ☐ | VKEdele antav innovatsiooniabi (artikkel 28) |
| --- | --- |

☐

VKEdele antav innovatsiooniabi (artikkel 28)

... %

... %

| ☐ | Protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi (artikkel 29) |
| --- | --- |

☐

Protsessi- ja organisatsiooniinnovatsiooniks antav abi (artikkel 29)

... %

... %

| ☐ | Kalandus- ja vesiviljelussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi (artikkel 30) |
| --- | --- |

☐

Kalandus- ja vesiviljelussektoris teadus- ja arendustegevuseks antav abi (artikkel 30)

... %

... %

| ☐ | Koolitusabi (artikkel 31) |
| --- | --- |

☐

Koolitusabi (artikkel 31)

... %

... %

Ebasoodsas olukorras olevate või puudega töötajate jaoks antav abi (artiklid 32–35)

| ☐ | Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 32) |
| --- | --- |

☐

Ebasoodsas olukorras olevate töötajate töölevõtmiseks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 32)

... %

... %

| ☐ | Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 33) |
| --- | --- |

☐

Puudega töötajate tööhõive jaoks palgatoetuste vormis antav abi (artikkel 33)

... %

... %

| ☐ | Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks (artikkel 34) |
| --- | --- |

☐

Abi puudega töötajate tööhõivega kaasnevate lisakulude hüvitamiseks (artikkel 34)

... %

... %

| ☐ | Abi ebasoodsas olukorras olevate töötajate abistamisega seotud kulude hüvitamiseks (artikkel 35) |
| --- | --- |

☐

Abi ebasoodsas olukorras olevate töötajate abistamisega seotud kulude hüvitamiseks (artikkel 35)

... %

... %

Keskkonnakaitseks antav abi (artiklid 36–49)

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi keskkonna kaitseks, sealhulgas CO2 heite vähendamiseks (artikkel 36) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi keskkonna kaitseks, sealhulgas CO2 heite vähendamiseks (artikkel 36)

... %

... %

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi laadimis- või tankimistaristu jaoks (artikkel 36a) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi laadimis- või tankimistaristu jaoks (artikkel 36a)

... %

... %

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite omandamiseks ning sõidukite moderniseerimiseks (artikkel 36b) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi keskkonnasõbralike või heiteta sõidukite omandamiseks ning sõidukite moderniseerimiseks (artikkel 36b)

... %

... %

| ☐ | Energiatõhususe meetmetesse (v.a hoonete energiatõhusus) tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 38) |
| --- | --- |

☐

Energiatõhususe meetmetesse (v.a hoonete energiatõhusus) tehtavateks investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 38)

... %

... %

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi hoonete energiatõhususe parandamise meetmete jaoks (artikkel 38a) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi hoonete energiatõhususe parandamise meetmete jaoks (artikkel 38a)

... %

... %

| ☐ | Energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks ettenähtud abi (artikkel 38b) |
| --- | --- |

☐

Energiatõhususe lepingute sõlmimise hõlbustamiseks ettenähtud abi (artikkel 38b)

... riigi vääringus

Ei kohaldata

| ☐ | Hoonete energiatõhususe projektidesse tehtavateks investeeringuteks rahastamisvahenditena antav abi (artikkel 39) |
| --- | --- |

☐

Hoonete energiatõhususe projektidesse tehtavateks investeeringuteks rahastamisvahenditena antav abi (artikkel 39)

... riigi vääringus

Ei kohaldata

| ☐ | Investeeringuteks ettenähtud abi taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku ning tõhusa koostootmise edendamiseks (artikkel 41) |
| --- | --- |

☐

Investeeringuteks ettenähtud abi taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku ning tõhusa koostootmise edendamiseks (artikkel 41)

... %

... %

| ☐ | Tegevusabi taastuvallikatest toodetud elektrienergia edendamiseks (artikkel 42) |
| --- | --- |

☐

Tegevusabi taastuvallikatest toodetud elektrienergia edendamiseks (artikkel 42)

... %

... %

| ☐ | Tegevusabi väikeprojektide raames ja taastuvenergiakogukondades taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku edendamiseks (artikkel 43) |
| --- | --- |

☐

Tegevusabi väikeprojektide raames ja taastuvenergiakogukondades taastuvallikatest toodetud energia ja vesiniku edendamiseks (artikkel 43)

... %

... %

| ☐ | Direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt maksuvähendustena antav abi (artikkel 44) |
| --- | --- |

☐

Direktiivi 2003/96/EÜ kohaselt maksuvähendustena antav abi (artikkel 44)

... %

Ei kohaldata

| ☐ | Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendustena antav abi (artikkel 44a) |
| --- | --- |

☐

Keskkonnamaksude või maksulaadsete tasude vähendustena antav abi (artikkel 44a)

... %

Ei kohaldata

| ☐ | Keskkonnakahju tervendamiseks, looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks, elurikkuse kaitseks või ennistamiseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 45) |
| --- | --- |

☐

Keskkonnakahju tervendamiseks, looduslike elupaikade ja ökosüsteemide taastamiseks, elurikkuse kaitseks või ennistamiseks ning kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks kasutatavate looduspõhiste lahenduste rakendamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 45)

... %

... %

| ☐ | Energiatõhusa kaugkütte ja/või -jahutuse jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 46) |
| --- | --- |

☐

Energiatõhusa kaugkütte ja/või -jahutuse jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 46)

... %

... %

| ☐ | Ressursitõhususe tagamiseks ja ringmajandusele ülemineku toetamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 47) |
| --- | --- |

☐

Ressursitõhususe tagamiseks ja ringmajandusele ülemineku toetamiseks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 47)

... %

... %

| ☐ | Energiataristu jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 48) |
| --- | --- |

☐

Energiataristu jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 48)

... %

... %

| ☐ | Abi keskkonnakaitse ja energia alaste uuringute tegemiseks ja nõustamisteenuste pakkumiseks (artikkel 49) |
| --- | --- |

☐

Abi keskkonnakaitse ja energia alaste uuringute tegemiseks ja nõustamisteenuste pakkumiseks (artikkel 49)

... %

... %

| ☐ | Teatavate loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi (artikkel 50) |
| --- | --- |

☐

Teatavate loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi (artikkel 50)

Abi ülemmäär

... %

... %

Loodusõnnetuse liik

| ☐ | maavärin |
| --- | --- |

☐

maavärin

| ☐ | laviin |
| --- | --- |

☐

laviin

| ☐ | maalihe |
| --- | --- |

☐

maalihe

| ☐ | üleujutus |
| --- | --- |

☐

üleujutus

| ☐ | tornaado |
| --- | --- |

☐

tornaado

| ☐ | orkaan |
| --- | --- |

☐

orkaan

| ☐ | vulkaanipurse |
| --- | --- |

☐

vulkaanipurse

| ☐ | metsapõleng |
| --- | --- |

☐

metsapõleng

Loodusõnnetuse toimumise aeg

pp/kk/aaaa kuni pp/kk/aaaa

| ☐ | Sotsiaalabi äärealade elanike transpordiks (artikkel 51) |
| --- | --- |

☐

Sotsiaalabi äärealade elanike transpordiks (artikkel 51)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Lairiba-püsivõrkude jaoks antav abi (artikkel 52) |
| --- | --- |

☐

Lairiba-püsivõrkude jaoks antav abi (artikkel 52)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | 4G- ja 5G-mobiilsidevõrkude jaoks antav abi (artikkel 52a) |
| --- | --- |

☐

4G- ja 5G-mobiilsidevõrkude jaoks antav abi (artikkel 52a)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektide jaoks antav abi (artikkel 52b) |
| --- | --- |

☐

Üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektide jaoks antav abi (artikkel 52b)

... %

... %

| ☐ | Ühenduvusvautšerid (artikkel 52c) |
| --- | --- |

☐

Ühenduvusvautšerid (artikkel 52c)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Abi tagasiühenduse võrkudele (artikkel 52d) |
| --- | --- |

☐

Abi tagasiühenduse võrkudele (artikkel 52d)

... %

... %

| ☐ | Kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi (artikkel 53) |
| --- | --- |

☐

Kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks antav abi (artikkel 53)

... %

... %

| ☐ | Abikavad audiovisuaalsete teoste jaoks (artikkel 54) |
| --- | --- |

☐

Abikavad audiovisuaalsete teoste jaoks (artikkel 54)

... %

... %

| ☐ | Spordi- ja mitmeotstarbelise vaba aja veetmise taristu jaoks antav abi (artikkel 55) |
| --- | --- |

☐

Spordi- ja mitmeotstarbelise vaba aja veetmise taristu jaoks antav abi (artikkel 55)

... %

... %

| ☐ | Kohaliku taristu jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 56) |
| --- | --- |

☐

Kohaliku taristu jaoks antav investeeringuteks ettenähtud abi (artikkel 56)

... %

... %

| ☐ | Piirkondlikele lennujaamadele antav abi (artikkel 56a) |
| --- | --- |

☐

Piirkondlikele lennujaamadele antav abi (artikkel 56a)

... %

... %

| ☐ | Meresadamatele antav abi (artikkel 56b) |
| --- | --- |

☐

Meresadamatele antav abi (artikkel 56b)

... %

... %

| ☐ | Siseveesadamatele antav abi (artikkel 56c) |
| --- | --- |

☐

Siseveesadamatele antav abi (artikkel 56c)

... %

... %

InvestEU fondist toetatavate finantstoodetega seotud abi (artiklid 56d–56f)

Artikkel 56e

| ☐ | Abi üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektide jaoks, mida rahastatakse või mis on saanud kvaliteedimärgise määruse (EL) 2021/1153 alusel (artikli 56e lõige 2) |
| --- | --- |

☐

Abi üleeuroopalise digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektide jaoks, mida rahastatakse või mis on saanud kvaliteedimärgise määruse (EL) 2021/1153 alusel (artikli 56e lõige 2)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtuks antav abi ning 4G- või 5G-mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks antav abi, et ühendada teatavad abikõlblikud sotsiaal-majanduslikud keskused (artikli 56e lõige 3) |
| --- | --- |

☐

Lairiba-püsivõrgu kasutuselevõtuks antav abi ning 4G- või 5G-mobiilsidevõrgu kasutuselevõtuks antav abi, et ühendada teatavad abikõlblikud sotsiaal-majanduslikud keskused (artikli 56e lõige 3)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Energiatootmise ja energiataristu jaoks antav abi (artikli 56e lõige 4) |
| --- | --- |

☐

Energiatootmise ja energiataristu jaoks antav abi (artikli 56e lõige 4)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja looduspärandi taristu ja tegevuse jaoks antav abi (artikli 56e lõige 5) |
| --- | --- |

☐

Sotsiaal-, haridus-, kultuuri- ja looduspärandi taristu ja tegevuse jaoks antav abi (artikli 56e lõige 5)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Transpordi ja transporditaristute jaoks antav abi (artikli 56e lõige 6) |
| --- | --- |

☐

Transpordi ja transporditaristute jaoks antav abi (artikli 56e lõige 6)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Muude taristute jaoks antav abi (artikli 56e lõige 7) |
| --- | --- |

☐

Muude taristute jaoks antav abi (artikli 56e lõige 7)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Keskkonna- ja kliimakaitseks antav abi (artikli 56e lõige 8) |
| --- | --- |

☐

Keskkonna- ja kliimakaitseks antav abi (artikli 56e lõige 8)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | Teadus- ja arendustegevuseks, innovatsiooniks ja digiüleminekuks antav abi (artikli 56e lõige 9) |
| --- | --- |

☐

Teadus- ja arendustegevuseks, innovatsiooniks ja digiüleminekuks antav abi (artikli 56e lõige 9)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele InvestEU fondist toetatava rahastamise vormis antav abi (artikli 56e lõige 10) |
| --- | --- |

☐

VKEdele või väikestele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele InvestEU fondist toetatava rahastamise vormis antav abi (artikli 56e lõige 10)

... riigi vääringus

... %

| ☐ | InvestEU fondist toetatavate vahendatud kaubanduslike finantstoodetega seotud abi (artikkel 56f) |
| --- | --- |

☐

InvestEU fondist toetatavate vahendatud kaubanduslike finantstoodetega seotud abi (artikkel 56f)

... riigi vääringus

... %“

---

(1)  Kui abikava(de) raames antavale abile lisandub sihtotstarbeline regionaalabi, siis märkige abi osakaal nii abikava raames antava abi kui ka sihtotstarbelise üksikabi puhul.

1

(2)  Artikli 11 lõike 1 kohaselt ei ole artikli 19b alusel antud abi kohta kohustuslik aru anda. Aruandlus sellise abi kohta on seega vabatahtlik.

2

(3)  Artikli 11 lõike 1 kohaselt ei ole artikli 20a alusel antud abi kohta kohustuslik aru anda. Aruandlus sellise abi kohta on seega vabatahtlik.

3

---