# Euroopan unionin L 167/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 167 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta30. kesäkuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 167

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta30. kesäkuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2023/1315, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 ja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävien tukien tiettyjen muotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) 2022/2473 muuttamisesta (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2023/1315, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 ja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävien tukien tiettyjen muotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) 2022/2473 muuttamisesta (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.6.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 167/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2023/1315,

annettu 23 päivänä kesäkuuta 2023,

tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 ja kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävien tukien tiettyjen muotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) 2022/2473 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtion monialaisen tuen muotoihin 13 päivänä heinäkuuta 2015 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2015/1588 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan,

on kuullut neuvoa-antavaa valtiontukikomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valtiontuen läpinäkyvyys on olennaista perussopimuksen sääntöjen asianmukaisen soveltamisen kannalta ja edistää sääntöjen noudattamista, vastuuvelvollisuutta ja vertaisarviointeja sekä tehostaa viime kädessä julkisten varojen käyttöä. Kun otetaan huomioon läpinäkyvyyden merkitys ja erityisesti tarve mukauttaa komission asetuksessa (EU) N:o 651/2014 (2) määritetyt julkistamisen kynnysarvot uusiin kynnysarvoihin, jotka sisältyvät kaikkiin äskettäin tarkistettuihin komission valtiontukisuuntaviivoihin- ja -kehyksiin, kynnysarvon, jonka ylittyessä kyseisen asetuksen liitteessä III tarkoitetut tiedot yksittäisestä tuesta on julkistettava, olisi asetettava 100 000 euroon. Kynnysarvon olisi oltava 10 000 euroa maatalouden alkutuotannon alalla toimivien ja kalastus- ja vesiviljelyalalla toimivien muiden kuin asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 a jakson soveltamisalaan kuuluvien tuensaajien osalta ja 500 000 euroa asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 jakson mukaisen InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvän tuen osalta. Nämä kynnysarvot ylittävää yksittäistä tukea koskevat asetuksen (EU) N:o 651/2014 liitteessä III tarkoitetut tiedot on tarpeen julkaista kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä. Näitä kynnysarvoja pienemmän tuen osalta kyseisen asetuksen 9 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut tiedot voidaan julkaista myöhemmin. |
| --- | --- |

(1)

Valtiontuen läpinäkyvyys on olennaista perussopimuksen sääntöjen asianmukaisen soveltamisen kannalta ja edistää sääntöjen noudattamista, vastuuvelvollisuutta ja vertaisarviointeja sekä tehostaa viime kädessä julkisten varojen käyttöä. Kun otetaan huomioon läpinäkyvyyden merkitys ja erityisesti tarve mukauttaa komission asetuksessa (EU) N:o 651/2014 (2) määritetyt julkistamisen kynnysarvot uusiin kynnysarvoihin, jotka sisältyvät kaikkiin äskettäin tarkistettuihin komission valtiontukisuuntaviivoihin- ja -kehyksiin, kynnysarvon, jonka ylittyessä kyseisen asetuksen liitteessä III tarkoitetut tiedot yksittäisestä tuesta on julkistettava, olisi asetettava 100 000 euroon. Kynnysarvon olisi oltava 10 000 euroa maatalouden alkutuotannon alalla toimivien ja kalastus- ja vesiviljelyalalla toimivien muiden kuin asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 a jakson soveltamisalaan kuuluvien tuensaajien osalta ja 500 000 euroa asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 jakson mukaisen InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvän tuen osalta. Nämä kynnysarvot ylittävää yksittäistä tukea koskevat asetuksen (EU) N:o 651/2014 liitteessä III tarkoitetut tiedot on tarpeen julkaista kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä. Näitä kynnysarvoja pienemmän tuen osalta kyseisen asetuksen 9 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut tiedot voidaan julkaista myöhemmin.

| (2) | Jotta voidaan parantaa ennakoitavuutta ja oikeusvarmuutta tällä asetuksella asetukseen (EU) N:o 651/2014 tehtyjen muutosten täytäntöönpanossa, varsinkin vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien valtiontukitoimenpiteiden osalta, on aiheellista jatkaa asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisaikaa kolmella vuodella 31 päivään joulukuuta 2026 saakka. |
| --- | --- |

(2)

Jotta voidaan parantaa ennakoitavuutta ja oikeusvarmuutta tällä asetuksella asetukseen (EU) N:o 651/2014 tehtyjen muutosten täytäntöönpanossa, varsinkin vihreää ja digitaalista siirtymää tukevien valtiontukitoimenpiteiden osalta, on aiheellista jatkaa asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisaikaa kolmella vuodella 31 päivään joulukuuta 2026 saakka.

| (3) | Osana tätä muutosta ilmoituskynnysarvoihin ja tukimääriin olisi tehtävä erityistarkastelussa olleissa asetuksen (EU) N:o 651/2014 jaksoissa markkinoiden kehityksen arvioinnin ja komission päätöskäytännön perusteella tarvittavat sopeutukset. Kun otetaan huomioon kyseisen asetuksen pitkähkö voimassaoloaika sen jälkeen, kun se hyväksyttiin vuonna 2014, yhdistettynä nykyisiin korkeisiin inflaatiotasoihin, on asianmukaista korottaa ilmoituskynnysarvoja ja tuen enimmäismääriä myös niissä asetuksen (EU) N:o 651/2014 jaksoissa, jotka eivät kuuluneet erityistarkastelun piiriin. Tältä osin komissio katsoo, että ilmoituskynnysarvojen ja tukimäärien korottaminen 10 prosentilla asetuksen (EU) N:o 651/2014 muiden jaksojen osalta on asianmukaista, eikä korottaminen näin ollen johda yhteisen edun vastaiseen kilpailun vääristymiseen. |
| --- | --- |

(3)

Osana tätä muutosta ilmoituskynnysarvoihin ja tukimääriin olisi tehtävä erityistarkastelussa olleissa asetuksen (EU) N:o 651/2014 jaksoissa markkinoiden kehityksen arvioinnin ja komission päätöskäytännön perusteella tarvittavat sopeutukset. Kun otetaan huomioon kyseisen asetuksen pitkähkö voimassaoloaika sen jälkeen, kun se hyväksyttiin vuonna 2014, yhdistettynä nykyisiin korkeisiin inflaatiotasoihin, on asianmukaista korottaa ilmoituskynnysarvoja ja tuen enimmäismääriä myös niissä asetuksen (EU) N:o 651/2014 jaksoissa, jotka eivät kuuluneet erityistarkastelun piiriin. Tältä osin komissio katsoo, että ilmoituskynnysarvojen ja tukimäärien korottaminen 10 prosentilla asetuksen (EU) N:o 651/2014 muiden jaksojen osalta on asianmukaista, eikä korottaminen näin ollen johda yhteisen edun vastaiseen kilpailun vääristymiseen.

| (4) | Tarkistetut alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (3) on hyväksytty 1 päivänä tammikuuta 2022 alkaneelle kaudelle, minkä johdosta asetuksessa (EU) N:o 651/2014 olevat aluetukeen liittyvät säännökset olisi mukautettava samoihin tavoitteisiin tähtäävien eri sääntöjen yhtenäisyyden varmistamiseksi. Myös asetuksen (EU) N:o 651/2014 III luvun 1 jaksoa olisi mukautettava markkinoiden muutosten, vihreän kehityksen ohjelman (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (5) asetettujen eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden huomioon ottamiseksi. Väestökadon estämiseen tai vähentämiseen tarkoitettu toimintatuki olisi laajennettava harvaan asutuille alueille, jotta voidaan tukea paremmin alueita, joilla on väestörakenteeseen liittyviä haasteita. Jotta helpotettaisiin asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamista pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, toteuttamiin tuettuihin alle 50 miljoonan euron hankkeisiin, ilmoituskynnysarvoja olisi mukautettava ja selkeytettävä. |
| --- | --- |

(4)

Tarkistetut alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (3) on hyväksytty 1 päivänä tammikuuta 2022 alkaneelle kaudelle, minkä johdosta asetuksessa (EU) N:o 651/2014 olevat aluetukeen liittyvät säännökset olisi mukautettava samoihin tavoitteisiin tähtäävien eri sääntöjen yhtenäisyyden varmistamiseksi. Myös asetuksen (EU) N:o 651/2014 III luvun 1 jaksoa olisi mukautettava markkinoiden muutosten, vihreän kehityksen ohjelman (4) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (5) asetettujen eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden huomioon ottamiseksi. Väestökadon estämiseen tai vähentämiseen tarkoitettu toimintatuki olisi laajennettava harvaan asutuille alueille, jotta voidaan tukea paremmin alueita, joilla on väestörakenteeseen liittyviä haasteita. Jotta helpotettaisiin asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamista pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, toteuttamiin tuettuihin alle 50 miljoonan euron hankkeisiin, ilmoituskynnysarvoja olisi mukautettava ja selkeytettävä.

| (5) | Kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten laaditun pk-yritysstrategian (6) tavoitteiden mukaisesti pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävää valtiontukea voidaan myöntää arvosetelien muodossa esimerkiksi vihreiden konsulttipalvelujen edistämiseksi. Lisäksi jäsenvaltiot voivat valtiontukea myöntäessään päättää soveltaa pk-yrityksiin yksinkertaistettuja sääntöjä hallinnollisen rasitteen keventämiseksi ja pk-yritysten tarjouskilpailumenettelyihin osallistumisen helpottamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten laaditun pk-yritysstrategian (6) tavoitteiden mukaisesti pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävää valtiontukea voidaan myöntää arvosetelien muodossa esimerkiksi vihreiden konsulttipalvelujen edistämiseksi. Lisäksi jäsenvaltiot voivat valtiontukea myöntäessään päättää soveltaa pk-yrityksiin yksinkertaistettuja sääntöjä hallinnollisen rasitteen keventämiseksi ja pk-yritysten tarjouskilpailumenettelyihin osallistumisen helpottamiseksi.

| (6) | Euroopan digitaalinen tulevaisuus -tiedonannon (7) ja Euroopan datastrategia -tiedonannon (8) mukaan on tarpeen varmistaa, että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa jatkamaan omaa tietään kohti digitalisaatiota, joka hyödyttää kansalaisia eurooppalaisia arvoja kunnioittaen. Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa (9) linjataan, että Eurooppa tarvitsee tutkimusta ja teknologiaa ja vahvat sisämarkkinat, jotka poistavat esteitä ja vähentävät byrokratiaa. Strategiassa todetaan, että tutkimukseen, innovointiin, toimintavalmiuteen saattamiseen ja ajantasaiseen infrastruktuuriin tehtävien investointien lisääminen edistää uusien tuotantoprosessien kehittämistä ja työpaikkojen luomista. Tältä osin tutkimushankkeisiin ja innovoinnin tukipalveluihin sisältyy myös digitaalisten tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittäminen tai parantaminen millä tahansa alalla, teknologiassa, teollisuudessa tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaaliteollisuus, digitaaliset infrastruktuurit ja teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologiat, lohkoketjuteknologiat, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologiat). |
| --- | --- |

(6)

Euroopan digitaalinen tulevaisuus -tiedonannon (7) ja Euroopan datastrategia -tiedonannon (8) mukaan on tarpeen varmistaa, että digitaaliset ratkaisut auttavat Eurooppaa jatkamaan omaa tietään kohti digitalisaatiota, joka hyödyttää kansalaisia eurooppalaisia arvoja kunnioittaen. Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa (9) linjataan, että Eurooppa tarvitsee tutkimusta ja teknologiaa ja vahvat sisämarkkinat, jotka poistavat esteitä ja vähentävät byrokratiaa. Strategiassa todetaan, että tutkimukseen, innovointiin, toimintavalmiuteen saattamiseen ja ajantasaiseen infrastruktuuriin tehtävien investointien lisääminen edistää uusien tuotantoprosessien kehittämistä ja työpaikkojen luomista. Tältä osin tutkimushankkeisiin ja innovoinnin tukipalveluihin sisältyy myös digitaalisten tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittäminen tai parantaminen millä tahansa alalla, teknologiassa, teollisuudessa tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaaliteollisuus, digitaaliset infrastruktuurit ja teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologiat, lohkoketjuteknologiat, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologiat).

| (7) | Useita jäsenvaltioita koskeviin hankkeisiin liittyvien tiettyjen innovatiivisten hankkeiden toteutuksen nopeuttamiseksi on aiheellista ottaa käyttöön korkeammat ilmoituskynnysarvot ja tuki-intensiteetit tutkimus- ja kehityshankkeille, jotka tuottavat rajat ylittäviä hyötyjä toimivan yhteistyön ja tietämyksen levittämisen muodossa. |
| --- | --- |

(7)

Useita jäsenvaltioita koskeviin hankkeisiin liittyvien tiettyjen innovatiivisten hankkeiden toteutuksen nopeuttamiseksi on aiheellista ottaa käyttöön korkeammat ilmoituskynnysarvot ja tuki-intensiteetit tutkimus- ja kehityshankkeille, jotka tuottavat rajat ylittäviä hyötyjä toimivan yhteistyön ja tietämyksen levittämisen muodossa.

| (8) | Kun otetaan huomioon, että komission asetuksessa (EU) 2022/2472 (10) on säädetty omat ryhmäpoikkeukset yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen, joka on Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston yhteydessä nimetty paikalliseksi Leader-kehittämiseksi, ja maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien hankkeisiin myönnettävälle tuelle, on aiheellista yhtäältä laajentaa asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaista yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen nykyistä ryhmäpoikkeusta muihinkin kuin Leader-hankkeiksi nimettyihin hankkeisiin ja toisaalta poistaa asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukainen maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien hankkeiden ryhmäpoikkeus. |
| --- | --- |

(8)

Kun otetaan huomioon, että komission asetuksessa (EU) 2022/2472 (10) on säädetty omat ryhmäpoikkeukset yhteisölähtöiseen paikalliseen kehittämiseen, joka on Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston yhteydessä nimetty paikalliseksi Leader-kehittämiseksi, ja maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien hankkeisiin myönnettävälle tuelle, on aiheellista yhtäältä laajentaa asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaista yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen nykyistä ryhmäpoikkeusta muihinkin kuin Leader-hankkeiksi nimettyihin hankkeisiin ja toisaalta poistaa asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukainen maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden toimijaryhmien hankkeiden ryhmäpoikkeus.

| (9) | On aiheellista sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset, jotka koskevat mikroyrityksille sähkön, maakaasun tai lämmön saantiin liittyvien julkisten interventioiden muodossa myönnettävää tukea. Tällaisten tukitoimenpiteiden olisi oltava unionin oikeuden mukaisia, kun ne katsotaan hinnanmuodostukseen liittyviksi julkisiksi interventioiksi. Tällaiset toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa syrjintää energiantoimittajien tai mikroyritysten kesken ja niiden olisi johdettava kustannukset ylittävään vähittäismyyntihintaan tasolla, joka mahdollistaa vähittäismyyjien välisen tosiasiallisen kilpailun. |
| --- | --- |

(9)

On aiheellista sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset, jotka koskevat mikroyrityksille sähkön, maakaasun tai lämmön saantiin liittyvien julkisten interventioiden muodossa myönnettävää tukea. Tällaisten tukitoimenpiteiden olisi oltava unionin oikeuden mukaisia, kun ne katsotaan hinnanmuodostukseen liittyviksi julkisiksi interventioiksi. Tällaiset toimenpiteet eivät saisi aiheuttaa syrjintää energiantoimittajien tai mikroyritysten kesken ja niiden olisi johdettava kustannukset ylittävään vähittäismyyntihintaan tasolla, joka mahdollistaa vähittäismyyjien välisen tosiasiallisen kilpailun.

| (10) | Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman energianhintojen nousun vaikutusten lieventämiseksi neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1854 (11) annetaan jäsenvaltioille poikkeuksellisesti mahdollisuus toteuttaa väliaikaisia julkisia interventioita, joilla puututaan pk-yrityksille toimitettavan sähkön hinnoitteluun ja esimerkiksi asetetaan velvoitteita toimittaa sähköä kustannuksia alhaisempaan hintaan. Sen vuoksi on myös aiheellista sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset, jotka koskevat pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantiin liittyvien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävää tukea Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi. Tällaiset tukitoimenpiteet eivät saisi aiheuttaa syrjintää pk-yritysten tai energiantoimittajien keskuudessa eivätkä aiheuttaa niille epäoikeudenmukaisia kustannuksia. Energiantoimittajille olisi sen vuoksi korvattava kustannukset, jotka aiheutuvat energian toimittamisesta säännellyin hinnoin, jos julkinen interventio edellyttää niiden toimittavan energiaa kustannuksia alhaisempaan hintaan. Jotta tällaiset tukitoimenpiteet eivät lisäisi sähkön, maakaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön kysyntää, säänneltyjen hintojen olisi katettava vain rajallinen määrä kulutusta, eivätkä ne saisi johtaa keskimääräisiin energiahintoihin, jotka ovat alhaisempia kuin hinnat ennen hyökkäystä Ukrainaan. |
| --- | --- |

(10)

Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman energianhintojen nousun vaikutusten lieventämiseksi neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1854 (11) annetaan jäsenvaltioille poikkeuksellisesti mahdollisuus toteuttaa väliaikaisia julkisia interventioita, joilla puututaan pk-yrityksille toimitettavan sähkön hinnoitteluun ja esimerkiksi asetetaan velvoitteita toimittaa sähköä kustannuksia alhaisempaan hintaan. Sen vuoksi on myös aiheellista sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset, jotka koskevat pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantiin liittyvien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävää tukea Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi. Tällaiset tukitoimenpiteet eivät saisi aiheuttaa syrjintää pk-yritysten tai energiantoimittajien keskuudessa eivätkä aiheuttaa niille epäoikeudenmukaisia kustannuksia. Energiantoimittajille olisi sen vuoksi korvattava kustannukset, jotka aiheutuvat energian toimittamisesta säännellyin hinnoin, jos julkinen interventio edellyttää niiden toimittavan energiaa kustannuksia alhaisempaan hintaan. Jotta tällaiset tukitoimenpiteet eivät lisäisi sähkön, maakaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön kysyntää, säänneltyjen hintojen olisi katettava vain rajallinen määrä kulutusta, eivätkä ne saisi johtaa keskimääräisiin energiahintoihin, jotka ovat alhaisempia kuin hinnat ennen hyökkäystä Ukrainaan.

| (11) | Testaus- ja kokeiluinfrastruktuurin rakentamiseen tai parantamiseen myönnettävä tuki kohdennetaan ensisijaisesti markkinoiden toimintapuutteeseen, joka johtuu puutteellisesta ja epäsymmetrisestä informaatiosta tai puutteellisesta koordinoinnista. Toisin kuin tutkimusinfrastruktuuria, testaus- ja kokeiluinfrastruktuuria käytetään pääasiassa taloudelliseen toimintaan ja erityisesti palvelujen tarjoamiseen yrityksille. Huipputestaus- ja kokeiluinfrastruktuurin rakentamiseen tai parantamiseen liittyy suuria alkuvaiheen investointikustannuksia, jotka yhdessä epävarman asiakaskunnan kanssa voivat vaikeuttaa yksityisen rahoituksen saantia. Julkisesti rahoitettujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien käyttöoikeus olisi myönnettävä läpinäkyvästi, syrjimättömästi ja markkinaehdoin useille käyttäjille. Jotta helpotetaan käyttäjien mahdollisuuksia käyttää testaus- ja kokeiluinfrastruktuureja, niiden käyttömaksuja voidaan alentaa asetuksen (EU) N:o 651/2014 muiden säännösten tai komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (12) mukaisesti. Jos näitä edellytyksiä ei noudateta, toimenpide saattaa sisältää valtiontukea infrastruktuurin käyttäjille. Tällaisissa tilanteissa käyttäjille tai rakentamiseen tai parantamiseen tarkoitettu tuki olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta vain, jos tuki käyttäjille myönnetään sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Useat osapuolet voivat myös omistaa tietyn testaus- ja kokeiluinfrastruktuurin ja harjoittaa sen toimintaa, ja julkiset yhteisöt ja yritykset voivat myös käyttää infrastruktuuria yhdessä. Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureja kutsutaan myös teknologiainfrastruktuureiksi. |
| --- | --- |

(11)

Testaus- ja kokeiluinfrastruktuurin rakentamiseen tai parantamiseen myönnettävä tuki kohdennetaan ensisijaisesti markkinoiden toimintapuutteeseen, joka johtuu puutteellisesta ja epäsymmetrisestä informaatiosta tai puutteellisesta koordinoinnista. Toisin kuin tutkimusinfrastruktuuria, testaus- ja kokeiluinfrastruktuuria käytetään pääasiassa taloudelliseen toimintaan ja erityisesti palvelujen tarjoamiseen yrityksille. Huipputestaus- ja kokeiluinfrastruktuurin rakentamiseen tai parantamiseen liittyy suuria alkuvaiheen investointikustannuksia, jotka yhdessä epävarman asiakaskunnan kanssa voivat vaikeuttaa yksityisen rahoituksen saantia. Julkisesti rahoitettujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien käyttöoikeus olisi myönnettävä läpinäkyvästi, syrjimättömästi ja markkinaehdoin useille käyttäjille. Jotta helpotetaan käyttäjien mahdollisuuksia käyttää testaus- ja kokeiluinfrastruktuureja, niiden käyttömaksuja voidaan alentaa asetuksen (EU) N:o 651/2014 muiden säännösten tai komission asetuksen (EU) N:o 1407/2013 (12) mukaisesti. Jos näitä edellytyksiä ei noudateta, toimenpide saattaa sisältää valtiontukea infrastruktuurin käyttäjille. Tällaisissa tilanteissa käyttäjille tai rakentamiseen tai parantamiseen tarkoitettu tuki olisi vapautettava ilmoitusvaatimuksesta vain, jos tuki käyttäjille myönnetään sovellettavien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Useat osapuolet voivat myös omistaa tietyn testaus- ja kokeiluinfrastruktuurin ja harjoittaa sen toimintaa, ja julkiset yhteisöt ja yritykset voivat myös käyttää infrastruktuuria yhdessä. Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureja kutsutaan myös teknologiainfrastruktuureiksi.

| (12) | Innovaatioklustereille myönnettävällä tuella pyritään poistamaan markkinoiden toimintapuutteita, jotka liittyvät klustereiden kehittämistä haittaaviin tai klustereiden välistä vuorovaikutusta ja tiedonvaihtoa rajoittaviin koordinointiongelmiin. Valtiontuella voidaan tukea investointeja innovaatioklustereiden yhteiskäytössä oleviin avoimiin infrastruktuureihin tai klustereiden toimintaa niiden yhteistoiminnan, verkostoitumisen ja koulutustoiminnan parantamiseksi. Toimintatuki innovaatioklustereille olisi kuitenkin sallittava vain enintään 10 vuodeksi. Jotta helpotettaisiin innovaatioklusterien tilojen saatavuutta tai osallistumista innovaatioklusterin toimintaan, käyttömahdollisuuksia voidaan tarjota alennettuun hintaan asetuksen (EU) N:o 651/2014 muiden säännösten tai asetuksen (EU) N:o 1407/2013 mukaisesti. |
| --- | --- |

(12)

Innovaatioklustereille myönnettävällä tuella pyritään poistamaan markkinoiden toimintapuutteita, jotka liittyvät klustereiden kehittämistä haittaaviin tai klustereiden välistä vuorovaikutusta ja tiedonvaihtoa rajoittaviin koordinointiongelmiin. Valtiontuella voidaan tukea investointeja innovaatioklustereiden yhteiskäytössä oleviin avoimiin infrastruktuureihin tai klustereiden toimintaa niiden yhteistoiminnan, verkostoitumisen ja koulutustoiminnan parantamiseksi. Toimintatuki innovaatioklustereille olisi kuitenkin sallittava vain enintään 10 vuodeksi. Jotta helpotettaisiin innovaatioklusterien tilojen saatavuutta tai osallistumista innovaatioklusterin toimintaan, käyttömahdollisuuksia voidaan tarjota alennettuun hintaan asetuksen (EU) N:o 651/2014 muiden säännösten tai asetuksen (EU) N:o 1407/2013 mukaisesti.

| (13) | Innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki kohdennetaan ensisijaisesti markkinoiden toimintapuutteeseen, joka liittyy myönteisiin ulkoisvaikutuksiin (osaamiseen liittyvät kerrannaisvaikutukset), koordinointivaikeuksiin ja vähemmässä määrin epäsymmetriseen informaatioon. Pk-yritysten osalta innovaatiotukea voidaan myöntää patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankintaan, validointiin ja puolustamiseen sekä korkeasti koulutetun henkilöstön tilapäiseen siirtämiseen ja innovaatiotoiminnan neuvonta- ja tukipalvelujen hankkimiseen. Tällaisia palveluja tarjoavat esimerkiksi tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot, tutkimusinfrastruktuurit, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit ja innovaatioklusterit. |
| --- | --- |

(13)

Innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki kohdennetaan ensisijaisesti markkinoiden toimintapuutteeseen, joka liittyy myönteisiin ulkoisvaikutuksiin (osaamiseen liittyvät kerrannaisvaikutukset), koordinointivaikeuksiin ja vähemmässä määrin epäsymmetriseen informaatioon. Pk-yritysten osalta innovaatiotukea voidaan myöntää patenttien ja muun aineettoman omaisuuden hankintaan, validointiin ja puolustamiseen sekä korkeasti koulutetun henkilöstön tilapäiseen siirtämiseen ja innovaatiotoiminnan neuvonta- ja tukipalvelujen hankkimiseen. Tällaisia palveluja tarjoavat esimerkiksi tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot, tutkimusinfrastruktuurit, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit ja innovaatioklusterit.

| (14) | Runkoliityntäverkot ovat sekä kiinteän verkon että matkaviestinverkon käyttöönoton edellytys alueilla, joilla ei ole tällaista infrastruktuuria tai joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa. Valtiontuki, jota myönnetään tiettyjen sekä kiinteitä että matkaviestinverkkoja palvelevien suorituskykyisten runkoliityntäverkkojen käyttöönottoon, olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuvaksi ja vapautettava tietyin edellytyksin ilmoitusvelvollisuudesta, jotta voidaan kuroa umpeen digitaalista kuilua alueilla, joilla markkinat eivät tuota toivottua tulosta, niin, että samalla pidetään kilpailun vääristymisen ja yksityisten investointien syrjäytymisen riski mahdollisimman pienenä. |
| --- | --- |

(14)

Runkoliityntäverkot ovat sekä kiinteän verkon että matkaviestinverkon käyttöönoton edellytys alueilla, joilla ei ole tällaista infrastruktuuria tai joilla tällaista infrastruktuuria ei todennäköisesti rakenneta lähitulevaisuudessa. Valtiontuki, jota myönnetään tiettyjen sekä kiinteitä että matkaviestinverkkoja palvelevien suorituskykyisten runkoliityntäverkkojen käyttöönottoon, olisi katsottava sisämarkkinoille soveltuvaksi ja vapautettava tietyin edellytyksin ilmoitusvelvollisuudesta, jotta voidaan kuroa umpeen digitaalista kuilua alueilla, joilla markkinat eivät tuota toivottua tulosta, niin, että samalla pidetään kilpailun vääristymisen ja yksityisten investointien syrjäytymisen riski mahdollisimman pienenä.

| (15) | Sen jälkeen, kun tarkistetut suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi (13) vuonna 2022 alkavaksi kaudeksi hyväksyttiin, pk-yritysten rahoituksen saantiin liittyvät säännökset asetuksessa (EU) N:o 651/2014 olisi yhtenäisyyden varmistamiseksi yhdenmukaistettava tarkistettujen suuntaviivojen kanssa. Pk-yritykset on ovat jäsenvaltioiden talouksien selkäranka sekä työllisyyden että talouden dynamiikan ja kasvun kannalta, minkä vuoksi ne ovat myös avainasemassa koko unionin talouskehityksessä ja häiriönsietokyvyssä. Ne kehittävät innovatiivisia ratkaisuja ilmastonmuutoksen, resurssien tehottoman käytön ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden heikkenemisen kaltaisiin haasteisiin ja auttavat levittämään innovaatioita, jotka tukevat vihreää ja digitaalista siirtymää ja vahvistavat unionin häiriönsietokykyä ja teknologista suvereniteettia. Voidakseen kasvaa ja nousta täyteen potentiaaliinsa pk-yritysten on kuitenkin voitava saada rahoitusta. Sen vuoksi komissio katsoo, että on aiheellista edistää tehokkaiden riskirahoitusmarkkinoiden luomista, jotta pk-yritykset voivat saada tarvitsemansa rahoituksen kaikissa kehitysvaiheissaan. Niin kauan kuin tällaiset markkinat eivät ole vielä täysin vakiintuneet, pk-yritysten ja startup-yritysten rahoituksensaantiin myönnettävällä tuella pyritään poistamaan markkinoiden toimintapuutteita tai muita merkityksellisiä esteitä, jotka estävät niitä houkuttelemasta rahoitusta, jota ne tarvitsevat saavuttaakseen täyden potentiaalinsa. Varsinkaan nuoret tai uusilla tai huipputeknologian aloilla toimivat pk-yritykset eivät usein pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan sijoittajille. Vuosina 2019 ja 2020 tehty asiaa koskevien sääntöjen arviointi (14) on vahvistanut, että markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkitykselliset esteet vaikuttavat edelleen, ja tilannetta todennäköisesti pahentavat covid-19-pandemia sekä Euroopan poliittisen ja taloudellisen tilanteen seuraukset Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan johdosta. Jotta voidaan helpottaa tällaisen tuen käyttöä pk-yritysten kasvunäkymien ja unionin talouden kokonaishäiriönsietokyvyn varmistamiseksi sekä selkeyttää sitä, riskirahoitusta koskevien säännösten rakennetta ja soveltamisalaa olisi tarkistettava. Innovaatiorahaston tukiehdot täyttävät hankkeet voivat saada rahoitusta innovatiivisille yrityksille asetetuin sallivammin ehdoin. |
| --- | --- |

(15)

Sen jälkeen, kun tarkistetut suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi (13) vuonna 2022 alkavaksi kaudeksi hyväksyttiin, pk-yritysten rahoituksen saantiin liittyvät säännökset asetuksessa (EU) N:o 651/2014 olisi yhtenäisyyden varmistamiseksi yhdenmukaistettava tarkistettujen suuntaviivojen kanssa. Pk-yritykset on ovat jäsenvaltioiden talouksien selkäranka sekä työllisyyden että talouden dynamiikan ja kasvun kannalta, minkä vuoksi ne ovat myös avainasemassa koko unionin talouskehityksessä ja häiriönsietokyvyssä. Ne kehittävät innovatiivisia ratkaisuja ilmastonmuutoksen, resurssien tehottoman käytön ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden heikkenemisen kaltaisiin haasteisiin ja auttavat levittämään innovaatioita, jotka tukevat vihreää ja digitaalista siirtymää ja vahvistavat unionin häiriönsietokykyä ja teknologista suvereniteettia. Voidakseen kasvaa ja nousta täyteen potentiaaliinsa pk-yritysten on kuitenkin voitava saada rahoitusta. Sen vuoksi komissio katsoo, että on aiheellista edistää tehokkaiden riskirahoitusmarkkinoiden luomista, jotta pk-yritykset voivat saada tarvitsemansa rahoituksen kaikissa kehitysvaiheissaan. Niin kauan kuin tällaiset markkinat eivät ole vielä täysin vakiintuneet, pk-yritysten ja startup-yritysten rahoituksensaantiin myönnettävällä tuella pyritään poistamaan markkinoiden toimintapuutteita tai muita merkityksellisiä esteitä, jotka estävät niitä houkuttelemasta rahoitusta, jota ne tarvitsevat saavuttaakseen täyden potentiaalinsa. Varsinkaan nuoret tai uusilla tai huipputeknologian aloilla toimivat pk-yritykset eivät usein pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan sijoittajille. Vuosina 2019 ja 2020 tehty asiaa koskevien sääntöjen arviointi (14) on vahvistanut, että markkinoiden toimintapuutteet tai muut merkitykselliset esteet vaikuttavat edelleen, ja tilannetta todennäköisesti pahentavat covid-19-pandemia sekä Euroopan poliittisen ja taloudellisen tilanteen seuraukset Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan johdosta. Jotta voidaan helpottaa tällaisen tuen käyttöä pk-yritysten kasvunäkymien ja unionin talouden kokonaishäiriönsietokyvyn varmistamiseksi sekä selkeyttää sitä, riskirahoitusta koskevien säännösten rakennetta ja soveltamisalaa olisi tarkistettava. Innovaatiorahaston tukiehdot täyttävät hankkeet voivat saada rahoitusta innovatiivisille yrityksille asetetuin sallivammin ehdoin.

| (16) | Sen johdosta, että nyt on hyväksytty ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävää valtiontukea koskevat suuntaviivat (15), joita alettiin soveltaa 27 päivästä tammikuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun kohdistettavaan tukeen, ilmastonsuojelu mukaan luettuna, ja energia-alan tukeen, olisi mukautettava, jotta voidaan varmistaa yhtenäisyys samoihin tavoitteisiin tähtäävien eri sääntöjen välillä. Asetuksen (EU) N:o 651/2014 III luvun 7 jakson soveltamisalaa olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon markkinamuutokset ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja eurooppalaisen ilmastolain tavoitteet sekä komission REPowerEU-suunnitelmassa (16) esitetyt toimenpiteet, joilla puututaan Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan vaikutuksiin ja lievennetään nopeutettuun vihreään siirtymään kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; huomioon olisi otettava myös säännökset, joilla muutettiin asetusta (EU) N:o 651/2014 vuonna 2021 (17). Jäsenvaltiot voivat valtiontukitoimenpiteitään suunnitellessaan yhdistää asetuksen (EU) N:o 651/2014 eri säännösten piiriin kuuluvaa tukea edellyttäen, että kaikki asiaankuuluvat edellytykset, myös tuen kasautumista koskevat edellytykset, täyttyvät. |
| --- | --- |

(16)

Sen johdosta, että nyt on hyväksytty ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävää valtiontukea koskevat suuntaviivat (15), joita alettiin soveltaa 27 päivästä tammikuuta 2022, asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun kohdistettavaan tukeen, ilmastonsuojelu mukaan luettuna, ja energia-alan tukeen, olisi mukautettava, jotta voidaan varmistaa yhtenäisyys samoihin tavoitteisiin tähtäävien eri sääntöjen välillä. Asetuksen (EU) N:o 651/2014 III luvun 7 jakson soveltamisalaa olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon markkinamuutokset ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja eurooppalaisen ilmastolain tavoitteet sekä komission REPowerEU-suunnitelmassa (16) esitetyt toimenpiteet, joilla puututaan Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan vaikutuksiin ja lievennetään nopeutettuun vihreään siirtymään kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia; huomioon olisi otettava myös säännökset, joilla muutettiin asetusta (EU) N:o 651/2014 vuonna 2021 (17). Jäsenvaltiot voivat valtiontukitoimenpiteitään suunnitellessaan yhdistää asetuksen (EU) N:o 651/2014 eri säännösten piiriin kuuluvaa tukea edellyttäen, että kaikki asiaankuuluvat edellytykset, myös tuen kasautumista koskevat edellytykset, täyttyvät.

| (17) | Investointituki, jonka tarkoituksena on tukea päästöttömien tai puhtaiden kulkuvälineiden hankintaa tai leasingvuokrausta tai kulkuvälineiden jälkiasennuksia, jotta ne voidaan luokitella päästöttömiksi tai puhtaiksi kulkuvälineiksi, edistää siirtymistä päästöttömään liikkuvuuteen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamista, pääasiassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kuljetusalalla. Kun otetaan huomioon komission puhtaaseen liikkuvuuteen liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä saama kokemus, on aiheellista ottaa käyttöön erityisiä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä sen varmistamiseksi, että tuki on oikeasuhteista eikä vääristä kohtuuttomasti kilpailua siirtämällä kysyntää pois puhtaammista vaihtoehdoista. Sähkölataus- ja vetytankkausinfrastruktuuriin tarkoitettua investointitukea koskevien asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännösten soveltamisalaa olisi laajennettava siten, että ne kattavat myös muuta kuin uusiutuvaa vetyä tarjoavan tankkausinfrastruktuurin, jos olemassa on selkeä kehityspolku kohti toimitettavan vedyn hiilestä irtautumista. Lisäksi lataus- ja tankkausinfrastruktuurille tarkoitettua tukea olisi oltava saatavilla myös sellaiselle infrastruktuurille, joka ei ole julkisesti saatavilla. |
| --- | --- |

(17)

Investointituki, jonka tarkoituksena on tukea päästöttömien tai puhtaiden kulkuvälineiden hankintaa tai leasingvuokrausta tai kulkuvälineiden jälkiasennuksia, jotta ne voidaan luokitella päästöttömiksi tai puhtaiksi kulkuvälineiksi, edistää siirtymistä päästöttömään liikkuvuuteen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamista, pääasiassa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä kuljetusalalla. Kun otetaan huomioon komission puhtaaseen liikkuvuuteen liittyvistä valtiontukitoimenpiteistä saama kokemus, on aiheellista ottaa käyttöön erityisiä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä sen varmistamiseksi, että tuki on oikeasuhteista eikä vääristä kohtuuttomasti kilpailua siirtämällä kysyntää pois puhtaammista vaihtoehdoista. Sähkölataus- ja vetytankkausinfrastruktuuriin tarkoitettua investointitukea koskevien asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännösten soveltamisalaa olisi laajennettava siten, että ne kattavat myös muuta kuin uusiutuvaa vetyä tarjoavan tankkausinfrastruktuurin, jos olemassa on selkeä kehityspolku kohti toimitettavan vedyn hiilestä irtautumista. Lisäksi lataus- ja tankkausinfrastruktuurille tarkoitettua tukea olisi oltava saatavilla myös sellaiselle infrastruktuurille, joka ei ole julkisesti saatavilla.

| (18) | On aiheellista sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan erityiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset tuelle, joka myönnetään vedylle kaikilla aloilla ilmastoneutraalille Euroopalle laaditun vetystrategian (18) tavoitteiden mukaisesti, sekä varastoinnille. |
| --- | --- |

(18)

On aiheellista sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan erityiset sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset tuelle, joka myönnetään vedylle kaikilla aloilla ilmastoneutraalille Euroopalle laaditun vetystrategian (18) tavoitteiden mukaisesti, sekä varastoinnille.

| (19) | Asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä, jotka koskevat toimintatukea uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian edistämiseksi, olisi laajennettava koskemaan uusiutuvan energian yhteisöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (19) mukaisesti. Investointituen osalta uusiutuvan energian yhteisöt ja erityyppiset yritykset voivat hyödyntää asetuksen (EU) N:o 651/2014 asiaa koskevia säännöksiä. Tässä yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/944 (20) määriteltyjä uusiutuvan energian yhteisöjä ja kansalaisten energiayhteisöjä voidaan pitää pk-yrityksinä, jos ne täyttävät asetuksen (EU) N:o 651/2014 liitteessä I vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(19)

Asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä, jotka koskevat toimintatukea uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian edistämiseksi, olisi laajennettava koskemaan uusiutuvan energian yhteisöjä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (19) mukaisesti. Investointituen osalta uusiutuvan energian yhteisöt ja erityyppiset yritykset voivat hyödyntää asetuksen (EU) N:o 651/2014 asiaa koskevia säännöksiä. Tässä yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2019/944 (20) määriteltyjä uusiutuvan energian yhteisöjä ja kansalaisten energiayhteisöjä voidaan pitää pk-yrityksinä, jos ne täyttävät asetuksen (EU) N:o 651/2014 liitteessä I vahvistetut vaatimukset.

| (20) | On aiheellista sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, jotka koskevat investointitukea luontotyyppien ja ekosysteemien kunnostamiseen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja palauttamiseen sekä luontopohjaisiin ratkaisuihin ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian (21) tavoitteiden, eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian (22) ja kestävää hiilikiertoa koskevan tiedonannon (23) tavoitteiden mukaisesti. Nämä edellytykset olisi lisättävä voimassa oleviin säännöksiin, jotka koskevat tukea pilaantuneiden alueiden korjaamiseen. Näille aloille myönnettävän investointituen olisi sen vuoksi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille, ja se olisi vapautettava perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin. Erityisesti on varmistettava, että noudatetaan aiheuttamisperiaatetta, jonka mukaan pilaamisen aiheuttajan olisi maksettava kunnostamisesta aiheutuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(20)

On aiheellista sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, jotka koskevat investointitukea luontotyyppien ja ekosysteemien kunnostamiseen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja palauttamiseen sekä luontopohjaisiin ratkaisuihin ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian (21) tavoitteiden, eurooppalaisen ilmastolain tavoitteiden sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian (22) ja kestävää hiilikiertoa koskevan tiedonannon (23) tavoitteiden mukaisesti. Nämä edellytykset olisi lisättävä voimassa oleviin säännöksiin, jotka koskevat tukea pilaantuneiden alueiden korjaamiseen. Näille aloille myönnettävän investointituen olisi sen vuoksi katsottava soveltuvan sisämarkkinoille, ja se olisi vapautettava perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta tietyin edellytyksin. Erityisesti on varmistettava, että noudatetaan aiheuttamisperiaatetta, jonka mukaan pilaamisen aiheuttajan olisi maksettava kunnostamisesta aiheutuvat kustannukset.

| (21) | Asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä, jotka koskevat investointitukea jätteiden kierrätykseen ja uudelleenkäyttöön, olisi mukautettava ja laajennettava vastaamaan markkinoiden kehitystä ja ottamaan kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman (24) mukaisesti huomioon siirtyminen toimenpiteisiin, joilla edistetään resurssitehokkuutta ja tuetaan siirtymistä kiertotalouteen. Primaariraaka-aineiden tai -tuotantopanosten korvaaminen uusioraaka-aineilla tai -tuotantopanoksilla (uudelleenkäytetyillä tai kierrätetyillä) vähentää luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta, luo kestävää kasvua ja työpaikkoja ja vahvistaa häiriönsietokykyä. |
| --- | --- |

(21)

Asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä, jotka koskevat investointitukea jätteiden kierrätykseen ja uudelleenkäyttöön, olisi mukautettava ja laajennettava vastaamaan markkinoiden kehitystä ja ottamaan kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman (24) mukaisesti huomioon siirtyminen toimenpiteisiin, joilla edistetään resurssitehokkuutta ja tuetaan siirtymistä kiertotalouteen. Primaariraaka-aineiden tai -tuotantopanosten korvaaminen uusioraaka-aineilla tai -tuotantopanoksilla (uudelleenkäytetyillä tai kierrätetyillä) vähentää luonnonvaroihin kohdistuvaa painetta, luo kestävää kasvua ja työpaikkoja ja vahvistaa häiriönsietokykyä.

| (22) | On tarpeen sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, jotka koskevat ympäristöveron tai -maksujen alennusten muodossa myönnettävää tukea. Ympäristöverojen ja veronluonteisten maksujen tarkoituksena on lisätä ympäristön kannalta haitallisen toiminnan kustannuksia, mikä hillitsee tällaista toimintaa ja parantaa ympäristönsuojelun tasoa. Jos ympäristöperusteisia veroja tai veronluonteisia maksuja ei voida kantaa vaarantamatta tiettyjen yritysten taloudellista toimintaa, suotuisamman kohtelun myöntäminen joillekin yrityksille voi mahdollistaa ympäristöperusteisista veroista tai veronluonteisista maksuista saatavan kokonaismäärän korkeamman tason. Näin ollen ympäristöön liittyvien verojen tai veronluoteisten maksujen alennukset voivat joissain olosuhteissa välillisesti edistää ympäristönsuojelun tason parantumista. |
| --- | --- |

(22)

On tarpeen sisällyttää asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, jotka koskevat ympäristöveron tai -maksujen alennusten muodossa myönnettävää tukea. Ympäristöverojen ja veronluonteisten maksujen tarkoituksena on lisätä ympäristön kannalta haitallisen toiminnan kustannuksia, mikä hillitsee tällaista toimintaa ja parantaa ympäristönsuojelun tasoa. Jos ympäristöperusteisia veroja tai veronluonteisia maksuja ei voida kantaa vaarantamatta tiettyjen yritysten taloudellista toimintaa, suotuisamman kohtelun myöntäminen joillekin yrityksille voi mahdollistaa ympäristöperusteisista veroista tai veronluonteisista maksuista saatavan kokonaismäärän korkeamman tason. Näin ollen ympäristöön liittyvien verojen tai veronluoteisten maksujen alennukset voivat joissain olosuhteissa välillisesti edistää ympäristönsuojelun tason parantumista.

| (23) | Ympäristöveroalennusten ja -vapautusten muodossa myönnettävään tukeen on aiheellista soveltaa samoja edellytyksiä kaikilla talouden aloilla, ellei sovellettavia erityissääntöjä ole. Näin ollen jäsenvaltioiden neuvoston direktiivin 2003/96/EY (25) 15 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja 15 artiklan 3 kohdan nojalla sisävesillä tapahtuvaan kalastukseen ja kalanviljelyyn veronalennusten muodossa myöntämä tuki olisi sisällyttävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan 30 päivästä kesäkuuta 2023, kun komission asetusta (EU) 2022/2473 (26) ei enää sovelleta niihin. |
| --- | --- |

(23)

Ympäristöveroalennusten ja -vapautusten muodossa myönnettävään tukeen on aiheellista soveltaa samoja edellytyksiä kaikilla talouden aloilla, ellei sovellettavia erityissääntöjä ole. Näin ollen jäsenvaltioiden neuvoston direktiivin 2003/96/EY (25) 15 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja 15 artiklan 3 kohdan nojalla sisävesillä tapahtuvaan kalastukseen ja kalanviljelyyn veronalennusten muodossa myöntämä tuki olisi sisällyttävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan 30 päivästä kesäkuuta 2023, kun komission asetusta (EU) 2022/2473 (26) ei enää sovelleta niihin.

| (24) | Kaukolämmitykseen ja/tai -jäähdytykseen myönnettävän investointituen osalta fossiilisiin polttoaineisiin, erityisesti maakaasuun, perustuviin kaukolämmitys- ja/tai jäähdytysjärjestelmiin sekä jakeluverkostoihin tai niiden parantamiseen tehtävien investointien tukemista koskevassa asetuksen (EU) N:o 651/2014 46 artiklassa säädettyjä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja eurooppalaisen ilmastolain tavoitteet ja erityisesti Kestävä Eurooppa -investointiohjelma (27). |
| --- | --- |

(24)

Kaukolämmitykseen ja/tai -jäähdytykseen myönnettävän investointituen osalta fossiilisiin polttoaineisiin, erityisesti maakaasuun, perustuviin kaukolämmitys- ja/tai jäähdytysjärjestelmiin sekä jakeluverkostoihin tai niiden parantamiseen tehtävien investointien tukemista koskevassa asetuksen (EU) N:o 651/2014 46 artiklassa säädettyjä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä olisi mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja eurooppalaisen ilmastolain tavoitteet ja erityisesti Kestävä Eurooppa -investointiohjelma (27).

| (25) | Energiainfrastruktuuriin tehtävien investointien osalta asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan olisi sisällytettävä ryhmäpoikkeukset, jotka koskevat tukea investoinneille aluetukialueiden ulkopuolella. Lisäksi kyseisessä asetuksessa säädettyjä energiainfrastruktuuri-investointien sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä maakaasun osalta on mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet ja varmistaa vuosiin 2030 ja 2050 tähtäävien ilmastotavoitteiden noudattaminen. |
| --- | --- |

(25)

Energiainfrastruktuuriin tehtävien investointien osalta asetuksen (EU) N:o 651/2014 soveltamisalaan olisi sisällytettävä ryhmäpoikkeukset, jotka koskevat tukea investoinneille aluetukialueiden ulkopuolella. Lisäksi kyseisessä asetuksessa säädettyjä energiainfrastruktuuri-investointien sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevia edellytyksiä maakaasun osalta on mukautettava, jotta voidaan ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet ja varmistaa vuosiin 2030 ja 2050 tähtäävien ilmastotavoitteiden noudattaminen.

| (26) | Kun otetaan huomioon puolustusteollisuuden hankkeiden rahoituksen erityispiirteet ja se, että puolustusalalla kysyntä tulee lähes yksinomaisesti jäsenvaltioista, jotka myös valvovat kaikkea puolustusalaan liittyvien tuotteiden ja teknologioiden hankintaa, mukaan lukien vienti, puolustusala toimii ainutlaatuisella tavalla eikä noudata tavanomaisia sääntöjä ja liiketoimintamalleja, joita sovelletaan perinteisemmillä markkinoilla. Ottaen huomioon alan erityispiirteet sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/697 (28) perustetun Euroopan puolustusrahaston ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1092 (29) perustetun Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman säännöt, joissa vahvistetaan enimmäisrahoitusosuudet siten, että ei rajoiteta julkisen rahoituksen kokonaismäärää vaan houkutellaan yhteisrahoitusta jäsenvaltioilta, jäsenvaltioiden näihin yhteisrahoitettuihin hankkeisiin osoittamien rahoitusosuuksien olisi tietyin edellytyksin katsottava soveltuvan sisämarkkinoille, ja ne olisi vapautettava ilmoitusvelvollisuudesta. Tällainen yhteisrahoitus voidaan erityisesti todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävää tukea koskevien yleisten säännösten tarjoamien mahdollisuuksien lisäksi edellyttäen, että tuensaajat maksavat markkinahinnan hankkeen tuloksena syntyneiden teollis- ja tekijänoikeuksien tai prototyyppien käytöstä muihin kuin puolustussovelluksiin. Tällaisissa tilanteissa ei myöskään pitäisi olla tarpeen arvioida uudelleen tukikelpoisuusedellytyksiä, jotka komissio on jo riippumattomien asiantuntijoiden avustamana arvioinut kansainvälisellä tasolla asetuksen (EU) 2021/697 tai asetuksen (EU) 2018/1092 mukaisesti ennen tutkimus- ja kehityshankkeen valintaa. Asetuksen (EU) N:o 651/2014 8 artiklaa olisi muutettava siten, että mahdollistetaan keskitetysti hallinnoidun unionin rahoituksen ja valtiontuen yhdistelmät hankkeen kokonaiskustannuksiin asti. |
| --- | --- |

(26)

Kun otetaan huomioon puolustusteollisuuden hankkeiden rahoituksen erityispiirteet ja se, että puolustusalalla kysyntä tulee lähes yksinomaisesti jäsenvaltioista, jotka myös valvovat kaikkea puolustusalaan liittyvien tuotteiden ja teknologioiden hankintaa, mukaan lukien vienti, puolustusala toimii ainutlaatuisella tavalla eikä noudata tavanomaisia sääntöjä ja liiketoimintamalleja, joita sovelletaan perinteisemmillä markkinoilla. Ottaen huomioon alan erityispiirteet sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/697 (28) perustetun Euroopan puolustusrahaston ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1092 (29) perustetun Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman säännöt, joissa vahvistetaan enimmäisrahoitusosuudet siten, että ei rajoiteta julkisen rahoituksen kokonaismäärää vaan houkutellaan yhteisrahoitusta jäsenvaltioilta, jäsenvaltioiden näihin yhteisrahoitettuihin hankkeisiin osoittamien rahoitusosuuksien olisi tietyin edellytyksin katsottava soveltuvan sisämarkkinoille, ja ne olisi vapautettava ilmoitusvelvollisuudesta. Tällainen yhteisrahoitus voidaan erityisesti todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävää tukea koskevien yleisten säännösten tarjoamien mahdollisuuksien lisäksi edellyttäen, että tuensaajat maksavat markkinahinnan hankkeen tuloksena syntyneiden teollis- ja tekijänoikeuksien tai prototyyppien käytöstä muihin kuin puolustussovelluksiin. Tällaisissa tilanteissa ei myöskään pitäisi olla tarpeen arvioida uudelleen tukikelpoisuusedellytyksiä, jotka komissio on jo riippumattomien asiantuntijoiden avustamana arvioinut kansainvälisellä tasolla asetuksen (EU) 2021/697 tai asetuksen (EU) 2018/1092 mukaisesti ennen tutkimus- ja kehityshankkeen valintaa. Asetuksen (EU) N:o 651/2014 8 artiklaa olisi muutettava siten, että mahdollistetaan keskitetysti hallinnoidun unionin rahoituksen ja valtiontuen yhdistelmät hankkeen kokonaiskustannuksiin asti.

| (27) | Asetukset (EU) N:o 651/2014 ja (EU) 2022/2473 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(27)

Asetukset (EU) N:o 651/2014 ja (EU) 2022/2473 olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 651/2014 seuraavasti:

| 1) | muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | tämän asetuksen III luvun 1 jakson (lukuun ottamatta 15 artiklaa), 2 jakson (lukuun ottamatta 19 c ja 19 d artiklaa), 3, 4 ja 7 jakson (lukuun ottamatta 44 artiklaa) sekä 10 jakson mukaiset ohjelmat, jos jäsenvaltion keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti on yli 150 miljoonaa euroa, kuuden kuukauden jälkeen niiden voimaantulosta, sekä III luvun 16 jakson nojalla rahoitustuotteiden muodossa toteutettu tuki, jos jäsenvaltion keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti on yli 200 miljoonaa euroa, kuuden kuukauden jälkeen niiden voimaantulosta. Tämän asetuksen III luvun 16 jakson mukaisen tuen osalta vain Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (*1) 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut EU:n takuun jäsenvaltion osioon maksetut jäsenvaltion maksuosuudet, jotka on korvamerkitty tiettyä rahoitustuotetta varten, otetaan huomioon arvioitaessa, ylittääkö rahoitustuotteeseen liittyvä kyseisen jäsenvaltion keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti 200 miljoonaa euroa. Komissio voi päättää, että tämän asetuksen soveltamista tällaisiin tukiohjelmiin jatketaan pitempään, arvioituaan asiaankuuluvan arviointisuunnitelman, jonka jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle 20 työpäivän kuluessa ohjelman voimaantulosta. Jos komissio on jo jatkanut tämän asetuksen soveltamista ensimmäisen kuuden kuukauden jälkeen tällaisten ohjelmien osalta, jäsenvaltiot voivat päättää jatkaa näitä ohjelmia tämän asetuksen soveltamisajan loppuun saakka edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio on toimittanut arviointikertomuksen komission hyväksymän arviointisuunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

tämän asetuksen III luvun 1 jakson (lukuun ottamatta 15 artiklaa), 2 jakson (lukuun ottamatta 19 c ja 19 d artiklaa), 3, 4 ja 7 jakson (lukuun ottamatta 44 artiklaa) sekä 10 jakson mukaiset ohjelmat, jos jäsenvaltion keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti on yli 150 miljoonaa euroa, kuuden kuukauden jälkeen niiden voimaantulosta, sekä III luvun 16 jakson nojalla rahoitustuotteiden muodossa toteutettu tuki, jos jäsenvaltion keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti on yli 200 miljoonaa euroa, kuuden kuukauden jälkeen niiden voimaantulosta. Tämän asetuksen III luvun 16 jakson mukaisen tuen osalta vain Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (*1) 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut EU:n takuun jäsenvaltion osioon maksetut jäsenvaltion maksuosuudet, jotka on korvamerkitty tiettyä rahoitustuotetta varten, otetaan huomioon arvioitaessa, ylittääkö rahoitustuotteeseen liittyvä kyseisen jäsenvaltion keskimääräinen vuotuinen valtiontukibudjetti 200 miljoonaa euroa. Komissio voi päättää, että tämän asetuksen soveltamista tällaisiin tukiohjelmiin jatketaan pitempään, arvioituaan asiaankuuluvan arviointisuunnitelman, jonka jäsenvaltio on ilmoittanut komissiolle 20 työpäivän kuluessa ohjelman voimaantulosta. Jos komissio on jo jatkanut tämän asetuksen soveltamista ensimmäisen kuuden kuukauden jälkeen tällaisten ohjelmien osalta, jäsenvaltiot voivat päättää jatkaa näitä ohjelmia tämän asetuksen soveltamisajan loppuun saakka edellyttäen, että asianomainen jäsenvaltio on toimittanut arviointikertomuksen komission hyväksymän arviointisuunnitelman mukaisesti;

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/523, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30).”;"

| b) | korvataan 3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnettävä tuki, joka kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (*2) soveltamisalaan, lukuun ottamatta seuraavia:






  — | koulutustuki; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

korvataan 3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

kalastus- ja vesiviljelyalalla myönnettävä tuki, joka kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1379/2013 (*2) soveltamisalaan, lukuun ottamatta seuraavia:

—

koulutustuki;

| — | pk-yritysten rahoituksensaantiin myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

—

pk-yritysten rahoituksensaantiin myönnettävä tuki;

| — | tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

—

tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki;

| — | pk-yrityksille myönnettävä innovaatiotuki; |
| --- | --- |

—

pk-yrityksille myönnettävä innovaatiotuki;

| — | epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

—

epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki;

| — | alueellinen investointituki syrjäisimmillä alueilla; |
| --- | --- |

—

alueellinen investointituki syrjäisimmillä alueilla;

| — | alueelliset toimintatukiohjelmat; |
| --- | --- |

—

alueelliset toimintatukiohjelmat;

| — | tuki yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin; |
| --- | --- |

—

tuki yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin;

| — | tuki Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille; |
| --- | --- |

—

tuki Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille;

| — | heinäkuun 1 päivästä heinäkuuta 2023 lähtien neuvoston direktiivin 2003/96/EY (*3) 15 artiklan 1 kohdan f alakohdassa ja 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen ympäristöverojen alennusten muodossa myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

—

heinäkuun 1 päivästä heinäkuuta 2023 lähtien neuvoston direktiivin 2003/96/EY (*3) 15 artiklan 1 kohdan f alakohdassa ja 15 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen ympäristöverojen alennusten muodossa myönnettävä tuki;

| — | InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki, lukuun ottamatta komission asetuksen (EU) N:o 717/2014 (*4) 1 artiklan 1 kohdassa lueteltuja toimintoja; |
| --- | --- |

—

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki, lukuun ottamatta komission asetuksen (EU) N:o 717/2014 (*4) 1 artiklan 1 kohdassa lueteltuja toimintoja;

| — | 19 c artiklassa tarkoitettu mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki; |
| --- | --- |

—

19 c artiklassa tarkoitettu mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki;

| — | 19 d artiklassa tarkoitettu pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

—

19 d artiklassa tarkoitettu pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi;

| b) | maatalouden alkutuotannon alalla myönnettävä tuki, lukuun ottamatta alueellista investointitukea syrjäisimmillä alueilla, alueellisia toimintatukiohjelmia, pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävää tukea, riskirahoitustukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, pk-yrityksille myönnettävää innovaatiotukea, ympäristötukea, koulutustukea, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea, yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin myönnettävää tukea, Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettävää tukea, InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvää tukea, 19 c artiklassa tarkoitettua mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantiin liittyvien julkisten interventioiden muodossa myönnettävää tukea ja 19 d artiklassa tarkoitettua pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävää tukea Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi; |
| --- | --- |

b)

maatalouden alkutuotannon alalla myönnettävä tuki, lukuun ottamatta alueellista investointitukea syrjäisimmillä alueilla, alueellisia toimintatukiohjelmia, pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävää tukea, riskirahoitustukea, tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää tukea, pk-yrityksille myönnettävää innovaatiotukea, ympäristötukea, koulutustukea, epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävää tukea, yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin myönnettävää tukea, Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettävää tukea, InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvää tukea, 19 c artiklassa tarkoitettua mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantiin liittyvien julkisten interventioiden muodossa myönnettävää tukea ja 19 d artiklassa tarkoitettua pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävää tukea Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi;

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1379/2013 kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (EY) N:o 1184/2006 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 1)."

(*3)  Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51)."

(*4)  Komission asetus (EU) N:o 717/2014, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2014, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen kalastus- ja vesiviljelyalalla (EUVL L 190, 28.6.2014, s. 45).”;"

| c) | lisätään 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Tämän asetuksen III luvun 7 jaksoa ei sovelleta ydinenergian tuotantoa koskeviin valtiontukitoimenpiteisiin.”
  ; |
| --- | --- |

c)

lisätään 6 kohta seuraavasti:

”6.   Tämän asetuksen III luvun 7 jaksoa ei sovelleta ydinenergian tuotantoa koskeviin valtiontukitoimenpiteisiin.”

| 2) | muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 18 alakohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | On kyse yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu (ja joka ei ole alle kolme vuotta olemassa ollut pk-yritys, tai kun on kyse kelpoisuudesta riskirahoitustukeen, pk-yritys, joka täyttää 21 artiklan 3 kohdan b alakohdan edellytyksen ja joka on oikeutettu riskirahoitussijoitukseen valitun rahoituksen välittäjän due diligence -prosessin jälkeen), ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä osakepääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi. Näin on silloin, kun kertyneiden tappioiden vähentäminen rahastoista (ja kaikista muista yhtiön omiin varoihin tavallisesti luettavista eristä) johtaa negatiiviseen tulokseen, joka on suurempi kuin puolet merkitystä osakepääomasta. Tässä säännöksessä ’yhtiöllä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu’, tarkoitetaan erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (*5) liitteessä I mainittuja yritysmuotoja ja ’osakepääoma’ sisältää tarvittaessa emissiovoitot. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 18 alakohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

On kyse yhtiöstä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu (ja joka ei ole alle kolme vuotta olemassa ollut pk-yritys, tai kun on kyse kelpoisuudesta riskirahoitustukeen, pk-yritys, joka täyttää 21 artiklan 3 kohdan b alakohdan edellytyksen ja joka on oikeutettu riskirahoitussijoitukseen valitun rahoituksen välittäjän due diligence -prosessin jälkeen), ja joka on menettänyt yli puolet merkitystä osakepääomastaan kertyneiden tappioiden vuoksi. Näin on silloin, kun kertyneiden tappioiden vähentäminen rahastoista (ja kaikista muista yhtiön omiin varoihin tavallisesti luettavista eristä) johtaa negatiiviseen tulokseen, joka on suurempi kuin puolet merkitystä osakepääomasta. Tässä säännöksessä ’yhtiöllä, jonka osakkaiden vastuu on rajattu’, tarkoitetaan erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (*5) liitteessä I mainittuja yritysmuotoja ja ’osakepääoma’ sisältää tarvittaessa emissiovoitot.

*5

| b) | On kyse yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta yhtiön velasta ei ole rajattu (ja joka ei ole alle kolme vuotta olemassa ollut pk-yritys, tai kun on kyse kelpoisuudesta riskirahoitustukeen, pk-yritys, joka täyttää 21 artiklan 3 kohdan b alakohdan edellytyksen ja joka on oikeutettu riskirahoitussijoitukseen valitun rahoituksen välittäjän due diligence -prosessin jälkeen), ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisista omista varoistaan kertyneiden tappioiden vuoksi. Tässä säännöksessä ’yhtiöllä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta yhtiön velasta ei ole rajattu’, tarkoitetaan erityisesti direktiivin 2013/34/EU liitteessä II mainittuja yritysmuotoja. |
| --- | --- |

b)

On kyse yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta yhtiön velasta ei ole rajattu (ja joka ei ole alle kolme vuotta olemassa ollut pk-yritys, tai kun on kyse kelpoisuudesta riskirahoitustukeen, pk-yritys, joka täyttää 21 artiklan 3 kohdan b alakohdan edellytyksen ja joka on oikeutettu riskirahoitussijoitukseen valitun rahoituksen välittäjän due diligence -prosessin jälkeen), ja joka on menettänyt yli puolet tilinpäätöksen mukaisista omista varoistaan kertyneiden tappioiden vuoksi. Tässä säännöksessä ’yhtiöllä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta yhtiön velasta ei ole rajattu’, tarkoitetaan erityisesti direktiivin 2013/34/EU liitteessä II mainittuja yritysmuotoja.

(*5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).”;"

*5

| b) | korvataan 20 alakohta seuraavasti:






  ”20. | ’mukautetulla tuen määrällä’ tarkoitetaan suuren investointihankkeen sallitun tuen enimmäismäärää, joka määritetään seuraavan laskentakaavan mukaisesti:
  mukautettu tuen määrä = R × (A + 0,50 × B + 0 × C),
  jossa R on kyseiseen alueeseen sovellettava tuen enimmäisintensiteetti, lukuun ottamatta pk-yritysten tuki-intensiteetin lisäystä; A on 55 miljoonaa euroa tukikelpoisista kustannuksista; B on 55 miljoonan euron ja 110 miljoonan euron väliin jäävä osa tukikelpoisista kustannuksista ja C on tukikelpoisten kustannusten 110 miljoonan euron ylittävä osa;” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 20 alakohta seuraavasti:

”20.

’mukautetulla tuen määrällä’ tarkoitetaan suuren investointihankkeen sallitun tuen enimmäismäärää, joka määritetään seuraavan laskentakaavan mukaisesti:

mukautettu tuen määrä = R × (A + 0,50 × B + 0 × C),

jossa R on kyseiseen alueeseen sovellettava tuen enimmäisintensiteetti, lukuun ottamatta pk-yritysten tuki-intensiteetin lisäystä; A on 55 miljoonaa euroa tukikelpoisista kustannuksista; B on 55 miljoonan euron ja 110 miljoonan euron väliin jäävä osa tukikelpoisista kustannuksista ja C on tukikelpoisten kustannusten 110 miljoonan euron ylittävä osa;”

| c) | korvataan 27 alakohta seuraavasti:






  ”27. | ’tukialueilla’ tarkoitetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti hyväksytyssä ja tuen myöntämishetkellä voimassa olevassa aluetukikartassa nimettyjä alueita;” |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 27 alakohta seuraavasti:

”27.

’tukialueilla’ tarkoitetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti hyväksytyssä ja tuen myöntämishetkellä voimassa olevassa aluetukikartassa nimettyjä alueita;”

| d) | korvataan 32 alakohta seuraavasti:






  ”32. | ’työntekijöiden määrän nettolisäyksellä’ tarkoitetaan kyseisen toimipaikan työntekijöiden määrän nettolisäystä verrattuna tietyn jakson keskiarvoon, kun luotujen työpaikkojen määrästä on vähennetty kyseisenä ajanjaksona menetettyjen työpaikkojen määrä. Palveluksessa olevan kokoaikatyötä, osa-aikatyötä ja kausityötä tekevän henkilöstön määrä on laskettava vuosityöyksiköiden murto-osina;” |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 32 alakohta seuraavasti:

”32.

’työntekijöiden määrän nettolisäyksellä’ tarkoitetaan kyseisen toimipaikan työntekijöiden määrän nettolisäystä verrattuna tietyn jakson keskiarvoon, kun luotujen työpaikkojen määrästä on vähennetty kyseisenä ajanjaksona menetettyjen työpaikkojen määrä. Palveluksessa olevan kokoaikatyötä, osa-aikatyötä ja kausityötä tekevän henkilöstön määrä on laskettava vuosityöyksiköiden murto-osina;”

| e) | korvataan 34 alakohta seuraavasti:






  ”34. | ’rahoituksen välittäjällä’ tarkoitetaan mitä tahansa rahoituslaitosta sen muodosta ja omistuksesta riippumatta, myös rahastojen rahastoa, yksityistä sijoitusrahastoa, julkista sijoitusrahastoa, pankkia, mikrorahoituslaitosta ja takausyhtiötä;” |
| --- | --- | --- |

e)

korvataan 34 alakohta seuraavasti:

”34.

’rahoituksen välittäjällä’ tarkoitetaan mitä tahansa rahoituslaitosta sen muodosta ja omistuksesta riippumatta, myös rahastojen rahastoa, yksityistä sijoitusrahastoa, julkista sijoitusrahastoa, pankkia, mikrorahoituslaitosta ja takausyhtiötä;”

| f) | lisätään 39 a ja 39 b alakohta seuraavasti:






  ”39 a. | ’markkinaehtoisuudella’ tarkoitetaan sitä, että sopimuspuolten välisen liiketoimen ehdot eivät poikkea ehdoista, joista olisi sovittu riippumattomien yritysten välillä, ja niihin ei sisälly kilpailunvastaista yhteistyötä. Kaikkien transaktioiden, jotka ovat seurausta avoimesta, läpinäkyvästä ja syrjimättömästä menettelystä, katsotaan täyttävän markkinaehtoperiaatteen; |
| --- | --- | --- |

f)

lisätään 39 a ja 39 b alakohta seuraavasti:

”39 a.

’markkinaehtoisuudella’ tarkoitetaan sitä, että sopimuspuolten välisen liiketoimen ehdot eivät poikkea ehdoista, joista olisi sovittu riippumattomien yritysten välillä, ja niihin ei sisälly kilpailunvastaista yhteistyötä. Kaikkien transaktioiden, jotka ovat seurausta avoimesta, läpinäkyvästä ja syrjimättömästä menettelystä, katsotaan täyttävän markkinaehtoperiaatteen;

| 39b. | ’kirjallisella’ tarkoitetaan minkä tahansa muotoista kirjoitettua asiakirjaa, myös sähköisiä asiakirjoja, edellyttäen, että tällaiset sähköiset asiakirjat tunnustetaan vastaaviksi asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettavien hallinnollisten menettelyjen ja lainsäädännön mukaisesti;” |
| --- | --- |

39b.

’kirjallisella’ tarkoitetaan minkä tahansa muotoista kirjoitettua asiakirjaa, myös sähköisiä asiakirjoja, edellyttäen, että tällaiset sähköiset asiakirjat tunnustetaan vastaaviksi asianomaisessa jäsenvaltiossa sovellettavien hallinnollisten menettelyjen ja lainsäädännön mukaisesti;”

| g) | kumotaan 40 alakohta; |
| --- | --- |

g)

kumotaan 40 alakohta;

| h) | korvataan 42 ja 43 alakohta seuraavasti:






  ”42. | ’alueellisella toimintatuella’ tarkoitetaan tukea, jolla vähennetään yrityksen juoksevia kustannuksia; näihin sisältyvät sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, materiaalit, sopimusperusteiset palvelut, viestintä-, energia-, huolto-, vuokra- ja hallintokustannukset, mutta niihin eivät sisälly poisto- ja rahoituskustannukset, jotka liittyvät investointitukea saaneeseen investointiin; |
| --- | --- | --- |

h)

korvataan 42 ja 43 alakohta seuraavasti:

”42.

’alueellisella toimintatuella’ tarkoitetaan tukea, jolla vähennetään yrityksen juoksevia kustannuksia; näihin sisältyvät sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, materiaalit, sopimusperusteiset palvelut, viestintä-, energia-, huolto-, vuokra- ja hallintokustannukset, mutta niihin eivät sisälly poisto- ja rahoituskustannukset, jotka liittyvät investointitukea saaneeseen investointiin;

| 43. | ’terästeollisuudella’ tarkoitetaan yhden tai useamman seuraavassa luetellun tuotteen tuotantoa:






  a) | harkkorauta ja ferroseokset: | harkkorauta teräksen valmistukseen, metallivalimoissa käytettävä ja muu harkkorauta, peilirauta ja runsashiilinen rautamangaani, lukuun ottamatta muita rautaseoksia; |
| --- | --- | --- | --- |

43.

’terästeollisuudella’ tarkoitetaan yhden tai useamman seuraavassa luetellun tuotteen tuotantoa:

a)

harkkorauta ja ferroseokset:

harkkorauta teräksen valmistukseen, metallivalimoissa käytettävä ja muu harkkorauta, peilirauta ja runsashiilinen rautamangaani, lukuun ottamatta muita rautaseoksia;

| b) | raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksestä valmistetut tuotteet alkumuodossa tai välituotteena: | sula teräs, myös valanteina, myös taottavaksi tarkoitetut harkot, puolivalmisteet kuten tankoteelmät, billetit ja laattateelmät, levyaihiot, tinalevyaihiot, kuumavalssatut levyainekset keloina, lukuun ottamatta sulan teräksen valmistusta pienistä ja keskisuurista sulatoista peräisin olevasta valuteräksestä; |
| --- | --- | --- |

b)

raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksestä valmistetut tuotteet alkumuodossa tai välituotteena:

sula teräs, myös valanteina, myös taottavaksi tarkoitetut harkot, puolivalmisteet kuten tankoteelmät, billetit ja laattateelmät, levyaihiot, tinalevyaihiot, kuumavalssatut levyainekset keloina, lukuun ottamatta sulan teräksen valmistusta pienistä ja keskisuurista sulatoista peräisin olevasta valuteräksestä;

| c) | raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut kuumamuokatut tuotteet: | kiskot, ratapölkyt, sidekiskot, aluslaatat, palkit, raskaat profiilit, vähintään 80 mm, ponttirauta ja -teräs, tangot ja profiilit, alle 80 mm, ja laatat, alle 150 mm, valssilanka, putkien renkaat ja neliöt, kuumavalssattu vanne ja nauha (myös nauha putkia varten), kuumavalssatut levyt (myös päällystetyt), levyt, vähintään 3 mm, leveät laatat, vähintään 150 mm, lukuun ottamatta metallilankaa ja metallilankatuotteita, tankoja ja rautavaloksia; |
| --- | --- | --- |

c)

raudasta, tavallisesta teräksestä tai erikoisteräksistä valmistetut kuumamuokatut tuotteet:

kiskot, ratapölkyt, sidekiskot, aluslaatat, palkit, raskaat profiilit, vähintään 80 mm, ponttirauta ja -teräs, tangot ja profiilit, alle 80 mm, ja laatat, alle 150 mm, valssilanka, putkien renkaat ja neliöt, kuumavalssattu vanne ja nauha (myös nauha putkia varten), kuumavalssatut levyt (myös päällystetyt), levyt, vähintään 3 mm, leveät laatat, vähintään 150 mm, lukuun ottamatta metallilankaa ja metallilankatuotteita, tankoja ja rautavaloksia;

| d) | kylmänä viimeistellyt tuotteet: | tinapinnoitettu levy, lyijy-tinapinnoitettu levy, mustalevy, galvanoidut levyt, muut päällystetyt levyt, kylmävalssatut levyvalmisteet, sähkölevyt, tinapinnoitetun levyn valmistamiseen tarkoitettu levy, kylmävalssatut levyt, rullina tai suorina levyinä; |
| --- | --- | --- |

d)

kylmänä viimeistellyt tuotteet:

tinapinnoitettu levy, lyijy-tinapinnoitettu levy, mustalevy, galvanoidut levyt, muut päällystetyt levyt, kylmävalssatut levyvalmisteet, sähkölevyt, tinapinnoitetun levyn valmistamiseen tarkoitettu levy, kylmävalssatut levyt, rullina tai suorina levyinä;

| e) | putket: | saumattomat teräsputket, hitsatut teräsputket, halkaisija yli 406,4 mm;” |
| --- | --- | --- |

e)

putket:

saumattomat teräsputket, hitsatut teräsputket, halkaisija yli 406,4 mm;”

| i) | lisätään 43 a alakohta seuraavasti:






  ”43a. | ’ruskohiilellä’ tarkoitetaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisessä hiililuokitusjärjestelmässä määriteltyä alhaisen laatuluokan C hiiltä tai ortoligniittiä ja alhaisen laatuluokan B hiiltä tai metaligniittiä;” |
| --- | --- | --- |

i)

lisätään 43 a alakohta seuraavasti:

”43a.

’ruskohiilellä’ tarkoitetaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission kansainvälisessä hiililuokitusjärjestelmässä määriteltyä alhaisen laatuluokan C hiiltä tai ortoligniittiä ja alhaisen laatuluokan B hiiltä tai metaligniittiä;”

| j) | kumotaan 44 alakohta; |
| --- | --- |

j)

kumotaan 44 alakohta;

| k) | korvataan 45 alakohta seuraavasti:






  ”45. | ’kuljetusalalla’ tarkoitetaan matkustajien kuljettamista ilma-aluksella, meriteitse, maanteitse, rautateitse ja sisävesitse tai rahdinkuljetuspalvelujen tarjoamista toisen lukuun; ’kuljetusalalla’ tarkoitetaan erityisesti seuraavaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1893/2006 (*6) vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) mukaista toimintaa:






  a) | NACE 49: Maaliikenne ja putkijohtokuljetus, lukuun ottamatta luokkia NACE 49.32 Taksiliikenne, 49.39 Ilmassa ja raiteilla kulkevien köysiratojen sekä hiihto- ja kaapelihissien liikenne, mikäli ne eivät kuulu kaupunkien ja esikaupunkien joukkoliikennejärjestelmiin, 49.42 Muuttopalvelut, 49.5 Putkijohtokuljetus; |
| --- | --- | --- | --- |

k)

korvataan 45 alakohta seuraavasti:

”45.

’kuljetusalalla’ tarkoitetaan matkustajien kuljettamista ilma-aluksella, meriteitse, maanteitse, rautateitse ja sisävesitse tai rahdinkuljetuspalvelujen tarjoamista toisen lukuun; ’kuljetusalalla’ tarkoitetaan erityisesti seuraavaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1893/2006 (*6) vahvistetun tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) mukaista toimintaa:

*6

a)

NACE 49: Maaliikenne ja putkijohtokuljetus, lukuun ottamatta luokkia NACE 49.32 Taksiliikenne, 49.39 Ilmassa ja raiteilla kulkevien köysiratojen sekä hiihto- ja kaapelihissien liikenne, mikäli ne eivät kuulu kaupunkien ja esikaupunkien joukkoliikennejärjestelmiin, 49.42 Muuttopalvelut, 49.5 Putkijohtokuljetus;

| b) | NACE 50: Vesiliikenne; |
| --- | --- |

b)

NACE 50: Vesiliikenne;

| c) | NACE 51: Ilmaliikenne, lukuun ottamatta luokkaa NACE 51.22 Avaruusliikenne; |
| --- | --- |

c)

NACE 51: Ilmaliikenne, lukuun ottamatta luokkaa NACE 51.22 Avaruusliikenne;

(*6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).”;"

*6

| l) | lisätään 47 a alakohta seuraavasti:






  ”47a. | ’investoinnin valmistumisajankohdalla’ tarkoitetaan hetkeä, jolloin kansalliset viranomaiset katsovat investoinnin olevan valmis, tai jos sellaista ei ole, ajankohtaa kolme vuotta töiden aloittamisen jälkeen;” |
| --- | --- | --- |

l)

lisätään 47 a alakohta seuraavasti:

”47a.

’investoinnin valmistumisajankohdalla’ tarkoitetaan hetkeä, jolloin kansalliset viranomaiset katsovat investoinnin olevan valmis, tai jos sellaista ei ole, ajankohtaa kolme vuotta töiden aloittamisen jälkeen;”

| m) | korvataan 49, 50 ja 51 alakohta seuraavasti:






  ”49. | ’alkuinvestoinnilla’ tarkoitetaan jotakin seuraavista:






  a) | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy yhteen tai useampaan seuraavista:






  — | uuden toimipaikan perustaminen; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

m)

korvataan 49, 50 ja 51 alakohta seuraavasti:

”49.

’alkuinvestoinnilla’ tarkoitetaan jotakin seuraavista:

a)

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy yhteen tai useampaan seuraavista:

—

uuden toimipaikan perustaminen;

| — | olemassa olevan toimipaikan kapasiteetin lisääminen; |
| --- | --- |

—

olemassa olevan toimipaikan kapasiteetin lisääminen;

| — | toimipaikan tuotannon monipuolistaminen sellaisiin tuotteisiin tai palveluihin, joita toimipaikassa ei ole aikaisemmin tuotettu tai |
| --- | --- |

—

toimipaikan tuotannon monipuolistaminen sellaisiin tuotteisiin tai palveluihin, joita toimipaikassa ei ole aikaisemmin tuotettu tai

| — | toimipaikkaan tehtävän investoinnin kohteena olevan tuotteen (olevien tuotteiden) tuotantoprosessin tai palvelun (palvelujen) tarjonnan perusteellinen muuttaminen; |
| --- | --- |

—

toimipaikkaan tehtävän investoinnin kohteena olevan tuotteen (olevien tuotteiden) tuotantoprosessin tai palvelun (palvelujen) tarjonnan perusteellinen muuttaminen;

| b) | sellaisen toimipaikan omaisuuden hankinta, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu. Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi.
  Korvausinvestointi ei näin ollen ole alkuinvestointi. |
| --- | --- |

b)

sellaisen toimipaikan omaisuuden hankinta, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu. Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi.

Korvausinvestointi ei näin ollen ole alkuinvestointi.

| 50. | ’samalla tai samankaltaisella toiminnalla’ toimintaa, joka kuuluu samaan tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) nelinumerotasoon (nelinumeroinen tunnus); |
| --- | --- |

50.

’samalla tai samankaltaisella toiminnalla’ toimintaa, joka kuuluu samaan tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) nelinumerotasoon (nelinumeroinen tunnus);

| 51. | ’alkuinvestoinnilla, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa’ tarkoitetaan:






  a) | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy yhteen tai molempiin seuraavista:






  — | uuden toimipaikan perustaminen; |
| --- | --- | --- | --- |

51.

’alkuinvestoinnilla, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa’ tarkoitetaan:

a)

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyä investointia, joka liittyy yhteen tai molempiin seuraavista:

—

uuden toimipaikan perustaminen;

| — | toimipaikan tuotannon monipuolistaminen edellyttäen, että uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin kyseisessä toimipaikassa on aikaisemmin harjoitettu tai |
| --- | --- |

—

toimipaikan tuotannon monipuolistaminen edellyttäen, että uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin kyseisessä toimipaikassa on aikaisemmin harjoitettu tai

| b) | sellaisen toimipaikan omaisuuden hankintaa, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu edellyttäen, että hankittua omaisuutta käyttämällä harjoitettava uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin ennen hankintaa kyseisessä toimipaikassa harjoitettu toiminta.
  Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa;” |
| --- | --- |

b)

sellaisen toimipaikan omaisuuden hankintaa, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu edellyttäen, että hankittua omaisuutta käyttämällä harjoitettava uusi toiminta ei ole samaa tai samankaltaista kuin ennen hankintaa kyseisessä toimipaikassa harjoitettu toiminta.

Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota alkuinvestoinniksi, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa;”

| n) | korvataan 72 ja 73 alakohta seuraavasti:






  ”72. | ’riippumattomalla yksityisellä sijoittajalla’ tarkoitetaan tässä alakohdassa määriteltyä yksityistä ja riippumatonta sijoittajaa. ’Yksityisillä’ sijoittajilla tarkoitetaan sijoittajia, jotka omistusrakenteestaan riippumatta tavoittelevat puhtaasti kaupallista etua, käyttävät omia varojaan ja kantavat sijoituksensa täyden riskin ja joihin kuuluvat erityisesti: luottolaitokset, jotka sijoittavat omalla riskillään ja omin varoin, yksityiset lahjarahastot ja säätiöt, perheiden sijoituksia hoitavat yritykset (family offices) ja bisnesenkelit, yrityssijoittajat, vakuutusyhtiöt, eläkerahastot ja akateemiset laitokset sekä luonnolliset henkilöt, riippumatta siitä, harjoittavatko he taloudellista toimintaa vai eivät. Tässä määritelmässä yksityisinä sijoittajina ei pidetä Euroopan investointipankkia, Euroopan investointirahastoa, kansainvälistä rahoituslaitosta, jossa jäsenvaltio on osakkaana, eikä oikeushenkilöä, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia (kansallinen kehityspankki tai muu kehityslaitos). ’Riippumattomalla’ sijoittajalla tarkoitetaan sijoittajaa, joka ei ole osakkaana siinä tukikelpoisessa yrityksessä, johon se sijoittaa. Lisäsijoitusten yhteydessä sijoittaja pysyy ’riippumattomana’, jos sitä pidettiin riippumattomana sijoittajana aiemmalla sijoituskierroksella. Kun perustetaan uusi yritys, yksityisten sijoittajien, myös tällaisen uuden yrityksen perustajien, katsotaan olevan kyseisestä yrityksestä riippumattomia; |
| --- | --- | --- |

n)

korvataan 72 ja 73 alakohta seuraavasti:

”72.

’riippumattomalla yksityisellä sijoittajalla’ tarkoitetaan tässä alakohdassa määriteltyä yksityistä ja riippumatonta sijoittajaa. ’Yksityisillä’ sijoittajilla tarkoitetaan sijoittajia, jotka omistusrakenteestaan riippumatta tavoittelevat puhtaasti kaupallista etua, käyttävät omia varojaan ja kantavat sijoituksensa täyden riskin ja joihin kuuluvat erityisesti: luottolaitokset, jotka sijoittavat omalla riskillään ja omin varoin, yksityiset lahjarahastot ja säätiöt, perheiden sijoituksia hoitavat yritykset (family offices) ja bisnesenkelit, yrityssijoittajat, vakuutusyhtiöt, eläkerahastot ja akateemiset laitokset sekä luonnolliset henkilöt, riippumatta siitä, harjoittavatko he taloudellista toimintaa vai eivät. Tässä määritelmässä yksityisinä sijoittajina ei pidetä Euroopan investointipankkia, Euroopan investointirahastoa, kansainvälistä rahoituslaitosta, jossa jäsenvaltio on osakkaana, eikä oikeushenkilöä, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia (kansallinen kehityspankki tai muu kehityslaitos). ’Riippumattomalla’ sijoittajalla tarkoitetaan sijoittajaa, joka ei ole osakkaana siinä tukikelpoisessa yrityksessä, johon se sijoittaa. Lisäsijoitusten yhteydessä sijoittaja pysyy ’riippumattomana’, jos sitä pidettiin riippumattomana sijoittajana aiemmalla sijoituskierroksella. Kun perustetaan uusi yritys, yksityisten sijoittajien, myös tällaisen uuden yrityksen perustajien, katsotaan olevan kyseisestä yrityksestä riippumattomia;

family offices

| 73. | ’luonnollisella henkilöllä’ tarkoitetaan 21 a ja 23 artiklaa sovellettaessa muuta henkilöä kuin oikeushenkilöä, joka ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys;” |
| --- | --- |

73.

’luonnollisella henkilöllä’ tarkoitetaan 21 a ja 23 artiklaa sovellettaessa muuta henkilöä kuin oikeushenkilöä, joka ei ole perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys;”

| o) | korvataan 79 alakohta seuraavasti:






  ”79. | ’toimeksisaaneella yhteisöllä’ tarkoitetaan Euroopan investointipankkia ja Euroopan investointirahastoa, kansainvälistä rahoituslaitosta, jossa jäsenvaltio on osakkaana, tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia (kansallinen kehityspankki tai muu kehityslaitos). Toimeksisaanut yhteisö voidaan valita tai nimittää suoraan tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (*7) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (*8) 38 artiklan 4 kohdan b alakohdan iii alakohdan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (*9) 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

o)

korvataan 79 alakohta seuraavasti:

”79.

’toimeksisaaneella yhteisöllä’ tarkoitetaan Euroopan investointipankkia ja Euroopan investointirahastoa, kansainvälistä rahoituslaitosta, jossa jäsenvaltio on osakkaana, tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia (kansallinen kehityspankki tai muu kehityslaitos). Toimeksisaanut yhteisö voidaan valita tai nimittää suoraan tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/24/EU (*7) tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (*8) 38 artiklan 4 kohdan b alakohdan iii alakohdan tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (*9) 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

*7

*8

*9

(*7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/24/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, julkisista hankinnoista ja direktiivin 2004/18/EY kumoamisesta (EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65)."

*7

(*8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013 Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320)."

*8

(*9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).”;"

*9

| p) | korvataan 80 alakohta seuraavasti:






  ”80. | ’innovatiivisella yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, joka täyttää yhden seuraavista edellytyksistä:






  a) | se voi osoittaa ulkopuolisen asiantuntijan tekemän arvioinnin perusteella, että se kehittää lähitulevaisuudessa tuotteita, palveluja tai prosesseja, jotka ovat uusia tai parantavat huomattavasti alansa viimeisintä kehitystasoa ja joihin liittyy teknologisen tai teollisen epäonnistumisen riski; |
| --- | --- | --- | --- |

p)

korvataan 80 alakohta seuraavasti:

”80.

’innovatiivisella yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, joka täyttää yhden seuraavista edellytyksistä:

a)

se voi osoittaa ulkopuolisen asiantuntijan tekemän arvioinnin perusteella, että se kehittää lähitulevaisuudessa tuotteita, palveluja tai prosesseja, jotka ovat uusia tai parantavat huomattavasti alansa viimeisintä kehitystasoa ja joihin liittyy teknologisen tai teollisen epäonnistumisen riski;

| b) | sen tutkimus- ja kehityskustannukset ovat vähintään 10 prosenttia sen toiminnan kokonaiskuluista vähintään yhtenä vuonna tuen myöntämistä edeltävistä kolmesta vuodesta tai, jos on kyse vastaperustetusta yrityksestä, jolla ei vielä ole taloudellista historiaa, sen kuluvan tilikauden tilinpäätöksessä, jonka ulkopuolinen tilintarkastaja on vahvistanut; |
| --- | --- |

b)

sen tutkimus- ja kehityskustannukset ovat vähintään 10 prosenttia sen toiminnan kokonaiskuluista vähintään yhtenä vuonna tuen myöntämistä edeltävistä kolmesta vuodesta tai, jos on kyse vastaperustetusta yrityksestä, jolla ei vielä ole taloudellista historiaa, sen kuluvan tilikauden tilinpäätöksessä, jonka ulkopuolinen tilintarkastaja on vahvistanut;

| c) | se on tuen myöntämistä edeltäneiden kolmen vuoden aikana: i) saanut Euroopan innovaationeuvostolta huippuosaamismerkin komission täytäntöönpanoasetuksella C(2017)7124 (*10) hyväksytyn vuosien 2018–2020 Horisontti 2020 -työohjelman tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/695 (*11) 2 artiklan 23 alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai ii) saanut Euroopan innovaationeuvoston rahastosta sijoituksen, esimerkiksi asetuksen 2021/695 48 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun Accelerator-ohjelman puitteissa tehdyn sijoituksen; |
| --- | --- |

c)

se on tuen myöntämistä edeltäneiden kolmen vuoden aikana: i) saanut Euroopan innovaationeuvostolta huippuosaamismerkin komission täytäntöönpanoasetuksella C(2017)7124 (*10) hyväksytyn vuosien 2018–2020 Horisontti 2020 -työohjelman tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/695 (*11) 2 artiklan 23 alakohdan ja 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai ii) saanut Euroopan innovaationeuvoston rahastosta sijoituksen, esimerkiksi asetuksen 2021/695 48 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun Accelerator-ohjelman puitteissa tehdyn sijoituksen;

*10

*11

Accelerator

| d) | se on tuen myöntämistä edeltäneiden kolmen vuoden aikana: i) osallistunut johonkin komission CASSINI-avaruusaloitteen toimeen (kuten Business Accelerator tai Matchmaking) (*12); ii) saanut investointirahoitusta CASSINIn siemen- ja kasvurahoitusjärjestelystä (Seed and Growth Funding Facility) tai ISEP-ohjelmasta (InnovFin Space Equity Pilot); iii) saanut CASSINI-palkinnon; iv) saanut asetuksen (EU) 2021/695 mukaisesti avaruustutkimuksen alalla rahoitusta, joka on johtanut startup-yrityksen perustamiseen; v) saanut rahoitusta tutkimus- ja kehitystoimen tuensaajana Euroopan puolustusrahastosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/697 (*13) mukaisesti; tai vi) saanut rahoitusta Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1092 (*14) mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

se on tuen myöntämistä edeltäneiden kolmen vuoden aikana: i) osallistunut johonkin komission CASSINI-avaruusaloitteen toimeen (kuten Business Accelerator tai Matchmaking) (*12); ii) saanut investointirahoitusta CASSINIn siemen- ja kasvurahoitusjärjestelystä (Seed and Growth Funding Facility) tai ISEP-ohjelmasta (InnovFin Space Equity Pilot); iii) saanut CASSINI-palkinnon; iv) saanut asetuksen (EU) 2021/695 mukaisesti avaruustutkimuksen alalla rahoitusta, joka on johtanut startup-yrityksen perustamiseen; v) saanut rahoitusta tutkimus- ja kehitystoimen tuensaajana Euroopan puolustusrahastosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/697 (*13) mukaisesti; tai vi) saanut rahoitusta Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1092 (*14) mukaisesti;

Business Accelerator

Matchmaking

*12

Seed and Growth Funding Facility

InnovFin Space Equity Pilot

*13

*14

(*10)  Komission täytäntöönpanopäätös C(2017)7124, annettu 27 päivänä lokakuuta 2017, vuosia 2018–2020 koskevan työohjelman hyväksymisestä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevan erityisohjelman puitteissa ja työohjelman rahoittamisesta vuodeksi 2018."

*10

(*11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/695, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti Eurooppa” perustamisesta, sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen vahvistamisesta sekä asetusten (EU) N:o 1290/2013 ja (EU) N:o 1291/2013 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 1)."

*11

(*12)  CASSINI-aloite, joka mainittiin ensimmäisen kerran kestävää ja digitaalista Eurooppaa koskevassa pk-yritysstrategiassa (COM(2020) 103 final, 10.3.2020), on joukko konkreettisia toimia, joiden tavoitteena on muun muassa helpottaa avaruusalan pk-yritysten mahdollisuuksia saada riskipääomaa laajentumisensa rahoittamiseksi."

*12

(*13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/697, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan puolustusrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1092 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 149);"

*13

(*14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1092, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman perustamisesta unionin puolustusteollisuuden kilpailukyvyn ja innovointikapasiteetin tukemiseksi (EUVL L 200, 7.8.2018, s. 30).”;"

*14

| q) | korvataan 81 alakohta seuraavasti:






  ”81. | ’vaihtoehtoisella kauppapaikalla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (*15) 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyä monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää, jossa vähintään 50 prosenttia kaupankäynnin kohteeksi otetuista rahoitusinstrumenteista on pk-yritysten liikkeeseen laskemia; |
| --- | --- | --- |

q)

korvataan 81 alakohta seuraavasti:

”81.

’vaihtoehtoisella kauppapaikalla’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (*15) 4 artiklan 1 kohdan 22 alakohdassa määriteltyä monenkeskistä kaupankäyntijärjestelmää, jossa vähintään 50 prosenttia kaupankäynnin kohteeksi otetuista rahoitusinstrumenteista on pk-yritysten liikkeeseen laskemia;

*15

(*15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).”;"

*15

| r) | korvataan 85 ja 86 alakohta seuraavasti:






  ”85. | ’teollisella tutkimuksella’ tarkoitetaan suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, prosessit tai palvelut, mukaan lukien digitaaliset tuotteet, prosessit tai palvelut paranevat huomattavasti, millä tahansa alalla, teknologian alalla, toimialalla tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaalitoimialat ja -teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologia, lohkoketjuteknologia, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologia).
  Teollinen tutkimus kattaa monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen ja voi sisältää prototyyppien rakentamisen laboratorioympäristössä tai ympäristössä, johon liittyy simuloituja rajapintoja olemassa olevien järjestelmien kanssa, sekä pilottituotantolinjojen rakentamisen, kun niitä tarvitaan teollisen tutkimuksen harjoittamiseen ja erityisesti geneerisen teknologian validointiin; |
| --- | --- | --- |

r)

korvataan 85 ja 86 alakohta seuraavasti:

”85.

’teollisella tutkimuksella’ tarkoitetaan suunniteltua tutkimusta tai uuden tiedon ja taitojen hankkimiseen pyrkiviä kriittisiä tutkimuksia, joiden tavoitteena on, että näitä tietoja voidaan käyttää uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittämiseen tai että olemassa olevat tuotteet, prosessit tai palvelut, mukaan lukien digitaaliset tuotteet, prosessit tai palvelut paranevat huomattavasti, millä tahansa alalla, teknologian alalla, toimialalla tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaalitoimialat ja -teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologia, lohkoketjuteknologia, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologia).

Teollinen tutkimus kattaa monimutkaisten järjestelmien komponenttien luomisen ja voi sisältää prototyyppien rakentamisen laboratorioympäristössä tai ympäristössä, johon liittyy simuloituja rajapintoja olemassa olevien järjestelmien kanssa, sekä pilottituotantolinjojen rakentamisen, kun niitä tarvitaan teollisen tutkimuksen harjoittamiseen ja erityisesti geneerisen teknologian validointiin;

| 86. | ’kokeellisella kehittämisellä’ tarkoitetaan olemassa olevan tieteellisen, teknisen, liiketoiminta- ja muun relevantin tiedon ja osaamisen hankkimista, yhdistämistä, muokkaamista ja käyttöä tavoitteena kehittää uusia tai parannettuja tuotteita, prosesseja tai palveluja, mukaan lukien digitaalisia tuotteita, prosesseja tai palveluja millä tahansa alalla, teknologian alalla, toimialalla tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaalitoimialat ja -teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologia, lohkoketjuteknologia, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologia). Tämä voi kattaa myös esimerkiksi toiminnan, jonka tarkoituksena on uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen konseptitason määrittely, suunnittelu ja dokumentointi.
  Kokeellinen kehittäminen voi käsittää uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien tai palvelujen prototyypit, demonstrointi- ja pilottihankkeet, testauksen ja validoinnin ympäristössä, joka edustaa käytännön toimintaolosuhteita, kun ensisijaisena tavoitteena on tehdä uusia teknisiä parannuksia tuotteisiin, prosesseihin tai palveluihin, jotka eivät ole vielä merkittävässä määrin vakiintuneet. Siihen voi sisältyä kaupallisesti hyödynnettävissä olevien prototyyppien ja pilottitoteutusten kehittämistä, jos ne muodostavat luontaisesti lopullisen kaupallisen tuotteen ja niiden tuottaminen pelkästään demonstrointia ja validointia varten olisi liian kallista.
  Kokeellinen kehittäminen ei kata olemassa oleviin tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin rutiininomaisesti tai säännöllisin väliajoin tehtäviä muutoksia, vaikka kyseiset muutokset merkitsisivät parannuksia;” |
| --- | --- |

86.

’kokeellisella kehittämisellä’ tarkoitetaan olemassa olevan tieteellisen, teknisen, liiketoiminta- ja muun relevantin tiedon ja osaamisen hankkimista, yhdistämistä, muokkaamista ja käyttöä tavoitteena kehittää uusia tai parannettuja tuotteita, prosesseja tai palveluja, mukaan lukien digitaalisia tuotteita, prosesseja tai palveluja millä tahansa alalla, teknologian alalla, toimialalla tai sektorilla (mukaan lukien muun muassa digitaalitoimialat ja -teknologiat, kuten suurteholaskenta, kvanttiteknologia, lohkoketjuteknologia, tekoäly, kyberturvallisuus, massadata ja pilvipalveluteknologia). Tämä voi kattaa myös esimerkiksi toiminnan, jonka tarkoituksena on uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen konseptitason määrittely, suunnittelu ja dokumentointi.

Kokeellinen kehittäminen voi käsittää uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien tai palvelujen prototyypit, demonstrointi- ja pilottihankkeet, testauksen ja validoinnin ympäristössä, joka edustaa käytännön toimintaolosuhteita, kun ensisijaisena tavoitteena on tehdä uusia teknisiä parannuksia tuotteisiin, prosesseihin tai palveluihin, jotka eivät ole vielä merkittävässä määrin vakiintuneet. Siihen voi sisältyä kaupallisesti hyödynnettävissä olevien prototyyppien ja pilottitoteutusten kehittämistä, jos ne muodostavat luontaisesti lopullisen kaupallisen tuotteen ja niiden tuottaminen pelkästään demonstrointia ja validointia varten olisi liian kallista.

Kokeellinen kehittäminen ei kata olemassa oleviin tuotteisiin, tuotantolinjoihin, valmistusmenetelmiin, palveluihin tai muihin meneillään oleviin toimintoihin rutiininomaisesti tai säännöllisin väliajoin tehtäviä muutoksia, vaikka kyseiset muutokset merkitsisivät parannuksia;”

| s) | kumotaan 89 alakohta; |
| --- | --- |

s)

kumotaan 89 alakohta;

| t) | lisätään 90 a alakohta seuraavasti:






  ”90 a. | Jäljempänä 25 e artiklaa sovellettaessa ’muilla kuin puolustussovelluksilla’ tarkoitetaan sovelluksia muissa tuotteissa kuin puolustukseen liittyvissä tuotteissa, jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (*16) liitteessä. |
| --- | --- | --- |

t)

lisätään 90 a alakohta seuraavasti:

”90 a.

Jäljempänä 25 e artiklaa sovellettaessa ’muilla kuin puolustussovelluksilla’ tarkoitetaan sovelluksia muissa tuotteissa kuin puolustukseen liittyvissä tuotteissa, jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/43/EY (*16) liitteessä.

*16

(*16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/43/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, yhteisön sisällä tapahtuvia puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoja koskevien ehtojen yksinkertaistamisesta (EUVL L 146, 10.6.2009, s. 1).”;"

*16

| u) | korvataan 92 alakohta seuraavasti:






  ”92. | ’innovaatioklustereilla’ tarkoitetaan riippumattomien osapuolten (kuten innovatiivisten startup-yritysten, pienten, keskisuurten ja suurten yritysten sekä tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien, digitaali-innovointikeskittymien, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen ja muiden talouden toimijoiden) rakenteita tai organisoituja ryhmittymiä, joiden tarkoituksena on lisätä innovaatiotoimintaa ja uusia yhteistyön muotoja esimerkiksi digitaalisin keinoin, infrastruktuurin yhteiskäytöllä ja/tai sen edistämisellä, osaamisen ja asiantuntemuksen vaihdolla sekä osallistumalla tavoitteellisesti osaamisen siirtoon, verkostoitumiseen, tietojen levittämiseen ja yhteistoimintaan klusteriin kuuluvien yritysten ja muiden organisaatioiden keskuudessa. Digitaali-innovointikeskittymät, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (*17) perustetusta keskitetysti hallinnoidusta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavat eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät, ovat organisaatioita, joiden tavoitteena on edistää digitaaliteknologioiden, kuten tekoälyn, pilvipalvelujen, reuna- ja suurteholaskennan sekä kyberturvallisuuden laajaa käyttöönottoa teollisuudessa (erityisesti pk-yrityksissä) ja julkisen sektorin organisaatioissa. Digitaali-innovointikeskittymät voidaan itsessään katsoa tätä asetusta sovellettaessa innovaatioklusteriksi. |
| --- | --- | --- |

u)

korvataan 92 alakohta seuraavasti:

”92.

’innovaatioklustereilla’ tarkoitetaan riippumattomien osapuolten (kuten innovatiivisten startup-yritysten, pienten, keskisuurten ja suurten yritysten sekä tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien, digitaali-innovointikeskittymien, voittoa tavoittelemattomien järjestöjen ja muiden talouden toimijoiden) rakenteita tai organisoituja ryhmittymiä, joiden tarkoituksena on lisätä innovaatiotoimintaa ja uusia yhteistyön muotoja esimerkiksi digitaalisin keinoin, infrastruktuurin yhteiskäytöllä ja/tai sen edistämisellä, osaamisen ja asiantuntemuksen vaihdolla sekä osallistumalla tavoitteellisesti osaamisen siirtoon, verkostoitumiseen, tietojen levittämiseen ja yhteistoimintaan klusteriin kuuluvien yritysten ja muiden organisaatioiden keskuudessa. Digitaali-innovointikeskittymät, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/694 (*17) perustetusta keskitetysti hallinnoidusta Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta rahoitettavat eurooppalaiset digitaali-innovointikeskittymät, ovat organisaatioita, joiden tavoitteena on edistää digitaaliteknologioiden, kuten tekoälyn, pilvipalvelujen, reuna- ja suurteholaskennan sekä kyberturvallisuuden laajaa käyttöönottoa teollisuudessa (erityisesti pk-yrityksissä) ja julkisen sektorin organisaatioissa. Digitaali-innovointikeskittymät voidaan itsessään katsoa tätä asetusta sovellettaessa innovaatioklusteriksi.

*17

(*17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/694, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta ja päätöksen (EU) 2015/2240 kumoamisesta (EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1).”;"

*17

| v) | korvataan 94–97 alakohta seuraavasti:






  ”94. | ’innovaatiotoiminnan neuvontapalveluilla’ tarkoitetaan konsultointia, apua ja koulutusta tietämyksen siirron, aineettoman omaisuuden hankinnan, suojaamisen ja hyödyntämisen tai näihin liittyvien standardien ja säännösten aloilla sekä innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen (mukaan lukien digitaaliteknologiat ja -ratkaisut) käyttöönottoon tai käyttöön liittyvää konsultointia, apua tai koulutusta; |
| --- | --- | --- |

v)

korvataan 94–97 alakohta seuraavasti:

”94.

’innovaatiotoiminnan neuvontapalveluilla’ tarkoitetaan konsultointia, apua ja koulutusta tietämyksen siirron, aineettoman omaisuuden hankinnan, suojaamisen ja hyödyntämisen tai näihin liittyvien standardien ja säännösten aloilla sekä innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen (mukaan lukien digitaaliteknologiat ja -ratkaisut) käyttöönottoon tai käyttöön liittyvää konsultointia, apua tai koulutusta;

| ”95. | ’innovaatiotoimintaa tukevilla palveluilla’ tarkoitetaan toimistotilojen, tietopankkien, pilvipalvelujen ja tiedontallennuspalvelujen, kirjastojen, markkinatutkimuksen, laboratorioiden, laatumerkintöjen, testauksen, kokeilujen ja sertifioinnin tai muiden asiaan liittyvien palvelujen, mukaan lukien tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien tai innovaatioklustereiden palvelut, tarjontaa, jonka tarkoituksena on kehittää toimivampia tai teknologisesti kehittyneempiä tuotteita, prosesseja tai palveluja, mukaan lukien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen (mukaan lukien digitaaliteknologiat ja -ratkaisut) käyttöönotto; |
| --- | --- |

”95.

’innovaatiotoimintaa tukevilla palveluilla’ tarkoitetaan toimistotilojen, tietopankkien, pilvipalvelujen ja tiedontallennuspalvelujen, kirjastojen, markkinatutkimuksen, laboratorioiden, laatumerkintöjen, testauksen, kokeilujen ja sertifioinnin tai muiden asiaan liittyvien palvelujen, mukaan lukien tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien tai innovaatioklustereiden palvelut, tarjontaa, jonka tarkoituksena on kehittää toimivampia tai teknologisesti kehittyneempiä tuotteita, prosesseja tai palveluja, mukaan lukien innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen (mukaan lukien digitaaliteknologiat ja -ratkaisut) käyttöönotto;

| 96. | ’organisaatioinnovoinnilla’ tarkoitetaan uuden organisatorisen menetelmän toteuttamista yrityksen tasolla (konsernitasolla tietyllä toimialalla Euroopan talousalueella), työpaikan organisoinnissa tai ulkoisten suhteiden organisoinnissa, esimerkiksi hyödyntämällä uudenlaista tai innovatiivista digitaaliteknologiaa. Tämän määritelmän piiriin eivät kuulu muutokset, jotka perustuvat yrityksessä jo käytettyihin organisatorisiin menetelmiin, muutokset liikkeenjohtostrategiassa, yritysten yhteenliittymät ja yritysostot, tietyn prosessin käytön lopettaminen, pelkkä jälkirahoitus tai pääoman lisäys, muutokset, jotka johtuvat pelkästään tuotannontekijöiden hintojen muutoksista, tuotannon asiakaskohtainen mukauttaminen, lokalisointi, säännölliset kausittaiset ja muut jaksoittaiset muutokset sekä uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden kauppa; |
| --- | --- |

96.

’organisaatioinnovoinnilla’ tarkoitetaan uuden organisatorisen menetelmän toteuttamista yrityksen tasolla (konsernitasolla tietyllä toimialalla Euroopan talousalueella), työpaikan organisoinnissa tai ulkoisten suhteiden organisoinnissa, esimerkiksi hyödyntämällä uudenlaista tai innovatiivista digitaaliteknologiaa. Tämän määritelmän piiriin eivät kuulu muutokset, jotka perustuvat yrityksessä jo käytettyihin organisatorisiin menetelmiin, muutokset liikkeenjohtostrategiassa, yritysten yhteenliittymät ja yritysostot, tietyn prosessin käytön lopettaminen, pelkkä jälkirahoitus tai pääoman lisäys, muutokset, jotka johtuvat pelkästään tuotannontekijöiden hintojen muutoksista, tuotannon asiakaskohtainen mukauttaminen, lokalisointi, säännölliset kausittaiset ja muut jaksoittaiset muutokset sekä uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden kauppa;

| 97. | ’prosessi-innovoinnilla’ tarkoitetaan uuden tai merkittävästi parannetun tuotanto- tai toimitusmenetelmän toteuttamista (mukaan lukien merkittävät muutokset tekniikoissa, laitteissa tai ohjelmistoissa) yrityksen tasolla (konsernitasolla tietyllä toimialalla Euroopan talousalueella), mukaan lukien esimerkiksi hyödyntämällä uudenlaisia tai innovatiivisia digitaaliteknologioita tai -ratkaisuja. Tämän määritelmän piiriin eivät kuulu pienet muutokset tai parannukset, tuotanto- tai palvelukapasiteetin lisääminen ottamalla käyttöön valmistus- tai logistiikkajärjestelmiä, jotka ovat hyvin samanlaisia kuin jo käytössä olevat, prosessin käytön lopettaminen, pelkkä jälkirahoitus tai pääoman lisäys, muutokset, jotka johtuvat pelkästään tuotannontekijöiden hintojen muutoksista, tuotannon asiakaskohtainen mukauttaminen, lokalisointi, säännölliset kausittaiset ja muut jaksoittaiset muutokset sekä uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden kauppa;” |
| --- | --- |

97.

’prosessi-innovoinnilla’ tarkoitetaan uuden tai merkittävästi parannetun tuotanto- tai toimitusmenetelmän toteuttamista (mukaan lukien merkittävät muutokset tekniikoissa, laitteissa tai ohjelmistoissa) yrityksen tasolla (konsernitasolla tietyllä toimialalla Euroopan talousalueella), mukaan lukien esimerkiksi hyödyntämällä uudenlaisia tai innovatiivisia digitaaliteknologioita tai -ratkaisuja. Tämän määritelmän piiriin eivät kuulu pienet muutokset tai parannukset, tuotanto- tai palvelukapasiteetin lisääminen ottamalla käyttöön valmistus- tai logistiikkajärjestelmiä, jotka ovat hyvin samanlaisia kuin jo käytössä olevat, prosessin käytön lopettaminen, pelkkä jälkirahoitus tai pääoman lisäys, muutokset, jotka johtuvat pelkästään tuotannontekijöiden hintojen muutoksista, tuotannon asiakaskohtainen mukauttaminen, lokalisointi, säännölliset kausittaiset ja muut jaksoittaiset muutokset sekä uusien tai merkittävästi parannettujen tuotteiden kauppa;”

| w) | lisätään 98 a alakohta seuraavasti:






  ”98 a. | ’testaus- ja kokeiluinfrastruktuurilla’ tarkoitetaan tiloja, laitteita, valmiuksia ja resursseja, kuten testipenkkejä, pilottituotantolinjoja, demonstrointikohteita, testauslaitoksia tai eläviä laboratorioita, ja niihin liittyviä tukipalveluja, joita käyttävät pääasiassa yritykset, erityisesti pk-yritykset, jotka hakevat tukea testaukseen ja kokeiluihin uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseksi sekä teknologioiden testaamiseksi ja laajentamiseksi ja edistyksen saavuttamiseksi teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen avulla. Julkisesti rahoitettujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien käyttöoikeus on annettava useille käyttäjille ja myönnettävä läpinäkyvästi, syrjimättömästi ja markkinaehdoin. Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureja kutsutaan toisinaan myös teknologiainfrastruktuureiksi (*18); |
| --- | --- | --- |

w)

lisätään 98 a alakohta seuraavasti:

”98 a.

’testaus- ja kokeiluinfrastruktuurilla’ tarkoitetaan tiloja, laitteita, valmiuksia ja resursseja, kuten testipenkkejä, pilottituotantolinjoja, demonstrointikohteita, testauslaitoksia tai eläviä laboratorioita, ja niihin liittyviä tukipalveluja, joita käyttävät pääasiassa yritykset, erityisesti pk-yritykset, jotka hakevat tukea testaukseen ja kokeiluihin uusien tai parannettujen tuotteiden, prosessien ja palvelujen kehittämiseksi sekä teknologioiden testaamiseksi ja laajentamiseksi ja edistyksen saavuttamiseksi teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen avulla. Julkisesti rahoitettujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien käyttöoikeus on annettava useille käyttäjille ja myönnettävä läpinäkyvästi, syrjimättömästi ja markkinaehdoin. Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureja kutsutaan toisinaan myös teknologiainfrastruktuureiksi (*18);

*18

(*18)  Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja Technology Infrastructures, SWD(2019) 158 final, 8.4.2019.”;"

*18

Technology Infrastructures

| x) | korvataan 101 ja 102 alakohta seuraavasti:






  ”101. | ’ympäristönsuojelulla’ tarkoitetaan kaikkia toimia tai toimintoja, joilla pyritään vähentämään tai ehkäisemään fyysiselle ympäristölle (mukaan lukien ilmalle, vedelle ja maaperälle), ekosysteemeille tai luonnonvaroille ihmisen toiminnasta aiheutuvia pilaantumisia, kielteisiä ympäristövaikutuksia tai muita haittoja, ilmastonmuutoksen hillintä mukaan luettuna, pienentämään tällaisten haittojen riskiä, suojaamaan ja palauttamaan biologista monimuotoisuutta tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö sekä muut tekniikat kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden epäpuhtauksien vähentämiseksi, sekä siirtymään kiertotalousmalleihin ensiömateriaalien käytön vähentämiseksi ja tehokkuuden parantamiseksi. Se kattaa myös toimet, joilla vahvistetaan sopeutumiskykyä ja minimoidaan haavoittuvuus ilmastovaikutusten suhteen; |
| --- | --- | --- |

x)

korvataan 101 ja 102 alakohta seuraavasti:

”101.

’ympäristönsuojelulla’ tarkoitetaan kaikkia toimia tai toimintoja, joilla pyritään vähentämään tai ehkäisemään fyysiselle ympäristölle (mukaan lukien ilmalle, vedelle ja maaperälle), ekosysteemeille tai luonnonvaroille ihmisen toiminnasta aiheutuvia pilaantumisia, kielteisiä ympäristövaikutuksia tai muita haittoja, ilmastonmuutoksen hillintä mukaan luettuna, pienentämään tällaisten haittojen riskiä, suojaamaan ja palauttamaan biologista monimuotoisuutta tai edistämään luonnonvarojen järkiperäistä käyttöä, mukaan lukien energiansäästötoimenpiteet ja uusiutuvien energialähteiden käyttö sekä muut tekniikat kasvihuonekaasupäästöjen ja muiden epäpuhtauksien vähentämiseksi, sekä siirtymään kiertotalousmalleihin ensiömateriaalien käytön vähentämiseksi ja tehokkuuden parantamiseksi. Se kattaa myös toimet, joilla vahvistetaan sopeutumiskykyä ja minimoidaan haavoittuvuus ilmastovaikutusten suhteen;

| 102. | ’unionin normilla’ tarkoitetaan:






  a) | velvoittavaa unionin normia, jossa vahvistetaan tasot, jotka yksittäisten yritysten on saavutettava ympäristön kannalta, lukuun ottamatta unionin tasolla asetettuja normeja tai tavoitteita, jotka sitovat jäsenvaltioita mutta eivät yksittäisiä yrityksiä tai |
| --- | --- | --- |

102.

’unionin normilla’ tarkoitetaan:

a)

velvoittavaa unionin normia, jossa vahvistetaan tasot, jotka yksittäisten yritysten on saavutettava ympäristön kannalta, lukuun ottamatta unionin tasolla asetettuja normeja tai tavoitteita, jotka sitovat jäsenvaltioita mutta eivät yksittäisiä yrityksiä tai

| b) | velvoitetta käyttää parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT), siten kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU (*19), ja varmistaa, että päästötasot eivät ylitä päästötasoja, jotka saavutettaisiin käyttämällä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa; kun parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot on määritelty direktiivin 2010/75/EU tai muiden sovellettavien direktiivien nojalla annetuissa täytäntöönpanosäädöksissä, kyseisiä tasoja käytetään tätä asetusta sovellettaessa; jos nämä tasot ilmaistaan vaihteluvälinä, sovelletaan sitä raja-arvoa, jonka kyseinen yritys saavuttaa parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla ensimmäisen kerran; |
| --- | --- |

b)

velvoitetta käyttää parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT), siten kuin se on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU (*19), ja varmistaa, että päästötasot eivät ylitä päästötasoja, jotka saavutettaisiin käyttämällä parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa; kun parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyvät päästötasot on määritelty direktiivin 2010/75/EU tai muiden sovellettavien direktiivien nojalla annetuissa täytäntöönpanosäädöksissä, kyseisiä tasoja käytetään tätä asetusta sovellettaessa; jos nämä tasot ilmaistaan vaihteluvälinä, sovelletaan sitä raja-arvoa, jonka kyseinen yritys saavuttaa parhaalla käytettävissä olevalla tekniikalla ensimmäisen kerran;

*19

(*19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).”;"

*19

| y) | korvataan 102 a, 102 b ja 102 c alakohta seuraavasti:






  ”102 a. | ’latausinfrastruktuurilla’ tarkoitetaan kiinteää tai liikkuvaa infrastruktuuria, joka tarjoaa sähköä kulkuvälineille tai liikkuvalle terminaalikalustolle tai liikkuvalle maahuolintakalustolle; |
| --- | --- | --- |

y)

korvataan 102 a, 102 b ja 102 c alakohta seuraavasti:

”102 a.

’latausinfrastruktuurilla’ tarkoitetaan kiinteää tai liikkuvaa infrastruktuuria, joka tarjoaa sähköä kulkuvälineille tai liikkuvalle terminaalikalustolle tai liikkuvalle maahuolintakalustolle;

| 102 b. | ’tankkausinfrastruktuurilla’ tarkoitetaan kiinteää tai liikkuvaa infrastruktuuria, joka tarjoaa vetyä kulkuvälineille tai liikkuvalle terminaalikalustolle tai liikkuvalle maahuolintakalustolle; |
| --- | --- |

102 b.

’tankkausinfrastruktuurilla’ tarkoitetaan kiinteää tai liikkuvaa infrastruktuuria, joka tarjoaa vetyä kulkuvälineille tai liikkuvalle terminaalikalustolle tai liikkuvalle maahuolintakalustolle;

| 102 c. | ’uusiutuvalla vedyllä’ tarkoitetaan vetyä, joka on tuotettu uusiutuvasta energiasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (*20) esitettyjen, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten liikenteen polttoaineiden määrittelymenetelmien mukaisesti; |
| --- | --- |

102 c.

’uusiutuvalla vedyllä’ tarkoitetaan vetyä, joka on tuotettu uusiutuvasta energiasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä (EU) 2018/2001 (*20) esitettyjen, muuta kuin biologista alkuperää olevien uusiutuvien nestemäisten ja kaasumaisten liikenteen polttoaineiden määrittelymenetelmien mukaisesti;

*20

(*20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82);”
  "

*20

| z) | lisätään 102 d – 102 j alakohta seuraavasti:






  ”102 d. | ’uusiutuvalla sähköllä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä; |
| --- | --- | --- |

z)

lisätään 102 d – 102 j alakohta seuraavasti:

”102 d.

’uusiutuvalla sähköllä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä uusiutuvista lähteistä tuotettua sähköä;

| 102 e. | ’älylatauksella’ tarkoitetaan lataustoimintoa, jossa akkuun siirrettävän sähkön määrä säätyy reaaliaikaisesti sähköisen tiedonsiirron kautta saadun tiedon perusteella; |
| --- | --- |

102 e.

’älylatauksella’ tarkoitetaan lataustoimintoa, jossa akkuun siirrettävän sähkön määrä säätyy reaaliaikaisesti sähköisen tiedonsiirron kautta saadun tiedon perusteella;

| 102 f. | ’puhtaalla kulkuvälineellä’ tarkoitetaan:






  a) | kevyiden tieliikenteen ajoneuvojen osalta: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY (*21) 4 artiklan 4 alakohdan a alakohdassa määriteltyä puhdasta ajoneuvoa; |
| --- | --- | --- |

102 f.

’puhtaalla kulkuvälineellä’ tarkoitetaan:

a)

kevyiden tieliikenteen ajoneuvojen osalta: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/33/EY (*21) 4 artiklan 4 alakohdan a alakohdassa määriteltyä puhdasta ajoneuvoa;

*21

| b) | raskaiden hyötyajoneuvojen osalta:






  — | 31 päivään joulukuuta 2025 asti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 (*22) 3 artiklan 12 alakohdassa määriteltyä vähäpäästöistä raskasta hyötyajoneuvoa, |
| --- | --- | --- |

b)

raskaiden hyötyajoneuvojen osalta:

—

31 päivään joulukuuta 2025 asti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1242 (*22) 3 artiklan 12 alakohdassa määriteltyä vähäpäästöistä raskasta hyötyajoneuvoa,

*22

| — | 31 päivään joulukuuta 2025 asti direktiivin 2009/33/EY 4 artiklan 4 alakohdan b alakohdassa määriteltyä puhdasta ajoneuvoa, joka ei kuulu asetuksen (EU) 2019/1242 soveltamisalaan; |
| --- | --- |

—

31 päivään joulukuuta 2025 asti direktiivin 2009/33/EY 4 artiklan 4 alakohdan b alakohdassa määriteltyä puhdasta ajoneuvoa, joka ei kuulu asetuksen (EU) 2019/1242 soveltamisalaan;

| c) | sisävesialusten osalta:






  — | matkustajaliikenteen sisävesialusta, jossa on hybridi- tai kaksipolttoainemoottori, jonka energiasta vähintään 50 prosenttia saadaan normaalikäytössä polttoaineista, jotka eivät aiheuta suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä, tai akkusähköstä; |
| --- | --- | --- |

c)

sisävesialusten osalta:

—

matkustajaliikenteen sisävesialusta, jossa on hybridi- tai kaksipolttoainemoottori, jonka energiasta vähintään 50 prosenttia saadaan normaalikäytössä polttoaineista, jotka eivät aiheuta suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä, tai akkusähköstä;

| — | rahtiliikenteen sisävesialusta, jonka suorat (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöt tonnikilometriä kohden (g CO2/tkm) laskettuna (tai uusien alusten tapauksessa arvioituna) käyttäen Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) energiatehokkuuden operatiivista indikaattoria (EEOI) ovat 50 prosenttia pienemmät kuin asetuksen (EU) 2019/1242 11 artiklan mukaisesti määritetty raskaiden hyötyajoneuvojen (alaryhmä 5-LH) keskimääräinen hiilidioksidipäästöjen viitearvo; |
| --- | --- |

—

rahtiliikenteen sisävesialusta, jonka suorat (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöt tonnikilometriä kohden (g CO2/tkm) laskettuna (tai uusien alusten tapauksessa arvioituna) käyttäen Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) energiatehokkuuden operatiivista indikaattoria (EEOI) ovat 50 prosenttia pienemmät kuin asetuksen (EU) 2019/1242 11 artiklan mukaisesti määritetty raskaiden hyötyajoneuvojen (alaryhmä 5-LH) keskimääräinen hiilidioksidipäästöjen viitearvo;

2

| d) | merialusten osalta:






  — | matkustaja- ja rahtiliikenteeseen tai satama- tai aputoimintoihin tarkoitettua meri- ja rannikkovesiliikenteen alusta, i) jossa on hybridi- tai kaksoispolttoainemoottori, jonka energiasta vähintään 25 prosenttia saadaan normaalikäytössä merellä ja satamissa polttoaineista, jotka eivät aiheuta suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä, tai akkusähköstä tai ii) joka on saavuttanut Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n EEDI-indeksin (Energy Efficiency Design Index) arvon, joka on 10 prosenttia alempi kuin 1 päivänä huhtikuuta 2022 sovellettava EEDI-vaatimus, ja alus voi käyttää polttoainetta, joka ei tuota suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä, tai uusiutuvista lähteistä peräisin olevia polttoaineita; |
| --- | --- | --- |

d)

merialusten osalta:

—

matkustaja- ja rahtiliikenteeseen tai satama- tai aputoimintoihin tarkoitettua meri- ja rannikkovesiliikenteen alusta, i) jossa on hybridi- tai kaksoispolttoainemoottori, jonka energiasta vähintään 25 prosenttia saadaan normaalikäytössä merellä ja satamissa polttoaineista, jotka eivät aiheuta suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä, tai akkusähköstä tai ii) joka on saavuttanut Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n EEDI-indeksin (Energy Efficiency Design Index) arvon, joka on 10 prosenttia alempi kuin 1 päivänä huhtikuuta 2022 sovellettava EEDI-vaatimus, ja alus voi käyttää polttoainetta, joka ei tuota suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä, tai uusiutuvista lähteistä peräisin olevia polttoaineita;

Energy Efficiency Design Index

| — | rahtiliikenteeseen tarkoitettua meri- ja rannikkovesiliikenteen alusta, jota käytetään yksinomaan sellaisiin rannikkoliikenne- ja lähimerenkulkupalveluihin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa nykyään maitse kuljetettavan rahdin liikennemuotosiirtymä merikuljetuksiin, joissa alusten suorat hiilidioksidipäästöt ovat EEDI:n perusteella laskettuna 50 prosenttia pienemmät kuin raskaille hyötyajoneuvoille (alaryhmä 5-LH) määritetty keskimääräinen hiilidioksidipäästöjen viitearvo, joka on julkaistu asetuksen (EU) 2019/1242 11 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

—

rahtiliikenteeseen tarkoitettua meri- ja rannikkovesiliikenteen alusta, jota käytetään yksinomaan sellaisiin rannikkoliikenne- ja lähimerenkulkupalveluihin, joiden tarkoituksena on mahdollistaa nykyään maitse kuljetettavan rahdin liikennemuotosiirtymä merikuljetuksiin, joissa alusten suorat hiilidioksidipäästöt ovat EEDI:n perusteella laskettuna 50 prosenttia pienemmät kuin raskaille hyötyajoneuvoille (alaryhmä 5-LH) määritetty keskimääräinen hiilidioksidipäästöjen viitearvo, joka on julkaistu asetuksen (EU) 2019/1242 11 artiklan mukaisesti;

| e) | raideliikenteen liikkuvan kaluston osalta: liikkuvaa kalustoa, joka ei tuota lainkaan suoria pakokaasujen hiilidioksidipäästöjä, kun niitä käytetään radalla, jolla on tarvittava infrastruktuuri, ja jos tällaista infrastruktuuria ei ole käytettävissä, niissä käytetään tavanomaista moottoria (kaksitoimista moottoria); |
| --- | --- |

e)

raideliikenteen liikkuvan kaluston osalta: liikkuvaa kalustoa, joka ei tuota lainkaan suoria pakokaasujen hiilidioksidipäästöjä, kun niitä käytetään radalla, jolla on tarvittava infrastruktuuri, ja jos tällaista infrastruktuuria ei ole käytettävissä, niissä käytetään tavanomaista moottoria (kaksitoimista moottoria);

| 102 g. | ’päästöttömällä kulkuvälineellä’ tarkoitetaan






  a) | kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien osalta: ajoneuvoa, joka kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 168/2013 (*23) soveltamisalaan ja joka ei tuota lainkaan pakokaasujen hiilidioksidipäästöjä, laskettuna kyseisen asetuksen 24 artiklan ja liitteen V vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

102 g.

’päästöttömällä kulkuvälineellä’ tarkoitetaan

a)

kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien osalta: ajoneuvoa, joka kuuluu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 168/2013 (*23) soveltamisalaan ja joka ei tuota lainkaan pakokaasujen hiilidioksidipäästöjä, laskettuna kyseisen asetuksen 24 artiklan ja liitteen V vaatimusten mukaisesti;

*23

| b) | kevyiden tieliikenteen ajoneuvojen osalta: M1-, M2- tai N1-luokan ajoneuvoa, joka ei tuota lainkaan pakokaasujen hiilidioksidipäästöjä, sellaisena kuin se on määritettynä komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (*24) vahvistettujen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kevyiden tieliikenteen ajoneuvojen osalta: M1-, M2- tai N1-luokan ajoneuvoa, joka ei tuota lainkaan pakokaasujen hiilidioksidipäästöjä, sellaisena kuin se on määritettynä komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (*24) vahvistettujen vaatimusten mukaisesti;

*24

| c) | raskaiden hyötyajoneuvojen osalta: direktiivin 2009/33/EY 4 artiklan 5 alakohdassa määriteltyä päästötöntä raskasta hyötyajoneuvoa; |
| --- | --- |

c)

raskaiden hyötyajoneuvojen osalta: direktiivin 2009/33/EY 4 artiklan 5 alakohdassa määriteltyä päästötöntä raskasta hyötyajoneuvoa;

| d) | sisävesialusten osalta: matkustaja- tai tavaraliikenteeseen tarkoitettua sisävesiliikenteen alusta, joka ei tuota lainkaan suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä; |
| --- | --- |

d)

sisävesialusten osalta: matkustaja- tai tavaraliikenteeseen tarkoitettua sisävesiliikenteen alusta, joka ei tuota lainkaan suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä;

| e) | merialusten osalta: matkustaja- tai tavaraliikenteeseen tai satama- tai aputoimintoihin tarkoitettua meri- ja rannikkovesiliikenteen alusta, joka ei tuota lainkaan suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä; |
| --- | --- |

e)

merialusten osalta: matkustaja- tai tavaraliikenteeseen tai satama- tai aputoimintoihin tarkoitettua meri- ja rannikkovesiliikenteen alusta, joka ei tuota lainkaan suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä;

| f) | raideliikenteen liikkuvan kaluston osalta: liikkuvaa kalustoa, joka ei tuota lainkaan suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä; |
| --- | --- |

f)

raideliikenteen liikkuvan kaluston osalta: liikkuvaa kalustoa, joka ei tuota lainkaan suoria (pakokaasujen) hiilidioksidipäästöjä;

| 102 h. | ’kulkuvälineellä’ tarkoitetaan mitä tahansa seuraavista:






  a) | M1-, M2-, N1-, M3-, N2-, N3- tai L-luokan maantieajoneuvot; |
| --- | --- | --- |

102 h.

’kulkuvälineellä’ tarkoitetaan mitä tahansa seuraavista:

a)

M1-, M2-, N1-, M3-, N2-, N3- tai L-luokan maantieajoneuvot;

| b) | matkustaja- tai tavaraliikenteeseen tarkoitetut sisävesi- tai meri- ja rannikkovesiliikenteen alukset; |
| --- | --- |

b)

matkustaja- tai tavaraliikenteeseen tarkoitetut sisävesi- tai meri- ja rannikkovesiliikenteen alukset;

| c) | raideliikenteen liikkuva kalusto; |
| --- | --- |

c)

raideliikenteen liikkuva kalusto;

| d) | ilma-alukset; |
| --- | --- |

d)

ilma-alukset;

| 102 i. | ’liikkuvalla maahuolintakalustolla’ tarkoitetaan ilma- tai meriliikenteeseen liittyvissä palvelutoiminnoissa käytettävää liikkuvaa kalustoa; |
| --- | --- |

102 i.

’liikkuvalla maahuolintakalustolla’ tarkoitetaan ilma- tai meriliikenteeseen liittyvissä palvelutoiminnoissa käytettävää liikkuvaa kalustoa;

| 102 j. | ’liikkuvalla terminaalikalustolla’ tarkoitetaan siirrettävää kalustoa, jota käytetään tavaroiden ja intermodaalisten lastausyksiköiden lastaamiseen, purkamiseen ja uudelleenlastaukseen sekä rahdin siirtämiseen terminaalialueella; |
| --- | --- |

102 j.

’liikkuvalla terminaalikalustolla’ tarkoitetaan siirrettävää kalustoa, jota käytetään tavaroiden ja intermodaalisten lastausyksiköiden lastaamiseen, purkamiseen ja uudelleenlastaukseen sekä rahdin siirtämiseen terminaalialueella;

(*21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/33/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, puhtaiden tieliikenteen moottoriajoneuvojen edistämisestä vähäpäästöisen liikkuvuuden tukemiseksi (EUVL L 120, 15.5.2009, s. 5)."

*21

(*22)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1242, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, hiilidioksidipäästönormien asettamisesta uusille raskaille hyötyajoneuvoille ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 595/2009 ja (EU) 2018/956 sekä neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (EUVL L 198, 25.7. 2019, s. 202)."

*22

(*23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 168/2013, annettu 15 päivänä tammikuuta 2013, kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen ja nelipyörien hyväksynnästä ja markkinavalvonnasta (EUVL L 60, 2.3.2013, s. 52)."

*23

(*24)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).”;"

*24

| aa) | korvataan 103 alakohta seuraavasti:






  ”103. | ’energiatehokkuudella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (*25) 2 artiklan 4 alakohdassa määriteltyä energiatehokuutta; |
| --- | --- | --- |

aa)

korvataan 103 alakohta seuraavasti:

”103.

’energiatehokkuudella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU (*25) 2 artiklan 4 alakohdassa määriteltyä energiatehokuutta;

*25

(*25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/27/EU, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, energiatehokkuudesta, direktiivien 2009/125/EY ja 2010/30/EU muuttamisesta sekä direktiivien 2004/8/EY ja 2006/32/EY kumoamisesta (EUVL L 315, 14.11.2012, s. 1).”;"

*25

| bb) | korvataan 103 a alakohta seuraavasti:






  ”103 a. | ’primäärienergialla’ tarkoitetaan uusiutuvista tai uusiutumattomista lähteistä peräisin olevaa energiaa, jota ei ole muunnettu millään prosessilla;” |
| --- | --- | --- |

bb)

korvataan 103 a alakohta seuraavasti:

”103 a.

’primäärienergialla’ tarkoitetaan uusiutuvista tai uusiutumattomista lähteistä peräisin olevaa energiaa, jota ei ole muunnettu millään prosessilla;”

| cc) | kumotaan 103 b alakohta; |
| --- | --- |

cc)

kumotaan 103 b alakohta;

| dd) | korvataan 103 d alakohta seuraavasti:






  ”103 d. | ’älyvalmiudella’ tarkoitetaan rakennusten tai niiden osien kykyä mukauttaa toimintansa asukkaiden tarpeiden mukaan, mukaan lukien energiatehokkuuden ja kokonaistehokkuuden optimointi, ja kykyä mukauttaa toimintansa verkon signaaleiden mukaan;” |
| --- | --- | --- |

dd)

korvataan 103 d alakohta seuraavasti:

”103 d.

’älyvalmiudella’ tarkoitetaan rakennusten tai niiden osien kykyä mukauttaa toimintansa asukkaiden tarpeiden mukaan, mukaan lukien energiatehokkuuden ja kokonaistehokkuuden optimointi, ja kykyä mukauttaa toimintansa verkon signaaleiden mukaan;”

| ee) | korvataan 103 e alakohta seuraavasti:






  ”103 e. | ’pienellä midcap-yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, joka ei ole pk-yritys ja jonka työntekijöiden määrä on enintään 499 laskettuna liitteessä I olevan 3–6 artiklan mukaisesti ja jonka vuotuinen liikevaihto on enintään 100 miljoonaa euroa tai tilikauden tase on enintään 86 miljoonaa euroa; useita yksikköjä on pidettävä yhtenä yrityksenä, jos jokin liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy. Sovellettaessa 56 e artiklan 10 kohtaa ja 56 f artiklaa pienellä midcap-yrityksellä tarkoitetaan yritystä, joka ei ole pk-yritys ja jonka palveluksessa on enintään 499 työntekijää;” |
| --- | --- | --- |

ee)

korvataan 103 e alakohta seuraavasti:

”103 e.

’pienellä midcap-yrityksellä’ tarkoitetaan yritystä, joka ei ole pk-yritys ja jonka työntekijöiden määrä on enintään 499 laskettuna liitteessä I olevan 3–6 artiklan mukaisesti ja jonka vuotuinen liikevaihto on enintään 100 miljoonaa euroa tai tilikauden tase on enintään 86 miljoonaa euroa; useita yksikköjä on pidettävä yhtenä yrityksenä, jos jokin liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa luetelluista edellytyksistä täyttyy. Sovellettaessa 56 e artiklan 10 kohtaa ja 56 f artiklaa pienellä midcap-yrityksellä tarkoitetaan yritystä, joka ei ole pk-yritys ja jonka palveluksessa on enintään 499 työntekijää;”

| ff) | lisätään 103 f alakohta seuraavasti:






  ”103 f. | ’energiansäästöillä’ tarkoitetaan direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 5 alakohdassa määriteltyjä energiansäästöjä;” |
| --- | --- | --- |

ff)

lisätään 103 f alakohta seuraavasti:

”103 f.

’energiansäästöillä’ tarkoitetaan direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 5 alakohdassa määriteltyjä energiansäästöjä;”

| gg) | korvataan 105 alakohta seuraavasti:






  ”105. | ’energiatehokkuusrahastolla’ tarkoitetaan erikoistunutta sijoitusvälinettä, joka on perustettu tarkoituksena sijoittaa energiatehokkuushankkeisiin, joiden tavoitteena on parantaa rakennusten energiatehokkuutta. Energiatehokkuusrahastoja hoitaa energiatehokkuusrahaston hoitaja;” |
| --- | --- | --- |

gg)

korvataan 105 alakohta seuraavasti:

”105.

’energiatehokkuusrahastolla’ tarkoitetaan erikoistunutta sijoitusvälinettä, joka on perustettu tarkoituksena sijoittaa energiatehokkuushankkeisiin, joiden tavoitteena on parantaa rakennusten energiatehokkuutta. Energiatehokkuusrahastoja hoitaa energiatehokkuusrahaston hoitaja;”

| hh) | korvataan 108 alakohta seuraavasti:






  ”108. | ’yhteistuotannolla’ tai ’sähkön ja lämmön yhteistuotannolla’ tarkoitetaan direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 30 alakohdassa määriteltyä yhteistuotantoa;” |
| --- | --- | --- |

hh)

korvataan 108 alakohta seuraavasti:

”108.

’yhteistuotannolla’ tai ’sähkön ja lämmön yhteistuotannolla’ tarkoitetaan direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 30 alakohdassa määriteltyä yhteistuotantoa;”

| ii) | lisätään 108 a ja 108 b alakohta seuraavasti:






  ”108 a. | ’uusiutuvaan energiaan perustuvalla yhteistuotannolla’ tarkoitetaan yhteistuotantoa, jossa käytetään 100-prosenttisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa lämmön ja sähkön tuotantopanoksena; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisätään 108 a ja 108 b alakohta seuraavasti:

”108 a.

’uusiutuvaan energiaan perustuvalla yhteistuotannolla’ tarkoitetaan yhteistuotantoa, jossa käytetään 100-prosenttisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa lämmön ja sähkön tuotantopanoksena;

| 108 b. | ’lämpöpumpulla’ tarkoitetaan konetta, laitetta tai järjestelmää, joka siirtää lämpöä luonnonympäristöstä, kuten ilmasta, vedestä tai maaperästä, rakennuksiin tai teollisuussovelluksiin kääntämällä lämmön luonnollisen virtauksen siten, että se virtaa alhaisemmasta lämpötilasta korkeampaan. Vaihtosuuntaiset lämpöpumput voivat myös siirtää lämpöä rakennuksesta luonnonympäristöön;” |
| --- | --- |

108 b.

’lämpöpumpulla’ tarkoitetaan konetta, laitetta tai järjestelmää, joka siirtää lämpöä luonnonympäristöstä, kuten ilmasta, vedestä tai maaperästä, rakennuksiin tai teollisuussovelluksiin kääntämällä lämmön luonnollisen virtauksen siten, että se virtaa alhaisemmasta lämpötilasta korkeampaan. Vaihtosuuntaiset lämpöpumput voivat myös siirtää lämpöä rakennuksesta luonnonympäristöön;”

| jj) | korvataan 109 alakohta seuraavasti:






  ”109. | ’uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla’ tai ’uusiutuvalla energialla’ tarkoitetaan energiaa, joka on tuotettu voimaloissa, joissa käytetään ainoastaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä uusiutuvia energialähteitä, ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian lämpöarvona mitattua osuutta, joka on tuotettu myös tavanomaisia energialähteitä käyttävissä hybridivoimaloissa; se kattaa sähkömittarista erillään (yhteisasennuksena tai uusiutuvia lähteitä käyttävän laitoksen lisäasennuksena) asennettujen varastointijärjestelmien täyttämiseen käytettävän uusiutuvan sähkön, mutta ei varastointijärjestelmien tuloksena tuotettua sähköä;” |
| --- | --- | --- |

jj)

korvataan 109 alakohta seuraavasti:

”109.

’uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla’ tai ’uusiutuvalla energialla’ tarkoitetaan energiaa, joka on tuotettu voimaloissa, joissa käytetään ainoastaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä uusiutuvia energialähteitä, ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian lämpöarvona mitattua osuutta, joka on tuotettu myös tavanomaisia energialähteitä käyttävissä hybridivoimaloissa; se kattaa sähkömittarista erillään (yhteisasennuksena tai uusiutuvia lähteitä käyttävän laitoksen lisäasennuksena) asennettujen varastointijärjestelmien täyttämiseen käytettävän uusiutuvan sähkön, mutta ei varastointijärjestelmien tuloksena tuotettua sähköä;”

| kk) | lisätään 109 a alakohta seuraavasti:






  ”109 a. | ’uusiutuvan energian yhteisöllä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 16 alakohdassa määriteltyä uusiutuvan energian yhteisöä;” |
| --- | --- | --- |

kk)

lisätään 109 a alakohta seuraavasti:

”109 a.

’uusiutuvan energian yhteisöllä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 16 alakohdassa määriteltyä uusiutuvan energian yhteisöä;”

| ll) | kumotaan 110–113 alakohta; |
| --- | --- |

ll)

kumotaan 110–113 alakohta;

| mm) | korvataan 114 alakohta seuraavasti:






  ”114. | ’innovatiivisella teknologialla’ tarkoitetaan alan viimeisimpään kehitykseen verrattuna uutta ja hiljattain hyväksyttyä teknologiaa, johon liittyy teknologisen tai teollisen epäonnistumisen riski ja jossa ei ole kyse olemassa olevan teknologian optimoimisesta tai laajentamisesta;” |
| --- | --- | --- |

mm)

korvataan 114 alakohta seuraavasti:

”114.

’innovatiivisella teknologialla’ tarkoitetaan alan viimeisimpään kehitykseen verrattuna uutta ja hiljattain hyväksyttyä teknologiaa, johon liittyy teknologisen tai teollisen epäonnistumisen riski ja jossa ei ole kyse olemassa olevan teknologian optimoimisesta tai laajentamisesta;”

| nn) | lisätään 114 a ja 114 b alakohta seuraavasti:






  ”114 a. | ’demonstraatiohankkeella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 (*26) 2 artiklan 24 alakohdassa määriteltyä demonstraatiohanketta; |
| --- | --- | --- |

nn)

lisätään 114 a ja 114 b alakohta seuraavasti:

”114 a.

’demonstraatiohankkeella’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/943 (*26) 2 artiklan 24 alakohdassa määriteltyä demonstraatiohanketta;

*26

| 114 b. | ’hinnanerosopimuksella’ tarkoitetaan tukimuotoa, joka antaa tuensaajalle oikeuden korvaukseen, joka vastaa kiinteän rajahinnan ja viitehinnan – kuten markkinahinnan – erotusta tuotosyksikköä kohti; |
| --- | --- |

114 b.

’hinnanerosopimuksella’ tarkoitetaan tukimuotoa, joka antaa tuensaajalle oikeuden korvaukseen, joka vastaa kiinteän rajahinnan ja viitehinnan – kuten markkinahinnan – erotusta tuotosyksikköä kohti;

(*26)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/943, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoista (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 54)”;"

*26

| oo) | korvataan 115 ja 116 alakohta seuraavasti:






  ”115. | tasehallinnalla’ sähköalalla tarkoitetaan asetuksen (EU) 2019/943 2 artiklan 10 alakohdassa määriteltyä tasehallintaa; |
| --- | --- | --- |

oo)

korvataan 115 ja 116 alakohta seuraavasti:

”115.

tasehallinnalla’ sähköalalla tarkoitetaan asetuksen (EU) 2019/943 2 artiklan 10 alakohdassa määriteltyä tasehallintaa;

| 116. | ’tavanomaisilla tasevastuilla’ tarkoitetaan kaikkia teknologioita koskevia syrjimättömiä tasevastuita, jotka eivät vapauta yhtäkään tuottajaa asetuksen (EU) 2019/943 5 artiklan mukaisista tasevastuista;” |
| --- | --- |

116.

’tavanomaisilla tasevastuilla’ tarkoitetaan kaikkia teknologioita koskevia syrjimättömiä tasevastuita, jotka eivät vapauta yhtäkään tuottajaa asetuksen (EU) 2019/943 5 artiklan mukaisista tasevastuista;”

| pp) | lisätään 116 a alakohta seuraavasti:






  ”116 a. | ’tasevastaavalla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2019/943 2 artiklan 14 alakohdassa määriteltyä tasevastaavaa;” |
| --- | --- | --- |

pp)

lisätään 116 a alakohta seuraavasti:

”116 a.

’tasevastaavalla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2019/943 2 artiklan 14 alakohdassa määriteltyä tasevastaavaa;”

| qq) | korvataan 117 alakohta seuraavasti:






  ”117. | ’biomassalla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 24 alakohdassa määriteltyä biologista alkuperää olevien tuotteiden, jätteiden ja tähteiden biohajoavaa osaa;” |
| --- | --- | --- |

qq)

korvataan 117 alakohta seuraavasti:

”117.

’biomassalla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 24 alakohdassa määriteltyä biologista alkuperää olevien tuotteiden, jätteiden ja tähteiden biohajoavaa osaa;”

| rr) | lisätään 117 a–117 e alakohta seuraavasti:






  ”117 a. | ’biopolttoaineilla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 33 alakohdassa määriteltyjä biopolttoaineita; |
| --- | --- | --- |

rr)

lisätään 117 a–117 e alakohta seuraavasti:

”117 a.

’biopolttoaineilla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 33 alakohdassa määriteltyjä biopolttoaineita;

| 117 b. | ’biokaasulla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 28 alakohdassa määriteltyä biokaasua; |
| --- | --- |

117 b.

’biokaasulla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 28 alakohdassa määriteltyä biokaasua;

| 117 c. | ’bionesteillä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 32 alakohdassa määriteltyjä bionesteitä; |
| --- | --- |

117 c.

’bionesteillä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 32 alakohdassa määriteltyjä bionesteitä;

| 117 d. | ’biomassapolttoaineilla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 27 alakohdassa määriteltyjä biomassapolttoaineita;” |
| --- | --- |

117 d.

’biomassapolttoaineilla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 27 alakohdassa määriteltyjä biomassapolttoaineita;”

| ss) | korvataan 118 ja 119 alakohta seuraavasti:






  ”118. | ’rahoitusvajeella’ tarkoitetaan ylimääräisiä nettokustannuksia, jotka määritellään tuetun hankkeen taloudellisten tulojen ja kustannusten (mukaan lukien investointi ja toiminta) ja vaihtoehtoisen hankkeen, jonka tuensaaja toteuttaisi uskottavasti ilman tukea, tulojen ja kustannusten (mukaan lukien investointi ja toiminta) erotuksena. Rahoitusvajeen määrittämiseksi jäsenvaltion on esitettävä tosiasiallisen skenaarion ja uskottavan vaihtoehtoisen skenaarion osalta määrällinen arvio kaikista pääasiallisista kustannuksista ja tuloista, tuensaajien arvioiduista painotetuista keskimääräisistä pääomakustannuksista tulevien kassavirtojen diskonttaamiseksi sekä tosiasiallisen ja vaihtoehtoisen skenaarion nettonykyarvosta hankkeen elinkaaren ajalta. Tyypilliset ylimääräiset nettokustannukset voidaan arvioida tosiasiallisen skenaarion nettonykyarvon ja vaihtoehtoisen skenaarion nettonykyarvon erotuksena viitehankkeen elinkaaren aikana. |
| --- | --- | --- |

ss)

korvataan 118 ja 119 alakohta seuraavasti:

”118.

’rahoitusvajeella’ tarkoitetaan ylimääräisiä nettokustannuksia, jotka määritellään tuetun hankkeen taloudellisten tulojen ja kustannusten (mukaan lukien investointi ja toiminta) ja vaihtoehtoisen hankkeen, jonka tuensaaja toteuttaisi uskottavasti ilman tukea, tulojen ja kustannusten (mukaan lukien investointi ja toiminta) erotuksena. Rahoitusvajeen määrittämiseksi jäsenvaltion on esitettävä tosiasiallisen skenaarion ja uskottavan vaihtoehtoisen skenaarion osalta määrällinen arvio kaikista pääasiallisista kustannuksista ja tuloista, tuensaajien arvioiduista painotetuista keskimääräisistä pääomakustannuksista tulevien kassavirtojen diskonttaamiseksi sekä tosiasiallisen ja vaihtoehtoisen skenaarion nettonykyarvosta hankkeen elinkaaren ajalta. Tyypilliset ylimääräiset nettokustannukset voidaan arvioida tosiasiallisen skenaarion nettonykyarvon ja vaihtoehtoisen skenaarion nettonykyarvon erotuksena viitehankkeen elinkaaren aikana.

| 119. | ’ympäristöverolla tai veronluonteisella ympäristömaksulla’ tarkoitetaan veroa tai maksua, jota sovelletaan sellaiseen määräytymisperusteeseen, tuotteeseen tai palveluun, jolla on selkeä kielteinen vaikutus ympäristöön, tai jonka tarkoituksena on veloittaa tietyistä toiminnoista, tavaroista tai palveluista siten, että ympäristökustannukset voidaan sisällyttää niiden hintaan tai tuottajat ja kuluttajat ohjata ympäristöystävällisempään toimintaan;” |
| --- | --- |

119.

’ympäristöverolla tai veronluonteisella ympäristömaksulla’ tarkoitetaan veroa tai maksua, jota sovelletaan sellaiseen määräytymisperusteeseen, tuotteeseen tai palveluun, jolla on selkeä kielteinen vaikutus ympäristöön, tai jonka tarkoituksena on veloittaa tietyistä toiminnoista, tavaroista tai palveluista siten, että ympäristökustannukset voidaan sisällyttää niiden hintaan tai tuottajat ja kuluttajat ohjata ympäristöystävällisempään toimintaan;”

| tt) | kumotaan 121 alakohta; |
| --- | --- |

tt)

kumotaan 121 alakohta;

| uu) | lisätään 121 a – 121 d alakohta seuraavasti:






  ”121 a. | ’kunnostamisella’ tarkoitetaan ympäristön hoitotoimia, kuten kontaminanttien tai liikaravinteiden poistamista maaperästä ja vedestä tai niiden myrkyttömäksi tekemistä, joilla pyritään poistamaan huonontumisen lähteet; |
| --- | --- | --- |

uu)

lisätään 121 a – 121 d alakohta seuraavasti:

”121 a.

’kunnostamisella’ tarkoitetaan ympäristön hoitotoimia, kuten kontaminanttien tai liikaravinteiden poistamista maaperästä ja vedestä tai niiden myrkyttömäksi tekemistä, joilla pyritään poistamaan huonontumisen lähteet;

| 121 b. | ’ennallistamisella’ tarkoitetaan ympäristön hoitotoimia, joiden tavoitteena on palauttaa ennalleen ekosysteemin toiminnan taso huonontuneilla alueilla, ja joiden päämääränä on uudistettu ja jatkuva ekosysteemipalvelujen tarjonta pikemminkin kuin osoitetun luonnontilaisen tai lähes luonnontilaisen viite-ekosysteemin biologinen monimuotoisuus ja eheys; |
| --- | --- |

121 b.

’ennallistamisella’ tarkoitetaan ympäristön hoitotoimia, joiden tavoitteena on palauttaa ennalleen ekosysteemin toiminnan taso huonontuneilla alueilla, ja joiden päämääränä on uudistettu ja jatkuva ekosysteemipalvelujen tarjonta pikemminkin kuin osoitetun luonnontilaisen tai lähes luonnontilaisen viite-ekosysteemin biologinen monimuotoisuus ja eheys;

| 121 c. | ’ekosysteemillä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (*27) 2 artiklan 13 alakohdassa määriteltyä ekosysteemiä; |
| --- | --- |

121 c.

’ekosysteemillä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (*27) 2 artiklan 13 alakohdassa määriteltyä ekosysteemiä;

*27

| 121 d. | ’biologisella monimuotoisuudella’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2020/852 2 artiklan 15 alakohdassa määriteltyä biologista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

121 d.

’biologisella monimuotoisuudella’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2020/852 2 artiklan 15 alakohdassa määriteltyä biologista monimuotoisuutta;

(*27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).”;"

*27

| vv) | lisätään 123 a – 123 d alakohta seuraavasti:






  ”123 a | ’epäpuhtauksilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklan 10 alakohdassa määriteltyjä epäpuhtauksia; |
| --- | --- | --- |

vv)

lisätään 123 a – 123 d alakohta seuraavasti:

”123 a

’epäpuhtauksilla’ tarkoitetaan asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklan 10 alakohdassa määriteltyjä epäpuhtauksia;

| 123 b. | ’pilaamisella’ tarkoitetaan direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä pilaamista; |
| --- | --- |

123 b.

’pilaamisella’ tarkoitetaan direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä pilaamista;

| 123 c. | ’luontopohjaisella ratkaisulla’ tarkoitetaan toimintaa, jossa suojellaan, säilytetään, ennallistetaan, käytetään kestävästi ja hoidetaan luonnollisia tai muokattuja maa-, makeavesi-, rannikko- ja meriekosysteemejä ja jossa vastataan yhteiskunnallisiin, taloudellisiin ja ympäristöhaasteisiin tuloksellisesti ja mukautuvasti ja tuotetaan samalla ihmisten hyvinvointiin, ekosysteemipalveluihin, häiriönsietokykyyn ja luonnon monimuotoisuuteen liittyviä hyötyjä; |
| --- | --- |

123 c.

’luontopohjaisella ratkaisulla’ tarkoitetaan toimintaa, jossa suojellaan, säilytetään, ennallistetaan, käytetään kestävästi ja hoidetaan luonnollisia tai muokattuja maa-, makeavesi-, rannikko- ja meriekosysteemejä ja jossa vastataan yhteiskunnallisiin, taloudellisiin ja ympäristöhaasteisiin tuloksellisesti ja mukautuvasti ja tuotetaan samalla ihmisten hyvinvointiin, ekosysteemipalveluihin, häiriönsietokykyyn ja luonnon monimuotoisuuteen liittyviä hyötyjä;

| 123 d. | ’palauttamisella’ tarkoitetaan prosessia, jolla tuetaan ekosysteemin elpymistä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja ekosysteemien erityisesti ilmastonmuutokseen liittyvän selviytymiskyvyn parantamiseksi. Ekosysteemien palauttaminen kattaa toimenpiteet, joilla parannetaan ekosysteemin tilaa ja luodaan tai perustetaan ekosysteemi uudelleen, sekä toimenpiteet ekosysteemien selviytymiskyvyn ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen parantamiseksi;” |
| --- | --- |

123 d.

’palauttamisella’ tarkoitetaan prosessia, jolla tuetaan ekosysteemin elpymistä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja ekosysteemien erityisesti ilmastonmuutokseen liittyvän selviytymiskyvyn parantamiseksi. Ekosysteemien palauttaminen kattaa toimenpiteet, joilla parannetaan ekosysteemin tilaa ja luodaan tai perustetaan ekosysteemi uudelleen, sekä toimenpiteet ekosysteemien selviytymiskyvyn ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen parantamiseksi;”

| ww) | korvataan 124 alakohta seuraavasti:






  ”124. | ’energiatehokkaalla kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmällä’ tarkoitetaan direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 41 alakohdassa määriteltyä tehokasta kaukolämmitys- ja jäähdytysjärjestelmää;” |
| --- | --- | --- |

ww)

korvataan 124 alakohta seuraavasti:

”124.

’energiatehokkaalla kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmällä’ tarkoitetaan direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 41 alakohdassa määriteltyä tehokasta kaukolämmitys- ja jäähdytysjärjestelmää;”

| xx) | lisätään 124 a ja 124 b alakohta seuraavasti:






  ”124 a. | ’kaukolämmityksellä’ ja ’kaukojäähdytyksellä’ tarkoitetaan direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 19 alakohdassa määriteltyä kaukolämmitystä tai kaukojäähdytystä; |
| --- | --- | --- |

xx)

lisätään 124 a ja 124 b alakohta seuraavasti:

”124 a.

’kaukolämmityksellä’ ja ’kaukojäähdytyksellä’ tarkoitetaan direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 19 alakohdassa määriteltyä kaukolämmitystä tai kaukojäähdytystä;

| 124 b. | ’kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmillä’ tarkoitetaan lämmön ja/tai jäähdytyksen tuotantolaitoksia, varastoja ja jakeluverkkoa, joka kattaa sekä primääri-, siirto- ja sekundaariputkiston ja jonka kautta lämpöä tai jäähdytystä toimitetaan kuluttajille. Viittauksilla kaukolämpöön tarkoitetaan kaukolämmitys- ja/tai kaukojäähdytysjärjestelmiä riippuen siitä, toimittavatko putkistot lämpöä tai jäähdytystä yhdessä vai erikseen;” |
| --- | --- |

124 b.

’kaukolämmitys- ja -jäähdytysjärjestelmillä’ tarkoitetaan lämmön ja/tai jäähdytyksen tuotantolaitoksia, varastoja ja jakeluverkkoa, joka kattaa sekä primääri-, siirto- ja sekundaariputkiston ja jonka kautta lämpöä tai jäähdytystä toimitetaan kuluttajille. Viittauksilla kaukolämpöön tarkoitetaan kaukolämmitys- ja/tai kaukojäähdytysjärjestelmiä riippuen siitä, toimittavatko putkistot lämpöä tai jäähdytystä yhdessä vai erikseen;”

| yy) | korvataan 126, 127 ja 128 alakohta seuraavasti:






  ”126. | ’uudelleenkäytöllä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (*28) 3 artiklan 13 alakohdassa määriteltyä uudelleenkäyttöä; |
| --- | --- | --- |

yy)

korvataan 126, 127 ja 128 alakohta seuraavasti:

”126.

’uudelleenkäytöllä’ tarkoitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (*28) 3 artiklan 13 alakohdassa määriteltyä uudelleenkäyttöä;

*28

| 127. | ’valmistelulla uudelleenkäyttöön’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 16 alakohdassa määriteltyä valmistelua uudelleenkäyttöön; |
| --- | --- |

127.

’valmistelulla uudelleenkäyttöön’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 16 alakohdassa määriteltyä valmistelua uudelleenkäyttöön;

| 128. | ’kierrätyksellä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 17 alakohdassa määriteltyä kierrätystä; |
| --- | --- |

128.

’kierrätyksellä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 17 alakohdassa määriteltyä kierrätystä;

(*28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).”;"

*28

| zz) | lisätään 128 a – 128 i alakohta seuraavasti:






  ”128 a. | ’resurssitehokkuudella’ tarkoitetaan tuotosyksikön tuottamiseen tarvittavien panosten määrän vähentämistä tai neitseellisten panosten korvaamista uusiopanoksilla; |
| --- | --- | --- |

zz)

lisätään 128 a – 128 i alakohta seuraavasti:

”128 a.

’resurssitehokkuudella’ tarkoitetaan tuotosyksikön tuottamiseen tarvittavien panosten määrän vähentämistä tai neitseellisten panosten korvaamista uusiopanoksilla;

| 128 b. | ’jätteellä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä jätettä; |
| --- | --- |

128 b.

’jätteellä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä jätettä;

| 128 c. | ’hukkalämmöllä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 9 alakohdassa määriteltyä hukkalämpöä; |
| --- | --- |

128 c.

’hukkalämmöllä’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 9 alakohdassa määriteltyä hukkalämpöä;

| 128 d. | ’käsittelyllä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 14 alakohdassa määriteltyä käsittelyä sekä muiden tuotteiden, materiaalien tai aineiden käsittelyä; |
| --- | --- |

128 d.

’käsittelyllä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 14 alakohdassa määriteltyä käsittelyä sekä muiden tuotteiden, materiaalien tai aineiden käsittelyä;

| 128 e. | ’hyödyntämisellä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 15 alakohdassa määriteltyä hyödyntämistä sekä muiden tuotteiden, materiaalien tai aineiden hyödyntämistä; |
| --- | --- |

128 e.

’hyödyntämisellä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 15 alakohdassa määriteltyä hyödyntämistä sekä muiden tuotteiden, materiaalien tai aineiden hyödyntämistä;

| 128 f. | ’loppukäsittelyllä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 19 alakohdassa määriteltyä loppukäsittelyä; |
| --- | --- |

128 f.

’loppukäsittelyllä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 19 alakohdassa määriteltyä loppukäsittelyä;

| 128 g. | ’muilla tuotteilla, materiaaleilla tai aineilla’ tarkoitetaan muita materiaaleja, tuotteita ja aineita kuin jätettä, mukaan lukien direktiivin 2008/98/EY 5 artiklassa tarkoitetut sivutuotteet, maa- ja metsätalouden jäämäainesta, jätevettä, sadevettä ja valuntavettä, mineraaleja, ravinteita, tuotantoprosessien jätekaasuja ja tarpeettomia tuotteita, osia ja materiaaleja; |
| --- | --- |

128 g.

’muilla tuotteilla, materiaaleilla tai aineilla’ tarkoitetaan muita materiaaleja, tuotteita ja aineita kuin jätettä, mukaan lukien direktiivin 2008/98/EY 5 artiklassa tarkoitetut sivutuotteet, maa- ja metsätalouden jäämäainesta, jätevettä, sadevettä ja valuntavettä, mineraaleja, ravinteita, tuotantoprosessien jätekaasuja ja tarpeettomia tuotteita, osia ja materiaaleja;

| 128 h. | ’tarpeettomilla tuotteilla, osilla ja materiaaleilla’ tarkoitetaan tuotteita, osia tai materiaaleja, joita haltija ei enää tarvitse tai joista ei ole tälle hyötyä, mutta jotka soveltuvat uudelleenkäyttöön; |
| --- | --- |

128 h.

’tarpeettomilla tuotteilla, osilla ja materiaaleilla’ tarkoitetaan tuotteita, osia tai materiaaleja, joita haltija ei enää tarvitse tai joista ei ole tälle hyötyä, mutta jotka soveltuvat uudelleenkäyttöön;

| 128 i. | ’erilliskeräyksellä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä erilliskeräystä;” |
| --- | --- |

128 i.

’erilliskeräyksellä’ tarkoitetaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklan 11 alakohdassa määriteltyä erilliskeräystä;”

| aaa) | kumotaan 129 alakohta; |
| --- | --- |

aaa)

kumotaan 129 alakohta;

| bbb) | korvataan 130 alakohta seuraavasti:






  ”130. | ’energiainfrastruktuurilla’ tarkoitetaan kaikkia fyysisiä laitteita tai laitoksia, jotka sijaitsevat unionin alueella tai yhdistävät unionin yhteen tai useampaan kolmanteen maahan ja jotka kuuluvat seuraaviin ryhmiin:






  a) | sähkö:






  i) | siirto- ja jakelujärjestelmät; ’siirrolla’ tarkoitetaan sähkön siirtämistä maalla ja merellä yhteenliitetyssä erityisen korkeajännitteisessä ja korkeajännitteisessä järjestelmässä toimitettavaksi loppuasiakkaille tai jakelijoille, mutta ei sähkön toimitusta, ja ’jakelulla’ taas tarkoitetaan sähkön siirtämistä maalla ja merellä suur-, keski- ja pienjännitteisissä jakelujärjestelmissä toimitettavaksi asiakkaille, mutta ei sähkön toimitusta; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

bbb)

korvataan 130 alakohta seuraavasti:

”130.

’energiainfrastruktuurilla’ tarkoitetaan kaikkia fyysisiä laitteita tai laitoksia, jotka sijaitsevat unionin alueella tai yhdistävät unionin yhteen tai useampaan kolmanteen maahan ja jotka kuuluvat seuraaviin ryhmiin:

a)

sähkö:

i)

siirto- ja jakelujärjestelmät; ’siirrolla’ tarkoitetaan sähkön siirtämistä maalla ja merellä yhteenliitetyssä erityisen korkeajännitteisessä ja korkeajännitteisessä järjestelmässä toimitettavaksi loppuasiakkaille tai jakelijoille, mutta ei sähkön toimitusta, ja ’jakelulla’ taas tarkoitetaan sähkön siirtämistä maalla ja merellä suur-, keski- ja pienjännitteisissä jakelujärjestelmissä toimitettavaksi asiakkaille, mutta ei sähkön toimitusta;

| ii) | kaikki i alakohdassa tarkoitettujen järjestelmien turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät kaikilla jännitetasoilla sekä sähköasemat; |
| --- | --- |

ii)

kaikki i alakohdassa tarkoitettujen järjestelmien turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät kaikilla jännitetasoilla sekä sähköasemat;

| iii) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (*29) 2 artiklan 51 alakohdassa määritellyt täysin integroidut verkkokomponentit; |
| --- | --- |

iii)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/944 (*29) 2 artiklan 51 alakohdassa määritellyt täysin integroidut verkkokomponentit;

*29

| iv) | älykkäät sähköverkot, eli järjestelmät ja komponentit, joissa yhdistetään tieto- ja viestintäteknologiaa käyttämällä operatiivisia digitaalisia alustoja, ohjausjärjestelmiä ja anturiteknologioita sekä siirtotasolla että jakelutasolla ja joiden tarkoituksena on saada aikaan tehokkaampi ja älykkäämpi sähkönsiirto- ja sähkönjakeluverkko, lisätä kapasiteettia uusien tuotanto-, varastointi- ja kulutusmuotojen integroimiseksi sekä helpottaa uusia liiketoimintamalleja ja markkinarakenteita; |
| --- | --- |

iv)

älykkäät sähköverkot, eli järjestelmät ja komponentit, joissa yhdistetään tieto- ja viestintäteknologiaa käyttämällä operatiivisia digitaalisia alustoja, ohjausjärjestelmiä ja anturiteknologioita sekä siirtotasolla että jakelutasolla ja joiden tarkoituksena on saada aikaan tehokkaampi ja älykkäämpi sähkönsiirto- ja sähkönjakeluverkko, lisätä kapasiteettia uusien tuotanto-, varastointi- ja kulutusmuotojen integroimiseksi sekä helpottaa uusia liiketoimintamalleja ja markkinarakenteita;

| v) | merisähköverkot, eli i alakohdan määritelmän mukaiset sähkön siirto- tai jakeluinfrastruktuurin laitteet ja laitokset, joilla on kaksi käyttötarkoitusta: merellä tuotetun uusiutuvan sähkön liittäminen verkkoon ja siirtäminen tai jakelu merellä sijaitsevista tuotantopaikoista kahteen tai useampaan maahan. Tämä kattaa myös älyverkot sekä niihin liittyvät turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät meritekniset laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät, ja tarvittavat sähköasemat, jos myös niillä varmistetaan teknologinen yhteentoimivuus ja muun muassa rajapintojen yhteensopivuus eri teknologioiden välillä; |
| --- | --- |

v)

merisähköverkot, eli i alakohdan määritelmän mukaiset sähkön siirto- tai jakeluinfrastruktuurin laitteet ja laitokset, joilla on kaksi käyttötarkoitusta: merellä tuotetun uusiutuvan sähkön liittäminen verkkoon ja siirtäminen tai jakelu merellä sijaitsevista tuotantopaikoista kahteen tai useampaan maahan. Tämä kattaa myös älyverkot sekä niihin liittyvät turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät meritekniset laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät, ja tarvittavat sähköasemat, jos myös niillä varmistetaan teknologinen yhteentoimivuus ja muun muassa rajapintojen yhteensopivuus eri teknologioiden välillä;

| b) | kaasu (maakaasu, biokaasu, mukaan lukien biometaani, ja/tai muista kuin biologisista lähteistä peräisin oleva uusiutuva kaasu):






  i) | siirto- ja jakeluputket, jotka ovat osa putkistoja, lukuun ottamatta maakaasun tuotantovaiheen aikaisia korkeapainekaasuputkia; |
| --- | --- | --- |

b)

kaasu (maakaasu, biokaasu, mukaan lukien biometaani, ja/tai muista kuin biologisista lähteistä peräisin oleva uusiutuva kaasu):

i)

siirto- ja jakeluputket, jotka ovat osa putkistoja, lukuun ottamatta maakaasun tuotantovaiheen aikaisia korkeapainekaasuputkia;

| ii) | edellä i alakohdassa tarkoitettuihin suurpainekaasuputkistoihin yhteydessä olevat maanalaiset varastot; |
| --- | --- |

ii)

edellä i alakohdassa tarkoitettuihin suurpainekaasuputkistoihin yhteydessä olevat maanalaiset varastot;

| iii) | nesteytetyn maakaasun tai paineistetun maakaasun vastaanotto-, varastointi- ja kaasuunnuttamislaitokset tai paineenvähennyslaitokset; |
| --- | --- |

iii)

nesteytetyn maakaasun tai paineistetun maakaasun vastaanotto-, varastointi- ja kaasuunnuttamislaitokset tai paineenvähennyslaitokset;

| iv) | kaikki järjestelmän turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan tai kaksisuuntaisen kapasiteetin mahdollistamisen kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien kompressoriasemat; |
| --- | --- |

iv)

kaikki järjestelmän turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan tai kaksisuuntaisen kapasiteetin mahdollistamisen kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien kompressoriasemat;

| v) | älykkäät kaasuverkot, eli kaikki seuraavat laitteet ja laitteistot, joiden tarkoituksena on mahdollistaa uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen (myös vedyn ja muuta kuin biologista alkuperää olevien kaasujen) liittäminen verkkoon ja helpottaa sitä: digitaaliset järjestelmät ja komponentit, joissa yhdistetään tieto- ja viestintäteknologiaa, ohjausjärjestelmiä ja anturiteknologioita, jotka mahdollistavat kaasun tuotannon, siirron, jakelun ja kulutuksen interaktiivisen ja älykkään seurannan, mittauksen, laadunvalvonnan ja hallinnan kaasuverkossa. Lisäksi älyverkkoihin voivat sisältyä laitteet, jotka mahdollistavat vastakkaisvirtaukset jakelutasolta siirtotasolle ja siihen tarvittavat parannukset olemassa olevaan verkkoon; |
| --- | --- |

v)

älykkäät kaasuverkot, eli kaikki seuraavat laitteet ja laitteistot, joiden tarkoituksena on mahdollistaa uusiutuvien ja vähähiilisten kaasujen (myös vedyn ja muuta kuin biologista alkuperää olevien kaasujen) liittäminen verkkoon ja helpottaa sitä: digitaaliset järjestelmät ja komponentit, joissa yhdistetään tieto- ja viestintäteknologiaa, ohjausjärjestelmiä ja anturiteknologioita, jotka mahdollistavat kaasun tuotannon, siirron, jakelun ja kulutuksen interaktiivisen ja älykkään seurannan, mittauksen, laadunvalvonnan ja hallinnan kaasuverkossa. Lisäksi älyverkkoihin voivat sisältyä laitteet, jotka mahdollistavat vastakkaisvirtaukset jakelutasolta siirtotasolle ja siihen tarvittavat parannukset olemassa olevaan verkkoon;

| c) | vety:






  i) | vedyn korkeapainesiirtoon tarkoitetut siirtoputket, sekä vedyn paikalliseen jakeluun tarkoitetut jakeluputkistot, jotka tarjoavat saatavuuden useille verkonkäyttäjille läpinäkyvästi ja syrjimättömästi; |
| --- | --- | --- |

c)

vety:

i)

vedyn korkeapainesiirtoon tarkoitetut siirtoputket, sekä vedyn paikalliseen jakeluun tarkoitetut jakeluputkistot, jotka tarjoavat saatavuuden useille verkonkäyttäjille läpinäkyvästi ja syrjimättömästi;

| ii) | varastointilaitokset, joita käytetään erittäin puhtaan vedyn varastointiin, mukaan lukien varastointiin käytettävä vetyterminaalin osa mutta lukuun ottamatta tuotantotoimintaan käytettävää osaa, ja mukaan lukien laitteistot, jotka ovat yksinomaan tehtäviään hoitavien vetyverkonhaltijoiden käytettävissä. Vedyn varastointilaitoksiin kuuluvat i alakohdassa tarkoitettuihin korkeapaineisiin vetyputkiin yhdistetyt maanalaiset varastot; |
| --- | --- |

ii)

varastointilaitokset, joita käytetään erittäin puhtaan vedyn varastointiin, mukaan lukien varastointiin käytettävä vetyterminaalin osa mutta lukuun ottamatta tuotantotoimintaan käytettävää osaa, ja mukaan lukien laitteistot, jotka ovat yksinomaan tehtäviään hoitavien vetyverkonhaltijoiden käytettävissä. Vedyn varastointilaitoksiin kuuluvat i alakohdassa tarkoitettuihin korkeapaineisiin vetyputkiin yhdistetyt maanalaiset varastot;

| iii) | kaasulle tai pelkästään vedylle tarkoitetut vedyn tai muihin kemiallisiin aineisiin sidotun vedyn edelleenjakelu-, vastaanotto-, varastointi- ja kaasuunnuttamislaitokset tai paineenvähennyslaitokset vedyn syöttämiseksi verkkoon; |
| --- | --- |

iii)

kaasulle tai pelkästään vedylle tarkoitetut vedyn tai muihin kemiallisiin aineisiin sidotun vedyn edelleenjakelu-, vastaanotto-, varastointi- ja kaasuunnuttamislaitokset tai paineenvähennyslaitokset vedyn syöttämiseksi verkkoon;

| iv) | terminaalit eli laitokset, joissa nestemäinen vety muunnetaan kaasumaiseksi vedyksi vetyverkkoon syöttämistä varten. Terminaaleihin luetaan kuuluviksi myös liitännäislaitteistot ja tilapäinen varastointi, joita tarvitaan muuntamisprosessissa ja kaasun toimittamisessa sen jälkeen siirtoverkkoon, mutta siihen eivät kuulu varastointiin käytettävät vetyterminaalin osat; |
| --- | --- |

iv)

terminaalit eli laitokset, joissa nestemäinen vety muunnetaan kaasumaiseksi vedyksi vetyverkkoon syöttämistä varten. Terminaaleihin luetaan kuuluviksi myös liitännäislaitteistot ja tilapäinen varastointi, joita tarvitaan muuntamisprosessissa ja kaasun toimittamisessa sen jälkeen siirtoverkkoon, mutta siihen eivät kuulu varastointiin käytettävät vetyterminaalin osat;

| v) | rajayhdysputket eli vetyverkko (tai sen osa), joka ylittää jäsenvaltioiden välisen rajan tai kulkee sen poikki tai joka ylittää jäsenvaltion ja kolmannen maan välisen rajan tai kulkee sen poikki kyseisen jäsenvaltion alueeseen tai sen aluevesiin saakka; |
| --- | --- |

v)

rajayhdysputket eli vetyverkko (tai sen osa), joka ylittää jäsenvaltioiden välisen rajan tai kulkee sen poikki tai joka ylittää jäsenvaltion ja kolmannen maan välisen rajan tai kulkee sen poikki kyseisen jäsenvaltion alueeseen tai sen aluevesiin saakka;

| vi) | kaikki vetyjärjestelmän turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan tai kaksisuuntaisen kapasiteetin mahdollistamisen kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien kompressoriasemat; |
| --- | --- |

vi)

kaikki vetyjärjestelmän turvallisen, varman ja tehokkaan toiminnan tai kaksisuuntaisen kapasiteetin mahdollistamisen kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien kompressoriasemat;

Jokainen i–vi alakohdassa luetelluista rakenteista voi olla vasta perustettu rakenne tai maakaasukäytöstä vetykäyttöön muutettu rakenne tai näiden kahden yhdistelmä. Edellä i–vi alakohdassa luetellut rakenteet, joihin kolmannella osapuolella on pääsy, katsotaan energiainfrastruktuuriksi;

| d) | hiilidioksidi:






  i) | muut kuin tuotantovaiheen putkistot, joita käytetään hiilidioksidin siirtämiseen useammasta kuin yhdestä lähteestä, eli teollisuuslaitoksista (voimalaitokset mukaan luettuina), jotka tuottavat hiilidioksidikaasua poltosta tai muista kemiallisista reaktioista, joihin liittyy fossiilisia tai muita kuin fossiilisia hiiliyhdisteitä, hiilidioksidin pysyvää geologista varastointia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (*30) 3 artiklan mukaisesti tai hiilidioksidin käyttämiseksi raaka-aineena tai biologisten prosessien tuotoksen lisäämisessä; |
| --- | --- | --- |

d)

hiilidioksidi:

i)

muut kuin tuotantovaiheen putkistot, joita käytetään hiilidioksidin siirtämiseen useammasta kuin yhdestä lähteestä, eli teollisuuslaitoksista (voimalaitokset mukaan luettuina), jotka tuottavat hiilidioksidikaasua poltosta tai muista kemiallisista reaktioista, joihin liittyy fossiilisia tai muita kuin fossiilisia hiiliyhdisteitä, hiilidioksidin pysyvää geologista varastointia varten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/31/EY (*30) 3 artiklan mukaisesti tai hiilidioksidin käyttämiseksi raaka-aineena tai biologisten prosessien tuotoksen lisäämisessä;

*30

| ii) | hiilidioksidin nesteytys- ja puskurivarastolaitokset, joita tarvitaan hiilidioksidin siirtoon tai varastointiin. Tähän eivät sisälly siinä geologisessa muodostumassa olevat infrastruktuurit, jota käytetään hiilidioksidin pysyvään geologiseen varastointiin direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan mukaisesti, eivätkä niihin liittyvät pinta- ja injektointilaitokset; |
| --- | --- |

ii)

hiilidioksidin nesteytys- ja puskurivarastolaitokset, joita tarvitaan hiilidioksidin siirtoon tai varastointiin. Tähän eivät sisälly siinä geologisessa muodostumassa olevat infrastruktuurit, jota käytetään hiilidioksidin pysyvään geologiseen varastointiin direktiivin 2009/31/EY 3 artiklan mukaisesti, eivätkä niihin liittyvät pinta- ja injektointilaitokset;

| iii) | kaikki järjestelmän moitteettoman, turvallisen ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät. Tähän voi sisältyä yksinomaan hiilidioksidin siirtoon ja varastointiin tarkoitettua liikkuvaa kalustoa edellyttäen, että tällainen liikkuva kalusto vastaa puhtaan kulkuvälineen määritelmää; |
| --- | --- |

iii)

kaikki järjestelmän moitteettoman, turvallisen ja tehokkaan toiminnan kannalta välttämättömät laitteet tai laitteistot, mukaan lukien suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmät. Tähän voi sisältyä yksinomaan hiilidioksidin siirtoon ja varastointiin tarkoitettua liikkuvaa kalustoa edellyttäen, että tällainen liikkuva kalusto vastaa puhtaan kulkuvälineen määritelmää;

Edellä i, ii ja iii alakohdassa luetellut rakenteet, joihin kolmannella osapuolella on pääsy, katsotaan energiainfrastruktuuriksi;

| e) | infrastruktuuri, jota käytetään useilta tuottajilta tai käyttäjiltä peräisin olevan höyryn, kuuman veden tai jäädytettyjen nesteiden muodossa olevan lämpöenergian siirtoon tai jakeluun ja joka perustuu uusiutuvaan energiaan tai teollisista sovelluksista peräisin olevan hukkalämmön käyttöön; |
| --- | --- |

e)

infrastruktuuri, jota käytetään useilta tuottajilta tai käyttäjiltä peräisin olevan höyryn, kuuman veden tai jäädytettyjen nesteiden muodossa olevan lämpöenergian siirtoon tai jakeluun ja joka perustuu uusiutuvaan energiaan tai teollisista sovelluksista peräisin olevan hukkalämmön käyttöön;

| f) | yhteistä etua koskevat hankkeet siten kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 (*31) 2 artiklan 4 alakohdassa ja keskinäistä etua koskevat hankkeet siten kuin niihin viitataan perussopimuksen 171 artiklassa; |
| --- | --- |

f)

yhteistä etua koskevat hankkeet siten kuin ne on määritelty Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 347/2013 (*31) 2 artiklan 4 alakohdassa ja keskinäistä etua koskevat hankkeet siten kuin niihin viitataan perussopimuksen 171 artiklassa;

*31

| g) | muut infrastruktuuriluokat, jotka mahdollistavat fyysiset tai johtimettomat yhteydet uusiutuvan tai hiilivapaan energian tuottajien ja käyttäjien välille useista liityntä- ja ottokohdista ja joka on avoin kolmansille osapuolille, jotka eivät ole osa infrastruktuurin omistaja- tai hallinnoijayritystä; |
| --- | --- |

g)

muut infrastruktuuriluokat, jotka mahdollistavat fyysiset tai johtimettomat yhteydet uusiutuvan tai hiilivapaan energian tuottajien ja käyttäjien välille useista liityntä- ja ottokohdista ja joka on avoin kolmansille osapuolille, jotka eivät ole osa infrastruktuurin omistaja- tai hallinnoijayritystä;

Edellä a–g alakohdassa lueteltuja rakenteita, jotka on rakennettu yhtä tai pientä ennakolta yksilöityjen käyttäjien ryhmää varten ja räätälöity niiden tarpeisiin, jäljempänä ’erityisinfrastruktuuri’, ei katsota energiainfrastruktuuriksi.

(*29)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125)."

*29

(*30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/31/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, hiilidioksidin geologisesta varastoinnista ja neuvoston direktiivin 85/337/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2000/60/EY, 2001/80/EY, 2004/35/EY, 2006/12/EY ja 2008/1/EY ja asetuksen (EY) N:o 1013/2006 muuttamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 114)."

*30

(*31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 347/2013, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2013, Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista (EUVL L 115, 25.4.2013, s. 39)”;"

*31

| ccc) | lisätään 130 a – 130 d alakohta seuraavasti:






  ”130 a. | ’jakeluverkonhaltijalla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 29 alakohdassa määriteltyä jakeluverkonhaltijaa; |
| --- | --- | --- |

ccc)

lisätään 130 a – 130 d alakohta seuraavasti:

”130 a.

’jakeluverkonhaltijalla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 29 alakohdassa määriteltyä jakeluverkonhaltijaa;

| 130 b. | ’siirtoverkonhaltijalla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 35 alakohdassa määriteltyä siirtoverkonhaltijaa; |
| --- | --- |

130 b.

’siirtoverkonhaltijalla’ tarkoitetaan direktiivin (EU) 2019/944 2 artiklan 35 alakohdassa määriteltyä siirtoverkonhaltijaa;

| 130 c. | ’sähkön varastoinnilla’ tarkoitetaan sähkön loppukäytön siirtämistä sen tuotantohetkeä myöhempään ajankohtaan tai sähköenergian muuntamista energiamuotoon, jossa se voidaan varastoida, kyseisen energian varastointia ja sen muuntamista myöhemmin takaisin sähköenergiaksi; |
| --- | --- |

130 c.

’sähkön varastoinnilla’ tarkoitetaan sähkön loppukäytön siirtämistä sen tuotantohetkeä myöhempään ajankohtaan tai sähköenergian muuntamista energiamuotoon, jossa se voidaan varastoida, kyseisen energian varastointia ja sen muuntamista myöhemmin takaisin sähköenergiaksi;

| 130 d. | ’lämmön varastoinnilla’ tarkoitetaan lämpöenergian loppukäytön siirtämistä sen tuotantohetkeä myöhempään ajankohtaan tai sähkö- tai lämpöenergian muuntamista energiamuotoon, jossa se voidaan varastoida, kyseisen energian varastointia ja tarvittaessa sen muuntamista tai takaisinmuuntamista lämpöenergiaksi loppukäyttöä varten (lämmitys tai jäähdytys);” |
| --- | --- |

130 d.

’lämmön varastoinnilla’ tarkoitetaan lämpöenergian loppukäytön siirtämistä sen tuotantohetkeä myöhempään ajankohtaan tai sähkö- tai lämpöenergian muuntamista energiamuotoon, jossa se voidaan varastoida, kyseisen energian varastointia ja tarvittaessa sen muuntamista tai takaisinmuuntamista lämpöenergiaksi loppukäyttöä varten (lämmitys tai jäähdytys);”

| ddd) | korvataan 131 alakohta seuraavasti:






  ”131. | ’energian sisämarkkinalainsäädännöllä’ tarkoitetaan direktiiviä (EU) 2019/944, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/73/EY (*32), asetusta (EU) 2019/943 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 715/2009 (*33); |
| --- | --- | --- |

ddd)

korvataan 131 alakohta seuraavasti:

”131.

’energian sisämarkkinalainsäädännöllä’ tarkoitetaan direktiiviä (EU) 2019/944, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2009/73/EY (*32), asetusta (EU) 2019/943 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 715/2009 (*33);

*32

*33

(*32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/73/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasun sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2003/55/EY kumoamisesta (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 94)."

*32

(*33)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 715/2009, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009, maakaasunsiirtoverkkoihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja asetuksen (EY) N:o 1775/2005 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 211, 14.8.2009, s. 36).”;"

*33

| eee) | lisätään 131 a ja 131 b alakohta seuraavasti:






  ”131 a. | ’hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla’ tai ’CCS:llä’ tarkoitetaan teknologioita, joiden avulla voidaan ottaa talteen teollisuuslaitosten päästämää hiilidioksidia, prosessiperäiset päästöt mukaan luettuina, tai ottaa sitä talteen suoraan ilmasta, kuljettaa sitä varastointipaikkaan ja injektoida sitä soveltuviin maanalaisiin geologisiin muodostumiin pysyvää varastointia varten; |
| --- | --- | --- |

eee)

lisätään 131 a ja 131 b alakohta seuraavasti:

”131 a.

’hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla’ tai ’CCS:llä’ tarkoitetaan teknologioita, joiden avulla voidaan ottaa talteen teollisuuslaitosten päästämää hiilidioksidia, prosessiperäiset päästöt mukaan luettuina, tai ottaa sitä talteen suoraan ilmasta, kuljettaa sitä varastointipaikkaan ja injektoida sitä soveltuviin maanalaisiin geologisiin muodostumiin pysyvää varastointia varten;

| 131 b. | ’hiilidioksidin talteenotolla ja käytöllä’ tai ’CCU:lla’ tarkoitetaan teknologioita, joiden avulla voidaan ottaa talteen teollisuuslaitosten päästämää hiilidioksidia, prosessiperäiset päästöt mukaan luettuina, tai ottaa sitä talteen suoraan ilmasta ja kuljettaa sitä hiilidioksidin kulutus- tai hyödyntämispaikkaan täysimääräisesti käytettäväksi;” |
| --- | --- |

131 b.

’hiilidioksidin talteenotolla ja käytöllä’ tai ’CCU:lla’ tarkoitetaan teknologioita, joiden avulla voidaan ottaa talteen teollisuuslaitosten päästämää hiilidioksidia, prosessiperäiset päästöt mukaan luettuina, tai ottaa sitä talteen suoraan ilmasta ja kuljettaa sitä hiilidioksidin kulutus- tai hyödyntämispaikkaan täysimääräisesti käytettäväksi;”

| fff) | kumotaan 134 alakohta; |
| --- | --- |

fff)

kumotaan 134 alakohta;

| ggg) | korvataan 137 kohta seuraavasti:






  ”137. | ’laajakaistainfrastruktuurilla’ tarkoitetaan laajakaistaverkkoa, jossa ei ole aktiivisia komponentteja ja joka käsittää fyysisen infrastruktuurin, kuten kanavat, pylväät, mastot, tornit, pimeän kuidun, kytkentäkaapit ja kaapelit (mukaan lukien pimeä kuitu ja kuparikaapelit);” |
| --- | --- | --- |

ggg)

korvataan 137 kohta seuraavasti:

”137.

’laajakaistainfrastruktuurilla’ tarkoitetaan laajakaistaverkkoa, jossa ei ole aktiivisia komponentteja ja joka käsittää fyysisen infrastruktuurin, kuten kanavat, pylväät, mastot, tornit, pimeän kuidun, kytkentäkaapit ja kaapelit (mukaan lukien pimeä kuitu ja kuparikaapelit);”

| hhh) | lisätään 137 a, 137 b ja 137 c alakohta seuraavasti:






  ”137 a. | ’runkoliityntäverkolla’ tarkoitetaan laajakaistaverkon osaa, joka yhdistää liityntäverkon runkoverkkoon, ja joka ei tarjoa suoraa yhteyttä loppukäyttäjille. Runkoliityntäverkko on verkon osa, jossa loppukäyttäjien tietoliikenne kootaan yhteen; |
| --- | --- | --- |

hhh)

lisätään 137 a, 137 b ja 137 c alakohta seuraavasti:

”137 a.

’runkoliityntäverkolla’ tarkoitetaan laajakaistaverkon osaa, joka yhdistää liityntäverkon runkoverkkoon, ja joka ei tarjoa suoraa yhteyttä loppukäyttäjille. Runkoliityntäverkko on verkon osa, jossa loppukäyttäjien tietoliikenne kootaan yhteen;

| 137 b. | ’runkoverkolla’ tarkoitetaan ydinverkkoa, joka yhdistää runkoliityntäverkot eri alueilta; |
| --- | --- |

137 b.

’runkoverkolla’ tarkoitetaan ydinverkkoa, joka yhdistää runkoliityntäverkot eri alueilta;

| 137 c. | ’liityntäverkolla’ tarkoitetaan laajakaistaverkon osaa, joka liittää runkoliityntäverkon loppukäyttäjän kiinteistöön tai laitteistoon;” |
| --- | --- |

137 c.

’liityntäverkolla’ tarkoitetaan laajakaistaverkon osaa, joka liittää runkoliityntäverkon loppukäyttäjän kiinteistöön tai laitteistoon;”

| iii) | korvataan 139 alakohta seuraavasti:






  ”139. | ’tukkutason käyttöoikeuksilla’ tarkoitetaan käyttöoikeutta, jonka avulla operaattori voi hyödyntää toisen operaattorin infrastruktuuria. Tukkutason käyttöoikeuksien on käsitettävä teknisen kehityksen tässä vaiheessa ainakin seuraavat käyttöoikeustuotteet: i) FTTx-verkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus, eriytetty käyttöoikeus ja bittivirtatason käyttöoikeus; ii) kaapeliverkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus ja aktiivisten palvelujen käyttöoikeus; iii) kiinteät langattomat verkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus ja aktiivisten palvelujen käyttöoikeus; iv) matkaviestinverkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus ja aktiivisten palvelujen (vähintään verkkovierailupalvelut) käyttöoikeus; v) satelliittijärjestelmät: aktiivisten palvelujen käyttöoikeus; vi) runkoliityntäverkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus ja aktiivisten palvelujen käyttöoikeus.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

korvataan 139 alakohta seuraavasti:

”139.

’tukkutason käyttöoikeuksilla’ tarkoitetaan käyttöoikeutta, jonka avulla operaattori voi hyödyntää toisen operaattorin infrastruktuuria. Tukkutason käyttöoikeuksien on käsitettävä teknisen kehityksen tässä vaiheessa ainakin seuraavat käyttöoikeustuotteet: i) FTTx-verkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus, eriytetty käyttöoikeus ja bittivirtatason käyttöoikeus; ii) kaapeliverkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus ja aktiivisten palvelujen käyttöoikeus; iii) kiinteät langattomat verkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus ja aktiivisten palvelujen käyttöoikeus; iv) matkaviestinverkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus ja aktiivisten palvelujen (vähintään verkkovierailupalvelut) käyttöoikeus; v) satelliittijärjestelmät: aktiivisten palvelujen käyttöoikeus; vi) runkoliityntäverkot: laajakaistainfrastruktuurin käyttöoikeus ja aktiivisten palvelujen käyttöoikeus.”;

| jjj) | korvataan 139 a alakohta seuraavasti:






  ”139 a. | ’tavoitettavilla kiinteistöillä’ tarkoitetaan loppukäyttäjien kiinteistöjä, joihin palveluntarjoaja voi neljän viikon kuluessa loppukäyttäjän pyynnöstä tarjota laajakaistapalveluja (riippumatta siitä, onko nämä kiinteistöt jo liitetty verkkoon). Laajakaistapalvelujen tarjoamisesta loppukäyttäjien tiloihin perittävä hinta ei tässä tapauksessa saa ylittää tavanomaisia liityntämaksuja, mikä tarkoittaa, että hinta ei saa sisältää muita tai poikkeuksellisia kustannuksia tavanomaiseen kaupalliseen käytäntöön verrattuna eikä se saa missään tapauksessa ylittää tavanomaista hintaa kyseisessä jäsenvaltiossa. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on määritettävä kyseinen tavanomainen hinta;” |
| --- | --- | --- |

jjj)

korvataan 139 a alakohta seuraavasti:

”139 a.

’tavoitettavilla kiinteistöillä’ tarkoitetaan loppukäyttäjien kiinteistöjä, joihin palveluntarjoaja voi neljän viikon kuluessa loppukäyttäjän pyynnöstä tarjota laajakaistapalveluja (riippumatta siitä, onko nämä kiinteistöt jo liitetty verkkoon). Laajakaistapalvelujen tarjoamisesta loppukäyttäjien tiloihin perittävä hinta ei tässä tapauksessa saa ylittää tavanomaisia liityntämaksuja, mikä tarkoittaa, että hinta ei saa sisältää muita tai poikkeuksellisia kustannuksia tavanomaiseen kaupalliseen käytäntöön verrattuna eikä se saa missään tapauksessa ylittää tavanomaista hintaa kyseisessä jäsenvaltiossa. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on määritettävä kyseinen tavanomainen hinta;”

| kkk) | lisätään 139 d, 139 e ja 139 f alakohta seuraavasti:






  ”139 d. | ’ruuhka-ajalla’ tarkoitetaan tyypillisesti tunnin mittaista vuorokauden ajankohtaa, jolloin verkon kuormitus on yleensä suurimmillaan; |
| --- | --- | --- |

kkk)

lisätään 139 d, 139 e ja 139 f alakohta seuraavasti:

”139 d.

’ruuhka-ajalla’ tarkoitetaan tyypillisesti tunnin mittaista vuorokauden ajankohtaa, jolloin verkon kuormitus on yleensä suurimmillaan;

| 139 e. | ’ruuhka-aikaolosuhteilla’ tarkoitetaan olosuhteita, joissa verkon odotetaan toimivan ’ruuhka-aikana’; |
| --- | --- |

139 e.

’ruuhka-aikaolosuhteilla’ tarkoitetaan olosuhteita, joissa verkon odotetaan toimivan ’ruuhka-aikana’;

| 139 f. | ’merkityksellisellä aikahorisontilla’ tarkoitetaan aikaväliä, jonka perusteella tarkastellaan suunniteltuja yksityisiä investointeja ja joka vastaa jäsenvaltion arvioimaa suunnitellun valtiorahoitteisen verkon käyttöönoton aikaikkunaa alkaen suunniteltua valtion interventiota koskevan julkisen kuulemisen julkaisemisesta ja päättyen verkon toiminnan aloittamiseen (eli tukku- ja/tai vähittäistason palvelujen tarjonnan käynnistymiseen valtiorahoitteisessa verkossa). Merkityksellinen aikahorisontti ei voi olla alle kahta vuotta;” |
| --- | --- |

139 f.

’merkityksellisellä aikahorisontilla’ tarkoitetaan aikaväliä, jonka perusteella tarkastellaan suunniteltuja yksityisiä investointeja ja joka vastaa jäsenvaltion arvioimaa suunnitellun valtiorahoitteisen verkon käyttöönoton aikaikkunaa alkaen suunniteltua valtion interventiota koskevan julkisen kuulemisen julkaisemisesta ja päättyen verkon toiminnan aloittamiseen (eli tukku- ja/tai vähittäistason palvelujen tarjonnan käynnistymiseen valtiorahoitteisessa verkossa). Merkityksellinen aikahorisontti ei voi olla alle kahta vuotta;”

| lll) | korvataan 157 alakohta seuraavasti:






  ”157. | ’satamainfrastruktuurilla’ tarkoitetaan infrastruktuuria ja laitteita, joita käytetään liikenteeseen liittyvien satamapalvelujen tarjoamiseen, kuten alusten kiinnittämiseen käytetyt paikat, laiturimuurit, pistolaiturit ja kelluvat ponttonirampit vuorovesialueilla, satama-altaat, maantäytöt ja maan käyttöönotto, infrastruktuuri aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien keräystä varten ja satamien lataus- ja tankkausinfrastruktuuri, joka toimittaa kulkuvälineille, liikkuvalle terminaalikalustolle ja liikkuvalle maahuolintakalustolle sähköä, vetyä, ammoniakkia ja metanolia;” |
| --- | --- | --- |

lll)

korvataan 157 alakohta seuraavasti:

”157.

’satamainfrastruktuurilla’ tarkoitetaan infrastruktuuria ja laitteita, joita käytetään liikenteeseen liittyvien satamapalvelujen tarjoamiseen, kuten alusten kiinnittämiseen käytetyt paikat, laiturimuurit, pistolaiturit ja kelluvat ponttonirampit vuorovesialueilla, satama-altaat, maantäytöt ja maan käyttöönotto, infrastruktuuri aluksella syntyvän jätteen ja lastijäämien keräystä varten ja satamien lataus- ja tankkausinfrastruktuuri, joka toimittaa kulkuvälineille, liikkuvalle terminaalikalustolle ja liikkuvalle maahuolintakalustolle sähköä, vetyä, ammoniakkia ja metanolia;”

| mmm) | kumotaan 161 alakohta; |
| --- | --- |

mmm)

kumotaan 161 alakohta;

| 3) | muutetaan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:






  a) | korvataan a–e alakohta seuraavasti:






  ”a) | alueellinen investointituki: kun on kyse investoinnista, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat vähintään 110 miljoonaa euroa, tukimäärät yritystä ja investointihanketta kohden ovat seuraavat:






  — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 10 prosenttia: 8,25 miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

muutetaan 4 artiklan 1 kohta seuraavasti:

a)

korvataan a–e alakohta seuraavasti:

”a)

alueellinen investointituki: kun on kyse investoinnista, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat vähintään 110 miljoonaa euroa, tukimäärät yritystä ja investointihanketta kohden ovat seuraavat:

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 10 prosenttia: 8,25 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 15 prosenttia: 12,38 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 15 prosenttia: 12,38 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 20 prosenttia: 16,5 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 20 prosenttia: 16,5 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 25 prosenttia: 20,63 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 25 prosenttia: 20,63 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 30 prosenttia: 24,75 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 30 prosenttia: 24,75 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 35 prosenttia: 28,88 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 35 prosenttia: 28,88 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 40 prosenttia: 33 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 40 prosenttia: 33 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia: 41,25 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 50 prosenttia: 41,25 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 60 prosenttia: 49,5 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 60 prosenttia: 49,5 miljoonaa euroa;

| — | jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 70 prosenttia: 57,75 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

—

jos aluetuen enimmäisintensiteetti on 70 prosenttia: 57,75 miljoonaa euroa;

| b) | alueellinen kaupunkikehitystuki: 22 miljoonaa euroa 16 artiklan 3 kohdassa säädetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

alueellinen kaupunkikehitystuki: 22 miljoonaa euroa 16 artiklan 3 kohdassa säädetyn mukaisesti;

| c) | pk-yrityksille myönnettävä investointituki: 8,25 miljoonaa euroa yritystä ja investointihanketta kohden; |
| --- | --- |

c)

pk-yrityksille myönnettävä investointituki: 8,25 miljoonaa euroa yritystä ja investointihanketta kohden;

| d) | pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki: 2,2 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; |
| --- | --- |

d)

pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki: 2,2 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden;

| e) | pk-yritysten messuille osallistumiseen myönnettävä tuki: 2,2 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden;” |
| --- | --- |

e)

pk-yritysten messuille osallistumiseen myönnettävä tuki: 2,2 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden;”

| b) | lisätään e a ja e b alakohta seuraavasti:






  ”e a) | 19 c artiklassa tarkoitettu mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki: 200 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden. Maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien mikroyritysten osalta tämä enimmäismäärä on 25 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden ja kalastus- ja vesiviljelyalalla toimivien mikroyritysten osalta 30 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään e a ja e b alakohta seuraavasti:

a

b

”e a)

19 c artiklassa tarkoitettu mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki: 200 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden. Maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien mikroyritysten osalta tämä enimmäismäärä on 25 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden ja kalastus- ja vesiviljelyalalla toimivien mikroyritysten osalta 30 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden;

| e b) | 19 d artiklassa tarkoitettu pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi: 2 miljoonaa euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden. Maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien pk-yritysten osalta tämä enimmäismäärä on 250 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden ja kalastus- ja vesiviljelyalalla toimivien pk-yritysten osalta 300 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden. Maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävän tuen ehtona on, että tukea ei siirretä osittain tai kokonaan alkutuottajille;” |
| --- | --- |

e b)

19 d artiklassa tarkoitettu pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi: 2 miljoonaa euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden. Maataloustuotteiden alkutuotannon alalla toimivien pk-yritysten osalta tämä enimmäismäärä on 250 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden ja kalastus- ja vesiviljelyalalla toimivien pk-yritysten osalta 300 000 euroa tuensaajaa ja kalenterivuotta kohden. Maataloustuotteiden jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävän tuen ehtona on, että tukea ei siirretä osittain tai kokonaan alkutuottajille;”

| c) | korvataan f – s a alakohta seuraavasti:






  ”f) | tuki yrityksille, jotka osallistuvat Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin: 20 artiklan mukainen tuki: 2,2 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; 20 a artiklan mukainen tuki: 20 a artiklan 2 kohdassa säädetyt määrät yritystä ja hanketta kohden; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan f – s a alakohta seuraavasti:

a

”f)

tuki yrityksille, jotka osallistuvat Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin: 20 artiklan mukainen tuki: 2,2 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; 20 a artiklan mukainen tuki: 20 a artiklan 2 kohdassa säädetyt määrät yritystä ja hanketta kohden;

| g) | riskirahoitustuki: 16,5 miljoonaa euroa tukikelpoista yritystä kohden 21 artiklan 8 kohdassa ja 21 a artiklan 2 kohdassa säädetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

riskirahoitustuki: 16,5 miljoonaa euroa tukikelpoista yritystä kohden 21 artiklan 8 kohdassa ja 21 a artiklan 2 kohdassa säädetyn mukaisesti;

| h) | käynnistystuki: 22 artiklan 3, 4, 5 ja 7 kohdassa säädetyt määrät yritystä kohden; |
| --- | --- |

h)

käynnistystuki: 22 artiklan 3, 4, 5 ja 7 kohdassa säädetyt määrät yritystä kohden;

| i) | tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki:






  i) | jos hanke on ensi sijassa perustutkimusta: 55 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; näin on silloin, kun yli puolet hankkeen tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu toiminnoista, jotka kuuluvat perustutkimuksen luokkaan; |
| --- | --- | --- |

i)

tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki:

i)

jos hanke on ensi sijassa perustutkimusta: 55 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; näin on silloin, kun yli puolet hankkeen tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu toiminnoista, jotka kuuluvat perustutkimuksen luokkaan;

| ii) | jos hanke on ensi sijassa teollista tutkimusta: 35 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; näin on silloin, kun yli puolet hankkeen tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu toiminnoista, jotka kuuluvat teollisen tutkimuksen luokkaan tai teollisen tutkimuksen ja perustutkimuksen luokkiin yhdessä; |
| --- | --- |

ii)

jos hanke on ensi sijassa teollista tutkimusta: 35 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; näin on silloin, kun yli puolet hankkeen tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu toiminnoista, jotka kuuluvat teollisen tutkimuksen luokkaan tai teollisen tutkimuksen ja perustutkimuksen luokkiin yhdessä;

| iii) | jos hanke on ensi sijassa kokeellista kehittämistä: 25 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; näin on silloin, kun yli puolet hankkeen tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu toiminnoista, jotka kuuluvat kokeellisen kehittämisen luokkaan; |
| --- | --- |

iii)

jos hanke on ensi sijassa kokeellista kehittämistä: 25 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; näin on silloin, kun yli puolet hankkeen tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu toiminnoista, jotka kuuluvat kokeellisen kehittämisen luokkaan;

| iv) | jos kyse on Eureka-hankkeesta tai perussopimuksen 185 tai 187 artiklan nojalla perustetun yhteisyrityksen toteuttamasta hankkeesta tai 25 artiklan 6 kohdan d alakohdan ehdot täyttävästä hankkeesta, i–iii alakohdassa tarkoitetut määrät kaksinkertaistetaan; |
| --- | --- |

iv)

jos kyse on Eureka-hankkeesta tai perussopimuksen 185 tai 187 artiklan nojalla perustetun yhteisyrityksen toteuttamasta hankkeesta tai 25 artiklan 6 kohdan d alakohdan ehdot täyttävästä hankkeesta, i–iii alakohdassa tarkoitetut määrät kaksinkertaistetaan;

| v) | jos tuki tutkimus- ja kehityshankkeille myönnetään takaisinmaksettavina ennakkoina, jotka niiden bruttoavustusekvivalentin laskemiseen käytettävien hyväksyttyjen menetelmien puuttuessa ilmaistaan prosentteina tukikelpoisista kustannuksista, ja toimenpide edellyttää, että hankkeen onnistuessa, siten kuin onnistuminen määritellään kohtuullisen ja varovaisen hypoteesin perusteella, ennakko maksetaan takaisin korkoineen, jotka vastaavat vähintään myöntämisajankohtana sovellettavaa diskonttokorkoa, i–iv alakohdassa tarkoitettuja määriä korotetaan 50 prosenttia; |
| --- | --- |

v)

jos tuki tutkimus- ja kehityshankkeille myönnetään takaisinmaksettavina ennakkoina, jotka niiden bruttoavustusekvivalentin laskemiseen käytettävien hyväksyttyjen menetelmien puuttuessa ilmaistaan prosentteina tukikelpoisista kustannuksista, ja toimenpide edellyttää, että hankkeen onnistuessa, siten kuin onnistuminen määritellään kohtuullisen ja varovaisen hypoteesin perusteella, ennakko maksetaan takaisin korkoineen, jotka vastaavat vähintään myöntämisajankohtana sovellettavaa diskonttokorkoa, i–iv alakohdassa tarkoitettuja määriä korotetaan 50 prosenttia;

| vi) | tutkimusta edeltäviin toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki: 8,25 miljoonaa euroa tutkimusta kohden; |
| --- | --- |

vi)

tutkimusta edeltäviin toteutettavuustutkimuksiin myönnettävä tuki: 8,25 miljoonaa euroa tutkimusta kohden;

| vii) | 25 a artiklan nojalla toteutettaviin huippuosaamismerkin saaneisiin ja tutkimus- ja kehityshankkeisiin pk-yrityksille myönnettävä tuki: 25 a artiklassa tarkoitettu määrä; |
| --- | --- |

vii)

25 a artiklan nojalla toteutettaviin huippuosaamismerkin saaneisiin ja tutkimus- ja kehityshankkeisiin pk-yrityksille myönnettävä tuki: 25 a artiklassa tarkoitettu määrä;

| viii) | 25 b artiklan nojalla toteutettaviin Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki: 25 b artiklassa tarkoitetut määrät; |
| --- | --- |

viii)

25 b artiklan nojalla toteutettaviin Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston (ERC) konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki: 25 b artiklassa tarkoitetut määrät;

Marie Skłodowska-Curie

Proof of Concept

| ix) | 25 c artiklan nojalla toteutettaviin yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvä tuki: 25 c artiklassa tarkoitetut määrät; |
| --- | --- |

ix)

25 c artiklan nojalla toteutettaviin yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvä tuki: 25 c artiklassa tarkoitetut määrät;

| x) | tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki: 25 d artiklassa tarkoitetut määrät; |
| --- | --- |

x)

tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki: 25 d artiklassa tarkoitetut määrät;

| xi) | Euroopan puolustusrahastosta tai Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta 25 e artiklan mukaisesti tuettujen hankkeiden yhteisrahoitukseen liittyvä tuki: 80 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; |
| --- | --- |

xi)

Euroopan puolustusrahastosta tai Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta 25 e artiklan mukaisesti tuettujen hankkeiden yhteisrahoitukseen liittyvä tuki: 80 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden;

| j) | tutkimusinfrastruktuureille myönnettävä investointituki: 35 miljoonaa euroa infrastruktuuria kohden; |
| --- | --- |

j)

tutkimusinfrastruktuureille myönnettävä investointituki: 35 miljoonaa euroa infrastruktuuria kohden;

| j a) | testaus- ja kokeiluinfrastruktuureille myönnettävä investointituki: 25 miljoonaa euroa infrastruktuuria kohden; |
| --- | --- |

j a)

a

testaus- ja kokeiluinfrastruktuureille myönnettävä investointituki: 25 miljoonaa euroa infrastruktuuria kohden;

| k) | tuki innovaatioklustereille: 10 miljoonaa euroa klusteria kohden; |
| --- | --- |

k)

tuki innovaatioklustereille: 10 miljoonaa euroa klusteria kohden;

| l) | pk-yrityksille myönnettävä innovaatiotuki: 10 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; |
| --- | --- |

l)

pk-yrityksille myönnettävä innovaatiotuki: 10 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden;

| m) | prosessi- tai organisaatioinnovointiin myönnettävä tuki: 12,5 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; |
| --- | --- |

m)

prosessi- tai organisaatioinnovointiin myönnettävä tuki: 12,5 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden;

| n) | koulutustuki: 3 miljoonaa euroa koulutushanketta kohden; |
| --- | --- |

n)

koulutustuki: 3 miljoonaa euroa koulutushanketta kohden;

| o) | tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työhönottoon: 5,5 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden; |
| --- | --- |

o)

tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työhönottoon: 5,5 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden;

| p) | palkkatukien muodossa myönnettävä tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen: 11 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden; |
| --- | --- |

p)

palkkatukien muodossa myönnettävä tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen: 11 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden;

| q) | alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseen myönnettävä tuki: 11 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden; |
| --- | --- |

q)

alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseen myönnettävä tuki: 11 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden;

| r) | epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden avustamisesta aiheutuvien kustannusten korvaamiseen myönnettävä tuki: 5,5 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden; |
| --- | --- |

r)

epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden avustamisesta aiheutuvien kustannusten korvaamiseen myönnettävä tuki: 5,5 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden;

| s) | investointituki ympäristönsuojeluun, jollei toisin mainita: 30 miljoonaa euroa yritystä ja investointihanketta kohden; |
| --- | --- |

s)

investointituki ympäristönsuojeluun, jollei toisin mainita: 30 miljoonaa euroa yritystä ja investointihanketta kohden;

| s a) | tuki 36 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulle erityisinfrastruktuurille ja varastoinnille: 25 miljoonaa euroa hanketta kohden;” |
| --- | --- |

s a)

a

tuki 36 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulle erityisinfrastruktuurille ja varastoinnille: 25 miljoonaa euroa hanketta kohden;”

| d) | lisätään s b – s f alakohta seuraavasti:






  ”s b) | investointituki 36 a artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin: 30 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden ja tukiohjelmien tapauksessa 300 miljoonan euron keskimääräinen vuotuinen budjetti; |
| --- | --- | --- |

d)

lisätään s b – s f alakohta seuraavasti:

b

f

”s b)

investointituki 36 a artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin: 30 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden ja tukiohjelmien tapauksessa 300 miljoonan euron keskimääräinen vuotuinen budjetti;

| s c) | 38 a artiklan 7 kohdassa ja 39 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettu investointituki rakennusten energia- ja ympäristötehokkuuden yhdistettyyn parantamiseen: 30 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; |
| --- | --- |

s c)

38 a artiklan 7 kohdassa ja 39 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettu investointituki rakennusten energia- ja ympäristötehokkuuden yhdistettyyn parantamiseen: 30 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden;

| s d) | 38 b artiklassa tarkoitettu tuki energiatehokkuussopimusten edistämiseen: 30 miljoonaa euroa jäljellä olevan kokonaisrahoituksen nimellismäärästä tuensaajaa kohden; |
| --- | --- |

s d)

38 b artiklassa tarkoitettu tuki energiatehokkuussopimusten edistämiseen: 30 miljoonaa euroa jäljellä olevan kokonaisrahoituksen nimellismäärästä tuensaajaa kohden;

| s e) | rahoitusvälineiden muodossa myönnettävä investointituki rakennusten energiatehokkuushankkeisiin: 39 artiklan 5 kohdan mukaiset määrät; |
| --- | --- |

s e)

rahoitusvälineiden muodossa myönnettävä investointituki rakennusten energiatehokkuushankkeisiin: 39 artiklan 5 kohdan mukaiset määrät;

| s f) | 44 a artiklassa tarkoitettu ympäristöverojen tai -maksujen alennuksen muodossa myönnettävä tuki: 50 miljoonaa euroa vuodessa ohjelmaa kohden;” |
| --- | --- |

s f)

44 a artiklassa tarkoitettu ympäristöverojen tai -maksujen alennuksen muodossa myönnettävä tuki: 50 miljoonaa euroa vuodessa ohjelmaa kohden;”

| e) | kumotaan t ja u alakohta; |
| --- | --- |

e)

kumotaan t ja u alakohta;

| f) | korvataan v–y alakohta seuraavasti:






  ”v) | 42 artiklassa tarkoitettu toimintatuki uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön käytön edistämiseen ja 43 artiklassa tarkoitettu toimintatuki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvan vedyn edistämiseen pienissä hankkeissa sekä uusiutuvan energian yhteisöissä: 30 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; kaikkien 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvien ohjelmien talousarvioiden summa ja kaikkien 43 artiklan soveltamisalaan kuuluvien ohjelmien talousarvioiden summa saa olla enintään 300 miljoonaa euroa vuodessa; |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan v–y alakohta seuraavasti:

”v)

42 artiklassa tarkoitettu toimintatuki uusiutuvista lähteistä tuotetun sähkön käytön edistämiseen ja 43 artiklassa tarkoitettu toimintatuki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvan vedyn edistämiseen pienissä hankkeissa sekä uusiutuvan energian yhteisöissä: 30 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; kaikkien 42 artiklan soveltamisalaan kuuluvien ohjelmien talousarvioiden summa ja kaikkien 43 artiklan soveltamisalaan kuuluvien ohjelmien talousarvioiden summa saa olla enintään 300 miljoonaa euroa vuodessa;

| w) | 46 artiklassa tarkoitettu tuki kaukolämmitys- ja/tai -jäähdytysjärjestelmille: 50 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; |
| --- | --- |

w)

46 artiklassa tarkoitettu tuki kaukolämmitys- ja/tai -jäähdytysjärjestelmille: 50 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden;

| x) | 48 artiklassa tarkoitettu tuki energiainfrastruktuurille: 70 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; |
| --- | --- |

x)

48 artiklassa tarkoitettu tuki energiainfrastruktuurille: 70 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden;

| y) | avustuksen muodossa myönnettävä tuki kiinteille laajakaistaverkkojen käyttöönottoon: 100 miljoonan euron kokonaiskustannukset hanketta kohden; rahoitusvälineen muodossa myönnettävä tuki kiinteille laajakaistaverkoille: lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa;” |
| --- | --- |

y)

avustuksen muodossa myönnettävä tuki kiinteille laajakaistaverkkojen käyttöönottoon: 100 miljoonan euron kokonaiskustannukset hanketta kohden; rahoitusvälineen muodossa myönnettävä tuki kiinteille laajakaistaverkoille: lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa;”

| g) | lisätään y d alakohta seuraavasti:






  ”y d) | avustuksen muodossa myönnettävä tuki runkoliityntäverkkojen käyttöönottoon: 100 miljoonan euron kokonaiskustannukset hanketta kohden; kun kyseessä on rahoitusvälineen muodossa myönnettävä tuki runkoliityntäverkkojen käyttöönottoon, viimekätiselle edunsaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa;” |
| --- | --- | --- |

g)

lisätään y d alakohta seuraavasti:

d

”y d)

avustuksen muodossa myönnettävä tuki runkoliityntäverkkojen käyttöönottoon: 100 miljoonan euron kokonaiskustannukset hanketta kohden; kun kyseessä on rahoitusvälineen muodossa myönnettävä tuki runkoliityntäverkkojen käyttöönottoon, viimekätiselle edunsaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa;”

| h) | korvataan z–cc alakohta seuraavasti:






  ”z) | investointituki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen: 165 miljoonaa euroa hanketta kohden; toimintatuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen: 82,5 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden; |
| --- | --- | --- |

h)

korvataan z–cc alakohta seuraavasti:

”z)

investointituki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen: 165 miljoonaa euroa hanketta kohden; toimintatuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen: 82,5 miljoonaa euroa vuodessa yritystä kohden;

| aa) | audiovisuaalisia teoksia edistävät tukiohjelmat: 55 miljoonaa euroa vuodessa ohjelmaa kohden; |
| --- | --- |

aa)

audiovisuaalisia teoksia edistävät tukiohjelmat: 55 miljoonaa euroa vuodessa ohjelmaa kohden;

| bb) | investointituki urheiluinfrastruktuurille ja monikäyttöiselle vapaa-ajan infrastruktuurille: 33 miljoonaa euroa tai kokonaiskustannukset yli 110 miljoonaa euroa hanketta kohden; toimintatuki urheiluinfrastruktuurille: 2,2 miljoonaa euroa vuodessa infrastruktuuria kohden; |
| --- | --- |

bb)

investointituki urheiluinfrastruktuurille ja monikäyttöiselle vapaa-ajan infrastruktuurille: 33 miljoonaa euroa tai kokonaiskustannukset yli 110 miljoonaa euroa hanketta kohden; toimintatuki urheiluinfrastruktuurille: 2,2 miljoonaa euroa vuodessa infrastruktuuria kohden;

| cc) | paikallisille infrastruktuureille myönnettävä investointituki: 11 miljoonaa euroa tai kokonaiskustannukset yli 22 miljoonaa euroa samaa infrastruktuuria kohden;” |
| --- | --- |

cc)

paikallisille infrastruktuureille myönnettävä investointituki: 11 miljoonaa euroa tai kokonaiskustannukset yli 22 miljoonaa euroa samaa infrastruktuuria kohden;”

| i) | korvataan ee ja ff alakohta seuraavasti:






  ”ee) | tuki merisatamille: tukikelpoiset kustannukset 143 miljoonaa euroa hanketta kohden (tai 165 miljoonaa euroa hanketta kohden merisatamassa, joka sisältyy Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (*34) 47 artiklassa tarkoitetun ydinverkkokäytävän työsuunnitelmaan); ruoppauksen osalta hanke määritellään kaikeksi yhden kalenterivuoden aikana suoritetuksi ruoppaukseksi; |
| --- | --- | --- |

i)

korvataan ee ja ff alakohta seuraavasti:

”ee)

tuki merisatamille: tukikelpoiset kustannukset 143 miljoonaa euroa hanketta kohden (tai 165 miljoonaa euroa hanketta kohden merisatamassa, joka sisältyy Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (*34) 47 artiklassa tarkoitetun ydinverkkokäytävän työsuunnitelmaan); ruoppauksen osalta hanke määritellään kaikeksi yhden kalenterivuoden aikana suoritetuksi ruoppaukseksi;

*34

| ff) | tuki sisävesisatamille: tukikelpoiset kustannukset 44 miljoonaa euroa hanketta kohden (tai 55 miljoonaa euroa hanketta kohden sisävesisatamassa, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklassa tarkoitetun ydinverkkokäytävän työsuunnitelmaan); ruoppauksen osalta hanke määritellään kaikeksi yhden kalenterivuoden aikana suoritetuksi ruoppaukseksi; |
| --- | --- |

ff)

tuki sisävesisatamille: tukikelpoiset kustannukset 44 miljoonaa euroa hanketta kohden (tai 55 miljoonaa euroa hanketta kohden sisävesisatamassa, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 1315/2013 47 artiklassa tarkoitetun ydinverkkokäytävän työsuunnitelmaan); ruoppauksen osalta hanke määritellään kaikeksi yhden kalenterivuoden aikana suoritetuksi ruoppaukseksi;

(*34)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).”;"

*34

| j) | korvataan hh alakohta seuraavasti:






  ”hh) | yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistumisesta pk-yrityksille aiheutuviin kustannuksiin myönnettävä tuki: 19 a artiklan mukainen tuki: 2 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; 19 b artiklan mukainen tuki: 19 b artiklan 2 kohdassa säädetyt määrät hanketta kohden.”; |
| --- | --- | --- |

j)

korvataan hh alakohta seuraavasti:

”hh)

yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistumisesta pk-yrityksille aiheutuviin kustannuksiin myönnettävä tuki: 19 a artiklan mukainen tuki: 2 miljoonaa euroa yritystä ja hanketta kohden; 19 b artiklan mukainen tuki: 19 b artiklan 2 kohdassa säädetyt määrät hanketta kohden.”;

| 4) | muutetaan 5 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | riskirahoitustoimenpiteisiin sisältyvä tuki, jos 21 ja 21 a artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät;” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

muutetaan 5 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan f alakohta seuraavasti:

”f)

riskirahoitustoimenpiteisiin sisältyvä tuki, jos 21 ja 21 a artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät;”

| b) | lisätään 2 kohtaan g a alakohta seuraavasti:






  ”g a) | pk-yrityksille 2 artiklan 94 alakohdassa määriteltyjen innovaatiotoiminnan neuvontapalvelujen ja 95 alakohdassa määriteltyjen innovaatiotoimintaa tukevien palvelujen alennettuina käyttömaksuina tai maksuttomana käyttöoikeutena annettava tuki, jota tarjoavat esimerkiksi tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot, tutkimusinfrastruktuurit, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit tai innovaatioklusterit tukiohjelman perusteella, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  i) | alennettujen maksujen tai maksuttoman käyttöoikeuden tuoma etu on määritettävissä ja osoitettavissa; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisätään 2 kohtaan g a alakohta seuraavasti:

a

”g a)

pk-yrityksille 2 artiklan 94 alakohdassa määriteltyjen innovaatiotoiminnan neuvontapalvelujen ja 95 alakohdassa määriteltyjen innovaatiotoimintaa tukevien palvelujen alennettuina käyttömaksuina tai maksuttomana käyttöoikeutena annettava tuki, jota tarjoavat esimerkiksi tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiot, tutkimusinfrastruktuurit, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurit tai innovaatioklusterit tukiohjelman perusteella, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

i)

alennettujen maksujen tai maksuttoman käyttöoikeuden tuoma etu on määritettävissä ja osoitettavissa;

| ii) | täydelliset tai osittaiset alennukset palveluista ja säännöt, joiden mukaisesti pk-yritykset voivat hakea alennuksia, ne voidaan valita alennusten saajiksi ja niille voidaan myöntää alennuksia, asetetaan julkisesti saataville (verkkosivustoilla tai muilla soveltuvilla tavoilla) ennen kuin palveluntarjoaja alkaa tarjota alennuksia; |
| --- | --- |

ii)

täydelliset tai osittaiset alennukset palveluista ja säännöt, joiden mukaisesti pk-yritykset voivat hakea alennuksia, ne voidaan valita alennusten saajiksi ja niille voidaan myöntää alennuksia, asetetaan julkisesti saataville (verkkosivustoilla tai muilla soveltuvilla tavoilla) ennen kuin palveluntarjoaja alkaa tarjota alennuksia;

| iii) | palveluntarjoajan on pidettävä kirjaa kullekin pk-yritykselle hinnanalennuksena myönnetyn tuen määristä sen varmistamiseksi, että 28 artiklan 3 ja 4 kohdassa vahvistettuja enimmäismääriä noudatetaan. Tämä kirjapito on säilytettävä kymmenen vuoden ajan siitä päivästä, jona palveluntarjoaja myönsi viimeisen tuen;” |
| --- | --- |

iii)

palveluntarjoajan on pidettävä kirjaa kullekin pk-yritykselle hinnanalennuksena myönnetyn tuen määristä sen varmistamiseksi, että 28 artiklan 3 ja 4 kohdassa vahvistettuja enimmäismääriä noudatetaan. Tämä kirjapito on säilytettävä kymmenen vuoden ajan siitä päivästä, jona palveluntarjoaja myönsi viimeisen tuen;”

| c) | korvataan 2 kohdan l alakohta seuraavasti:






  ”l) | InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki, jos III luvun 16 jaksossa asetetut edellytykset täyttyvät;” |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 2 kohdan l alakohta seuraavasti:

”l)

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki, jos III luvun 16 jaksossa asetetut edellytykset täyttyvät;”

| d) | lisätään 2 kohtaan m ja n alakohta seuraavasti:






  ”m) | mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki, jos 19 c artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- | --- |

d)

lisätään 2 kohtaan m ja n alakohta seuraavasti:

”m)

mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki, jos 19 c artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät;

| n) | pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi, jos 19 d artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät.”; |
| --- | --- |

n)

pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi, jos 19 d artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät.”;

| 5) | muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 5 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | pk-yrityksille rahoituksensaantiin myönnettävä tuki, jos 21, 21 a ja 22 artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät;” |
| --- | --- | --- | --- |

5)

muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 5 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

pk-yrityksille rahoituksensaantiin myönnettävä tuki, jos 21, 21 a ja 22 artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät;”

| b) | korvataan 5 kohdan l alakohta seuraavasti:






  ”l) | tuki pk-yrityksille, jotka osallistuvat yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin tai hyötyvät niistä, jos 19 a tai 19 b artiklassa asetetut asiaa koskevat edellytykset täyttyvät;” |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 5 kohdan l alakohta seuraavasti:

”l)

tuki pk-yrityksille, jotka osallistuvat yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin tai hyötyvät niistä, jos 19 a tai 19 b artiklassa asetetut asiaa koskevat edellytykset täyttyvät;”

| c) | lisätään 5 kohtaan m – q alakohta seuraavasti:






  ”m) | tuki ympäristövahinkojen korjaamiseen sekä luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen, jos korjaamis- tai ennallistamiskustannukset ylittävät maan tai omaisuuden arvonnousun ja 45 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään 5 kohtaan m – q alakohta seuraavasti:

”m)

tuki ympäristövahinkojen korjaamiseen sekä luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen, jos korjaamis- tai ennallistamiskustannukset ylittävät maan tai omaisuuden arvonnousun ja 45 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät;

| n) | tuki biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja luontopohjaisten ratkaisujen täytäntöönpanoon ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi, jos 45 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- |

n)

tuki biologisen monimuotoisuuden suojeluun ja luontopohjaisten ratkaisujen täytäntöönpanoon ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi, jos 45 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät;

| o) | tuki uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseen 41, 42 ja 43 artiklan mukaisesti, kun tuki myönnetään automaattisesti puolueettomin ja syrjimättömin perustein ja ilman jäsenvaltion lisäharkintavaltaa ja toimenpide on hyväksytty ja voimassa ennen tuetun hankkeen tai toiminnan töiden aloittamista; |
| --- | --- |

o)

tuki uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energian käytön edistämiseen 41, 42 ja 43 artiklan mukaisesti, kun tuki myönnetään automaattisesti puolueettomin ja syrjimättömin perustein ja ilman jäsenvaltion lisäharkintavaltaa ja toimenpide on hyväksytty ja voimassa ennen tuetun hankkeen tai toiminnan töiden aloittamista;

| p) | mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki, jos 19 c artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- |

p)

mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki, jos 19 c artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät;

| q) | pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi, jos 19 d artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät.”; |
| --- | --- |

q)

pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi, jos 19 d artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät.”;

| 6) | korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Kaikki tuki-intensiteetin ja tukikelpoisten kustannusten laskemisessa käytettävät luvut on ilmaistava ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä. Tukikelpoisista kustannuksista kannettua arvonlisäveroa, joka voidaan kansallisen verolainsäädännön nojalla palauttaa, ei kuitenkaan saa ottaa huomioon laskettaessa tuki-intensiteettiä ja tukikelpoisia kustannuksia. Tukikelpoiset kustannukset on osoitettava asiakirjoilla, joiden on oltava selkeitä, eriteltyjä ja ajantasaisia. Tukikelpoiset kustannukset voidaan laskea noudattaen yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja edellyttäen, että toimi rahoitetaan ainakin osittain unionin rahastosta, joka sallii yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttämisen, ja että kustannusluokka on tukikelpoinen kyseisen poikkeussäännöksen mukaisesti. Tällöin sovelletaan kyseistä unionin rahastoa koskevissa säännöissä säädettyjä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja. Lisäksi myös neuvoston Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (*35) nojalla hyväksymien elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisesti toteutettavien hankkeiden tukikelpoiset kustannukset voidaan laskea yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen mukaisesti edellyttäen, että käytetään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 tai asetuksessa (EU) 2021/1060 vahvistettuja yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja. Lisäksi 25 a ja 25 b artiklan mukaisen tuen osalta välilliset kustannukset voidaan laskea 25 a ja 25 b artiklan 3 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.


  (*35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).”;" |
| --- | --- |

6)

korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Kaikki tuki-intensiteetin ja tukikelpoisten kustannusten laskemisessa käytettävät luvut on ilmaistava ennen verojen tai muiden maksujen vähentämistä. Tukikelpoisista kustannuksista kannettua arvonlisäveroa, joka voidaan kansallisen verolainsäädännön nojalla palauttaa, ei kuitenkaan saa ottaa huomioon laskettaessa tuki-intensiteettiä ja tukikelpoisia kustannuksia. Tukikelpoiset kustannukset on osoitettava asiakirjoilla, joiden on oltava selkeitä, eriteltyjä ja ajantasaisia. Tukikelpoiset kustannukset voidaan laskea noudattaen yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja edellyttäen, että toimi rahoitetaan ainakin osittain unionin rahastosta, joka sallii yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttämisen, ja että kustannusluokka on tukikelpoinen kyseisen poikkeussäännöksen mukaisesti. Tällöin sovelletaan kyseistä unionin rahastoa koskevissa säännöissä säädettyjä yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja. Lisäksi myös neuvoston Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (*35) nojalla hyväksymien elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisesti toteutettavien hankkeiden tukikelpoiset kustannukset voidaan laskea yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen mukaisesti edellyttäen, että käytetään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 tai asetuksessa (EU) 2021/1060 vahvistettuja yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja. Lisäksi 25 a ja 25 b artiklan mukaisen tuen osalta välilliset kustannukset voidaan laskea 25 a ja 25 b artiklan 3 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

(*35)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).”;"

*35

| 7) | muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Kun unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden elinten keskitetysti hallinnoimaa unionin rahoitusta, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltion määräysvaltaan, myönnetään yhdessä valtiontuen kanssa, ainoastaan valtiontuki on otettava huomioon määritettäessä, onko ilmoituskynnysarvoja ja tuen enimmäisintensiteettejä tai enimmäismääriä noudatettu edellyttäen, että samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei ylitä sovellettavissa unionin lainsäädännön säännöissä vahvistettua suurinta mahdollista rahoitusastetta. Tästä poiketen Euroopan puolustusrahastosta tuettavien hankkeiden julkinen kokonaisrahoitus voi rahaston soveltamasta enimmäisrahoitusasteesta riippumatta olla hankkeen tukikelpoisten kokonaiskustannusten suuruinen edellyttäen, että tämän asetuksen mukaisia ilmoituskynnysarvoja ja tuen enimmäisintensiteettejä tai tuen enimmäismääriä noudatetaan.”
  ; |
| --- | --- | --- |

7)

muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kun unionin toimielinten, virastojen, yhteisyritysten tai muiden elinten keskitetysti hallinnoimaa unionin rahoitusta, joka ei kuulu suoraan tai välillisesti jäsenvaltion määräysvaltaan, myönnetään yhdessä valtiontuen kanssa, ainoastaan valtiontuki on otettava huomioon määritettäessä, onko ilmoituskynnysarvoja ja tuen enimmäisintensiteettejä tai enimmäismääriä noudatettu edellyttäen, että samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnetyn julkisen rahoituksen kokonaismäärä ei ylitä sovellettavissa unionin lainsäädännön säännöissä vahvistettua suurinta mahdollista rahoitusastetta. Tästä poiketen Euroopan puolustusrahastosta tuettavien hankkeiden julkinen kokonaisrahoitus voi rahaston soveltamasta enimmäisrahoitusasteesta riippumatta olla hankkeen tukikelpoisten kokonaiskustannusten suuruinen edellyttäen, että tämän asetuksen mukaisia ilmoituskynnysarvoja ja tuen enimmäisintensiteettejä tai tuen enimmäismääriä noudatetaan.”

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tuki, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä ja jolle on myönnetty vapautus 19 b, 20 a, 21, 21 a, 22 tai 23 artiklan, 56 e artiklan 5 kohdan a alakohdan ii, iii tai iv alakohdan, 56 e artiklan 10 kohdan ja 56 f artiklan nojalla, voi kasautua minkä tahansa sellaisen muun valtiontuen kanssa, jonka tapauksessa tukikelpoiset kustannukset ovat yksilöitävissä. Tuki, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä, voi kasautua muun valtiontuen kanssa, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä, siihen korkeimpaan kokonaisrahoituksen kynnysarvoon asti, joka on vahvistettu kunkin tapauksen erityisolosuhteet huomioon ottaen tässä tai jossakin toisessa komission antamassa ryhmäpoikkeusasetuksessa tai päätöksessä. Tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saanut tuki, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia, voi kasautua sellaisen muun tuen kanssa, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia ja joka on myönnetty jäsenvaltion taloudessa vallitsevan vakavan häiriön poistamiseen perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla ja joka on hyväksytty komission päätöksellä. Tuki, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä ja jolle on myönnetty vapautus 56 e artiklan 5 kohdan a alakohdan ii, iii tai iv alakohdan, 56 e artiklan 10 kohdan ja 56 f artiklan nojalla, voi kasautua muun sellaisen tuen kanssa, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä ja jolle on myönnetty vapautus kyseisten artiklojen nojalla.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Tuki, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä ja jolle on myönnetty vapautus 19 b, 20 a, 21, 21 a, 22 tai 23 artiklan, 56 e artiklan 5 kohdan a alakohdan ii, iii tai iv alakohdan, 56 e artiklan 10 kohdan ja 56 f artiklan nojalla, voi kasautua minkä tahansa sellaisen muun valtiontuen kanssa, jonka tapauksessa tukikelpoiset kustannukset ovat yksilöitävissä. Tuki, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä, voi kasautua muun valtiontuen kanssa, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä, siihen korkeimpaan kokonaisrahoituksen kynnysarvoon asti, joka on vahvistettu kunkin tapauksen erityisolosuhteet huomioon ottaen tässä tai jossakin toisessa komission antamassa ryhmäpoikkeusasetuksessa tai päätöksessä. Tämän asetuksen nojalla poikkeuksen saanut tuki, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia, voi kasautua sellaisen muun tuen kanssa, jolla ei ole yksilöitävissä olevia tukikelpoisia kustannuksia ja joka on myönnetty jäsenvaltion taloudessa vallitsevan vakavan häiriön poistamiseen perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla ja joka on hyväksytty komission päätöksellä. Tuki, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä ja jolle on myönnetty vapautus 56 e artiklan 5 kohdan a alakohdan ii, iii tai iv alakohdan, 56 e artiklan 10 kohdan ja 56 f artiklan nojalla, voi kasautua muun sellaisen tuen kanssa, jonka tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ei voida yksilöidä ja jolle on myönnetty vapautus kyseisten artiklojen nojalla.”

| 8) | muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava seuraavien tietojen julkaiseminen komission avoimuusmoduulissa (*36) tai kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:






  a) | tämän asetuksen 11 artiklassa tarkoitettu, liitteessä II olevan mallin mukainen vakiomuotoinen yhteenveto tai linkki siihen; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava seuraavien tietojen julkaiseminen komission avoimuusmoduulissa (*36) tai kattavalla valtiontukisivustolla kansallisella tai alueellisella tasolla:

a)

tämän asetuksen 11 artiklassa tarkoitettu, liitteessä II olevan mallin mukainen vakiomuotoinen yhteenveto tai linkki siihen;

| b) | kunkin tukitoimenpiteen koko teksti 11 artiklan mukaisesti tai linkki koko tekstiin; |
| --- | --- |

b)

kunkin tukitoimenpiteen koko teksti 11 artiklan mukaisesti tai linkki koko tekstiin;

| c) | liitteessä III tarkoitetut tiedot jokaisesta yli 100 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta tai 16 jakson mukaisesti InvestEU-rahastosta tuettaviin rahoitustuotteisiin liittyvän tuen osalta kustakin yli 500 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta tai maatalouden alkutuotannossa tai kalastus- ja vesiviljelyalalla toimivien tuensaajien osalta, jotka eivät kuulu 2 a jakson soveltamisalaan, kustakin yli 10 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta. |
| --- | --- |

c)

liitteessä III tarkoitetut tiedot jokaisesta yli 100 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta tai 16 jakson mukaisesti InvestEU-rahastosta tuettaviin rahoitustuotteisiin liittyvän tuen osalta kustakin yli 500 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta tai maatalouden alkutuotannossa tai kalastus- ja vesiviljelyalalla toimivien tuensaajien osalta, jotka eivät kuulu 2 a jakson soveltamisalaan, kustakin yli 10 000 euron suuruisesta yksittäisestä tuesta.

Jäljempänä 20 artiklassa tarkoitetuille Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnetyn tuen osalta tässä kohdassa tarkoitetut tiedot on julkaistava sen jäsenvaltion verkkosivustolla, jossa kyseessä oleva, tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (*37) 21 artiklassa tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (*38) 45 artiklassa määritelty hallintoviranomainen sijaitsee. Yhteistyöhön osallistuvat jäsenvaltiot voivat vaihtoehtoisesti päättää, että niistä kukin julkaisee omalla alueellaan toteutettuja tukitoimenpiteitä koskevat tiedot verkkosivustollaan.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä julkaisuvelvoitteita ei sovelleta 20 a artiklassa tarkoitettuun Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettyyn tukeen eikä 19 b artiklan nojalla yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin myönnettyyn tukeen.

2.   Veroetuuksiin perustuvien ohjelmien ja 16, 21 a ja 22 artiklan mukaisten ohjelmien (*39) tapauksessa tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan edellytysten katsotaan täyttyvän, jos jäsenvaltiot julkaisevat vaaditut tiedot yksittäisistä tukimääristä seuraavia vaihteluvälejä käyttäen (miljoonaa euroa):

| | 0,01–0,1 (ainoastaan kalastuksen ja vesiviljelyn sekä maatalouden alkutuotannon osalta); |
| --- | --- |

0,01–0,1 (ainoastaan kalastuksen ja vesiviljelyn sekä maatalouden alkutuotannon osalta);

| | 0,1–0,5; |
| --- | --- |

0,1–0,5;

| | 0,5–1; |
| --- | --- |

0,5–1;

| | 1–2; |
| --- | --- |

1–2;

| | 2–5; |
| --- | --- |

2–5;

| | 5–10; |
| --- | --- |

5–10;

| | 10–30; ja |
| --- | --- |

10–30; ja

| | 30 ja enemmän. |
| --- | --- |

30 ja enemmän.

(*36)  Valtiontukien avoimuusmoduulin julkinen haku: https://webgate.ec.europa.eu/competition/transparency/public?lang=fi."

*36

(*37)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1299/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259)."

*37

(*38)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1059, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94)."

*38

(*39)  Tämän asetuksen 16, 21 a ja 22 artiklan mukaisten ohjelmien osalta vaatimuksesta, jonka mukaan tiedot on julkaistava jokaisen yli 100 000 euron suuruisen yksittäisen tuen myöntämisestä, voidaan luopua, kun on kyse pk-yrityksistä, jotka eivät ole harjoittaneet kaupallista myyntiä markkinoilla.”;"

*39

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot on järjestettävä ja asetettava saataville liitteessä III kuvatussa vakiomuodossa, niihin on voitava tehdä toimivalla tavalla hakuja ja niiden on oltava tallennettavissa omalle koneelle. Tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä, tai veroetuuksina myönnettävän tuen tapauksessa vuoden kuluessa veroilmoituksen jättämisen määräpäivästä, ja niiden on oltava saatavilla vähintään kymmenen vuoden ajan tuen myöntämispäivästä. Jos veroetuuksina myönnettävän tuen osalta ei ole olemassa muodollista vaatimusta vuosi-ilmoituksesta, tätä kohtaa sovellettaessa tuen myöntämispäiväksi katsotaan sen vuoden 31 päivä joulukuuta, jolle tuki myönnettiin.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tiedot on järjestettävä ja asetettava saataville liitteessä III kuvatussa vakiomuodossa, niihin on voitava tehdä toimivalla tavalla hakuja ja niiden on oltava tallennettavissa omalle koneelle. Tiedot on julkaistava kuuden kuukauden kuluessa tuen myöntämispäivästä, tai veroetuuksina myönnettävän tuen tapauksessa vuoden kuluessa veroilmoituksen jättämisen määräpäivästä, ja niiden on oltava saatavilla vähintään kymmenen vuoden ajan tuen myöntämispäivästä. Jos veroetuuksina myönnettävän tuen osalta ei ole olemassa muodollista vaatimusta vuosi-ilmoituksesta, tätä kohtaa sovellettaessa tuen myöntämispäiväksi katsotaan sen vuoden 31 päivä joulukuuta, jolle tuki myönnettiin.”

| 9) | korvataan 11 artiklan 1 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

  ”Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta 20 a artiklassa tarkoitettuun Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettyyn tukeen eikä 19 b artiklassa tarkoitettuun yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin myönnettyyn tukeen.”; |
| --- | --- |

9)

korvataan 11 artiklan 1 kohdan viimeinen virke seuraavasti:

”Ensimmäistä alakohtaa ei sovelleta 20 a artiklassa tarkoitettuun Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeille myönnettyyn tukeen eikä 19 b artiklassa tarkoitettuun yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin myönnettyyn tukeen.”;

| 10) | korvataan 13 artikla seuraavasti:

  ”13 artikla
  Alueellisen tuen kohdeala
  Tätä jaksoa ei sovelleta seuraaviin:






  a) | tuki terästeollisuudelle sekä ruskohiili- ja kivihiilialalle; |
| --- | --- | --- |

10)

korvataan 13 artikla seuraavasti:

”13 artikla

Alueellisen tuen kohdeala

Tätä jaksoa ei sovelleta seuraaviin:

a)

tuki terästeollisuudelle sekä ruskohiili- ja kivihiilialalle;

| b) | tuki kuljetusalalle ja siihen liittyvälle infrastruktuurille; tuki energian tuotantoon, varastointiin, siirtoon, jakeluun ja infrastruktuuriin, lukuun ottamatta alueellista investointitukea syrjäisimmillä alueilla ja alueellisia toimintatukiohjelmia; sekä tuki laajakaista-alalle, lukuun ottamatta alueellisia toimintatukiohjelmia; |
| --- | --- |

b)

tuki kuljetusalalle ja siihen liittyvälle infrastruktuurille; tuki energian tuotantoon, varastointiin, siirtoon, jakeluun ja infrastruktuuriin, lukuun ottamatta alueellista investointitukea syrjäisimmillä alueilla ja alueellisia toimintatukiohjelmia; sekä tuki laajakaista-alalle, lukuun ottamatta alueellisia toimintatukiohjelmia;

| c) | alueellinen tuki sellaisten ohjelmien muodossa, jotka on suunnattu rajoitetulle määrälle tiettyjä toimialoja; ohjelmia, joiden kohteena on matkailu tai maataloustuotteiden jalostaminen ja markkinointi, ei katsota tietylle talouden toimialalle suunnatuiksi; |
| --- | --- |

c)

alueellinen tuki sellaisten ohjelmien muodossa, jotka on suunnattu rajoitetulle määrälle tiettyjä toimialoja; ohjelmia, joiden kohteena on matkailu tai maataloustuotteiden jalostaminen ja markkinointi, ei katsota tietylle talouden toimialalle suunnatuiksi;

| d) | alueellinen toimintatuki yrityksille, joiden pääasialliset toiminnot kuuluvat NACE Rev. 2:n pääluokkaan K ”Rahoitus- ja vakuutustoiminta”, tai yrityksille, joiden toiminta kattaa konsernin sisäiset toiminnot ja joiden pääasialliset toiminnot kuuluvat NACE Rev. 2:n luokkaan 70.10 ”Pääkonttorien toiminta” tai 70.22 ”Muu liikkeenjohdon konsultointi”.”; |
| --- | --- |

d)

alueellinen toimintatuki yrityksille, joiden pääasialliset toiminnot kuuluvat NACE Rev. 2:n pääluokkaan K ”Rahoitus- ja vakuutustoiminta”, tai yrityksille, joiden toiminta kattaa konsernin sisäiset toiminnot ja joiden pääasialliset toiminnot kuuluvat NACE Rev. 2:n luokkaan 70.10 ”Pääkonttorien toiminta” tai 70.22 ”Muu liikkeenjohdon konsultointi”.”;

| 11) | muutetaan 14 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttävillä tukialueilla tukea voidaan myöntää kaiken tyyppisiin alkuinvestointeihin tuensaajan koosta riippumatta. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttävillä tukialueilla tukea voidaan myöntää pk-yrityksille kaiken tyyppisiin alkuinvestointeihin ja suurille yrityksille ainoastaan sellaiseen alkuinvestointiin, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa kyseisellä alueella.”
  ; |
| --- | --- | --- |

11)

muutetaan 14 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttävillä tukialueilla tukea voidaan myöntää kaiken tyyppisiin alkuinvestointeihin tuensaajan koosta riippumatta. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttävillä tukialueilla tukea voidaan myöntää pk-yrityksille kaiken tyyppisiin alkuinvestointeihin ja suurille yrityksille ainoastaan sellaiseen alkuinvestointiin, jolla luodaan uutta taloudellista toimintaa kyseisellä alueella.”

| b) | korvataan 4–7 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat yksi tai useampi seuraavista kustannuksista:






  a) | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset tai |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 4–7 kohta seuraavasti:

”4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat yksi tai useampi seuraavista kustannuksista:

a)

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset tai

| b) | alkuinvestoinnin seurauksena luotujen työpaikkojen arvioidut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta tai |
| --- | --- |

b)

alkuinvestoinnin seurauksena luotujen työpaikkojen arvioidut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta tai

| c) | a ja b alakohdassa tarkoitettujen kustannusten osien yhdistelmä, joka ei kuitenkaan ylitä a tai b alakohdan sitä määrää, joka on korkeampi. |
| --- | --- |

c)

a ja b alakohdassa tarkoitettujen kustannusten osien yhdistelmä, joka ei kuitenkaan ylitä a tai b alakohdan sitä määrää, joka on korkeampi.

5.   Investointi on säilytettävä kyseisellä alueella vähintään viiden vuoden ajan tai pk-yritysten tapauksessa kolmen vuoden ajan investoinnin valmistumisajankohdasta. Tämä ei estä sellaisen tuotantolaitoksen tai laitteen korvaamista, joka on vanhentunut tai rikkoutunut tämän ajanjakson aikana edellyttäen, että taloudellista toimintaa jatketaan kyseisellä alueella vähimmäisajan.

6.   Hankittujen omaisuuserien on oltava uusia, paitsi kun on kyse pk-yrityksistä ja toimipaikan ostosta.

Kustannukset, jotka liittyvät aineellisen omaisuuden vuokraamiseen, voidaan ottaa huomioon seuraavien edellytysten täyttyessä:

| a) | maa-alueisiin ja rakennuksiin liittyvän vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään viisi vuotta investoinnin arvioidun valmistumisajankohdan jälkeen, jos kyseessä on suuri yritys, ja kolme vuotta, jos kyseessä on pk-yritys; |
| --- | --- |

a)

maa-alueisiin ja rakennuksiin liittyvän vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään viisi vuotta investoinnin arvioidun valmistumisajankohdan jälkeen, jos kyseessä on suuri yritys, ja kolme vuotta, jos kyseessä on pk-yritys;

| b) | laitosten tai koneiden vuokrasopimus on tehtävä rahoitusleasingin muodossa ja siihen on sisällyttävä velvoite, jonka mukaan tuensaajan on ostettava kyseinen omaisuuserä vuokrasopimuksen päätyttyä. |
| --- | --- |

b)

laitosten tai koneiden vuokrasopimus on tehtävä rahoitusleasingin muodossa ja siihen on sisällyttävä velvoite, jonka mukaan tuensaajan on ostettava kyseinen omaisuuserä vuokrasopimuksen päätyttyä.

Jos kyseessä on 2 artiklan 49 alakohdan b alakohdassa tai 51 alakohdan b alakohdassa tarkoitettu alkuinvestointi, huomioon otetaan periaatteessa ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat omaisuuserien ostamisesta ostajasta riippumattomilta kolmansilta osapuolilta. Jos pieni yritys siirtyy alkuperäisen omistajan perheenjäsenelle tai yhdelle tai useammalle entiselle työntekijälle, luovutaan kuitenkin edellytyksestä, jonka mukaan omaisuuserät on ostettava kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia. Kauppa on toteutettava markkinaehdoin. Jos liiketoiminnan omaisuuserien hankintaan liittyy aluetukikelpoinen lisäinvestointi, tämän lisäinvestoinnin tukikelpoiset kustannukset olisi lisättävä liiketoiminnan omaisuuserien hankinnasta aiheutuviin kustannuksiin. Jos omaisuuserien hankintaan on myönnetty tukea jo ennen niiden ostamista, kyseisten omaisuuserien kustannukset on vähennettävä liiketoiminnan hankintaan liittyvistä tukikelpoisista kustannuksista.

7.   Suurille yrityksille tuotantoprosessin perusteelliseen muutokseen myönnettävän tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava suuremmat kuin poistot, jotka on tehty uudistettavaan toimintaan liittyvästä omaisuudesta kolmen edeltävän verovuoden aikana. Suurille yrityksille tai pk-yrityksille olemassa olevan liiketoiminnan tuotannon monipuolistamiseen myönnettävän tuen osalta tukikelpoisten kustannusten on oltava vähintään 200 prosenttia suuremmat kuin uudelleen käytettävän omaisuuden kirjanpitoarvo töiden alkamista edeltävänä verovuonna.”

| c) | muutetaan 8 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäisen alakohdan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | se on sisällytettävä tuensaajayrityksen omaisuuteen ja sen on liityttävä hankkeeseen, jota varten tukea myönnetään, vähintään viiden vuoden ajan (kolmen vuoden ajan, kun kyseessä on pk-yritys).”; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

muutetaan 8 kohta seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäisen alakohdan d alakohta seuraavasti:

”d)

se on sisällytettävä tuensaajayrityksen omaisuuteen ja sen on liityttävä hankkeeseen, jota varten tukea myönnetään, vähintään viiden vuoden ajan (kolmen vuoden ajan, kun kyseessä on pk-yritys).”;

| ii) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Suurten yritysten tapauksessa aineettoman omaisuuden kustannuksista tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan enintään 50 prosenttia alkuinvestoinnin tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Pk-yritysten tapauksessa tukikelpoisia on 100 prosenttia aineettoman omaisuuden kustannuksista.”; |
| --- | --- |

ii)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Suurten yritysten tapauksessa aineettoman omaisuuden kustannuksista tukikelpoisiksi katsotaan ainoastaan enintään 50 prosenttia alkuinvestoinnin tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. Pk-yritysten tapauksessa tukikelpoisia on 100 prosenttia aineettoman omaisuuden kustannuksista.”;

| d) | korvataan 9 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | investointihankkeen on johdettava kyseisen toimipaikan työntekijöiden määrän nettolisäykseen verrattuna 12 edellisen kuukauden keskiarvoon sen jälkeen kun luotujen työpaikkojen määrästä on vähennetty kyseisellä kaudella menetetyt työpaikat vuosityöyksikköinä; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 9 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

investointihankkeen on johdettava kyseisen toimipaikan työntekijöiden määrän nettolisäykseen verrattuna 12 edellisen kuukauden keskiarvoon sen jälkeen kun luotujen työpaikkojen määrästä on vähennetty kyseisellä kaudella menetetyt työpaikat vuosityöyksikköinä;

| b) | työpaikat on täytettävä kolmen vuoden kuluessa investoinnin valmistumisajankohdasta;” |
| --- | --- |

b)

työpaikat on täytettävä kolmen vuoden kuluessa investoinnin valmistumisajankohdasta;”

| e) | kumotaan 10 ja 11 kohta; |
| --- | --- |

e)

kumotaan 10 ja 11 kohta;

| f) | korvataan 12 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”12.   Tuki-intensiteetti ei saa ylittää tuen myöntämisajankohtana voimassa olevassa aluetukikartassa vahvistettua tuen enimmäisintensiteettiä kyseisellä alueella.”
  ; |
| --- | --- |

f)

korvataan 12 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”12.   Tuki-intensiteetti ei saa ylittää tuen myöntämisajankohtana voimassa olevassa aluetukikartassa vahvistettua tuen enimmäisintensiteettiä kyseisellä alueella.”

| g) | korvataan 13 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

  ”13.   Mikä tahansa samaan tai samankaltaiseen toimintaan liittyvä alkuinvestointi, jonka sama tuensaaja (konsernitasolla) käynnistää kolmen vuoden kuluessa päivästä, jona sen toisen tuetun investoinnin työt alkavat samalla tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön 3-tason alueella, katsotaan osaksi yhtä ja samaa investointihanketta.”
  ; |
| --- | --- |

g)

korvataan 13 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:

”13.   Mikä tahansa samaan tai samankaltaiseen toimintaan liittyvä alkuinvestointi, jonka sama tuensaaja (konsernitasolla) käynnistää kolmen vuoden kuluessa päivästä, jona sen toisen tuetun investoinnin työt alkavat samalla tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön 3-tason alueella, katsotaan osaksi yhtä ja samaa investointihanketta.”

| h) | korvataan 14 ja 15 kohta seuraavasti:

  ”14.   Tuensaajan on rahoitettava vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista omilla varoillaan tai ulkopuolisella rahoituksella sellaisessa muodossa, johon ei liity julkista tukea. Vaatimusta 25 prosentin omarahoituksesta ei sovelleta syrjäisimmillä alueilla tehtäviin investointeihin myönnettyyn investointitukeen, jos pienempi omarahoitus riittää tuen enimmäisintensiteetin täyteen saavuttamiseen.


  15.   Jos kyseessä on asetuksen (EU) N:o 1299/2013 tai asetuksen (EU) 2021/1059 soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin liittyvä alkuinvestointi, tuen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla alkuinvestointi sijaitsee, sovelletaan kaikkiin hankkeeseen osallistuviin tuensaajiin. Jos alkuinvestointi sijaitsee kahdella tai useammalla tukialueella, tuen enimmäisintensiteetti on sillä tukialueella sovellettava enimmäisintensiteetti, jolla suurin osa tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukeen oikeutetuilla tukialueilla tätä säännöstä sovelletaan suuriin yrityksiin ainoastaan, jos alkuinvestointi luo uutta taloudellista toimintaa.”
  ; |
| --- | --- |

h)

korvataan 14 ja 15 kohta seuraavasti:

”14.   Tuensaajan on rahoitettava vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista omilla varoillaan tai ulkopuolisella rahoituksella sellaisessa muodossa, johon ei liity julkista tukea. Vaatimusta 25 prosentin omarahoituksesta ei sovelleta syrjäisimmillä alueilla tehtäviin investointeihin myönnettyyn investointitukeen, jos pienempi omarahoitus riittää tuen enimmäisintensiteetin täyteen saavuttamiseen.

15.   Jos kyseessä on asetuksen (EU) N:o 1299/2013 tai asetuksen (EU) 2021/1059 soveltamisalaan kuuluviin Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin liittyvä alkuinvestointi, tuen enimmäisintensiteettiä alueella, jolla alkuinvestointi sijaitsee, sovelletaan kaikkiin hankkeeseen osallistuviin tuensaajiin. Jos alkuinvestointi sijaitsee kahdella tai useammalla tukialueella, tuen enimmäisintensiteetti on sillä tukialueella sovellettava enimmäisintensiteetti, jolla suurin osa tukikelpoisista kustannuksista aiheutuu. Perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla tukeen oikeutetuilla tukialueilla tätä säännöstä sovelletaan suuriin yrityksiin ainoastaan, jos alkuinvestointi luo uutta taloudellista toimintaa.”

| 12) | muutetaan 15 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | lisäkuljetuskustannukset on laskettu tuotteiden kyseisen jäsenvaltion kansallisten rajojen sisällä kulkeman matkan perusteella käyttäen tuensaajalle vähiten kustannuksia aiheuttavaa kuljetusvälinettä. Jäsenvaltio voi vaatia, että valittu kuljetusmuoto täyttää jotkin ympäristönormit, ja jos tuensaajalle asetetaan tällaisia vaatimuksia, se voi perustaa lisäkuljetuskustannusten laskennan kyseisten ympäristönormien noudattamisesta aiheutuviin alhaisimpiin kustannuksiin.”; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

muutetaan 15 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan b alakohta seuraavasti:

”b)

lisäkuljetuskustannukset on laskettu tuotteiden kyseisen jäsenvaltion kansallisten rajojen sisällä kulkeman matkan perusteella käyttäen tuensaajalle vähiten kustannuksia aiheuttavaa kuljetusvälinettä. Jäsenvaltio voi vaatia, että valittu kuljetusmuoto täyttää jotkin ympäristönormit, ja jos tuensaajalle asetetaan tällaisia vaatimuksia, se voi perustaa lisäkuljetuskustannusten laskennan kyseisten ympäristönormien noudattamisesta aiheutuviin alhaisimpiin kustannuksiin.”;

| b) | korvataan 3 kohdan johdantolause seuraavasti:

  ”3.   Harvaan ja erittäin harvaan asutuilla alueilla alueelliset toimintatukiohjelmat estävät tai vähentävät väestökatoa seuraavin edellytyksin:”; |
| --- | --- |

b)

korvataan 3 kohdan johdantolause seuraavasti:

”3.   Harvaan ja erittäin harvaan asutuilla alueilla alueelliset toimintatukiohjelmat estävät tai vähentävät väestökatoa seuraavin edellytyksin:”;

| 13) | muutetaan 16 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Kaupunkikehityshankkeeseen jonkin kaupunkikehitystukitoimenpiteen nojalla tehtävä kokonaisinvestointi saa olla enintään 22 miljoonaa euroa.”
  ; |
| --- | --- | --- |

13)

muutetaan 16 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kaupunkikehityshankkeeseen jonkin kaupunkikehitystukitoimenpiteen nojalla tehtävä kokonaisinvestointi saa olla enintään 22 miljoonaa euroa.”

| b) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Kaupunkikehitystuella on saatava kerättyä lisäinvestointeja 2 artiklan 72 alakohdassa määritellyiltä riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta kaupunkikehitysrahastojen tai kaupunkikehityshankkeiden tasolla niin, että ne kattavat vähintään 20 prosenttia kaupunkikehityshankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Kaupunkikehitystuella on saatava kerättyä lisäinvestointeja 2 artiklan 72 alakohdassa määritellyiltä riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta kaupunkikehitysrahastojen tai kaupunkikehityshankkeiden tasolla niin, että ne kattavat vähintään 20 prosenttia kaupunkikehityshankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta.”

| 14) | muutetaan 17 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat yksi tai useampi seuraavista kustannuksista:






  a) | aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset, mukaan lukien kertaluonteiset poistokelvottomat kustannukset, jotka liittyvät suoraan investointiin ja sen alkutoteutukseen; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

muutetaan 17 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat yksi tai useampi seuraavista kustannuksista:

a)

aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtyjen investointien kustannukset, mukaan lukien kertaluonteiset poistokelvottomat kustannukset, jotka liittyvät suoraan investointiin ja sen alkutoteutukseen;

| b) | investointihankkeella suoraan luotujen työpaikkojen arvioidut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta; |
| --- | --- |

b)

investointihankkeella suoraan luotujen työpaikkojen arvioidut palkkakustannukset laskettuina kahden vuoden ajalta;

| c) | a ja b alakohdassa tarkoitettujen kustannusten osien yhdistelmä, joka ei kuitenkaan ylitä a tai b alakohdan sitä määrää, joka on korkeampi. |
| --- | --- |

c)

a ja b alakohdassa tarkoitettujen kustannusten osien yhdistelmä, joka ei kuitenkaan ylitä a tai b alakohdan sitä määrää, joka on korkeampi.

3.   Jotta investoinnit voitaisiin katsoa tässä artiklassa tarkoitetuiksi tukikelpoisiksi kustannuksiksi, niiden on koostuttava seuraavista:

| a) | investointi sellaiseen aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy uuden toimipaikan perustamiseen; olemassa olevan toimipaikan laajentamiseen; toimipaikan tuotannon monipuolistamiseen sellaisiin tuotteisiin tai palveluihin, joita toimipaikassa ei ole aikaisemmin tuotettu; tai toimipaikkaan tehtävän investoinnin kohteena olevan tuotteen (tuotteiden) tuotantoprosessin tai palvelun (palvelujen) tarjonnan perusteelliseen muuttamiseen; tai |
| --- | --- |

a)

investointi sellaiseen aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, joka liittyy uuden toimipaikan perustamiseen; olemassa olevan toimipaikan laajentamiseen; toimipaikan tuotannon monipuolistamiseen sellaisiin tuotteisiin tai palveluihin, joita toimipaikassa ei ole aikaisemmin tuotettu; tai toimipaikkaan tehtävän investoinnin kohteena olevan tuotteen (tuotteiden) tuotantoprosessin tai palvelun (palvelujen) tarjonnan perusteelliseen muuttamiseen; tai

| b) | sellaisen toimipaikan omaisuuden hankinta, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu. Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota investoinniksi. Kauppa on toteutettava markkinaehdoin. Periaatteessa huomioon otetaan ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat, kun omaisuuserät ostetaan kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia. Jos pieni yritys siirtyy alkuperäisen omistajan perheenjäsenelle tai yhdelle tai useammalle entiselle työntekijälle, luovutaan kuitenkin edellytyksestä, jonka mukaan omaisuuserät on ostettava kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia. |
| --- | --- |

b)

sellaisen toimipaikan omaisuuden hankinta, joka on suljettu tai olisi suljettu, jos sitä ei olisi ostettu. Pelkkää yrityksen osakkeiden hankkimista ei katsota investoinniksi. Kauppa on toteutettava markkinaehdoin. Periaatteessa huomioon otetaan ainoastaan kustannukset, jotka aiheutuvat, kun omaisuuserät ostetaan kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia. Jos pieni yritys siirtyy alkuperäisen omistajan perheenjäsenelle tai yhdelle tai useammalle entiselle työntekijälle, luovutaan kuitenkin edellytyksestä, jonka mukaan omaisuuserät on ostettava kolmansilta osapuolilta, jotka ovat ostajasta riippumattomia.

Korvausinvestointi ei näin ollen muodosta tässä kohdassa tarkoitettua investointia.”

| b) | lisätään 3 a kohta seuraavasti:

  ”3 a.   Kustannukset, jotka liittyvät aineellisen omaisuuden vuokraamiseen, voidaan ottaa huomioon seuraavien edellytysten täyttyessä:






  a) | maa-alueisiin ja rakennuksiin liittyvän vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään kolme vuotta investoinnin arvioidun valmistumisajankohdan jälkeen; |
| --- | --- | --- |

b)

lisätään 3 a kohta seuraavasti:

”3 a.   Kustannukset, jotka liittyvät aineellisen omaisuuden vuokraamiseen, voidaan ottaa huomioon seuraavien edellytysten täyttyessä:

a)

maa-alueisiin ja rakennuksiin liittyvän vuokrasopimuksen on oltava voimassa vähintään kolme vuotta investoinnin arvioidun valmistumisajankohdan jälkeen;

| b) | laitosten tai koneiden vuokrasopimus on tehtävä rahoitusleasingin muodossa ja siihen on sisällyttävä velvoite, jonka mukaan tuensaajan on ostettava kyseinen omaisuuserä vuokrasopimuksen päätyttyä.”; |
| --- | --- |

b)

laitosten tai koneiden vuokrasopimus on tehtävä rahoitusleasingin muodossa ja siihen on sisällyttävä velvoite, jonka mukaan tuensaajan on ostettava kyseinen omaisuuserä vuokrasopimuksen päätyttyä.”;

| c) | muutetaan 4 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | sen on oltava poistokelpoista;” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

muutetaan 4 kohta seuraavasti:

i)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

sen on oltava poistokelpoista;”

| ii) | korvataan d alakohta seuraavasti:






  ”d) | se on sisällytettävä tukea saavan yrityksen omaisuuteen vähintään kolmen vuoden ajaksi.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan d alakohta seuraavasti:

”d)

se on sisällytettävä tukea saavan yrityksen omaisuuteen vähintään kolmen vuoden ajaksi.”;

| 15) | korvataan 19 a ja 19 b artikla seuraavasti:

  ”19 a artikla
  Tuki yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistuville pk-yrityksille aiheutuviin kustannuksiin

  1.   Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 tai asetuksen (EU) 2021/1060 soveltamisalaan kuuluviin yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistuvien pk-yritysten kustannuksiin myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Seuraavat asetuksen (EU) N:o 1303/2013 35 artiklan 1 kohdassa tai asetuksen (EU) 2021/1060 34 artiklan 1 kohdassa, sen mukaan kumpaa sovelletaan, säädetyt kustannukset ovat tukikelpoisia yhteisölähtöisten paikallisten kehittämishankkeiden osalta:






  a) | kustannukset valmistelutuesta, valmiuksien kehittämisestä, koulutuksesta ja verkostoitumisesta, joiden tavoitteena on yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisstrategian valmistelu ja toteutus; |
| --- | --- | --- |

15)

korvataan 19 a ja 19 b artikla seuraavasti:

”19 a artikla

Tuki yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistuville pk-yrityksille aiheutuviin kustannuksiin

1.   Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 tai asetuksen (EU) 2021/1060 soveltamisalaan kuuluviin yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistuvien pk-yritysten kustannuksiin myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Seuraavat asetuksen (EU) N:o 1303/2013 35 artiklan 1 kohdassa tai asetuksen (EU) 2021/1060 34 artiklan 1 kohdassa, sen mukaan kumpaa sovelletaan, säädetyt kustannukset ovat tukikelpoisia yhteisölähtöisten paikallisten kehittämishankkeiden osalta:

a)

kustannukset valmistelutuesta, valmiuksien kehittämisestä, koulutuksesta ja verkostoitumisesta, joiden tavoitteena on yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisstrategian valmistelu ja toteutus;

| b) | hyväksyttyjen toimien toteutus; |
| --- | --- |

b)

hyväksyttyjen toimien toteutus;

| c) | yhteistyötoimien valmistelu ja toteutus; |
| --- | --- |

c)

yhteistyötoimien valmistelu ja toteutus;

| d) | toimintakustannukset, jotka liittyvät yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisstrategian toteuttamisen hallintoon; |
| --- | --- |

d)

toimintakustannukset, jotka liittyvät yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisstrategian toteuttamisen hallintoon;

| e) | yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisstrategian edistäminen, jotta helpotetaan sidosryhmien välistä yhteydenpitoa tietojen saamiseksi ja strategian ja hankkeiden edistämiseksi ja potentiaalisten tuensaajien tukemiseksi toimien kehittämisessä ja hakemusten valmistelussa. |
| --- | --- |

e)

yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisstrategian edistäminen, jotta helpotetaan sidosryhmien välistä yhteydenpitoa tietojen saamiseksi ja strategian ja hankkeiden edistämiseksi ja potentiaalisten tuensaajien tukemiseksi toimien kehittämisessä ja hakemusten valmistelussa.

3.   Tuki-intensiteetti ei saa ylittää tuen enimmäisosuuksia, joista säädetään yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä tukevissa rahastokohtaisissa asetuksissa.

19 b artikla

Rajoitetut tukimäärät yhteisölähtöisistä paikallisista kehittämishankkeista hyötyville pk-yrityksille

1.   Tuki 19 a artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistuville tai niistä hyötyville yrityksille on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tämän artiklan nojalla myönnettävän tuen kokonaismäärä saa olla enintään 200 000 euroa hanketta kohden.”;

| 16) | lisätään 19 c ja 19 d artikla seuraavasti:

  ”19 c artikla
  Mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki

  1.   Mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset. Tätä artiklaa sovelletaan






  a) | hinnoitteluun puuttuviin julkisiin interventioihin, joilla alennetaan energiantoimittajien mikroyrityksiin sähkö-, kaasu- tai lämpöyksikköä kohden soveltamia hintoja; |
| --- | --- | --- |

16)

lisätään 19 c ja 19 d artikla seuraavasti:

”19 c artikla

Mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki

1.   Mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset. Tätä artiklaa sovelletaan

a)

hinnoitteluun puuttuviin julkisiin interventioihin, joilla alennetaan energiantoimittajien mikroyrityksiin sähkö-, kaasu- tai lämpöyksikköä kohden soveltamia hintoja;

| b) | mikroyrityksille joko suoraan tai energiantoimittajien välityksellä suoritettaviin maksuihin, joilla korvataan sähkön, kaasun tai lämmön kulutusyksikköä kohden osa kyseisen kulutuksen kustannuksista. |
| --- | --- |

b)

mikroyrityksille joko suoraan tai energiantoimittajien välityksellä suoritettaviin maksuihin, joilla korvataan sähkön, kaasun tai lämmön kulutusyksikköä kohden osa kyseisen kulutuksen kustannuksista.

2.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla toteutettavien tukitoimenpiteiden on täytettävä seuraavat ehdot:

| a) | ne eivät saa aiheuttaa syrjintää energiantoimittajien tai mikroyritysten kesken; |
| --- | --- |

a)

ne eivät saa aiheuttaa syrjintää energiantoimittajien tai mikroyritysten kesken;

| b) | niissä on annettava samoin perustein kaikille energiantoimittajille mahdollisuus esittää tarjouksensa sähkön, kaasun tai lämmön toimittamisesta mikroyrityksille; |
| --- | --- |

b)

niissä on annettava samoin perustein kaikille energiantoimittajille mahdollisuus esittää tarjouksensa sähkön, kaasun tai lämmön toimittamisesta mikroyrityksille;

| c) | niihin on sisällyttävä mekanismi, jolla varmistetaan tuen päätyminen mahdollisimman suuressa määrin lopulliselle tuensaajalle, jos tuki myönnetään energiantoimittajan kautta; ja |
| --- | --- |

c)

niihin on sisällyttävä mekanismi, jolla varmistetaan tuen päätyminen mahdollisimman suuressa määrin lopulliselle tuensaajalle, jos tuki myönnetään energiantoimittajan kautta; ja

| d) | niiden on johdettava kustannukset ylittävään hintatasoon, joka mahdollistaa tosiasiallisen hintakilpailun. |
| --- | --- |

d)

niiden on johdettava kustannukset ylittävään hintatasoon, joka mahdollistaa tosiasiallisen hintakilpailun.

3.   Tuen määrän on oltava yhtä suuri kuin myönnetty tukimaksu tai, jos kyseessä on hinnoitteluun puuttuva julkinen interventio, tuen määrä ei saa ylittää sen markkinahinnan, joka tuensaajan olisi pitänyt maksaa sähkön, kaasun ja/tai lämmön kokonaiskulutuksesta, ja tästä kulutuksesta julkisen intervention jälkeen maksettavan hinnan välistä erotusta.

19 d artikla

Pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi

1.   Pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset. Tätä artiklaa sovelletaan

| a) | hinnoitteluun puuttuviin julkisiin interventioihin, joilla alennetaan energiantoimittajien sähkö-, kaasu- tai lämpöyksikköä kohden soveltamia hintoja; |
| --- | --- |

a)

hinnoitteluun puuttuviin julkisiin interventioihin, joilla alennetaan energiantoimittajien sähkö-, kaasu- tai lämpöyksikköä kohden soveltamia hintoja;

| b) | pk-yrityksille joko suoraan tai energiantoimittajien välityksellä suoritettaviin maksuihin, joilla korvataan sähkön, kaasun tai lämmön kulutusyksikköä kohden osa kyseisen kulutuksen kustannuksista. |
| --- | --- |

b)

pk-yrityksille joko suoraan tai energiantoimittajien välityksellä suoritettaviin maksuihin, joilla korvataan sähkön, kaasun tai lämmön kulutusyksikköä kohden osa kyseisen kulutuksen kustannuksista.

2.   Edellä olevan 1 kohdan nojalla toteutettavien tukitoimenpiteiden on täytettävä seuraavat ehdot:

| a) | niissä myönnettävä tuki on rajoitettava enintään 70 prosenttiin tuensaajan sähkön, kaasun tai maakaasulla tai sähköllä tuotetun lämmön kulutuksesta tukitoimenpiteen kattamalla ajanjaksolla; |
| --- | --- |

a)

niissä myönnettävä tuki on rajoitettava enintään 70 prosenttiin tuensaajan sähkön, kaasun tai maakaasulla tai sähköllä tuotetun lämmön kulutuksesta tukitoimenpiteen kattamalla ajanjaksolla;

| b) | ne eivät saa aiheuttaa syrjintää energiantoimittajien tai pk-yritysten kesken; |
| --- | --- |

b)

ne eivät saa aiheuttaa syrjintää energiantoimittajien tai pk-yritysten kesken;

| c) | niissä on maksettava energiantoimittajille korvaus, jos energiantoimittajien on julkisen intervention johdosta toimitettava energiaa kustannukset alittavaan hintaan; |
| --- | --- |

c)

niissä on maksettava energiantoimittajille korvaus, jos energiantoimittajien on julkisen intervention johdosta toimitettava energiaa kustannukset alittavaan hintaan;

| d) | niissä on annettava samoin perustein kaikille energiantoimittajille mahdollisuus esittää tarjouksensa sähkön, kaasun tai lämmön toimittamisesta; |
| --- | --- |

d)

niissä on annettava samoin perustein kaikille energiantoimittajille mahdollisuus esittää tarjouksensa sähkön, kaasun tai lämmön toimittamisesta;

| e) | niihin on sisällyttävä mekanismi, jolla varmistetaan tuen päätyminen mahdollisimman suuressa määrin lopulliselle tuensaajalle, jos tuki myönnetään energiantoimittajan kautta; ja |
| --- | --- |

e)

niihin on sisällyttävä mekanismi, jolla varmistetaan tuen päätyminen mahdollisimman suuressa määrin lopulliselle tuensaajalle, jos tuki myönnetään energiantoimittajan kautta; ja

| f) | niiden on johdettava tarjonnan keskimääräiseen yksikköhintaan, joka on vähintään yhtä suuri kuin sähkön, kaasun tai lämmön keskimääräinen yksikköhinta loppukäyttäjille kyseisessä jäsenvaltiossa 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana. |
| --- | --- |

f)

niiden on johdettava tarjonnan keskimääräiseen yksikköhintaan, joka on vähintään yhtä suuri kuin sähkön, kaasun tai lämmön keskimääräinen yksikköhinta loppukäyttäjille kyseisessä jäsenvaltiossa 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana.

3.   Energiantoimittajille suoritettavat maksut energian toimittamisesta pk-yrityksille julkisen intervention vuoksi toimittajan kustannukset alittavaan hintaan ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että

| a) | hinnoitteluun puuttuva julkinen interventio täyttää 2 kohdassa säädetyt vaatimukset; ja |
| --- | --- |

a)

hinnoitteluun puuttuva julkinen interventio täyttää 2 kohdassa säädetyt vaatimukset; ja

| b) | korvausmaksu ei ylitä sen hinnan, jonka energiantoimittaja olisi voinut odottaa saavansa soveltamalla markkinapohjaisia hintoja ilman interventiota, ja julkisella interventiolla asetetun kustannukset alittavan hinnan välistä erotusta. |
| --- | --- |

b)

korvausmaksu ei ylitä sen hinnan, jonka energiantoimittaja olisi voinut odottaa saavansa soveltamalla markkinapohjaisia hintoja ilman interventiota, ja julkisella interventiolla asetetun kustannukset alittavan hinnan välistä erotusta.

4.   Tätä artiklaa sovelletaan sinä ajanjaksona, jona hinnoitteluun puuttuvat julkiset interventiot joko kaasua, sähköä tai lämpöä kuluttavien pk-yritysten hyväksi on nimenomaisesti sallittu perussopimuksen 122 artiklaan perustuvan johdetun lainsäädännön nojalla, kulutetusta sähköstä, kaasusta tai lämmöstä aiheutuviin kustannuksiin myönnettävään tukeen. Tuki on myönnettävä viimeistään 12 kuukauden kuluessa tämän ajanjakson päättymisestä.

5.   Tuen määrän on oltava yhtä suuri kuin joko pk-yritykselle tai energiantoimittajalle myönnetty tukimaksu tai, jos kyseessä on hinnoitteluun puuttuva julkinen interventio, tuen määrä ei saa ylittää sen markkinahinnan, joka tuensaajan olisi pitänyt maksaa energian kokonaiskulutuksesta, ja tästä kulutuksesta julkisen intervention jälkeen maksettavan hinnan välistä erotusta.”

| 17) | korvataan 20 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tämän artiklan nojalla myönnetyn tuen kokonaismäärä yritystä ja hanketta kohden saa olla enintään 22 000 euroa.”
  ; |
| --- | --- |

17)

korvataan 20 a artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tämän artiklan nojalla myönnetyn tuen kokonaismäärä yritystä ja hanketta kohden saa olla enintään 22 000 euroa.”

| 18) | korvataan 21 artikla seuraavasti:

  ”21 artikla
  Riskirahoitustuki

  1.   Riskirahoitustukiohjelmat pk-yritysten hyväksi ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava riskirahoitustoimenpide joko suoraan tai toimeksisaaneen yhteisön välityksellä yhden tai useamman rahoituksen välittäjän kautta. Jäsenvaltioiden tai toimeksisaaneiden yhteisöjen on tarjottava rahoituksen välittäjille 9–13 kohdan mukaisesti julkinen rahoitusosuus ja rahoituksen välittäjien on tehtävä 14–17 kohdan mukaisesti 4–8 kohdan mukaisia riskirahoitussijoituksia tukikelpoisiin yrityksiin, jotka täyttävät 3 kohdassa säädetyt edellytykset. Jäsenvaltiot tai toimeksisaaneet yhteisöt eivät saa sijoittaa suoraan tukikelpoisiin yrityksiin ilman rahoituksen välittäjän osallistumista.


  3.   Tukikelpoisia yrityksiä ovat yritykset, jotka ovat julkisesti noteeraamattomia pk-yrityksiä ja jotka täyttävät ensimmäisen riskirahoitussijoituksen ajankohtana vähintään yhden seuraavista edellytyksistä:






  a) | ne eivät ole harjoittaneet toimintaa millään markkinoilla; |
| --- | --- | --- |

18)

korvataan 21 artikla seuraavasti:

”21 artikla

Riskirahoitustuki

1.   Riskirahoitustukiohjelmat pk-yritysten hyväksi ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava riskirahoitustoimenpide joko suoraan tai toimeksisaaneen yhteisön välityksellä yhden tai useamman rahoituksen välittäjän kautta. Jäsenvaltioiden tai toimeksisaaneiden yhteisöjen on tarjottava rahoituksen välittäjille 9–13 kohdan mukaisesti julkinen rahoitusosuus ja rahoituksen välittäjien on tehtävä 14–17 kohdan mukaisesti 4–8 kohdan mukaisia riskirahoitussijoituksia tukikelpoisiin yrityksiin, jotka täyttävät 3 kohdassa säädetyt edellytykset. Jäsenvaltiot tai toimeksisaaneet yhteisöt eivät saa sijoittaa suoraan tukikelpoisiin yrityksiin ilman rahoituksen välittäjän osallistumista.

3.   Tukikelpoisia yrityksiä ovat yritykset, jotka ovat julkisesti noteeraamattomia pk-yrityksiä ja jotka täyttävät ensimmäisen riskirahoitussijoituksen ajankohtana vähintään yhden seuraavista edellytyksistä:

a)

ne eivät ole harjoittaneet toimintaa millään markkinoilla;

| b) | ne ovat toimineet jollain markkinoilla seuraavasti:






  i) | alle kymmenen vuotta rekisteröitymisestään; tai |
| --- | --- | --- |

b)

ne ovat toimineet jollain markkinoilla seuraavasti:

i)

alle kymmenen vuotta rekisteröitymisestään; tai

| ii) | alle seitsemän vuotta ensimyynnistä markkinoilla. |
| --- | --- |

ii)

alle seitsemän vuotta ensimyynnistä markkinoilla.

Jos tiettyyn yritykseen on sovellettu jompaa kumpaa i tai ii alakohdassa tarkoitetuista tukikelpoisuusajoista, samalle yritykselle myöhemmin myönnettävään riskirahoitustukeen voidaan soveltaa ainoastaan kyseistä samaa tukikelpoisuusaikaa. Niiden yritysten osalta, jotka ovat ostaneet toisen yrityksen tai jotka ovat syntyneet sulautuman kautta, tukikelpoisuusajan on katettava myös ostetun yrityksen tai sulautuneiden yritysten toiminta, paitsi jos tällaisen ostetun yrityksen tai tällaisten sulautuneiden yritysten liikevaihto on alle 10 prosenttia ostaneen yrityksen liikevaihdosta ostoa edeltäneenä tilikautena tai sulautuman kautta syntyneiden yritysten tapauksessa alle 10 prosenttia sulautuneiden yritysten yhteenlasketusta liikevaihdosta sulautumista edeltäneenä tilikautena. Jos sovelletaan i alakohdassa tarkoitettua tukikelpoisuusaikaa, sellaisten tukikelpoisten yritysten osalta, joita ei tarvitse kirjata yhtiörekisteriin, tukikelpoisuusaika alkaa ajankohdasta, jolloin yritys joko aloittaa taloudellisen toiminnan tai on velvollinen maksamaan veroa taloudellisesta toiminnastaan, sen mukaan kumpi ajankohdista on aikaisempi;

| c) | niiden tarvitsema alkuinvestointi on uutta taloudellista toimintaa varten laaditun liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana. Ensimmäisestä virkkeestä poiketen kyseinen kynnysarvo saa olla enintään 30 prosenttia seuraavissa investoinneissa, joita pidetään alkuinvestointeina uuteen taloudelliseen toimintaan:






  i) | investoinnit, joilla parannetaan merkittävästi toiminnan ympäristötehokkuutta 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

c)

niiden tarvitsema alkuinvestointi on uutta taloudellista toimintaa varten laaditun liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana. Ensimmäisestä virkkeestä poiketen kyseinen kynnysarvo saa olla enintään 30 prosenttia seuraavissa investoinneissa, joita pidetään alkuinvestointeina uuteen taloudelliseen toimintaan:

i)

investoinnit, joilla parannetaan merkittävästi toiminnan ympäristötehokkuutta 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| ii) | muut ympäristön kannalta kestävät investoinnit siten kuin ne on määritelty asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklan 1 alakohdassa; |
| --- | --- |

ii)

muut ympäristön kannalta kestävät investoinnit siten kuin ne on määritelty asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklan 1 alakohdassa;

| iii) | investoinnit, joilla pyritään lisäämään liitteessä IV lueteltujen kriittisten raaka-aineiden louhinta-, erottelu-, jalostus- tai kierrätyskapasiteettia. |
| --- | --- |

iii)

investoinnit, joilla pyritään lisäämään liitteessä IV lueteltujen kriittisten raaka-aineiden louhinta-, erottelu-, jalostus- tai kierrätyskapasiteettia.

4.   Riskirahoitussijoituksella voidaan kattaa myös lisäsijoituksia tukikelpoisiin yrityksiin, myös 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan jälkeen, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

| a) | 8 kohdassa tarkoitettua riskirahoituksen kokonaismäärää ei ylitetä; |
| --- | --- |

a)

8 kohdassa tarkoitettua riskirahoituksen kokonaismäärää ei ylitetä;

| b) | alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaan on sisältynyt mahdollisuus lisäsijoituksiin; |
| --- | --- |

b)

alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaan on sisältynyt mahdollisuus lisäsijoituksiin;

| c) | lisäsijoituksen saava yritys ei ole muuttunut muun yrityksen kuin toimenpiteen nojalla riskirahoitusta tarjoavan rahoituksen välittäjän tai riippumattoman yksityisen sijoittajan sidosyritykseksi liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jollei uusi yhteisö ole pk-yritys. |
| --- | --- |

c)

lisäsijoituksen saava yritys ei ole muuttunut muun yrityksen kuin toimenpiteen nojalla riskirahoitusta tarjoavan rahoituksen välittäjän tai riippumattoman yksityisen sijoittajan sidosyritykseksi liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jollei uusi yhteisö ole pk-yritys.

5.   Tukikelpoisiin yrityksiin tehtävät riskirahoitussijoitukset voivat olla oman pääoman ehtoisia tai luonteisia sijoituksia, lainoja, takauksia tai niiden yhdistelmiä.

6.   Jos tarjotaan takaus, se saa olla enintään 80 prosenttia perusteena olevasta tukikelpoiselle yritykselle myönnetystä lainasta.

7.   Kun riskirahoitussijoitukset tehdään oman pääoman ehtoisina tai luonteisina sijoituksina tukikelpoisiin yrityksiin, riskirahoitustoimenpide voi kattaa jälkirahoituksen vain siinä tapauksessa, että jälkirahoitukseen yhdistetään uutta pääomaa, joka edustaa vähintään 50:tä prosenttia jokaisesta sijoituskierroksesta tukikelpoisiin yrityksiin.

8.   Jäljellä olevan 5 kohdassa tarkoitetun riskirahoituksen kokonaismäärä voi olla enintään 16,5 miljoonaa euroa jonkin riskirahoitustoimenpiteen nojalla tukikelpoista yritystä kohden. Laskettaessa tämän riskirahoitussijoituksen enimmäismäärää on otettava huomioon seuraavat seikat:

| a) | rahoitusvälineen jäljellä oleva nimellismäärä, kun on kyse lainoista ja vieraaksi pääomaksi luokitelluista oman pääoman luonteisista sijoituksista; |
| --- | --- |

a)

rahoitusvälineen jäljellä oleva nimellismäärä, kun on kyse lainoista ja vieraaksi pääomaksi luokitelluista oman pääoman luonteisista sijoituksista;

| b) | perusteena olevan lainan jäljellä oleva nimellismäärä, kun on kyse takauksista. |
| --- | --- |

b)

perusteena olevan lainan jäljellä oleva nimellismäärä, kun on kyse takauksista.

9.   Rahoituksen välittäjille tarjottava julkinen rahoitusosuus voi olla jokin seuraavista:

| a) | oman pääoman ehtoinen tai luonteinen rahoitus, tai rahoitustuki riskirahoitussijoituksen tarjoamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille; |
| --- | --- |

a)

oman pääoman ehtoinen tai luonteinen rahoitus, tai rahoitustuki riskirahoitussijoituksen tarjoamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille;

| b) | laina riskirahoitussijoituksen tarjoamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille; |
| --- | --- |

b)

laina riskirahoitussijoituksen tarjoamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille;

| c) | takaus riskirahoitussijoituksesta aiheutuvien tappioiden kattamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille. |
| --- | --- |

c)

takaus riskirahoitussijoituksesta aiheutuvien tappioiden kattamiseksi suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille.

10.   Yhtäältä jäsenvaltion (tai sen toimeksisaaneen yhteisön) ja toisaalta yksityisten sijoittajien, rahoituksen välittäjien tai rahastonhoitajien välisten riskin- ja hyödynjakojärjestelyjen on oltava riittäviä ja niissä on noudatettava seuraavia vaatimuksia:

| a) | muissa muodoissa kuin takauksina myönnettävän riskirahoitustuen osalta etusijalle on asetettava ensisijaiset tuotot (epäsymmetrinen voitonjako tai tuottoon perustuvat kannustimet) mahdollisilta tappioilta suojautumiseen (tappiosuoja) nähden; |
| --- | --- |

a)

muissa muodoissa kuin takauksina myönnettävän riskirahoitustuen osalta etusijalle on asetettava ensisijaiset tuotot (epäsymmetrinen voitonjako tai tuottoon perustuvat kannustimet) mahdollisilta tappioilta suojautumiseen (tappiosuoja) nähden;

| b) | kun on kyse epäsymmetrisestä tappionjakojärjestelystä julkisten ja yksityisten sijoittajien välillä, julkisen sijoittajan ensitappion ylärajaksi on asetettava 25 prosenttia riskirahoitussijoituksesta; |
| --- | --- |

b)

kun on kyse epäsymmetrisestä tappionjakojärjestelystä julkisten ja yksityisten sijoittajien välillä, julkisen sijoittajan ensitappion ylärajaksi on asetettava 25 prosenttia riskirahoitussijoituksesta;

| c) | takauksina myönnettävän riskirahoitustuen osalta takausosuus saa olla enintään 80 prosenttia ja jäsenvaltion kokonaistappiot saavat olla enintään 25 prosenttia takauksen kohteena olevasta salkusta. Ainoastaan takaukset, jotka kattavat takauksella suojattavasta salkusta odotetut tappiot, voidaan tarjota ilmaiseksi. Jos takaus kattaa myös odottamattomat tappiot, rahoituksen välittäjän on maksettava markkinaehtoinen takauspalkkio siitä takauksen osasta, joka kattaa odottamattomat tappiot. |
| --- | --- |

c)

takauksina myönnettävän riskirahoitustuen osalta takausosuus saa olla enintään 80 prosenttia ja jäsenvaltion kokonaistappiot saavat olla enintään 25 prosenttia takauksen kohteena olevasta salkusta. Ainoastaan takaukset, jotka kattavat takauksella suojattavasta salkusta odotetut tappiot, voidaan tarjota ilmaiseksi. Jos takaus kattaa myös odottamattomat tappiot, rahoituksen välittäjän on maksettava markkinaehtoinen takauspalkkio siitä takauksen osasta, joka kattaa odottamattomat tappiot.

11.   Jos rahoituksen välittäjille tarjottava julkinen rahoitusosuus on 9 kohdan a alakohdassa tarkoitettu oman pääoman ehtoinen tai luonteinen sijoitus, enintään 30 prosenttia rahoituksen välittäjän yhteenlasketuista pääomasijoituksista ja maksamattomista pääomasitoumuksista voidaan käyttää likviditeetinhallintatarkoituksiin.

12.   Riskirahoitustoimenpiteillä, joilla on tarkoitus tarjota tukikelpoisille yrityksille riskirahoitussijoituksia oman pääoman ehtoisina tai luonteisina sijoituksina tai lainoina, rahoituksen välittäjille myönnettävällä julkisella rahoitusosuudella on hankittava lisärahoitusta riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta rahoituksen välittäjien tai tukikelpoisten yritysten tasolla siten, että yksityisen rahoituksen yhteenlaskettu osuus saavuttaa seuraavat vähimmäisarvot:

| a) | 10 prosenttia 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista; |
| --- | --- |

a)

10 prosenttia 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista;

| b) | 40 prosenttia 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista; |
| --- | --- |

b)

40 prosenttia 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista;

| c) | 60 prosenttia 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista ja tukikelpoisiin yrityksiin 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan jälkeen tehtäviä lisäriskirahoitussijoituksia varten. |
| --- | --- |

c)

60 prosenttia 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille tukikelpoisille yrityksille tarjotuista riskirahoitussijoituksista ja tukikelpoisiin yrityksiin 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan jälkeen tehtäviä lisäriskirahoitussijoituksia varten.

Sellaisten riippumattomien yksityisten sijoittajien tarjoamaa rahoitusta, jotka saavat 21 a artiklan mukaista riskirahoitustukea verokannustimina, ei oteta huomioon tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisten yksityisen rahoituksen yhteenlaskettujen osuuksien saavuttamisessa.

Ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa mainittuja yksityisen sektorin osuuksia alennetaan b alakohdan tapauksessa 20 prosenttiin ja c alakohdan tapauksessa 30 prosenttiin sellaisten investointien osalta, jotka on joko tehty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaa soveltaen riskirahoitussijoituksen myöntämisajankohtana voimassa olevassa hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla tai jotka saavat tukea neuvoston hyväksymän jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelman perusteella tai jotka saavat tukea Euroopan puolustusrahastosta asetuksen (EU) 2021/697 mukaisesti tai unionin avaruusohjelmasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/696 (*40) mukaisesti tai jotka saavat tukea asetuksen (EU) N:o 1303/2013, asetuksen (EU) 2021/1060 tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (*41) kattamista yhteisesti hallinnoitavista unionin rahastoista.

13.   Jos riskirahoitustoimenpide toteutetaan rahoituksen välittäjän kautta ja sen kohteena on tukikelpoisia yrityksiä 3 ja 4 kohdassa tarkoitetuilla eri kehitysasteilla, rahoituksen välittäjän on saavutettava yksityinen rahoitusosuus, joka vastaa vähintään kohteena olevassa salkussa olevien yksittäisten sijoitusten volyymiin perustuvaa painotettua keskiarvoa ja joka on seurausta vähimmäisrahoitusosuuksien soveltamisesta tällaisiin sijoituksiin 12 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ellei riippumattomien yksityisten sijoittajien edellytettyä osallistumista saavuteta tukikelpoisten yritysten tasolla.

14.   Rahoituksen välittäjät ja rahastonhoitajat on valittava avoimella ja syrjimättömällä menettelyllä sovellettavan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että hyväksytyt rahoituksen välittäjät ja rahastonhoitajat täyttävät ennalta määritellyt kriteerit, jotka ovat sijoitusten luonteen perusteella objektiivisesti perusteltuja. Menettelyn on perustuttava objektiivisiin kriteereihin, jotka liittyvät kokemukseen, asiantuntemukseen sekä operatiiviseen ja taloudelliseen kapasiteettiin, ja sen on täytettävä seuraavat kumulatiiviset edellytykset:

| a) | siinä on varmistettava, että hyväksytyt rahoituksen välittäjät ja rahastonhoitajat on perustettu sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

siinä on varmistettava, että hyväksytyt rahoituksen välittäjät ja rahastonhoitajat on perustettu sovellettavan lainsäädännön mukaisesti;

| b) | siinä ei saa syrjiä rahoituksen välittäjiä ja rahastonhoitajia missä tahansa jäsenvaltiossa sijaitsevan toimipaikan tai perustamispaikan perusteella; |
| --- | --- |

b)

siinä ei saa syrjiä rahoituksen välittäjiä ja rahastonhoitajia missä tahansa jäsenvaltiossa sijaitsevan toimipaikan tai perustamispaikan perusteella;

| c) | siinä pyritään ottamaan käyttöön 10 kohdassa tarkoitetut asianmukaiset riskin- ja voitonjakojärjestelyt ja 15 kohdassa tarkoitettu tuotto-odotuksiin perustuva päätöksenteko. |
| --- | --- |

c)

siinä pyritään ottamaan käyttöön 10 kohdassa tarkoitetut asianmukaiset riskin- ja voitonjakojärjestelyt ja 15 kohdassa tarkoitettu tuotto-odotuksiin perustuva päätöksenteko.

15.   Riskirahoitustoimenpiteillä on varmistettava, että julkisen rahoitusosuuden saavat rahoituksen välittäjät tekevät tuotto-odotuksiin perustuvia päätöksiä tarjotessaan tukikelpoisille yrityksille riskirahoitussijoituksia. Tämä velvoite täyttyy, kun seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

| a) | jäsenvaltion tai yhteisön, jonka tehtäväksi toimenpiteen toteuttaminen on annettu, on käytettävä due diligence -prosessia, jolla varmistetaan liiketaloudellisesti järkevä sijoitusstrategia riskirahoitustoimenpiteen täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien asianmukaiset riskienhajautusperiaatteet, joilla pyritään taloudelliseen kannattavuuteen ja tehokkuuteen sijoitussalkun koon ja maantieteellisen kattavuuden suhteen; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion tai yhteisön, jonka tehtäväksi toimenpiteen toteuttaminen on annettu, on käytettävä due diligence -prosessia, jolla varmistetaan liiketaloudellisesti järkevä sijoitusstrategia riskirahoitustoimenpiteen täytäntöönpanemiseksi, mukaan lukien asianmukaiset riskienhajautusperiaatteet, joilla pyritään taloudelliseen kannattavuuteen ja tehokkuuteen sijoitussalkun koon ja maantieteellisen kattavuuden suhteen;

| b) | tukikelpoisille yrityksille tarjottavien riskirahoitussijoitusten on perustuttava toteuttamiskelpoiseen liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa taloudellista elinkelpoisuutta arvioidaan ennakolta; |
| --- | --- |

b)

tukikelpoisille yrityksille tarjottavien riskirahoitussijoitusten on perustuttava toteuttamiskelpoiseen liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa taloudellista elinkelpoisuutta arvioidaan ennakolta;

| c) | kutakin oman pääoman ehtoista ja luonteista sijoitusta varten on laadittava selkeä ja realistinen irtautumisstrategia. |
| --- | --- |

c)

kutakin oman pääoman ehtoista ja luonteista sijoitusta varten on laadittava selkeä ja realistinen irtautumisstrategia.

16.   Rahoituksen välittäjiä on johdettava liiketaloudellisin perustein. Tämä vaatimus täyttyy, kun rahoituksen välittäjä ja, riippuen riskirahoitustoimenpiteen muodosta, rahastonhoitaja täyttävät seuraavat kumulatiiviset edellytykset:

| a) | niiden on oltava lain tai sopimuksen mukaisesti velvoitettuja toimimaan parhaiden käytäntöjen mukaisesti ja ammattimaiselta rahastonhoitajalta edellytetyllä huolellisuudella sekä vilpittömässä mielessä ja välttämään eturistiriitoja; viranomaisvalvontaa käytetään tarpeen mukaan; |
| --- | --- |

a)

niiden on oltava lain tai sopimuksen mukaisesti velvoitettuja toimimaan parhaiden käytäntöjen mukaisesti ja ammattimaiselta rahastonhoitajalta edellytetyllä huolellisuudella sekä vilpittömässä mielessä ja välttämään eturistiriitoja; viranomaisvalvontaa käytetään tarpeen mukaan;

| b) | niiden palkkion on vastattava markkinakäytäntöä. Tämän vaatimuksen oletetaan täyttyvän, jos ne valitaan avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintamenettelyllä 14 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

niiden palkkion on vastattava markkinakäytäntöä. Tämän vaatimuksen oletetaan täyttyvän, jos ne valitaan avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä valintamenettelyllä 14 kohdan mukaisesti;

| c) | niiden on kannettava osa sijoitusriskeistä joko yhteissijoittamalla omia varojaan tai niin, että niiden saama palkkio on suoritusperusteinen, jotta taataan, että niiden edut vastaavat pysyvästi jäsenvaltion tai sen toimeksisaaneen yhteisön etuja; |
| --- | --- |

c)

niiden on kannettava osa sijoitusriskeistä joko yhteissijoittamalla omia varojaan tai niin, että niiden saama palkkio on suoritusperusteinen, jotta taataan, että niiden edut vastaavat pysyvästi jäsenvaltion tai sen toimeksisaaneen yhteisön etuja;

| d) | niiden on vahvistettava sijoitusstrategia, perusteet ja suunniteltu aikataulu sijoituksille; |
| --- | --- |

d)

niiden on vahvistettava sijoitusstrategia, perusteet ja suunniteltu aikataulu sijoituksille;

| e) | sijoittajien on voitava olla edustettuina sijoitusrahaston mahdollisissa hallintoelimissä, kuten hallintoneuvostossa tai neuvoa-antavissa elimissä. |
| --- | --- |

e)

sijoittajien on voitava olla edustettuina sijoitusrahaston mahdollisissa hallintoelimissä, kuten hallintoneuvostossa tai neuvoa-antavissa elimissä.

17.   Riskirahoitustoimenpiteessä, jossa riskirahoitussijoitus tarjotaan tukikelpoisille yrityksille takauksina, lainoina tai oman pääoman luonteisina vieraaksi pääomaksi luokiteltuina sijoituksina, rahoituksen välittäjän on tehtävä tukikelpoisiin yrityksiin riskirahoitussijoituksia, joita ei olisi toteutettu tai jotka olisi toteutettu rajoitetusti tai eri tavalla ilman tukea. Rahoituksen välittäjän on pystyttävä osoittamaan, että sillä on käytössä menetelmä, joka varmistaa, että kaikki edut siirretään mahdollisimman suuressa määrin tukikelpoisille yrityksille suurempina rahoitusmäärinä, riskialttiimpina salkkuina, pienempinä vakuusvaatimuksina, pienempinä takauspalkkioina tai alhaisempina korkoina.

18.   Riskirahoitustoimenpiteet, joilla tarjotaan riskirahoitussijoituksia pk-yrityksille, jotka eivät täytä 3 kohdan edellytyksiä, ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos seuraavat kumulatiiviset edellytykset täyttyvät:

| a) | pk-yritysten tasolla tuki täyttää komission asetuksessa (EU) N:o 1407/2013 (*42), komission asetuksessa (EU) N:o 1408/2013 (*43) tai asetuksessa (EU) N:o 717/2014säädetyt edellytykset sen mukaan, mitä niistä sovelletaan; |
| --- | --- |

a)

pk-yritysten tasolla tuki täyttää komission asetuksessa (EU) N:o 1407/2013 (*42), komission asetuksessa (EU) N:o 1408/2013 (*43) tai asetuksessa (EU) N:o 717/2014säädetyt edellytykset sen mukaan, mitä niistä sovelletaan;

| b) | kaikki tässä artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, lukuun ottamatta 3, 4, 8, 12 ja/tai 13 kohdassa säädettyjä edellytyksiä; |
| --- | --- |

b)

kaikki tässä artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät, lukuun ottamatta 3, 4, 8, 12 ja/tai 13 kohdassa säädettyjä edellytyksiä;

| c) | riskirahoitustoimenpiteellä, jolla tarjotaan tukikelpoisille yrityksille riskirahoitussijoituksia oman pääoman ehtoisina tai luonteisina sijoituksina tai lainoina, on hankittava lisärahoitusta riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta rahoituksen välittäjien tai pk-yritysten tasolla siten, että yksityisen rahoituksen yhteenlaskettu osuus on vähintään 60 prosenttia pk-yrityksille tarjotusta riskirahoituksesta. |
| --- | --- |

c)

riskirahoitustoimenpiteellä, jolla tarjotaan tukikelpoisille yrityksille riskirahoitussijoituksia oman pääoman ehtoisina tai luonteisina sijoituksina tai lainoina, on hankittava lisärahoitusta riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta rahoituksen välittäjien tai pk-yritysten tasolla siten, että yksityisen rahoituksen yhteenlaskettu osuus on vähintään 60 prosenttia pk-yrityksille tarjotusta riskirahoituksesta.

Ensimmäisen alakohdan c alakohdassa mainittuja yksityisen sektorin osuuksia alennetaan 30 prosenttiin sellaisten investointien osalta, jotka on joko tehty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaa soveltaen riskirahoitussijoituksen myöntämisajankohtana voimassa olevassa hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla tai jotka saavat tukea neuvoston hyväksymän jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelman perusteella tai saavat tukea Euroopan puolustusrahastosta asetus (EU) 2021/697 mukaisesti, unionin avaruusohjelmasta asetuksen (EU) 2021/696 mukaisesti tai asetuksen (EU) 1303/2013, asetuksen (EU) 2021/1060 tai asetuksen (EU) 2021/2115 soveltamisalaan kuuluvista yhteisesti hallinnoitavista unionin rahastoista.

(*40)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/696, annettu 28 päivänä huhtikuuta 2021, unionin avaruusohjelman ja Euroopan unionin avaruusohjelmaviraston perustamisesta sekä asetusten (EU) N:o 912/2010, (EU) N:o 1285/2013 ja (EU) N:o 377/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 69);"

*40

(*41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2115, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1)."

*41

(*42)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1)."

*42

(*43)  Komission asetus (EU) N:o 1408/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalousalalla (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 9).”;"

*43

| 19) | lisätään 21 a artikla seuraavasti:

  ”21 a artikla
  Yksityisille sijoittajille, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, verokannustimina myönnettävä pk-yrityksille suunnattu riskirahoitustuki

  1.   Riippumattomille yksityisille sijoittajille, jotka ovat luonnollisia henkilöitä ja tarjoavat riskirahoitusta suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille, verokannustimina myönnettävät riskirahoitustukiohjelmat pk-yritysten hyväksi ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tukikelpoisia ovat yritykset, jotka täyttävät 21 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset. Edellä 21 artiklassa ja tässä artiklassa säädetty riskirahoitussijoitusten kokonaismäärä ei saa ylittää 21 artiklan 8 kohdassa säädettyä enimmäismäärää.


  3.   Jos riippumaton yksityinen sijoittaja tarjoaa riskirahoitusta välillisesti rahoituksen välittäjän kautta, tukikelpoinen sijoitus on toteutettava hankkimalla rahoituksen välittäjän osakkeita tai osuuksia, ja tämä puolestaan tarjoaa riskirahoitussijoituksia tukikelpoisille yrityksille 21 artiklan 5–8 kohdan mukaisesti. Rahoituksen välittäjän tai sen rahastonhoitajien tarjoamiin palveluihin ei voida myöntää minkäänlaisia verokannustimia.


  4.   Jos riippumaton yksityinen sijoittaja tarjoaa riskirahoitusta suoraan tukikelpoiselle yritykselle, ainoastaan tukikelpoisen yrityksen liikkeeseen laskemien uusien korkeariskisten kantaosakkeiden hankinta on tukikelpoinen sijoitus. Osakkeet on pidettävä vähintään kolmen vuoden ajan. Jälkirahoitus katetaan ainoastaan 21 artiklan 7 kohdassa säädetyin edellytyksin. Mitä tulee verokannustinten mahdollisiin muotoihin, osakkeiden luovutuksesta aiheutuvat tappiot voidaan vähentää tuloverosta. Kun kyse on osinkoveroa koskevasta helpotuksesta, kaikki vaatimukset täyttävistä osakkeista saadut osingot voidaan vapauttaa (kokonaan tai osittain) tuloverosta. Vaatimukset täyttävien osakkeiden myynnistä saatu voitto voidaan vapauttaa (kokonaan tai osittain) luovutusvoittoverosta, tai tällaiseen voittoon liittyvää verovelvollisuutta voidaan lykätä, jos voitto sijoitetaan uudelleen uusiin vaatimukset täyttäviin osakkeisiin vuoden kuluessa.


  5.   Jos riippumaton yksityinen sijoittaja tarjoaa riskirahoitusta suoraan tukikelpoiselle yritykselle, jotta voidaan varmistaa tällaisen riippumattoman yksityisen sijoittajan riittävä osallistuminen 21 artiklan 12 kohdan mukaisesti, verohelpotus, joka lasketaan kaikkien verokannustimien yhteenlaskettuna enimmäisverohelpotuksena, ei saa ylittää seuraavia kynnysarvoja:






  a) | 50 prosenttia tukikelpoisista sijoituksista, jotka riippumaton yksityinen sijoittaja on tehnyt 21 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin yrityksiin; |
| --- | --- | --- |

19)

lisätään 21 a artikla seuraavasti:

”21 a artikla

Yksityisille sijoittajille, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, verokannustimina myönnettävä pk-yrityksille suunnattu riskirahoitustuki

1.   Riippumattomille yksityisille sijoittajille, jotka ovat luonnollisia henkilöitä ja tarjoavat riskirahoitusta suoraan tai välillisesti tukikelpoisille yrityksille, verokannustimina myönnettävät riskirahoitustukiohjelmat pk-yritysten hyväksi ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukikelpoisia ovat yritykset, jotka täyttävät 21 artiklan 3 kohdassa säädetyt edellytykset. Edellä 21 artiklassa ja tässä artiklassa säädetty riskirahoitussijoitusten kokonaismäärä ei saa ylittää 21 artiklan 8 kohdassa säädettyä enimmäismäärää.

3.   Jos riippumaton yksityinen sijoittaja tarjoaa riskirahoitusta välillisesti rahoituksen välittäjän kautta, tukikelpoinen sijoitus on toteutettava hankkimalla rahoituksen välittäjän osakkeita tai osuuksia, ja tämä puolestaan tarjoaa riskirahoitussijoituksia tukikelpoisille yrityksille 21 artiklan 5–8 kohdan mukaisesti. Rahoituksen välittäjän tai sen rahastonhoitajien tarjoamiin palveluihin ei voida myöntää minkäänlaisia verokannustimia.

4.   Jos riippumaton yksityinen sijoittaja tarjoaa riskirahoitusta suoraan tukikelpoiselle yritykselle, ainoastaan tukikelpoisen yrityksen liikkeeseen laskemien uusien korkeariskisten kantaosakkeiden hankinta on tukikelpoinen sijoitus. Osakkeet on pidettävä vähintään kolmen vuoden ajan. Jälkirahoitus katetaan ainoastaan 21 artiklan 7 kohdassa säädetyin edellytyksin. Mitä tulee verokannustinten mahdollisiin muotoihin, osakkeiden luovutuksesta aiheutuvat tappiot voidaan vähentää tuloverosta. Kun kyse on osinkoveroa koskevasta helpotuksesta, kaikki vaatimukset täyttävistä osakkeista saadut osingot voidaan vapauttaa (kokonaan tai osittain) tuloverosta. Vaatimukset täyttävien osakkeiden myynnistä saatu voitto voidaan vapauttaa (kokonaan tai osittain) luovutusvoittoverosta, tai tällaiseen voittoon liittyvää verovelvollisuutta voidaan lykätä, jos voitto sijoitetaan uudelleen uusiin vaatimukset täyttäviin osakkeisiin vuoden kuluessa.

5.   Jos riippumaton yksityinen sijoittaja tarjoaa riskirahoitusta suoraan tukikelpoiselle yritykselle, jotta voidaan varmistaa tällaisen riippumattoman yksityisen sijoittajan riittävä osallistuminen 21 artiklan 12 kohdan mukaisesti, verohelpotus, joka lasketaan kaikkien verokannustimien yhteenlaskettuna enimmäisverohelpotuksena, ei saa ylittää seuraavia kynnysarvoja:

a)

50 prosenttia tukikelpoisista sijoituksista, jotka riippumaton yksityinen sijoittaja on tehnyt 21 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin yrityksiin;

| b) | 35 prosenttia tukikelpoisista sijoituksista, jotka riippumaton yksityinen sijoittaja on tehnyt 21 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin yrityksiin; |
| --- | --- |

b)

35 prosenttia tukikelpoisista sijoituksista, jotka riippumaton yksityinen sijoittaja on tehnyt 21 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin yrityksiin;

| c) | 20 prosenttia tukikelpoisista sijoituksista, jotka riippumaton yksityinen sijoittaja on tehnyt 21 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin yrityksiin, tai tukikelpoisista lisäsijoituksista tukikelpoiseen yritykseen 21 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan jälkeen. |
| --- | --- |

c)

20 prosenttia tukikelpoisista sijoituksista, jotka riippumaton yksityinen sijoittaja on tehnyt 21 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin tukikelpoisiin yrityksiin, tai tukikelpoisista lisäsijoituksista tukikelpoiseen yritykseen 21 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan jälkeen.

Ensimmäisessä alakohdassa mainittujen suorien investointien verohelpotusten enimmäisosuuksia voidaan korottaa a alakohdan tapauksessa 65 prosenttiin, b alakohdan tapauksessa 50 prosenttiin ja c alakohdan tapauksessa 35 prosenttiin sellaisten investointien osalta, jotka on joko tehty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaa soveltaen riskirahoitussijoituksen myöntämisajankohtana voimassa olevassa hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla tai jotka saavat tukea neuvoston hyväksymän jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelman perusteella tai jotka saavat tukea Euroopan puolustusrahastosta asetuksen (EU) 2021/697 mukaisesti tai unionin avaruusohjelmasta asetuksen (EU) 2021/696 mukaisesti tai jotka saavat tukea asetuksen (EU) N:o 1303/2013, asetuksen (EU) 2021/1060 tai asetuksen (EU) 2021/2115 kattamista yhteisesti hallinnoitavista unionin rahastoista.

6.   Jos riippumaton yksityinen sijoittaja tarjoaa riskirahoitusta välillisesti rahoituksen välittäjän kautta ja 21 artiklan 12 kohdan mukaisesti, verohelpotus, joka lasketaan kaikkien verokannustimien yhteenlaskettuna enimmäisverohelpotuksena, ei saa olla enemmän kuin 30 prosenttia riippumattoman yksityisen sijoittajan 21 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tukikelpoiseen yritykseen tekemistä tukikelpoisista sijoituksista. Tätä verohelpotusten kynnysarvoa voidaan korottaa 50 prosenttiin sellaisten sijoitusten osalta, jotka on joko tehty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohtaa soveltaen riskirahoitussijoituksen myöntämisajankohtana voimassa olleessa hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla tai jotka saavat tukea neuvoston hyväksymän jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelman perusteella tai jotka saavat tukea Euroopan puolustusrahastosta asetuksen (EU) 2021/697 mukaisesti tai unionin avaruusohjelmasta asetuksen (EU) 2021/696 mukaisesti tai jotka saavat tukea asetuksen (EU) N:o 1303/2013, asetuksen (EU) 2021/1060 tai asetuksen (EU) 2021/2115 kattamista yhteisesti hallinnoitavista unionin rahastoista.”;

| 20) | muutetaan 22 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tukikelpoisia ovat sellaiset julkisesti noteeraamattomat pienet yritykset enintään viiden vuoden ajan niiden kirjautumisesta yhtiörekisteriin, jotka täyttävät seuraavat kumulatiiviset edellytykset:






  a) | yritys ei ole jatkanut toisen yrityksen toimintaa, paitsi jos haltuun otetun toiminnan liikevaihto on alle 10 prosenttia tukikelpoisen yrityksen liikevaihdosta haltuunottoa edeltäneenä tilikautena; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

muutetaan 22 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Tukikelpoisia ovat sellaiset julkisesti noteeraamattomat pienet yritykset enintään viiden vuoden ajan niiden kirjautumisesta yhtiörekisteriin, jotka täyttävät seuraavat kumulatiiviset edellytykset:

a)

yritys ei ole jatkanut toisen yrityksen toimintaa, paitsi jos haltuun otetun toiminnan liikevaihto on alle 10 prosenttia tukikelpoisen yrityksen liikevaihdosta haltuunottoa edeltäneenä tilikautena;

| b) | yritys ei ole vielä jakanut voittoa; |
| --- | --- |

b)

yritys ei ole vielä jakanut voittoa;

| c) | se ei ole hankkinut toista yritystä tai sitä ei ole muodostettu sulautuman kautta, paitsi jos hankitun yrityksen liikevaihto on alle 10 prosenttia tukikelpoisen yrityksen liikevaihdosta hankintaa edeltäneenä tilikautena tai sulautuman kautta muodostetun yrityksen liikevaihto on alle 10 prosenttia suurempi kuin sulautuvien yritysten yhteenlaskettu liikevaihto sulautumista edeltäneenä tilikautena. |
| --- | --- |

c)

se ei ole hankkinut toista yritystä tai sitä ei ole muodostettu sulautuman kautta, paitsi jos hankitun yrityksen liikevaihto on alle 10 prosenttia tukikelpoisen yrityksen liikevaihdosta hankintaa edeltäneenä tilikautena tai sulautuman kautta muodostetun yrityksen liikevaihto on alle 10 prosenttia suurempi kuin sulautuvien yritysten yhteenlaskettu liikevaihto sulautumista edeltäneenä tilikautena.

Sellaisten tukikelpoisten yritysten osalta, joita ei tarvitse kirjata yhtiörekisteriin, viiden vuoden tukikelpoisuusaika alkaa joko ajankohdasta, jolloin yritys aloittaa taloudellisen toiminnan, tai ajankohdasta, jona siitä tulee velvollinen maksamaan veroa taloudellisesta toiminnastaan sen mukaan, kumpi ajankohdista on aikaisempi.

Ensimmäisen alakohdan c alakohdasta poiketen tämän artiklan nojalla tukikelpoisten yritysten sulautumisen kautta muodostettujen yritysten katsotaan myös olevan tukikelpoisia enintään viiden vuoden ajan siitä päivästä alkaen, jolloin vanhin sulautuneista yrityksistä on kirjattu yhtiörekisteriin.”

| b) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Käynnistystukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:






  a) | lainat, joiden korko ei ole markkinaehtoinen, joiden laina-aika on kymmenen vuotta ja nimellismäärä enintään 1,1 miljoona euroa tai 1,65 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa tai 2,2 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa. Sellaisten lainojen osalta, joiden laina-aika on viidestä kymmeneen vuoteen, enimmäismääriä voidaan mukauttaa kertomalla edellä mainitut määrät kymmenen vuoden ja todellisen laina-ajan välisellä suhteella. Sellaisten lainojen osalta, joiden laina-aika on alle viisi vuotta, enimmäismäärän on oltava sama kuin lainoilla, joiden laina-aika on viisi vuotta; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Käynnistystukea voidaan myöntää seuraavissa muodoissa:

a)

lainat, joiden korko ei ole markkinaehtoinen, joiden laina-aika on kymmenen vuotta ja nimellismäärä enintään 1,1 miljoona euroa tai 1,65 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa tai 2,2 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa. Sellaisten lainojen osalta, joiden laina-aika on viidestä kymmeneen vuoteen, enimmäismääriä voidaan mukauttaa kertomalla edellä mainitut määrät kymmenen vuoden ja todellisen laina-ajan välisellä suhteella. Sellaisten lainojen osalta, joiden laina-aika on alle viisi vuotta, enimmäismäärän on oltava sama kuin lainoilla, joiden laina-aika on viisi vuotta;

| b) | takaukset, joiden takauspalkkio ei ole markkinaehtoinen, kesto on kymmenen vuotta ja taattu määrä enintään 1,65 miljoonaa euroa tai 2,48 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa tai 3,3 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa. Sellaisten takausten osalta, joiden kesto on viidestä kymmeneen vuoteen, taattuja enimmäismääriä voidaan mukauttaa kertomalla edellä mainitut määrät kymmenen vuoden ja takauksen todellisen keston välisellä suhteella. Sellaisten takausten osalta, joiden kesto on alle viisi vuotta, taatun enimmäismäärän on oltava sama kuin takauksilla, joiden kesto on viisi vuotta; Takaus saa olla enintään 80 prosenttia kohteena olevasta lainasta; |
| --- | --- |

b)

takaukset, joiden takauspalkkio ei ole markkinaehtoinen, kesto on kymmenen vuotta ja taattu määrä enintään 1,65 miljoonaa euroa tai 2,48 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa tai 3,3 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa. Sellaisten takausten osalta, joiden kesto on viidestä kymmeneen vuoteen, taattuja enimmäismääriä voidaan mukauttaa kertomalla edellä mainitut määrät kymmenen vuoden ja takauksen todellisen keston välisellä suhteella. Sellaisten takausten osalta, joiden kesto on alle viisi vuotta, taatun enimmäismäärän on oltava sama kuin takauksilla, joiden kesto on viisi vuotta; Takaus saa olla enintään 80 prosenttia kohteena olevasta lainasta;

| c) | avustukset, mukaan lukien oman pääoman ehtoiset tai luonteiset sijoitukset, koronalennukset ja takausmaksun alennukset, joiden bruttoavustusekvivalentti on enintään 0,5 miljoonaa euroa tai 0,75 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa tai 1 miljoona euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa; |
| --- | --- |

c)

avustukset, mukaan lukien oman pääoman ehtoiset tai luonteiset sijoitukset, koronalennukset ja takausmaksun alennukset, joiden bruttoavustusekvivalentti on enintään 0,5 miljoonaa euroa tai 0,75 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa tai 1 miljoona euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa;

| d) | tukikelpoisille yrityksille suunnatut verokannustimet, joiden bruttoavustusekvivalentti on enintään 0,5 miljoonaa euroa tai 0,75 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa tai 1 miljoona euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa.”; |
| --- | --- |

d)

tukikelpoisille yrityksille suunnatut verokannustimet, joiden bruttoavustusekvivalentti on enintään 0,5 miljoonaa euroa tai 0,75 miljoonaa euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa tai 1 miljoona euroa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttäville tukialueille sijoittautuneiden yritysten tapauksessa.”;

| c) | lisätään 6 ja 7 kohta seuraavasti:

  ”6.   Jos käynnistystukiohjelma toteutetaan yhden tai useamman rahoituksen välittäjän kautta, sovelletaan 21 artiklan 10, 14, 15, 16 ja 17 kohdassa säädettyjä rahoituksen välittäjiin sovellettavia edellytyksiä.


  7.   Edellä 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjen määrien lisäksi käynnistystukiohjelmissa voi olla kyse joko henkisen omaisuuden siirrosta tai siihen liittyvien käyttöoikeuksien myöntämisestä joko ilmaiseksi tai alle markkina-arvon. Siirron tai käyttöoikeuksien myöntämisen on tapahduttava 2 artiklan 83 alakohdassa tarkoitetulta tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiolta, joka on luonut perustana olevan henkisen omaisuuden riippumattomassa omassa tai yhteistyöhön perustuvassa tutkimus- ja kehitystoiminnassa, 2 kohdassa tarkoitetulle tukikelpoiselle yritykselle. Siirron tai käyttöoikeuksien myöntämisen on täytettävä seuraavat edellytykset:






  a) | henkisen omaisuuden siirron tai siihen liittyvien käyttöoikeuksien myöntämisen tarkoituksena on tuoda markkinoille uusi tuote tai palvelu; ja |
| --- | --- | --- |

c)

lisätään 6 ja 7 kohta seuraavasti:

”6.   Jos käynnistystukiohjelma toteutetaan yhden tai useamman rahoituksen välittäjän kautta, sovelletaan 21 artiklan 10, 14, 15, 16 ja 17 kohdassa säädettyjä rahoituksen välittäjiin sovellettavia edellytyksiä.

7.   Edellä 3, 4 ja 5 kohdassa säädettyjen määrien lisäksi käynnistystukiohjelmissa voi olla kyse joko henkisen omaisuuden siirrosta tai siihen liittyvien käyttöoikeuksien myöntämisestä joko ilmaiseksi tai alle markkina-arvon. Siirron tai käyttöoikeuksien myöntämisen on tapahduttava 2 artiklan 83 alakohdassa tarkoitetulta tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatiolta, joka on luonut perustana olevan henkisen omaisuuden riippumattomassa omassa tai yhteistyöhön perustuvassa tutkimus- ja kehitystoiminnassa, 2 kohdassa tarkoitetulle tukikelpoiselle yritykselle. Siirron tai käyttöoikeuksien myöntämisen on täytettävä seuraavat edellytykset:

a)

henkisen omaisuuden siirron tai siihen liittyvien käyttöoikeuksien myöntämisen tarkoituksena on tuoda markkinoille uusi tuote tai palvelu; ja

| b) | henkisen omaisuuden arvo määritetään markkinahintaan; näin on silloin, kun se on määritetty jollakin seuraavista menetelmistä:






  i) | määrä on vahvistettu avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän, kilpailuun perustuvan menettelyn avulla; |
| --- | --- | --- |

b)

henkisen omaisuuden arvo määritetään markkinahintaan; näin on silloin, kun se on määritetty jollakin seuraavista menetelmistä:

i)

määrä on vahvistettu avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän, kilpailuun perustuvan menettelyn avulla;

| ii) | riippumaton asiantuntija-arvio vahvistaa, että määrä vastaa vähintään markkinahintaa; |
| --- | --- |

ii)

riippumaton asiantuntija-arvio vahvistaa, että määrä vastaa vähintään markkinahintaa;

| iii) | jos tukikelpoisella yrityksellä on etuoikeus henkiseen omaisuuteen, joka on syntynyt yhteistyössä tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaation kanssa, tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatio käyttää vastavuoroista oikeuttaan pyytää taloudellisesti edullisempia tarjouksia kolmansilta osapuolilta niin, että tukikelpoisen yhteistyöyrityksen tarjouksen on vastattava näitä tarjouksia. |
| --- | --- |

iii)

jos tukikelpoisella yrityksellä on etuoikeus henkiseen omaisuuteen, joka on syntynyt yhteistyössä tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaation kanssa, tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaatio käyttää vastavuoroista oikeuttaan pyytää taloudellisesti edullisempia tarjouksia kolmansilta osapuolilta niin, että tukikelpoisen yhteistyöyrityksen tarjouksen on vastattava näitä tarjouksia.

Tässä alakohdassa tarkoitetusta henkisen omaisuuden arvosta voidaan vähentää sen mahdollisen rahallisen ja muun osuuden arvo, jolla tukikelpoinen yritys on osallistunut kyseiseen henkiseen omaisuuteen johtaneeseen tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaation toimintaan.

| c) | Tämän kohdan mukaisen henkisen omaisuuden siirron tai siihen liittyvien käyttöoikeuksien myöntämisen tukimäärä saa olla enintään 1 miljoona euroa. Tuen määrä vastaa b alakohdassa tarkoitettua henkisen omaisuuden arvoa, josta on vähennetty b alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettu edellä mainittu alennus ja tuensaajalta saatava mahdollinen korvaus kyseisestä henkisestä omaisuudesta. Edellä b alakohdassa tarkoitettu henkisen omaisuuden arvo voi olla yli 1 miljoona euroa, jolloin tukikelpoinen yritys voi kattaa ylimenevän osan omilla varoillaan tai muilla keinoin.”; |
| --- | --- |

c)

Tämän kohdan mukaisen henkisen omaisuuden siirron tai siihen liittyvien käyttöoikeuksien myöntämisen tukimäärä saa olla enintään 1 miljoona euroa. Tuen määrä vastaa b alakohdassa tarkoitettua henkisen omaisuuden arvoa, josta on vähennetty b alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettu edellä mainittu alennus ja tuensaajalta saatava mahdollinen korvaus kyseisestä henkisestä omaisuudesta. Edellä b alakohdassa tarkoitettu henkisen omaisuuden arvo voi olla yli 1 miljoona euroa, jolloin tukikelpoinen yritys voi kattaa ylimenevän osan omilla varoillaan tai muilla keinoin.”;

| 21) | korvataan 23 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Tukitoimenpide voidaan toteuttaa riippumattomille yksityisille sijoittajille, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, myönnettävinä verokannustimina, jotka koskevat 21 a artiklan 2 ja 5 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaan tukikelpoisiin yrityksiin vaihtoehtoisen kauppapaikan välityksellä tehtäviä riskirahoitussijoituksia.”; |
| --- | --- |

21)

korvataan 23 artiklan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Tukitoimenpide voidaan toteuttaa riippumattomille yksityisille sijoittajille, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, myönnettävinä verokannustimina, jotka koskevat 21 a artiklan 2 ja 5 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaan tukikelpoisiin yrityksiin vaihtoehtoisen kauppapaikan välityksellä tehtäviä riskirahoitussijoituksia.”;

| 22) | muutetaan 24 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat






  a) | kustannukset, jotka liittyvät alustavaan arviointiin tai rahoituksen välittäjien rahastonhoitajien tai sijoittajien toteuttamaan muodolliseen due diligence -prosessiin tukikelpoisten yritysten määrittämiseksi 21, 21 a ja 22 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- | --- |

22)

muutetaan 24 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat

a)

kustannukset, jotka liittyvät alustavaan arviointiin tai rahoituksen välittäjien rahastonhoitajien tai sijoittajien toteuttamaan muodolliseen due diligence -prosessiin tukikelpoisten yritysten määrittämiseksi 21, 21 a ja 22 artiklan mukaisesti;

| b) | komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/565 (*44) 36 artiklan 1 kohdassa määritellyn sijoitustutkimuksen kustannukset yksittäisessä tukikelpoisessa yrityksessä 21, 21 a ja 22 artiklan mukaisesti edellyttäen, että tutkimus asetetaan julkisesti saataville ja, jos tutkimus on annettu sijoitustutkimuspalvelujen tarjoajan asiakkaille ennen julkista saataville asettamista, asetetaan julkisesti saataville samassa muodossa viimeistään kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisestä asiakkaille esittämisestä. |
| --- | --- |

b)

komission delegoidun asetuksen (EU) 2017/565 (*44) 36 artiklan 1 kohdassa määritellyn sijoitustutkimuksen kustannukset yksittäisessä tukikelpoisessa yrityksessä 21, 21 a ja 22 artiklan mukaisesti edellyttäen, että tutkimus asetetaan julkisesti saataville ja, jos tutkimus on annettu sijoitustutkimuspalvelujen tarjoajan asiakkaille ennen julkista saataville asettamista, asetetaan julkisesti saataville samassa muodossa viimeistään kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisestä asiakkaille esittämisestä.

3.   Tämän artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun sijoitustutkimuksen on täytettävä delegoidun asetuksen (EU) 2017/565 36 ja 37 artiklassa säädetyt vaatimukset.

(*44)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/565, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä sijoituspalveluyritysten toiminnan järjestämistä koskevien vaatimusten, toiminnan harjoittamisen edellytysten ja kyseisessä direktiivissä määriteltyjen käsitteiden osalta (EUVL L 87, 31.3.2017, s. 1).”;"

*44

| b) | lisätään 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään 4 kohta seuraavasti:

”4.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”

| 23) | muutetaan 25 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohdan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | muut yleiskustannukset ja toimintakustannukset, mukaan lukien suoraan hankkeesta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset; tällaiset tutkimus- ja kehityshankkeen kustannukset voidaan laskea myös yksinkertaistetulla kustannusmallilla enintään 20 prosentin kiinteänä osuutena a–d alakohdassa tarkoitetuista tutkimus- ja kehityshankkeen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 1 kohdan kolmannen virkkeen soveltamista. Tässä tapauksessa välillisten kustannusten laskennassa käytetyt tutkimus- ja kehityshankkeen kustannukset on määritettävä tavanomaisten kirjanpitokäytäntöjen mukaisesti, ja niihin on sisällytettävä ainoastaan a–d alakohdassa tarkoitetut tukikelpoiset tutkimus- ja kehityshankkeen kustannukset.”; |
| --- | --- | --- | --- |

23)

muutetaan 25 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohdan e alakohta seuraavasti:

”e)

muut yleiskustannukset ja toimintakustannukset, mukaan lukien suoraan hankkeesta aiheutuvat materiaalien, tarvikkeiden ja vastaavien tuotteiden kustannukset; tällaiset tutkimus- ja kehityshankkeen kustannukset voidaan laskea myös yksinkertaistetulla kustannusmallilla enintään 20 prosentin kiinteänä osuutena a–d alakohdassa tarkoitetuista tutkimus- ja kehityshankkeen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 1 kohdan kolmannen virkkeen soveltamista. Tässä tapauksessa välillisten kustannusten laskennassa käytetyt tutkimus- ja kehityshankkeen kustannukset on määritettävä tavanomaisten kirjanpitokäytäntöjen mukaisesti, ja niihin on sisällytettävä ainoastaan a–d alakohdassa tarkoitetut tukikelpoiset tutkimus- ja kehityshankkeen kustannukset.”;

| b) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen tuki-intensiteettejä voidaan korottaa enintään 80 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista a–d alakohdan mukaisesti niin, että b, c ja d alakohtaa ei saa yhdistää toisiinsa:






  a) | 10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten tapauksessa ja 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten tapauksessa; |
| --- | --- | --- |

b)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen tuki-intensiteettejä voidaan korottaa enintään 80 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista a–d alakohdan mukaisesti niin, että b, c ja d alakohtaa ei saa yhdistää toisiinsa:

a)

10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten tapauksessa ja 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten tapauksessa;

| b) | 15 prosenttiyksikköä, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  i) | hankkeeseen liittyy todellista yhteistyötä






  — | sellaisten yritysten välillä, joista vähintään yksi on pk-yritys, tai se toteutetaan vähintään kahdessa jäsenvaltiossa, tai jäsenvaltiossa ja ETA-sopimuksen sopimuspuolena olevassa valtiossa, eikä mikään yksittäinen yritys vastaa enemmästä kuin 70 prosentista tukikelpoisia kustannuksia, tai |
| --- | --- | --- | --- |

b)

15 prosenttiyksikköä, jos jokin seuraavista edellytyksistä täyttyy:

i)

hankkeeseen liittyy todellista yhteistyötä

—

sellaisten yritysten välillä, joista vähintään yksi on pk-yritys, tai se toteutetaan vähintään kahdessa jäsenvaltiossa, tai jäsenvaltiossa ja ETA-sopimuksen sopimuspuolena olevassa valtiossa, eikä mikään yksittäinen yritys vastaa enemmästä kuin 70 prosentista tukikelpoisia kustannuksia, tai

| — | yrityksen ja yhden tai useamman tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaation välillä siten, että jälkimmäiset kantavat vähintään 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja niillä on oikeus julkaista omat tutkimustuloksensa; |
| --- | --- |

—

yrityksen ja yhden tai useamman tutkimus- ja tiedonlevittämisorganisaation välillä siten, että jälkimmäiset kantavat vähintään 10 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja niillä on oikeus julkaista omat tutkimustuloksensa;

| ii) | hankkeen tuloksia levitetään laajasti konferensseissa, julkaisuissa, avoimissa tietoarkistoissa tai vapaan tai avoimen lähdekoodin ohjelmiston kautta; |
| --- | --- |

ii)

hankkeen tuloksia levitetään laajasti konferensseissa, julkaisuissa, avoimissa tietoarkistoissa tai vapaan tai avoimen lähdekoodin ohjelmiston kautta;

| iii) | tuensaaja sitoutuu asettamaan viipymättä saataville lisenssejä tuettujen tutkimus- ja kehityshankkeiden tutkimustuloksiin, jotka on suojattu teollis- ja tekijänoikeuksin, markkinahintaan ja ilman yksinoikeutta ja syrjimättömästi niistä kiinnostuneiden käyttöön ETA-alueella; |
| --- | --- |

iii)

tuensaaja sitoutuu asettamaan viipymättä saataville lisenssejä tuettujen tutkimus- ja kehityshankkeiden tutkimustuloksiin, jotka on suojattu teollis- ja tekijänoikeuksin, markkinahintaan ja ilman yksinoikeutta ja syrjimättömästi niistä kiinnostuneiden käyttöön ETA-alueella;

| iv) | tutkimus- ja kehityshanke toteutetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttävällä tukialueella; |
| --- | --- |

iv)

tutkimus- ja kehityshanke toteutetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan edellytykset täyttävällä tukialueella;

| c) | 5 prosenttiyksikköä, jos tutkimus- ja kehityshanke toteutetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttävällä tukialueella; |
| --- | --- |

c)

5 prosenttiyksikköä, jos tutkimus- ja kehityshanke toteutetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytykset täyttävällä tukialueella;

| d) | 25 prosenttiyksikköä, jos tutkimus- ja kehityshanke täyttää seuraavat edellytykset:






  i) | jokin jäsenvaltio on valinnut kyseisen tutkimus- ja kehityshankkeen avoimen ehdotuspyynnön perusteella osaksi vähintään kolmen jäsenvaltion tai ETA-sopimuksen sopimuspuolen yhdessä suunnittelemaa hanketta; ja |
| --- | --- | --- |

d)

25 prosenttiyksikköä, jos tutkimus- ja kehityshanke täyttää seuraavat edellytykset:

i)

jokin jäsenvaltio on valinnut kyseisen tutkimus- ja kehityshankkeen avoimen ehdotuspyynnön perusteella osaksi vähintään kolmen jäsenvaltion tai ETA-sopimuksen sopimuspuolen yhdessä suunnittelemaa hanketta; ja

| ii) | kyseiseen tutkimus- ja kehityshankkeeseen liittyy todellista yritysten yhteistyötä vähintään kahdessa jäsenvaltiossa tai ETA-sopimuksen sopimuspuolena olevassa maassa, kun tuensaaja on pk-yritys, tai vähintään kolmessa jäsenvaltiossa tai ETA-sopimuksen sopimuspuolena olevassa maassa, kun tuensaaja on suuri yritys; ja |
| --- | --- |

ii)

kyseiseen tutkimus- ja kehityshankkeeseen liittyy todellista yritysten yhteistyötä vähintään kahdessa jäsenvaltiossa tai ETA-sopimuksen sopimuspuolena olevassa maassa, kun tuensaaja on pk-yritys, tai vähintään kolmessa jäsenvaltiossa tai ETA-sopimuksen sopimuspuolena olevassa maassa, kun tuensaaja on suuri yritys; ja

| iii) | vähintään toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:






  — | tutkimus- ja kehityshankkeen tuloksia levitetään laajalti vähintään kolmessa jäsenvaltiossa tai ETA-sopimuksen sopimuspuolena olevassa maassa konferensseissa, julkaisuissa, avoimissa tietoarkistoissa tai vapaan tai avoimen lähdekoodin ohjelmiston kautta; tai |
| --- | --- | --- |

iii)

vähintään toinen seuraavista edellytyksistä täyttyy:

—

tutkimus- ja kehityshankkeen tuloksia levitetään laajalti vähintään kolmessa jäsenvaltiossa tai ETA-sopimuksen sopimuspuolena olevassa maassa konferensseissa, julkaisuissa, avoimissa tietoarkistoissa tai vapaan tai avoimen lähdekoodin ohjelmiston kautta; tai

| — | tuensaaja sitoutuu asettamaan viipymättä saataville lisenssejä tuettujen tutkimus- ja kehityshankkeiden tutkimustuloksiin, jotka on suojattu teollis- ja tekijänoikeuksin, markkinahintaan ja ilman yksinoikeutta ja syrjimättömästi niistä kiinnostuneiden käyttöön ETA-alueella.”; |
| --- | --- |

—

tuensaaja sitoutuu asettamaan viipymättä saataville lisenssejä tuettujen tutkimus- ja kehityshankkeiden tutkimustuloksiin, jotka on suojattu teollis- ja tekijänoikeuksin, markkinahintaan ja ilman yksinoikeutta ja syrjimättömästi niistä kiinnostuneiden käyttöön ETA-alueella.”;

| 24) | lisätään 25 e artikla seuraavasti:

  ”25 e artikla
  Euroopan puolustusrahastosta tai Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta tuettujen hankkeiden yhteisrahoitukseen liittyvä tuki

  1.   Euroopan puolustusrahastosta tai Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta rahoitettavan tutkimus- ja kehityshankkeen yhteisrahoitukseen myönnetty tuki, joka on arvioitu, sijoitettu ensisijaisuusjärjestykseen ja valittu Euroopan puolustusrahaston tai Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman sääntöjen mukaisesti, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tuetun hankkeen tukikelpoisia kustannuksia ovat kustannukset, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Euroopan puolustusrahaston tai Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman sääntöjen nojalla.


  3.   Julkisen rahoituksen kokonaismäärä voi olla enimmillään 100 prosenttia hankkeen tukikelpoisista kustannuksista, mikä tarkoittaa, että kustannukset, joita unionin rahoitus ei kata, voidaan kattaa valtiontuella.


  4.   Jos tuensaajan saama tuki-intensiteetti ylittää tuen enimmäisintensiteetin, jonka tuensaaja olisi voinut saada 25 artiklan 5, 6 ja 7 kohdan mukaisesti, tuensaajan on maksettava tuen myöntävälle viranomaiselle markkinahinta hankkeen tuloksena syntyvien teollis- ja tekijänoikeuksien tai prototyyppien käytöstä muihin kuin puolustussovelluksiin. Tuen myöntävälle viranomaiselle tällaisesta käytöstä maksettava enimmäismäärä ei missään tapauksessa saa ylittää tuensaajan saaman tuen ja sen tuen enimmäismäärän, jonka tuensaaja olisi voinut saada kyseiselle tuensaajalle 25 artiklan 5, 6 ja 7 kohdan nojalla sallitun tuen enimmäisintensiteetin perusteella, välistä erotusta.”; |
| --- | --- |

24)

lisätään 25 e artikla seuraavasti:

”25 e artikla

Euroopan puolustusrahastosta tai Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta tuettujen hankkeiden yhteisrahoitukseen liittyvä tuki

1.   Euroopan puolustusrahastosta tai Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta rahoitettavan tutkimus- ja kehityshankkeen yhteisrahoitukseen myönnetty tuki, joka on arvioitu, sijoitettu ensisijaisuusjärjestykseen ja valittu Euroopan puolustusrahaston tai Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman sääntöjen mukaisesti, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tuetun hankkeen tukikelpoisia kustannuksia ovat kustannukset, jotka on määritelty tukikelpoisiksi Euroopan puolustusrahaston tai Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman sääntöjen nojalla.

3.   Julkisen rahoituksen kokonaismäärä voi olla enimmillään 100 prosenttia hankkeen tukikelpoisista kustannuksista, mikä tarkoittaa, että kustannukset, joita unionin rahoitus ei kata, voidaan kattaa valtiontuella.

4.   Jos tuensaajan saama tuki-intensiteetti ylittää tuen enimmäisintensiteetin, jonka tuensaaja olisi voinut saada 25 artiklan 5, 6 ja 7 kohdan mukaisesti, tuensaajan on maksettava tuen myöntävälle viranomaiselle markkinahinta hankkeen tuloksena syntyvien teollis- ja tekijänoikeuksien tai prototyyppien käytöstä muihin kuin puolustussovelluksiin. Tuen myöntävälle viranomaiselle tällaisesta käytöstä maksettava enimmäismäärä ei missään tapauksessa saa ylittää tuensaajan saaman tuen ja sen tuen enimmäismäärän, jonka tuensaaja olisi voinut saada kyseiselle tuensaajalle 25 artiklan 5, 6 ja 7 kohdan nojalla sallitun tuen enimmäisintensiteetin perusteella, välistä erotusta.”;

| 25) | muutetaan 26 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa enintään 60 prosenttiin, jos julkisesta rahoituksesta vastaa vähintään kaksi jäsenvaltiota tai jos kyseessä on unionin tasolla arvioitu ja valittu tutkimusinfrastruktuuri.” |
| --- | --- | --- |

25)

muutetaan 26 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa enintään 60 prosenttiin, jos julkisesta rahoituksesta vastaa vähintään kaksi jäsenvaltiota tai jos kyseessä on unionin tasolla arvioitu ja valittu tutkimusinfrastruktuuri.”

| 26) | lisätään 26 a artikla seuraavasti:

  ”26 a artikla
  Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureille myönnettävä investointituki

  1.   Tuki testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Infrastruktuurin toiminnasta tai käytöstä perittävän hinnan on vastattava markkinahintaa tai, jos markkinahintaa ei ole, vastattava kustannuksia lisättynä kohtuullisella marginaalilla.


  3.   Infrastruktuuriin on tarjottava pääsy useille käyttäjille läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Yrityksille, jotka ovat rahoittaneet vähintään 10 prosenttia infrastruktuurin investointikustannuksista, voidaan myöntää etuoikeus infrastruktuurin käyttöön suotuisammin ehdoin. Ylikompensaation välttämiseksi tällaisen etuoikeutetun käyttöoikeuden on oltava oikeassa suhteessa yrityksen maksamaan osuuteen investointikustannuksista ja käyttöehdot on julkistettava.


  4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin liittyvät kustannukset.


  5   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.


  6.   Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa enintään 40 prosenttiin suurten yritysten, 50 prosenttiin keskisuurten yritysten ja 60 prosenttiin pienten yritysten tukikelpoisista investointikustannuksista seuraavasti:






  a) | 10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten ja 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta; |
| --- | --- | --- |

26)

lisätään 26 a artikla seuraavasti:

”26 a artikla

Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureille myönnettävä investointituki

1.   Tuki testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien rakentamiseen tai parantamiseen on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Infrastruktuurin toiminnasta tai käytöstä perittävän hinnan on vastattava markkinahintaa tai, jos markkinahintaa ei ole, vastattava kustannuksia lisättynä kohtuullisella marginaalilla.

3.   Infrastruktuuriin on tarjottava pääsy useille käyttäjille läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Yrityksille, jotka ovat rahoittaneet vähintään 10 prosenttia infrastruktuurin investointikustannuksista, voidaan myöntää etuoikeus infrastruktuurin käyttöön suotuisammin ehdoin. Ylikompensaation välttämiseksi tällaisen etuoikeutetun käyttöoikeuden on oltava oikeassa suhteessa yrityksen maksamaan osuuteen investointikustannuksista ja käyttöehdot on julkistettava.

4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin liittyvät kustannukset.

5   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

6.   Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa enintään 40 prosenttiin suurten yritysten, 50 prosenttiin keskisuurten yritysten ja 60 prosenttiin pienten yritysten tukikelpoisista investointikustannuksista seuraavasti:

a)

10 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten ja 20 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta;

| b) | lisäksi 10 prosenttiyksikköä sellaisten rajat ylittävien testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien osalta, joita rahoittaa vähintään kaksi jäsenvaltiota, tai unionin tasolla arvioitujen ja valittujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien osalta; |
| --- | --- |

b)

lisäksi 10 prosenttiyksikköä sellaisten rajat ylittävien testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien osalta, joita rahoittaa vähintään kaksi jäsenvaltiota, tai unionin tasolla arvioitujen ja valittujen testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien osalta;

| c) | lisäksi 5 prosenttiyksikköä sellaisten testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien osalta, joiden vuotuisesta kapasiteetista vähintään 80 prosenttia on osoitettu pk-yrityksille.”; |
| --- | --- |

c)

lisäksi 5 prosenttiyksikköä sellaisten testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien osalta, joiden vuotuisesta kapasiteetista vähintään 80 prosenttia on osoitettu pk-yrityksille.”;

| 27) | muutetaan 27 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Investointitukea voidaan myöntää innovaatioklusterin omistajalle. Toimintatukea voidaan myöntää innovaatioklusterin ylläpitäjälle. Jos ylläpitäjä on eri taho kuin omistaja, se voi olla oikeushenkilö tai yritysten yhteenliittymä, jolla ei ole erillistä oikeushenkilöllisyyttä. Kaikissa tapauksissa kunkin yrityksen on pidettävä erillistä kirjanpitoa kunkin toiminnon (klusterin omistajuus, toiminta ja käyttö) kustannuksista ja tuloista sovellettavien kirjanpitostandardien mukaisesti.”
  ; |
| --- | --- | --- |

27)

muutetaan 27 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Investointitukea voidaan myöntää innovaatioklusterin omistajalle. Toimintatukea voidaan myöntää innovaatioklusterin ylläpitäjälle. Jos ylläpitäjä on eri taho kuin omistaja, se voi olla oikeushenkilö tai yritysten yhteenliittymä, jolla ei ole erillistä oikeushenkilöllisyyttä. Kaikissa tapauksissa kunkin yrityksen on pidettävä erillistä kirjanpitoa kunkin toiminnon (klusterin omistajuus, toiminta ja käyttö) kustannuksista ja tuloista sovellettavien kirjanpitostandardien mukaisesti.”

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Klusterin infrastruktuurin käytöstä ja sen toimintaan osallistumisesta perittävien maksujen on vastattava markkinahintaa tai vastattava kustannuksia lisättynä kohtuullisella marginaalilla.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Klusterin infrastruktuurin käytöstä ja sen toimintaan osallistumisesta perittävien maksujen on vastattava markkinahintaa tai vastattava kustannuksia lisättynä kohtuullisella marginaalilla.”

| 28) | muutetaan 28 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin liittyvät kustannukset, mukaan lukien tutkimus- ja tiedonlevitysorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien tai innovaatioklustereiden tarjoamat palvelut.”; |
| --- | --- | --- | --- |

28)

muutetaan 28 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2 kohdan c alakohta seuraavasti:

”c)

innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin liittyvät kustannukset, mukaan lukien tutkimus- ja tiedonlevitysorganisaatioiden, tutkimusinfrastruktuurien, testaus- ja kokeiluinfrastruktuurien tai innovaatioklustereiden tarjoamat palvelut.”;

| b) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin myönnettävän tuen erityistapauksessa tuki-intensiteetti voidaan korottaa 100 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista edellyttäen, että innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin myönnettävän tuen kokonaismäärä ei ole yli 220 000 euroa yritystä kohden minkään kolmen vuoden ajanjakson aikana.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin myönnettävän tuen erityistapauksessa tuki-intensiteetti voidaan korottaa 100 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista edellyttäen, että innovaatiotoiminnan neuvontapalveluihin ja innovaatiotoimintaa tukeviin palveluihin myönnettävän tuen kokonaismäärä ei ole yli 220 000 euroa yritystä kohden minkään kolmen vuoden ajanjakson aikana.”

| 29) | muutetaan 36 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko ja 1 kohta seuraavasti:

  ”36 artikla
  Investointituki ympäristönsuojeluun, hiilestä irtautuminen mukaan luettuna

  1.   Ympäristönsuojeluun, kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen ja poistaminen mukaan lukien, myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.”; |
| --- | --- | --- |

29)

muutetaan 36 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko ja 1 kohta seuraavasti:

”36 artikla

Investointituki ympäristönsuojeluun, hiilestä irtautuminen mukaan luettuna

1.   Ympäristönsuojeluun, kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen ja poistaminen mukaan lukien, myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.”;

| b) | lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Tätä artiklaa ei sovelleta toimenpiteisiin, joita koskevat yksityiskohtaisemmat säännöt vahvistetaan 36 a, 36 b ja 38–48 artiklassa. Tätä artiklaa ei myöskään sovelleta fossiilisia polttoaineita, maakaasu mukaan lukien, käyttäviin laitteisiin, koneisiin ja teollisiin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin. Tämä ei rajoita mahdollisuutta myöntää tukea sellaisten lisäkomponenttien asentamiseen, jotka parantavat olemassa olevien laitteiden, koneiden ja teollisten tuotantolaitosten ympäristönsuojelun tasoa, niin, että investointi ei johda tuotantokapasiteetin kasvuun eikä fossiilisten polttoaineiden kulutuksen lisääntymiseen.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Tätä artiklaa ei sovelleta toimenpiteisiin, joita koskevat yksityiskohtaisemmat säännöt vahvistetaan 36 a, 36 b ja 38–48 artiklassa. Tätä artiklaa ei myöskään sovelleta fossiilisia polttoaineita, maakaasu mukaan lukien, käyttäviin laitteisiin, koneisiin ja teollisiin tuotantolaitoksiin tehtäviin investointeihin. Tämä ei rajoita mahdollisuutta myöntää tukea sellaisten lisäkomponenttien asentamiseen, jotka parantavat olemassa olevien laitteiden, koneiden ja teollisten tuotantolaitosten ympäristönsuojelun tasoa, niin, että investointi ei johda tuotantokapasiteetin kasvuun eikä fossiilisten polttoaineiden kulutuksen lisääntymiseen.”

| c) | lisätään 1 b kohta seuraavasti:

  ”1 b.   Tätä artiklaa sovelletaan myös vetyä käyttäviin laitteisiin ja koneisiin sekä vetyä kuljettavaan infrastruktuuriin tehtäviin investointeihin siltä osin kuin käytetty tai kuljetettu vety voidaan luokitella uusiutuvaksi vedyksi. Sitä sovelletaan myös sellaisiin laitteisiin ja koneisiin tehtäviin investointeihin, jotka käyttävät vetypohjaisia polttoaineita, joiden energiasisältö on peräisin muista uusiutuvista lähteistä kuin biomassasta ja jotka on tuotettu muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpanosäädöksissä tai delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.
  Tätä artiklaa sovelletaan myös investointitukiin, joita myönnetään sähköstä tuotettua ja uusiutuvaksi luokittelematonta vetyä tuottaviin ja käyttäviin laitoksiin, laitteisiin ja koneisiin ja 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuihin sitä kuljettaviin erityisinfrastruktuureihin, siinä määrin kuin voidaan osoittaa, että tuotetulla, käytetyllä tai kuljetetulla sähköpohjaisella vedyllä saavutetaan vähintään 70 prosentin suuruiset elinkaaren aikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset suhteessa fossiiliseen vertailukohtaan 94 g CO2eq/MJ. Laskettaessa tämän alakohdan mukaisia elinkaaren aikaisia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä vedyn tuottamiseen käytetyn sähkön tuottamiseen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt määrittää marginaalituotantoyksikkö tarjousalueella, jolla elektrolyysilaite sijaitsee, taseselvitysjaksoina, joina elektrolyysilaite kuluttaa sähköä verkosta.
  Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa investoinnin koko elinkaaren aikana saa käyttää, kuljettaa tai soveltuvin osin tuottaa ainoastaan kyseisissä alakohdissa vahvistetut edellytykset täyttävää vetyä. Jäsenvaltion on saatava tätä koskeva sitoumus.”
  ; |
| --- | --- |

c)

lisätään 1 b kohta seuraavasti:

”1 b.   Tätä artiklaa sovelletaan myös vetyä käyttäviin laitteisiin ja koneisiin sekä vetyä kuljettavaan infrastruktuuriin tehtäviin investointeihin siltä osin kuin käytetty tai kuljetettu vety voidaan luokitella uusiutuvaksi vedyksi. Sitä sovelletaan myös sellaisiin laitteisiin ja koneisiin tehtäviin investointeihin, jotka käyttävät vetypohjaisia polttoaineita, joiden energiasisältö on peräisin muista uusiutuvista lähteistä kuin biomassasta ja jotka on tuotettu muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpanosäädöksissä tai delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.

Tätä artiklaa sovelletaan myös investointitukiin, joita myönnetään sähköstä tuotettua ja uusiutuvaksi luokittelematonta vetyä tuottaviin ja käyttäviin laitoksiin, laitteisiin ja koneisiin ja 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuihin sitä kuljettaviin erityisinfrastruktuureihin, siinä määrin kuin voidaan osoittaa, että tuotetulla, käytetyllä tai kuljetetulla sähköpohjaisella vedyllä saavutetaan vähintään 70 prosentin suuruiset elinkaaren aikaiset kasvihuonekaasupäästöjen vähennykset suhteessa fossiiliseen vertailukohtaan 94 g CO2eq/MJ. Laskettaessa tämän alakohdan mukaisia elinkaaren aikaisia kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä vedyn tuottamiseen käytetyn sähkön tuottamiseen liittyvät kasvihuonekaasupäästöt määrittää marginaalituotantoyksikkö tarjousalueella, jolla elektrolyysilaite sijaitsee, taseselvitysjaksoina, joina elektrolyysilaite kuluttaa sähköä verkosta.

Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa investoinnin koko elinkaaren aikana saa käyttää, kuljettaa tai soveltuvin osin tuottaa ainoastaan kyseisissä alakohdissa vahvistetut edellytykset täyttävää vetyä. Jäsenvaltion on saatava tätä koskeva sitoumus.”

| d) | muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | sen on mahdollistettava sellaisen hankkeen toteuttaminen, joka johtaa tuensaajan toiminnan ympäristönsuojelun tason paranemiseen voimassa olevia unionin normeja korkeammalle tasolle, riippumatta siitä, onko olemassa pakollisia kansallisia normeja, jotka ovat tiukempia kuin unionin normit; hankkeissa, jotka linkittyvät tai liittyvät 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuun vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan erityisinfrastruktuuriin tai jotka johtavat liitäntään vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan energiainfrastruktuuriin, ympäristönsuojelun tason paraneminen voi olla tulosta myös toisen infrastruktuuriketjuun osallistuvan toimijan toiminnasta; tai |
| --- | --- | --- | --- |

d)

muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

sen on mahdollistettava sellaisen hankkeen toteuttaminen, joka johtaa tuensaajan toiminnan ympäristönsuojelun tason paranemiseen voimassa olevia unionin normeja korkeammalle tasolle, riippumatta siitä, onko olemassa pakollisia kansallisia normeja, jotka ovat tiukempia kuin unionin normit; hankkeissa, jotka linkittyvät tai liittyvät 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuun vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan erityisinfrastruktuuriin tai jotka johtavat liitäntään vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan energiainfrastruktuuriin, ympäristönsuojelun tason paraneminen voi olla tulosta myös toisen infrastruktuuriketjuun osallistuvan toimijan toiminnasta; tai

| b) | ellei unionin normeja ole, sen on mahdollistettava sellaisen hankkeen toteuttaminen, joka johtaa tuensaajan toiminnan ympäristönsuojelun tason paranemiseen; hankkeissa, jotka linkittyvät tai liittyvät 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuun vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan erityisinfrastruktuuriin tai jotka johtavat liitäntään vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan energiainfrastruktuuriin, ympäristönsuojelun tason paraneminen voi olla tulosta myös toisen infrastruktuuriketjuun osallistuvan toimijan toiminnasta; tai”; |
| --- | --- |

b)

ellei unionin normeja ole, sen on mahdollistettava sellaisen hankkeen toteuttaminen, joka johtaa tuensaajan toiminnan ympäristönsuojelun tason paranemiseen; hankkeissa, jotka linkittyvät tai liittyvät 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuun vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan erityisinfrastruktuuriin tai jotka johtavat liitäntään vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan energiainfrastruktuuriin, ympäristönsuojelun tason paraneminen voi olla tulosta myös toisen infrastruktuuriketjuun osallistuvan toimijan toiminnasta; tai”;

| ii) | lisätään c alakohta seuraavasti:






  ”c) | sen on mahdollistettava sellaisen hankkeen toteuttaminen, joka johtaa tuensaajan toiminnan ympäristönsuojelun tason paranemiseen hyväksyttyjen, mutta vielä voimaan tulemattomien unionin normien tasolle; hankkeissa, jotka linkittyvät tai liittyvät 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuun vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan erityisinfrastruktuuriin tai jotka johtavat liitäntään vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan energiainfrastruktuuriin, ympäristönsuojelun tason paraneminen voi olla tulosta myös toisen infrastruktuuriketjuun osallistuvan toimijan toiminnasta.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisätään c alakohta seuraavasti:

”c)

sen on mahdollistettava sellaisen hankkeen toteuttaminen, joka johtaa tuensaajan toiminnan ympäristönsuojelun tason paranemiseen hyväksyttyjen, mutta vielä voimaan tulemattomien unionin normien tasolle; hankkeissa, jotka linkittyvät tai liittyvät 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitettuun vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan erityisinfrastruktuuriin tai jotka johtavat liitäntään vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevaan energiainfrastruktuuriin, ympäristönsuojelun tason paraneminen voi olla tulosta myös toisen infrastruktuuriketjuun osallistuvan toimijan toiminnasta.”;

| e) | lisätään 2 a ja 2 b kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Hiilidioksidin talteenottoon ja kuljettamiseen tehtävien investointien on täytettävä seuraavat kumulatiiviset edellytykset:






  a) | hiilidioksidin talteenotto ja/tai kuljetus, mukaan lukien CCS- tai CCU-ketjun yksittäiset osat, on yhdistettävä täydelliseksi CCS- ja/tai CCU-ketjuksi; |
| --- | --- | --- |

e)

lisätään 2 a ja 2 b kohta seuraavasti:

”2 a.   Hiilidioksidin talteenottoon ja kuljettamiseen tehtävien investointien on täytettävä seuraavat kumulatiiviset edellytykset:

a)

hiilidioksidin talteenotto ja/tai kuljetus, mukaan lukien CCS- tai CCU-ketjun yksittäiset osat, on yhdistettävä täydelliseksi CCS- ja/tai CCU-ketjuksi;

| b) | investointihankkeen nettonykyarvon sen elinkaaren aikana on oltava negatiivinen. Hankkeen nettonykyarvon laskennassa on otettava huomioon vältetyt hiilidioksidipäästöjen kustannukset; |
| --- | --- |

b)

investointihankkeen nettonykyarvon sen elinkaaren aikana on oltava negatiivinen. Hankkeen nettonykyarvon laskennassa on otettava huomioon vältetyt hiilidioksidipäästöjen kustannukset;

| c) | tukikelpoisia kustannuksia ovat ainoastaan ne ylimääräiset investointikustannukset, jotka aiheutuvat hiilidioksidin talteenotosta hiilidioksidia tuottavasta laitoksesta (teollisuuslaitoksesta tai voimalaitoksesta) tai suoraan ilmasta sekä talteen otettujen hiilidioksidipäästöjen puskurivarastoinnista ja kuljetuksesta. |
| --- | --- |

c)

tukikelpoisia kustannuksia ovat ainoastaan ne ylimääräiset investointikustannukset, jotka aiheutuvat hiilidioksidin talteenotosta hiilidioksidia tuottavasta laitoksesta (teollisuuslaitoksesta tai voimalaitoksesta) tai suoraan ilmasta sekä talteen otettujen hiilidioksidipäästöjen puskurivarastoinnista ja kuljetuksesta.

2 b.   Kun tuella pyritään vähentämään tai välttämään suoria päästöjä, tuella ei saa pelkästään siirtää kyseisiä päästöjä toimialalta toiselle, vaan sillä on saatava aikaan kohteena olevien päästöjen kokonaisvähennyksiä; varsinkin kun tuella pyritään vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, tuella ei saa pelkästään siirtää kyseisiä päästöjä toimialalta toiselle, vaan sillä on saatava aikaan niiden kokonaisvähennyksiä.”

| f) | korvataan 3–6 kohta seuraavasti:

  ”3.   Tukea ei saa myöntää, jos investoinnit toteutetaan sen varmistamiseksi, että yritykset ainoastaan noudattavat jo voimassa olevia unionin normeja. Tukea, jonka ansiosta yritykset kykenevät noudattamaan hyväksyttyjä, mutta vielä voimaan tulemattomia unionin normeja, voidaan myöntää tämän artiklan nojalla edellyttäen, että investointi, johon tukea myönnetään, toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen kyseisen normin voimaantulopäivää.


  4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, jotka määritetään vertaamalla investoinnin kustannuksia vaihtoehtoiseen tilanteeseen, joka vallitsisi ilman tukea, seuraavasti:






  a) | jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu vähemmän ympäristöystävällisestä investoinnista, joka vastaa kyseisen alan tai toiminnan tavanomaista kaupallista käytäntöä, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja vähemmän ympäristöystävällisen investoinnin kustannusten välisestä erotuksesta; |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan 3–6 kohta seuraavasti:

”3.   Tukea ei saa myöntää, jos investoinnit toteutetaan sen varmistamiseksi, että yritykset ainoastaan noudattavat jo voimassa olevia unionin normeja. Tukea, jonka ansiosta yritykset kykenevät noudattamaan hyväksyttyjä, mutta vielä voimaan tulemattomia unionin normeja, voidaan myöntää tämän artiklan nojalla edellyttäen, että investointi, johon tukea myönnetään, toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen kyseisen normin voimaantulopäivää.

4.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat ylimääräiset investointikustannukset, jotka määritetään vertaamalla investoinnin kustannuksia vaihtoehtoiseen tilanteeseen, joka vallitsisi ilman tukea, seuraavasti:

a)

jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu vähemmän ympäristöystävällisestä investoinnista, joka vastaa kyseisen alan tai toiminnan tavanomaista kaupallista käytäntöä, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja vähemmän ympäristöystävällisen investoinnin kustannusten välisestä erotuksesta;

| b) | jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu saman investoinnin toteuttamisesta myöhemmin, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja myöhemmän investoinnin kustannusten nettonykyarvon erotuksesta diskontattuna sen ajankohdan perusteella, jona tuettu investointi toteutettaisiin; |
| --- | --- |

b)

jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu saman investoinnin toteuttamisesta myöhemmin, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja myöhemmän investoinnin kustannusten nettonykyarvon erotuksesta diskontattuna sen ajankohdan perusteella, jona tuettu investointi toteutettaisiin;

| c) | jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu olemassa olevien laitteistojen ja laitteiden pitämisestä toiminnassa, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja olemassa olevien laitteistojen ja laitteiden huolto-, korjaus- ja nykyaikaistamisinvestointien kustannusten nettonykyarvon erotuksesta diskontattuna sen ajankohdan perusteella, jona tuettu investointi toteutettaisiin; |
| --- | --- |

c)

jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu olemassa olevien laitteistojen ja laitteiden pitämisestä toiminnassa, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja olemassa olevien laitteistojen ja laitteiden huolto-, korjaus- ja nykyaikaistamisinvestointien kustannusten nettonykyarvon erotuksesta diskontattuna sen ajankohdan perusteella, jona tuettu investointi toteutettaisiin;

| d) | jos kyse on leasingsopimuksen alaisista laitteista, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavien laitteiden leasingvuokrauksen nettonykyarvon ja niiden vähemmän ympäristöystävällisten laitteiden leasingvuokrauksen nettonykyarvon erotuksesta, jotka vuokrattaisiin ilman tukea; leasingvuokrakustannuksiin eivät sisälly laitteen tai laitteiston käytöstä aiheutuvat kustannukset (polttoainekustannukset, vakuutus, kunnossapito ja muut kulutushyödykkeet) riippumatta siitä, ovatko ne osa leasingsopimusta. |
| --- | --- |

d)

jos kyse on leasingsopimuksen alaisista laitteista, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavien laitteiden leasingvuokrauksen nettonykyarvon ja niiden vähemmän ympäristöystävällisten laitteiden leasingvuokrauksen nettonykyarvon erotuksesta, jotka vuokrattaisiin ilman tukea; leasingvuokrakustannuksiin eivät sisälly laitteen tai laitteiston käytöstä aiheutuvat kustannukset (polttoainekustannukset, vakuutus, kunnossapito ja muut kulutushyödykkeet) riippumatta siitä, ovatko ne osa leasingsopimusta.

Kaikissa ensimmäisen alakohdan a–d alakohdassa luetelluissa tilanteissa vaihtoehtoisen tilanteen on vastattava investointia, jolla on verrattavissa oleva tuotoskapasiteetti ja elinkaari ja joka on jo voimassa olevien unionin normien mukainen. Vaihtoehtoisen tilanteen on oltava uskottava, kun otetaan huomioon EU:n päästökauppajärjestelmän oikeudelliset vaatimukset, markkinaolosuhteet ja kannustimet.

Jos valtiontukea saava investointi koostuu lisäkomponentin asentamisesta jo olemassa olevaan laitokseen, mille ei voida määritellä vähemmän ympäristöystävällistä vaihtoehtoista investointia, tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan.

Jos valtiontukea saava investointi koostuu 2 artiklan 130 alakohdan viimeisessä virkkeessä tarkoitetun vetyä, siten kuin siihen viitataan 1 b kohdassa, hukkalämpöä tai hiilidioksidia koskevan erityisinfrastruktuurin rakentamisesta, joka on tarpeen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi 2 ja 2 a kohdassa tarkoitetulla tavalla, tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan. Varastointilaitosten, lukuun ottamatta uusiutuvan vedyn ja 1 b kohdan toisen alakohdan kattaman vedyn varastointilaitoksia, rakentamiseen tai parantamiseen liittyvät kustannukset eivät ole tukikelpoisia.

Tukikelpoisia eivät ole kustannukset, jotka eivät liity suoraan korkeamman ympäristönsuojelun tason saavuttamiseen.

5.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Jos investointi, lukuun ottamatta biomassan käyttöön perustuvia investointeja, johtaa suorien kasvihuonekaasupäästöjen 100 prosentin vähennykseen, tuki-intensiteetti voi olla 50 prosenttia.

6.   CCS- ja/tai CCU-hankkeeseen liittyvien investointien osalta tuki-intensiteetti saa olla enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”

| g) | lisätään 9, 10 ja 11 kohta seuraavasti:

  ”9.   Tuki-intensiteetti voi olla 100 prosenttia investointikustannuksista, jos tuki myönnetään tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:






  a) | tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- | --- |

g)

lisätään 9, 10 ja 11 kohta seuraavasti:

”9.   Tuki-intensiteetti voi olla 100 prosenttia investointikustannuksista, jos tuki myönnetään tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:

a)

tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi;

| b) | tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä; |
| --- | --- |

b)

tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä;

| c) | tarjouskilpailun tulokseen jälkikäteen tehtäviä (kuten jälkineuvotteluihin tarjouskilpailun tuloksista perustuvia) mukautuksia ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

c)

tarjouskilpailun tulokseen jälkikäteen tehtäviä (kuten jälkineuvotteluihin tarjouskilpailun tuloksista perustuvia) mukautuksia ei oteta huomioon;

| d) | vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määriteltävä suhteessa hankkeen vaikutukseen tukitoimenpiteen ympäristötavoitteisiin, esimerkiksi vertaamalla aikaansaatavan ympäristönsuojelun yksikköä kohden pyydetyn tuen määrää. |
| --- | --- |

d)

vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määriteltävä suhteessa hankkeen vaikutukseen tukitoimenpiteen ympäristötavoitteisiin, esimerkiksi vertaamalla aikaansaatavan ympäristönsuojelun yksikköä kohden pyydetyn tuen määrää.

10.   Vaihtoehtona 4–9 kohdan soveltamiselle tuen määrä ei saa ylittää korkeamman ympäristönsuojelun tason saavuttamiseen suoraan liittyvien investointikustannusten ja investoinnin liikevoiton välistä erotusta. Liikevoitot on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista etukäteen kohtuullisten ennusteiden perusteella ja varmistettava jälkikäteen takaisinperintämenettelyllä.

11.   Poiketen 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a–d alakohdasta, 9 kohdasta ja 10 kohdasta tukikelpoiset kustannukset voidaan määrittää ilman vaihtoehtoisen skenaarion määrittelyä ja ilman tarjouskilpailumenettelyä. Tässä tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ovat investointikustannukset, jotka liittyvät suoraan korkeamman ympäristönsuojelun tason saavuttamiseen, ja 5–8 kohdassa vahvistettuja tuki-intensiteettejä ja lisiä alennetaan 50 prosenttia.”

| 30) | korvataan 36 a artikla seuraavasti:

  ”36 a artikla
  Investointituki lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin

  1.   Investointituki lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tämä artikla koskee ainoastaan tukea lataus- tai tankkausinfrastruktuureille, jotka toimittavat sähköä tai vetyä kulkuvälineille, liikkuvalle terminaalikalustolle tai liikkuvalle maahuolintakalustolle. Vetyä toimittavan tuetun tankkausinfrastruktuurin osalta jäsenvaltion on saatava tuensaajalta sitoumus siitä, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 tankkausinfrastruktuuri toimittaa ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Tätä artiklaa ei sovelleta satamien lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin liittyviin investointeihin myönnettävään tukeen.


  3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat lataus- tai tankkausinfrastruktuurin rakentamisesta, asentamisesta, parantamisesta tai laajentamisesta aiheutuvat kustannukset. Tällaisia kustannuksia voivat olla kustannukset, jotka aiheutuvat itse lataus- tai tankkausinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä teknisistä laitteistoista, sellaisten sähkö- tai muiden komponenttien, myös sähkökaapeleiden ja muuntajien, asentamisesta tai päivittämisestä, jotka vaaditaan lataus- tai tankkausinfrastruktuurin liittämiseksi verkkoon tai paikalliseen sähkön tai vedyn tuotanto- tai varastointiyksikköön sekä kaivaus- ja rakennustöistä, maa- tai tietöistä, asennuksesta ja asiaan liittyvistä luvista.
  Tukikelpoisia voivat olla myös investointikustannukset, jotka aiheutuvat uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotannosta paikan päällä, tai uusiutuvan sähkön tai vedyn varastointiin tarkoitettujen varastointiyksiköiden investointikustannukset. Paikan päällä tuotettavan uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotantolaitoksen nimelliskapasiteetti ei saa ylittää sen lataus- tai tankkausinfrastruktuurin suurinta mitoitusantotehoa tai -tankkauskapasiteettia, johon se on liitetty.


  4.   Tämän artiklan mukainen tuki on myönnettävä tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:






  a) | tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- | --- |

30)

korvataan 36 a artikla seuraavasti:

”36 a artikla

Investointituki lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin

1.   Investointituki lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tämä artikla koskee ainoastaan tukea lataus- tai tankkausinfrastruktuureille, jotka toimittavat sähköä tai vetyä kulkuvälineille, liikkuvalle terminaalikalustolle tai liikkuvalle maahuolintakalustolle. Vetyä toimittavan tuetun tankkausinfrastruktuurin osalta jäsenvaltion on saatava tuensaajalta sitoumus siitä, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 tankkausinfrastruktuuri toimittaa ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Tätä artiklaa ei sovelleta satamien lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin liittyviin investointeihin myönnettävään tukeen.

3.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat lataus- tai tankkausinfrastruktuurin rakentamisesta, asentamisesta, parantamisesta tai laajentamisesta aiheutuvat kustannukset. Tällaisia kustannuksia voivat olla kustannukset, jotka aiheutuvat itse lataus- tai tankkausinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä teknisistä laitteistoista, sellaisten sähkö- tai muiden komponenttien, myös sähkökaapeleiden ja muuntajien, asentamisesta tai päivittämisestä, jotka vaaditaan lataus- tai tankkausinfrastruktuurin liittämiseksi verkkoon tai paikalliseen sähkön tai vedyn tuotanto- tai varastointiyksikköön sekä kaivaus- ja rakennustöistä, maa- tai tietöistä, asennuksesta ja asiaan liittyvistä luvista.

Tukikelpoisia voivat olla myös investointikustannukset, jotka aiheutuvat uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotannosta paikan päällä, tai uusiutuvan sähkön tai vedyn varastointiin tarkoitettujen varastointiyksiköiden investointikustannukset. Paikan päällä tuotettavan uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotantolaitoksen nimelliskapasiteetti ei saa ylittää sen lataus- tai tankkausinfrastruktuurin suurinta mitoitusantotehoa tai -tankkauskapasiteettia, johon se on liitetty.

4.   Tämän artiklan mukainen tuki on myönnettävä tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:

a)

tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi;

| b) | tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä; |
| --- | --- |

b)

tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä;

| c) | tarjouskilpailun tulokseen jälkikäteen tehtäviä (kuten jälkineuvotteluihin tarjouskilpailun tuloksista perustuvia) mukautuksia ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

c)

tarjouskilpailun tulokseen jälkikäteen tehtäviä (kuten jälkineuvotteluihin tarjouskilpailun tuloksista perustuvia) mukautuksia ei oteta huomioon;

| d) | vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määriteltävä suhteessa hankkeen vaikutukseen tukitoimenpiteen ympäristötavoitteisiin, esimerkiksi vertaamalla lataus- tai tankkauspistettä kohden pyydetyn tuen määrää. |
| --- | --- |

d)

vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määriteltävä suhteessa hankkeen vaikutukseen tukitoimenpiteen ympäristötavoitteisiin, esimerkiksi vertaamalla lataus- tai tankkauspistettä kohden pyydetyn tuen määrää.

5.   Jos tuki myönnetään 4 kohdan edellytysten mukaisessa tarjouskilpailumenettelyssä, tuki-intensiteetti voi olla enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

6.   Poiketen 4 kohdasta tukea voidaan myöntää ilman tarjouskilpailumenettelyä, kun tuki myönnetään tukiohjelman perusteella. Tässä tapauksessa tuki-intensiteetti saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten osalta ja 30 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta. Lisäksi tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 15 prosenttiyksikköä sellaisten investointien osalta, jotka sijaitsevat tuen myöntämisajankohtana voimassa olevassa hyväksytyssä aluetukikartassa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti nimetyillä tukialueilla, tai 5 prosenttiyksikköä sellaisten investointien osalta, jotka sijaitsevat tuen myöntämisajankohtana voimassa olevassa hyväksytyssä aluetukikartassa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti nimetyillä tukialueilla.

7.   Yksittäiselle yritykselle myönnetty tuki saa olla enintään 40 prosenttia kyseisen ohjelman kokonaisbudjetista.

8.   Jos lataus- tai tankkausinfrastruktuuri on muiden kuin tuensaajan tai tuensaajien käytettävissä, tukea voidaan myöntää ainoastaan sellaisen lataus- tai tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen, parantamiseen tai laajentamiseen, joka on yleisesti saatavilla ja tarjoaa syrjimättömän pääsyn käyttäjille, myös tariffien, tunnistautumis- ja maksumenetelmien ja muiden käyttöehtojen osalta. Muilta käyttäjiltä kuin tuensaajalta tai tuensaajilta lataus- tai tankkausinfrastruktuurin käytöstä perittävien maksujen on vastattava markkinahintoja.

9.   Lataus- tai tankkausinfrastruktuurin ylläpitäjät, jotka tarjoavat infrastruktuurissaan sopimusperusteista maksumahdollisuutta, eivät saa harjoittaa perusteetonta syrjintää liikennepalveluntarjoajien välillä esimerkiksi soveltamalla perusteettomia etuoikeutettuja käyttöehtoja tai perusteettomia hintaeriytyksiä.

10.   Se, että tuki on välttämätöntä tuettavan kanssa samaan luokkaan (esimerkiksi latausinfrastruktuurin osalta normaali- tai suurteholataus) kohdistuvien lataus- tai tankkausinfrastruktuuri-investointien aikaansaamiseksi, on selvitettävä etukäteen järjestettävällä avoimella julkisella kuulemisella tai riippumattomalla markkinatutkimuksella, jotka saavat olla tukitoimenpiteen voimaantuloajankohtana enintään vuoden vanhoja. Erityisesti on selvitettävä, ettei tällaista investointia todennäköisesti toteuteta kaupallisin ehdoin kolmen vuoden kuluessa tukitoimenpiteen voimaantulosta.

Ensimmäisessä alakohdassa säädettyä velvoitetta järjestää etukäteen avoin julkinen kuuleminen tai riippumaton markkinatutkimus ei sovelleta sellaisen lataus- tai tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen, parantamiseen tai laajentamiseen myönnettävään tukeen, joka ei ole yleisesti saatavilla.

11.   Poiketen 10 kohdasta tieajoneuvojen lataus- tai tankkausinfrastruktuuria koskevalle tuelle oletetaan olevan tarvetta, kun pelkästään sähköllä toimivien ajoneuvojen (latausinfrastruktuurin osalta) ja ainakin osittain vetykäyttöisten ajoneuvojen (tankkausinfrastruktuurin osalta), osuus on alle 3 prosenttia samaan luokkaan kuuluvien kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen ajoneuvojen kokonaiskannasta. Tätä kohtaa sovellettaessa henkilöautoja ja kevyitä hyötyajoneuvoja pidetään samaan ajoneuvoluokkaan kuuluvina.

12.   Mahdolliset toimiluvat kolmansille osapuolille tuetun lataus- tai tankkausinfrastruktuurin toiminnan harjoittamista varten on myönnettävä kilpailuun perustuvin, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein ottaen asianmukaisesti huomioon sovellettavat hankintasäännöt.

13.   Jos tukea myönnetään sellaisen uuden latausinfrastruktuurin käyttöönottoon, joka mahdollistaa enimmillään 22 kW:n sähkönsiirron, infrastruktuurin on pystyttävä tukemaan älylataustoimintoja.”;

| 31) | lisätään 36 b artikla seuraavasti:

  ”36 b artikla
  Investointituki puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden hankintaan ja kulkuvälineiden jälkiasennuksiin

  1.   Investointituki, jota myönnetään tie-, raide-, sisävesi- tai meriliikenteen puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden hankintaan ja kulkuvälineiden, ilma-aluksia lukuun ottamatta, jälkiasennuksiin, jotta ne voidaan luokitella puhtaiksi tai päästöttömiksi kulkuvälineiksi, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tukea voidaan myöntää sellaisten puhtaiden kulkuvälineiden, joiden käyttövoima on ainakin osittain sähkö tai vety, tai päästöttömien kulkuvälineiden hankintaan tai leasingvuokraukseen vähintään 12 kuukauden ajaksi, sekä sellaisiin kulkuvälineiden jälkiasennuksiin, joiden myötä ne voidaan luokitella puhtaiksi tai päästöttömiksi kulkuvälineiksi.


  3.   Seuraavat kustannukset ovat tukikelpoisia:






  a) | puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden hankkimisesta koostuvien investointien osalta puhtaan tai päästöttömän kulkuvälineen hankkimisesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset. Ne lasketaan erotuksena puhtaan tai päästöttömän kulkuvälineen hankkimisesta aiheutuvien investointikustannusten ja niiden investointikustannusten välillä, jotka olisivat aiheutuneet samaan luokkaan kuuluvan sovellettavien jo voimassa olevien unionin normien mukaisen kulkuvälineen hankkimisesta ilman tukea; |
| --- | --- | --- |

31)

lisätään 36 b artikla seuraavasti:

”36 b artikla

Investointituki puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden hankintaan ja kulkuvälineiden jälkiasennuksiin

1.   Investointituki, jota myönnetään tie-, raide-, sisävesi- tai meriliikenteen puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden hankintaan ja kulkuvälineiden, ilma-aluksia lukuun ottamatta, jälkiasennuksiin, jotta ne voidaan luokitella puhtaiksi tai päästöttömiksi kulkuvälineiksi, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukea voidaan myöntää sellaisten puhtaiden kulkuvälineiden, joiden käyttövoima on ainakin osittain sähkö tai vety, tai päästöttömien kulkuvälineiden hankintaan tai leasingvuokraukseen vähintään 12 kuukauden ajaksi, sekä sellaisiin kulkuvälineiden jälkiasennuksiin, joiden myötä ne voidaan luokitella puhtaiksi tai päästöttömiksi kulkuvälineiksi.

3.   Seuraavat kustannukset ovat tukikelpoisia:

a)

puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden hankkimisesta koostuvien investointien osalta puhtaan tai päästöttömän kulkuvälineen hankkimisesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset. Ne lasketaan erotuksena puhtaan tai päästöttömän kulkuvälineen hankkimisesta aiheutuvien investointikustannusten ja niiden investointikustannusten välillä, jotka olisivat aiheutuneet samaan luokkaan kuuluvan sovellettavien jo voimassa olevien unionin normien mukaisen kulkuvälineen hankkimisesta ilman tukea;

| b) | puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden leasingvuokrauksesta koostuvien investointien osalta puhtaan tai päästöttömän kulkuvälineen leasingvuokrauksesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset. Ne lasketaan erotuksena puhtaan tai päästöttömän kulkuvälineen leasingvuokrauksen nettonykyarvon ja sen nettonykyarvon välillä, joka samaan luokkaan kuuluvan sovellettavien jo voimassa olevien unionin normien mukaisen kulkuvälineen leasingvuokrauksella olisi ollut ilman tukea. Tukikelpoisia kustannuksia määritettäessä ei oteta huomioon kulkuvälineen käyttökustannuksia, mukaan lukien energia-, vakuutus- ja huoltokustannukset, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne leasingsopimukseen; |
| --- | --- |

b)

puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden leasingvuokrauksesta koostuvien investointien osalta puhtaan tai päästöttömän kulkuvälineen leasingvuokrauksesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset. Ne lasketaan erotuksena puhtaan tai päästöttömän kulkuvälineen leasingvuokrauksen nettonykyarvon ja sen nettonykyarvon välillä, joka samaan luokkaan kuuluvan sovellettavien jo voimassa olevien unionin normien mukaisen kulkuvälineen leasingvuokrauksella olisi ollut ilman tukea. Tukikelpoisia kustannuksia määritettäessä ei oteta huomioon kulkuvälineen käyttökustannuksia, mukaan lukien energia-, vakuutus- ja huoltokustannukset, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne leasingsopimukseen;

| c) | kulkuvälineiden jälkiasennuksista, jotta ne voitaisiin luokitella puhtaiksi tai päästöttömiksi kulkuvälineiksi, koostuvien investointien osalta jälkiasennuksiin tehtävien investointien kustannukset. |
| --- | --- |

c)

kulkuvälineiden jälkiasennuksista, jotta ne voitaisiin luokitella puhtaiksi tai päästöttömiksi kulkuvälineiksi, koostuvien investointien osalta jälkiasennuksiin tehtävien investointien kustannukset.

4.   Tämän artiklan mukainen tuki on myönnettävä tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:

| a) | tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

a)

tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi;

| b) | tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä; |
| --- | --- |

b)

tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä;

| c) | tarjouskilpailun tulokseen jälkikäteen tehtäviä (kuten jälkineuvotteluihin tarjouskilpailun tuloksista perustuvia) mukautuksia ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

c)

tarjouskilpailun tulokseen jälkikäteen tehtäviä (kuten jälkineuvotteluihin tarjouskilpailun tuloksista perustuvia) mukautuksia ei oteta huomioon;

| d) | vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määriteltävä suhteessa hankkeen vaikutukseen tukitoimenpiteen ympäristötavoitteisiin; tässä voi olla kyse esimerkiksi puhdasta tai päästötöntä kulkuvälinettä kohden pyydetyn tuen määrästä. |
| --- | --- |

d)

vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määriteltävä suhteessa hankkeen vaikutukseen tukitoimenpiteen ympäristötavoitteisiin; tässä voi olla kyse esimerkiksi puhdasta tai päästötöntä kulkuvälinettä kohden pyydetyn tuen määrästä.

5.   Jos tuki myönnetään 4 kohdan edellytysten mukaisessa tarjouskilpailumenettelyssä, tuki-intensiteetti voi olla enimmillään:

| a) | 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka aiheutuvat päästöttömien kulkuvälineiden hankinnasta tai leasingvuokrauksesta tai kulkuvälineiden jälkiasennuksista, joiden myötä ne voidaan luokitella päästöttömiksi kulkuvälineiksi; |
| --- | --- |

a)

100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka aiheutuvat päästöttömien kulkuvälineiden hankinnasta tai leasingvuokrauksesta tai kulkuvälineiden jälkiasennuksista, joiden myötä ne voidaan luokitella päästöttömiksi kulkuvälineiksi;

| b) | 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka aiheutuvat puhtaiden kulkuvälineiden hankinnasta tai leasingvuokrauksesta tai kulkuvälineiden jälkiasennuksista, joiden myötä ne voidaan luokitella puhtaiksi kulkuvälineiksi. |
| --- | --- |

b)

80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jotka aiheutuvat puhtaiden kulkuvälineiden hankinnasta tai leasingvuokrauksesta tai kulkuvälineiden jälkiasennuksista, joiden myötä ne voidaan luokitella puhtaiksi kulkuvälineiksi.

6.   Poiketen 4 kohdasta tukea voidaan myöntää ilman tarjouskilpailumenettelyä, kun tuki myönnetään tukiohjelman perusteella.

Näissä tapauksissa tuki-intensiteetti saa olla enintään 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä päästöttömien kulkuvälineiden osalta ja 20 prosenttiyksikköä keskisuurten yritysten osalta tai 30 prosenttiyksikköä pienten yritysten osalta.

7.   Poiketen 4 kohdasta tukea voidaan myöntää ilman tarjouskilpailumenettelyä myös, jos se kohdistuu yrityksille, joiden kanssa on tehty avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän julkisen tarjouskilpailun perusteella julkinen palveluhankintasopimus tie-, raide- tai vesiliikenteen julkisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamisesta ja tuki liittyy ainoastaan julkisen palveluhankintasopimuksen kohteena olevien julkisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamiseen käytettävien puhtaiden tai päästöttömien kulkuneuvojen hankintaan.

Tässä tapauksessa tuki-intensiteetti saa olla enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Päästöttömien kulkuneuvojen osalta tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 10 prosenttiyksikköä.”;

| 32) | kumotaan 37 artikla. |
| --- | --- |

32)

kumotaan 37 artikla.

| 33) | muutetaan 38 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko seuraavasti:

  ”38 artikla
  Investointituki energiatehokkuustoimenpiteisiin muualla kuin rakennuksissa”; |
| --- | --- | --- |

33)

muutetaan 38 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko seuraavasti:

”38 artikla

Investointituki energiatehokkuustoimenpiteisiin muualla kuin rakennuksissa”;

| b) | korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”1.   Yritysten energiatehokkuuden parantamiseen muualla kuin rakennuksissa myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tämän artiklan nojalla ei saa myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen ja voimassa olevien unionin normien noudattamiseksi. Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan sellaisten unionin normien noudattamiseksi, jotka on hyväksytty mutta jotka eivät vielä ole voimassa, edellyttäen, että investointi toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”1.   Yritysten energiatehokkuuden parantamiseen muualla kuin rakennuksissa myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tämän artiklan nojalla ei saa myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen ja voimassa olevien unionin normien noudattamiseksi. Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan sellaisten unionin normien noudattamiseksi, jotka on hyväksytty mutta jotka eivät vielä ole voimassa, edellyttäen, että investointi toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa.”

| c) | lisätään 2 a ja 2 b kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Tätä artiklaa ei sovelleta yhteistuotantoon eikä kaukolämmitykseen ja/tai -jäähdytykseen myönnettävään tukeen.


  2 b.   Fossiilisilla polttoaineilla, mukaan lukien maakaasu, toimivien energialaitteiden asentamiseen myönnettävää tukea ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.”
  ; |
| --- | --- |

c)

lisätään 2 a ja 2 b kohta seuraavasti:

”2 a.   Tätä artiklaa ei sovelleta yhteistuotantoon eikä kaukolämmitykseen ja/tai -jäähdytykseen myönnettävään tukeen.

2 b.   Fossiilisilla polttoaineilla, mukaan lukien maakaasu, toimivien energialaitteiden asentamiseen myönnettävää tukea ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.”

| d) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Tukikelpoisia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita korkeamman energiatehokkuustason saavuttaminen edellyttää. Ne määritetään vertaamalla investoinnin kustannuksia vaihtoehtoiseen tilanteeseen, joka vallitsisi ilman tukea, seuraavasti:






  a) | jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu vähemmän energiatehokkaasta investoinnista, joka vastaa kyseisen alan tai toiminnan tavanomaista kaupallista käytäntöä, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja vähemmän energiatehokkaan investoinnin kustannusten välisestä erotuksesta; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Tukikelpoisia ovat ylimääräiset investointikustannukset, joita korkeamman energiatehokkuustason saavuttaminen edellyttää. Ne määritetään vertaamalla investoinnin kustannuksia vaihtoehtoiseen tilanteeseen, joka vallitsisi ilman tukea, seuraavasti:

a)

jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu vähemmän energiatehokkaasta investoinnista, joka vastaa kyseisen alan tai toiminnan tavanomaista kaupallista käytäntöä, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja vähemmän energiatehokkaan investoinnin kustannusten välisestä erotuksesta;

| b) | jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu saman investoinnin toteuttamisesta myöhemmin, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja myöhemmän investoinnin kustannusten nettonykyarvon erotuksesta diskontattuna sen ajankohdan perusteella, jona tuettu investointi toteutettaisiin; |
| --- | --- |

b)

jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu saman investoinnin toteuttamisesta myöhemmin, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja myöhemmän investoinnin kustannusten nettonykyarvon erotuksesta diskontattuna sen ajankohdan perusteella, jona tuettu investointi toteutettaisiin;

| c) | jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu olemassa olevien laitteistojen ja laitteiden pitämisestä toiminnassa, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja olemassa olevien laitteistojen ja laitteiden huolto-, korjaus- ja nykyaikaistamisinvestointien kustannusten nettonykyarvon erotuksesta diskontattuna sen ajankohdan perusteella, jona tuettu investointi toteutettaisiin; |
| --- | --- |

c)

jos vaihtoehtoinen tilanne koostuu olemassa olevien laitteistojen ja laitteiden pitämisestä toiminnassa, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavan investoinnin kustannusten ja olemassa olevien laitteistojen ja laitteiden huolto-, korjaus- ja nykyaikaistamisinvestointien kustannusten nettonykyarvon erotuksesta diskontattuna sen ajankohdan perusteella, jona tuettu investointi toteutettaisiin;

| d) | jos kyse on leasingsopimuksen alaisista laitteista, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavien laitteiden leasingvuokrauksen nettonykyarvon ja niiden vähemmän energiatehokkaiden laitteiden leasingvuokrauksen nettonykyarvon erotuksesta, jotka vuokrattaisiin ilman tukea; leasingvuokrakustannuksiin eivät sisälly laitteen tai laitteiston käytöstä aiheutuvat kustannukset (polttoainekustannukset, vakuutus, kunnossapito ja muut kulutushyödykkeet) riippumatta siitä, ovatko ne osa leasingsopimusta. |
| --- | --- |

d)

jos kyse on leasingsopimuksen alaisista laitteista, tukikelpoiset kustannukset muodostuvat valtiontukea saavien laitteiden leasingvuokrauksen nettonykyarvon ja niiden vähemmän energiatehokkaiden laitteiden leasingvuokrauksen nettonykyarvon erotuksesta, jotka vuokrattaisiin ilman tukea; leasingvuokrakustannuksiin eivät sisälly laitteen tai laitteiston käytöstä aiheutuvat kustannukset (polttoainekustannukset, vakuutus, kunnossapito ja muut kulutushyödykkeet) riippumatta siitä, ovatko ne osa leasingsopimusta.

Kaikissa ensimmäisessä alakohdassa luetelluissa tilanteissa vaihtoehtoisen tilanteen on vastattava investointia, jolla on verrattavissa oleva tuotoskapasiteetti ja elinkaari ja joka on jo voimassa olevien unionin normien mukainen. Vaihtoehtoisen investoinnin on oltava uskottava, kun otetaan huomioon EU:n päästökauppajärjestelmän oikeudelliset vaatimukset, markkinaolosuhteet ja kannustimet.

Jos investointi koostuu selvästi yksilöitävissä olevasta investoinnista, jonka tarkoituksena on ainoastaan energiatehokkuuden parantaminen ja jolle ei ole tarkasteltavissa vähemmän energiatehokasta vaihtoehtoista investointia, tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan.

Kustannukset, jotka eivät liity suoraan korkeamman energiatehokkuustason saavuttamiseen, eivät ole tukikelpoisia.”

| e) | kumotaan 3 a kohta; |
| --- | --- |

e)

kumotaan 3 a kohta;

| f) | korvataan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Tuki-intensiteetti voi olla 100 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista, jos tuki myönnetään tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:






  a) | tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- | --- |

f)

korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Tuki-intensiteetti voi olla 100 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista, jos tuki myönnetään tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:

a)

tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi;

| b) | tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä; |
| --- | --- |

b)

tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä;

| c) | tarjouskilpailun tulokseen jälkikäteen tehtäviä (kuten jälkineuvotteluihin tarjouskilpailun tuloksista perustuvia) mukautuksia ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

c)

tarjouskilpailun tulokseen jälkikäteen tehtäviä (kuten jälkineuvotteluihin tarjouskilpailun tuloksista perustuvia) mukautuksia ei oteta huomioon;

| d) | vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määritelty suhteessa hankkeen vaikutukseen tukitoimenpiteen ympäristötavoitteisiin; tässä voi olla kyse esimerkiksi säästettyä energiayksikköä tai energiatehokkuuden parantumisen yksikköä kohden pyydetyn tuen määrästä. Näiden valintakriteerien osuuden on oltava vähintään 70 prosenttia kaikkien valintakriteerien painotuksesta.”; |
| --- | --- |

d)

vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määritelty suhteessa hankkeen vaikutukseen tukitoimenpiteen ympäristötavoitteisiin; tässä voi olla kyse esimerkiksi säästettyä energiayksikköä tai energiatehokkuuden parantumisen yksikköä kohden pyydetyn tuen määrästä. Näiden valintakriteerien osuuden on oltava vähintään 70 prosenttia kaikkien valintakriteerien painotuksesta.”;

| g) | lisätään 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Poiketen 3 kohdan a–d alakohdasta ja 7 kohdasta tukikelpoiset kustannukset voidaan määrittää ilman vertailua vaihtoehtoiseen skenaarioon ja ilman tarjouskilpailumenettelyä. Tässä tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ovat kokonaisinvestointikustannukset, jotka liittyvät suoraan korkeamman energiatehokkuuden tason saavuttamiseen, ja 4, 5 ja 6 kohdassa vahvistettuja tuki-intensiteettejä ja lisiä alennetaan 50 prosenttia.”
  ; |
| --- | --- |

g)

lisätään 8 kohta seuraavasti:

”8.   Poiketen 3 kohdan a–d alakohdasta ja 7 kohdasta tukikelpoiset kustannukset voidaan määrittää ilman vertailua vaihtoehtoiseen skenaarioon ja ilman tarjouskilpailumenettelyä. Tässä tapauksessa tukikelpoisia kustannuksia ovat kokonaisinvestointikustannukset, jotka liittyvät suoraan korkeamman energiatehokkuuden tason saavuttamiseen, ja 4, 5 ja 6 kohdassa vahvistettuja tuki-intensiteettejä ja lisiä alennetaan 50 prosenttia.”

| 34) | lisätään 38 a artikla seuraavasti:

  ”38 a artikla
  Investointituki energiatehokkuustoimenpiteisiin rakennuksissa

  1.   Yritysten energiatehokkuuteen rakennuksissa myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tämän artiklan nojalla ei saa myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen ja voimassa olevien unionin normien noudattamiseksi.


  3.   Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen, mutta vielä voimaan tulemattomien unionin normien noudattamiseksi. Jos kyseessä olevat unionin normit ovat energiatehokkuuden vähimmäisnormeja, tuki on myönnettävä ennen kuin normeista tulee kyseistä yritystä velvoittavia. Tässä tapauksessa jäsenvaltion on varmistettava, että tuensaajat toimittavat tarkan peruskorjaussuunnitelman ja -aikataulun, joista käy ilmi, että tuettu peruskorjaus on vähintään riittävä energiatehokkuuden vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi. Jos kyseiset unionin normit poikkeavat energiatehokkuuden vähimmäisnormeista, investointi on toteutettava ja saatettava päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen unionin normin voimaantuloa.


  4.   Tätä artiklaa ei sovelleta yhteistuotantoon eikä kaukolämmitykseen ja/tai -jäähdytykseen myönnettävään tukeen.


  5   Tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan. Kustannukset, jotka eivät liity suoraan rakennuksen korkeamman energiatehokkuustason saavuttamiseen, eivät ole tukikelpoisia.


  6.   Tuella on parannettava rakennuksen primäärienergian kulutuksena mitattua energiatehokkuutta vähintään i) 20 prosentilla verrattuna investointia edeltäneeseen tilanteeseen olemassa olevien rakennusten peruskorjauksen osalta tai ii) 10 prosentilla verrattuna investointia edeltäneeseen tilanteeseen, kun kyseessä ovat peruskorjaustoimenpiteet, jotka koskevat vain yhdentyyppisen direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 9 alakohdassa määritellyn rakennusosan asentamista tai korvaamista ja tällaiset kohdennetut peruskorjaustoimenpiteet muodostavat enintään 30 prosenttia tukiohjelman talousarviossa energiatehokkuustoimille varatusta osasta tai iii) 10 prosentilla verrattuna direktiivin 2010/31/EU osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevissa kansallisissa toimenpiteissä asetettuun lähes nollaenergiarakennusten kynnysarvoon. Primäärienergian lähtökohtainen kysyntä ja arvioitu parannus on määritettävä viittaamalla direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 12 alakohdassa määriteltyyn energiatehokkuustodistukseen.


  7.   Rakennuksen energiatehokkuuden parantamiseen myönnetty tuki voidaan yhdistää tukeen, jota myönnetään johonkin tai kaikkiin seuraavista toimenpiteistä:






  a) | uusiutuvista energialähteistä paikan päällä sähköä, lämpöä tai jäähdytystä tuottavan integroidun laitteiston asentaminen, mukaan lukien esimerkiksi aurinkosähköpaneelit ja lämpöpumput; |
| --- | --- | --- |

34)

lisätään 38 a artikla seuraavasti:

”38 a artikla

Investointituki energiatehokkuustoimenpiteisiin rakennuksissa

1.   Yritysten energiatehokkuuteen rakennuksissa myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tämän artiklan nojalla ei saa myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen ja voimassa olevien unionin normien noudattamiseksi.

3.   Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen, mutta vielä voimaan tulemattomien unionin normien noudattamiseksi. Jos kyseessä olevat unionin normit ovat energiatehokkuuden vähimmäisnormeja, tuki on myönnettävä ennen kuin normeista tulee kyseistä yritystä velvoittavia. Tässä tapauksessa jäsenvaltion on varmistettava, että tuensaajat toimittavat tarkan peruskorjaussuunnitelman ja -aikataulun, joista käy ilmi, että tuettu peruskorjaus on vähintään riittävä energiatehokkuuden vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi. Jos kyseiset unionin normit poikkeavat energiatehokkuuden vähimmäisnormeista, investointi on toteutettava ja saatettava päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen unionin normin voimaantuloa.

4.   Tätä artiklaa ei sovelleta yhteistuotantoon eikä kaukolämmitykseen ja/tai -jäähdytykseen myönnettävään tukeen.

5   Tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan. Kustannukset, jotka eivät liity suoraan rakennuksen korkeamman energiatehokkuustason saavuttamiseen, eivät ole tukikelpoisia.

6.   Tuella on parannettava rakennuksen primäärienergian kulutuksena mitattua energiatehokkuutta vähintään i) 20 prosentilla verrattuna investointia edeltäneeseen tilanteeseen olemassa olevien rakennusten peruskorjauksen osalta tai ii) 10 prosentilla verrattuna investointia edeltäneeseen tilanteeseen, kun kyseessä ovat peruskorjaustoimenpiteet, jotka koskevat vain yhdentyyppisen direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 9 alakohdassa määritellyn rakennusosan asentamista tai korvaamista ja tällaiset kohdennetut peruskorjaustoimenpiteet muodostavat enintään 30 prosenttia tukiohjelman talousarviossa energiatehokkuustoimille varatusta osasta tai iii) 10 prosentilla verrattuna direktiivin 2010/31/EU osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevissa kansallisissa toimenpiteissä asetettuun lähes nollaenergiarakennusten kynnysarvoon. Primäärienergian lähtökohtainen kysyntä ja arvioitu parannus on määritettävä viittaamalla direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 12 alakohdassa määriteltyyn energiatehokkuustodistukseen.

7.   Rakennuksen energiatehokkuuden parantamiseen myönnetty tuki voidaan yhdistää tukeen, jota myönnetään johonkin tai kaikkiin seuraavista toimenpiteistä:

a)

uusiutuvista energialähteistä paikan päällä sähköä, lämpöä tai jäähdytystä tuottavan integroidun laitteiston asentaminen, mukaan lukien esimerkiksi aurinkosähköpaneelit ja lämpöpumput;

| b) | uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitteiston tuottaman energian varastointiin tarvittavan laitteiston asentaminen. Varastointilaitteiston on vuositasolla otettava vähintään 75 prosenttia energiastaan siihen suoraan liitetystä uusiutuvan energian tuotantolaitteistosta; |
| --- | --- |

b)

uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitteiston tuottaman energian varastointiin tarvittavan laitteiston asentaminen. Varastointilaitteiston on vuositasolla otettava vähintään 75 prosenttia energiastaan siihen suoraan liitetystä uusiutuvan energian tuotantolaitteistosta;

| c) | liittyminen energiatehokkaaseen kaukolämpö- ja/tai kaukojäähdytysjärjestelmään ja siihen liittyviin laitteisiin; |
| --- | --- |

c)

liittyminen energiatehokkaaseen kaukolämpö- ja/tai kaukojäähdytysjärjestelmään ja siihen liittyviin laitteisiin;

| d) | latausinfrastruktuurin rakentaminen ja asentaminen rakennuksen käyttäjien käyttöön ja siihen liittyvän infrastruktuurin, kuten kaapelikanavien, rakentaminen ja asentaminen, jos pysäköintitilat sijaitsevat joko rakennuksen sisällä tai fyysisesti rakennuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

d)

latausinfrastruktuurin rakentaminen ja asentaminen rakennuksen käyttäjien käyttöön ja siihen liittyvän infrastruktuurin, kuten kaapelikanavien, rakentaminen ja asentaminen, jos pysäköintitilat sijaitsevat joko rakennuksen sisällä tai fyysisesti rakennuksen yhteydessä;

| e) | rakennuksen digitalisointiin, erityisesti sen älyvalmiuden parantamiseen, tarkoitettujen laitteiden asentaminen, mukaan lukien passiiviset sisäiset johdotukset tai rakenteellinen kaapelointi dataverkkoja varten ja laajakaistainfrastruktuurin liitännäinen osa kiinteistössä, johon rakennus kuuluu, mutta lukuun ottamatta kiinteistön ulkopuolella tapahtuvaa johdotusta tai kaapelointia dataverkkoja varten; |
| --- | --- |

e)

rakennuksen digitalisointiin, erityisesti sen älyvalmiuden parantamiseen, tarkoitettujen laitteiden asentaminen, mukaan lukien passiiviset sisäiset johdotukset tai rakenteellinen kaapelointi dataverkkoja varten ja laajakaistainfrastruktuurin liitännäinen osa kiinteistössä, johon rakennus kuuluu, mutta lukuun ottamatta kiinteistön ulkopuolella tapahtuvaa johdotusta tai kaapelointia dataverkkoja varten;

| f) | investoinnit viherkattoihin ja sadeveden pidätys- ja hyödyntämisjärjestelmiin. |
| --- | --- |

f)

investoinnit viherkattoihin ja sadeveden pidätys- ja hyödyntämisjärjestelmiin.

Jos kyseessä ovat yhdistetyt a–f alakohdassa esitetyn mukaiset työt, tukikelpoisia ovat kaikki eri laitteistojen ja laitteiden investointikustannukset. Kustannukset, jotka eivät liity suoraan korkeamman energiatehokkuus- tai ympäristönsuojelutason saavuttamiseen, eivät ole tukikelpoisia.

8.   Tukea voidaan myöntää joko rakennuksen omistajalle (omistajille) tai vuokralaiselle (vuokralaisille) riippuen siitä, kuka energiatehokkuustoimenpiteen teettää.

9.   Tukea voidaan myöntää myös rakennuksen sisällä sijaitsevien lämmitys- tai jäähdytyslaitteiden energiatehokkuuden parantamiseen.

10.   Fossiilisilla polttoaineilla, mukaan lukien maakaasu, toimivien energialaitteiden asentamiseen myönnettävää tukea ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

11.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

12.   Poiketen 11 kohdasta jos investointi koostuu vain yhdentyyppisen direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 9 alakohdassa määritellyn rakennusosan asentamisesta tai korvaamisesta, tuki-intensiteetti saa olla enintään 25 prosenttia.

13.   Poiketen 11 ja 12 kohdasta jos tuki rakennuksiin tehtäviin investointeihin, jotka toteutetaan unionin normeiksi katsottavien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamiseksi myönnetään alle 18 kuukautta ennen unionin normien voimaantuloa, tuki-intensiteetti saa olla enintään 15 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun investointi koostuu vain yhdentyyppisen direktiivin 2010/31/EU 2 artiklan 9 alakohdassa määritellyn rakennusosan asentamisesta tai korvaamisesta, ja enintään 20 prosenttia kaikissa muissa tapauksissa.

14.   Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

15.   Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 15 prosenttiyksikköä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla sijaitsevien investointien tapauksessa ja 5 prosenttiyksikköä perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaiset edellytykset täyttävillä tukialueilla sijaitsevien investointien tapauksessa.

16.   Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 15 prosenttiyksikköä, kun kyseessä on olemassa olevien rakennusten energiatehokkuuden parantamiseen myönnettävä tuki ja tuki johtaa rakennuksen primäärienergian kulutuksena lasketun energiatehokkuuden paranemiseen vähintään 40 prosentilla investointia edeltäneeseen tilanteeseen verrattuna. Tätä tuki-intensiteetin korotusta ei sovelleta, jos investointi ei paranna rakennuksen energiatehokkuutta yli sen tason, joka on asetettu unionin normeiksi katsotuissa energiatehokkuutta koskevissa vähimmäisvaatimuksissa, jotka tulevat voimaan alle 18 kuukauden kuluttua investoinnin toteuttamisesta ja saattamisesta päätökseen.”;

| 35) | lisätään 38 b artikla seuraavasti:

  ”38 b artikla
  Tuki energiatehokkuussopimusten helpottamiseksi

  1.   Tuki energiatehokkuussopimusten helpottamiseksi on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 27 alakohdassa tarkoitettujen energiatehokkuussopimusten edistämiseen helpottamiseen.


  3.   Tämän artiklan nojalla tukikelpoisia ovat pk-yritykset ja pienet midcap-yritykset, jotka ovat energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden tarjoajia ja tuen viimekätisiä edunsaajia.


  4.   Tuki on myönnettävä etuoikeutetun lainan tai takauksen muodossa energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä energiatehokkuussopimuksen mukaisesti tarjoavalle taholle tai sen on koostuttava rahoitustuotteesta, jonka tarkoituksena on kyseisen tahon rahoittaminen (esimerkiksi myyntilaskurahoitus tai forfaiting-rahoitus).


  5.   Energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden tarjoajalle myönnettävän lainan tai takauksen kesto saa olla enintään 10 vuotta.


  6.   Jos tuki myönnetään etuoikeutetun lainan muodossa, kaupallisten velkarahoituksen tarjoajien yhteissijoitusten on oltava vähintään 30 prosenttia perustana olevan energiatehokkuussopimuksista koostuvan salkun arvosta ja energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden tarjoajan on maksettava takaisin vähintään lainan nimellismäärä.


  7.   Jos tuki myönnetään takauksen muodossa, takaus saa kattaa enintään 80 prosenttia lainan pääomasta ja mahdollisten tappioiden on jakauduttava luottolaitokselle ja valtiolle samassa suhteessa ja samoilla ehdoilla. Takauksen kohteena olevan määrän on pienennyttävä asteittain siten, että takaus kattaa aina enintään 80 prosenttia jäljellä olevasta lainasta.


  8.   Jäljellä olevan kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään 30 miljoonaa euroa tuensaajaa kohden.”; |
| --- | --- |

35)

lisätään 38 b artikla seuraavasti:

”38 b artikla

Tuki energiatehokkuussopimusten helpottamiseksi

1.   Tuki energiatehokkuussopimusten helpottamiseksi on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 27 alakohdassa tarkoitettujen energiatehokkuussopimusten edistämiseen helpottamiseen.

3.   Tämän artiklan nojalla tukikelpoisia ovat pk-yritykset ja pienet midcap-yritykset, jotka ovat energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden tarjoajia ja tuen viimekätisiä edunsaajia.

4.   Tuki on myönnettävä etuoikeutetun lainan tai takauksen muodossa energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä energiatehokkuussopimuksen mukaisesti tarjoavalle taholle tai sen on koostuttava rahoitustuotteesta, jonka tarkoituksena on kyseisen tahon rahoittaminen (esimerkiksi myyntilaskurahoitus tai forfaiting-rahoitus).

5.   Energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden tarjoajalle myönnettävän lainan tai takauksen kesto saa olla enintään 10 vuotta.

6.   Jos tuki myönnetään etuoikeutetun lainan muodossa, kaupallisten velkarahoituksen tarjoajien yhteissijoitusten on oltava vähintään 30 prosenttia perustana olevan energiatehokkuussopimuksista koostuvan salkun arvosta ja energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden tarjoajan on maksettava takaisin vähintään lainan nimellismäärä.

7.   Jos tuki myönnetään takauksen muodossa, takaus saa kattaa enintään 80 prosenttia lainan pääomasta ja mahdollisten tappioiden on jakauduttava luottolaitokselle ja valtiolle samassa suhteessa ja samoilla ehdoilla. Takauksen kohteena olevan määrän on pienennyttävä asteittain siten, että takaus kattaa aina enintään 80 prosenttia jäljellä olevasta lainasta.

8.   Jäljellä olevan kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään 30 miljoonaa euroa tuensaajaa kohden.”;

| 36) | muutetaan 39 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 2, 2 a ja 3 kohta seuraavasti:

  ”2.   Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, joilla parannetaan rakennusten energiatehokkuutta.


  2 a.   Rakennuksen energiatehokkuuden parantamiseen myönnetty tuki voidaan yhdistää tukeen, jota myönnetään johonkin tai kaikkiin seuraavista toimenpiteistä:






  a) | uusiutuvista energialähteistä paikan päällä sähköä, lämpöä tai jäähdytystä tuottavan integroidun laitteiston asentaminen, mukaan lukien esimerkiksi aurinkosähköpaneelit ja lämpöpumput; |
| --- | --- | --- | --- |

36)

muutetaan 39 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 2, 2 a ja 3 kohta seuraavasti:

”2.   Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, joilla parannetaan rakennusten energiatehokkuutta.

2 a.   Rakennuksen energiatehokkuuden parantamiseen myönnetty tuki voidaan yhdistää tukeen, jota myönnetään johonkin tai kaikkiin seuraavista toimenpiteistä:

a)

uusiutuvista energialähteistä paikan päällä sähköä, lämpöä tai jäähdytystä tuottavan integroidun laitteiston asentaminen, mukaan lukien esimerkiksi aurinkosähköpaneelit ja lämpöpumput;

| b) | uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitteiston tuottaman energian varastointiin tarvittavan laitteiston asentaminen. Varastointilaitteiston on vuositasolla otettava vähintään 75 prosenttia energiastaan siihen suoraan liitetystä uusiutuvan energian tuotantolaitteistosta; |
| --- | --- |

b)

uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitteiston tuottaman energian varastointiin tarvittavan laitteiston asentaminen. Varastointilaitteiston on vuositasolla otettava vähintään 75 prosenttia energiastaan siihen suoraan liitetystä uusiutuvan energian tuotantolaitteistosta;

| c) | investoinnit liittymiseen energiatehokkaaseen kaukolämpö- ja/tai kaukojäähdytysjärjestelmään ja siihen liittyviin laitteisiin; |
| --- | --- |

c)

investoinnit liittymiseen energiatehokkaaseen kaukolämpö- ja/tai kaukojäähdytysjärjestelmään ja siihen liittyviin laitteisiin;

| d) | latausinfrastruktuurin rakentaminen ja asentaminen rakennuksen käyttäjien käyttöön, ja siihen liittyvän infrastruktuurin, kuten kaapelikanavoinnin, rakentaminen ja asentaminen, jos pysäköintialue sijaitsee joko rakennuksen sisällä tai fyysisesti rakennuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

d)

latausinfrastruktuurin rakentaminen ja asentaminen rakennuksen käyttäjien käyttöön, ja siihen liittyvän infrastruktuurin, kuten kaapelikanavoinnin, rakentaminen ja asentaminen, jos pysäköintialue sijaitsee joko rakennuksen sisällä tai fyysisesti rakennuksen yhteydessä;

| e) | rakennuksen digitalisointiin ja etenkin sen älyvalmiuden parantamiseen tarkoitettujen laitteiden asentaminen. Tukikelpoiset investoinnit voivat sisältää interventioita, jotka rajoittuvat passiiviseen sisäiseen johdotukseen tai rakenteelliseen kaapelointiin dataverkkoja varten ja laajakaistainfrastruktuurin liitännäiseen osaan kiinteistössä, johon rakennus kuuluu, mutta eivät sisällä kiinteistön ulkopuolella tapahtuvaa johdotusta tai kaapelointia dataverkkoja varten; |
| --- | --- |

e)

rakennuksen digitalisointiin ja etenkin sen älyvalmiuden parantamiseen tarkoitettujen laitteiden asentaminen. Tukikelpoiset investoinnit voivat sisältää interventioita, jotka rajoittuvat passiiviseen sisäiseen johdotukseen tai rakenteelliseen kaapelointiin dataverkkoja varten ja laajakaistainfrastruktuurin liitännäiseen osaan kiinteistössä, johon rakennus kuuluu, mutta eivät sisällä kiinteistön ulkopuolella tapahtuvaa johdotusta tai kaapelointia dataverkkoja varten;

| f) | investoinnit viherkattoihin ja sadeveden pidätys- ja hyödyntämisjärjestelmiin. |
| --- | --- |

f)

investoinnit viherkattoihin ja sadeveden pidätys- ja hyödyntämisjärjestelmiin.

3.   Tukikelpoisia ovat energiatehokkuushankkeen kokonaiskustannukset, lukuun ottamatta 2 a kohdassa tarkoitettuja rakennuksia, joissa tukikelpoisia ovat energiatehokkuushankkeen kokonaiskustannukset sekä 2 a kohdassa lueteltujen laitteiden investointikustannukset.”

| b) | korvataan 5 kohdan ensimmäinen ja toinen virke seuraavasti:

  ”5.   Energiatehokkuusrahaston tai muun rahoituksen välittäjän on myönnettävä lainoja tai takauksia tukikelpoisille energiatehokkuushankkeille. Lainan nimellisarvo tai takauksen arvo saa olla enintään 25 miljoonaa euroa viimekätistä edunsaajaa ja hanketta kohti, lukuun ottamatta 2 a kohdassa tarkoitettuja yhdistettyjä investointeja, joiden osalta se saa olla enintään 30 miljoonaa euroa.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 5 kohdan ensimmäinen ja toinen virke seuraavasti:

”5.   Energiatehokkuusrahaston tai muun rahoituksen välittäjän on myönnettävä lainoja tai takauksia tukikelpoisille energiatehokkuushankkeille. Lainan nimellisarvo tai takauksen arvo saa olla enintään 25 miljoonaa euroa viimekätistä edunsaajaa ja hanketta kohti, lukuun ottamatta 2 a kohdassa tarkoitettuja yhdistettyjä investointeja, joiden osalta se saa olla enintään 30 miljoonaa euroa.”

| c) | korvataan 7 kohta seuraavasti:

  ”7.   Energiatehokkuustuella on saatava kerättyä lisäinvestointeja 2 artiklan 72 alakohdassa määritellyiltä riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta niin, että ne kattavat vähintään 30 prosenttia energiatehokkuushankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta. Kun tuki myönnetään energiatehokkuusrahastosta, tällaisia yksityisiä sijoituksia voidaan vivuttaa energiatehokkuusrahaston ja/tai energiatehokkuushankkeiden tasolla siten, että ne kattavat yhdessä vähintään 30 prosenttia energiatehokkuushankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta.”
  ; |
| --- | --- |

c)

korvataan 7 kohta seuraavasti:

”7.   Energiatehokkuustuella on saatava kerättyä lisäinvestointeja 2 artiklan 72 alakohdassa määritellyiltä riippumattomilta yksityisiltä sijoittajilta niin, että ne kattavat vähintään 30 prosenttia energiatehokkuushankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta. Kun tuki myönnetään energiatehokkuusrahastosta, tällaisia yksityisiä sijoituksia voidaan vivuttaa energiatehokkuusrahaston ja/tai energiatehokkuushankkeiden tasolla siten, että ne kattavat yhdessä vähintään 30 prosenttia energiatehokkuushankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta.”

| d) | korvataan 8 kohdan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | Energiatehokkuusrahasto tai rahoituksen välittäjä on perustettava sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, ja jäsenvaltion on varmistettava due diligence -prosessi, jolla tarkistetaan, että energiatehokkuuteen liittyvän tukitoimenpiteen täytäntöönpanemiseksi sovelletaan liiketaloudellisesti järkevää sijoitusstrategiaa.”; |
| --- | --- | --- |

d)

korvataan 8 kohdan f alakohta seuraavasti:

”f)

Energiatehokkuusrahasto tai rahoituksen välittäjä on perustettava sovellettavan lainsäädännön mukaisesti, ja jäsenvaltion on varmistettava due diligence -prosessi, jolla tarkistetaan, että energiatehokkuuteen liittyvän tukitoimenpiteen täytäntöönpanemiseksi sovelletaan liiketaloudellisesti järkevää sijoitusstrategiaa.”;

| e) | korvataan 10 kohta seuraavasti:

  ”10.   Tämän artiklan nojalla ei saa myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen ja voimassa olevien unionin normien noudattamiseksi.”
  ; |
| --- | --- |

e)

korvataan 10 kohta seuraavasti:

”10.   Tämän artiklan nojalla ei saa myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen ja voimassa olevien unionin normien noudattamiseksi.”

| f) | lisätään 11–14 kohta seuraavasti:

  ”11.   Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen, mutta vielä voimaan tulemattomien unionin normien noudattamiseksi. Jos kyseessä olevat unionin normit ovat energiatehokkuuden vähimmäisnormeja, tuki on myönnettävä ennen kuin normeista tulee kyseistä yritystä velvoittavia. Tässä tapauksessa jäsenvaltion on varmistettava, että tuensaajat toimittavat tarkan peruskorjaussuunnitelman ja -aikataulun, joista käy ilmi, että tuettu peruskorjaus on vähintään riittävä energiatehokkuuden vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi. Jos kyseiset unionin normit poikkeavat energiatehokkuuden vähimmäisnormeista, investointi on toteutettava ja saatettava päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa.


  12.   Tukea voidaan myöntää myös rakennuksen sisällä sijaitsevien lämmitys- tai jäähdytyslaitteiden energiatehokkuuden parantamiseen.


  13.   Fossiilisilla polttoaineilla, mukaan lukien maakaasu, toimivien energialaitteiden asentamiseen myönnettävää tukea ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.


  14.   Jäsenvaltio voi antaa tukitoimenpiteen toteuttamisen toimeksisaaneen yhteisön tehtäväksi.”
  ; |
| --- | --- |

f)

lisätään 11–14 kohta seuraavasti:

”11.   Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen, mutta vielä voimaan tulemattomien unionin normien noudattamiseksi. Jos kyseessä olevat unionin normit ovat energiatehokkuuden vähimmäisnormeja, tuki on myönnettävä ennen kuin normeista tulee kyseistä yritystä velvoittavia. Tässä tapauksessa jäsenvaltion on varmistettava, että tuensaajat toimittavat tarkan peruskorjaussuunnitelman ja -aikataulun, joista käy ilmi, että tuettu peruskorjaus on vähintään riittävä energiatehokkuuden vähimmäisvaatimusten täyttämiseksi. Jos kyseiset unionin normit poikkeavat energiatehokkuuden vähimmäisnormeista, investointi on toteutettava ja saatettava päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa.

12.   Tukea voidaan myöntää myös rakennuksen sisällä sijaitsevien lämmitys- tai jäähdytyslaitteiden energiatehokkuuden parantamiseen.

13.   Fossiilisilla polttoaineilla, mukaan lukien maakaasu, toimivien energialaitteiden asentamiseen myönnettävää tukea ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

14.   Jäsenvaltio voi antaa tukitoimenpiteen toteuttamisen toimeksisaaneen yhteisön tehtäväksi.”

| 37) | kumotaan 40 artikla; |
| --- | --- |

37)

kumotaan 40 artikla;

| 38) | muutetaan 41 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko ja 1 kohta seuraavasti:

  ”41 artikla
  Investointituki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian, uusiutuvan vedyn ja tehokkaan yhteistuotannon edistämiseen

  1.   Investointituki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian, uusiutuvan vedyn ja tehokkaan yhteistuotannon, lukuun ottamatta uusiutuvasta vedystä tuotettua sähköä, edistämiseen on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.”; |
| --- | --- | --- |

38)

muutetaan 41 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko ja 1 kohta seuraavasti:

”41 artikla

Investointituki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian, uusiutuvan vedyn ja tehokkaan yhteistuotannon edistämiseen

1.   Investointituki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian, uusiutuvan vedyn ja tehokkaan yhteistuotannon, lukuun ottamatta uusiutuvasta vedystä tuotettua sähköä, edistämiseen on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.”;

| b) | lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Tämän artiklan nojalla sähkön varastointihankkeisiin myönnettävä investointituki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain siltä osin kuin se myönnetään yhdistetyille uusiutuvaa energiaa ja varastointia (sähkömittarista erillään) koskeville hankkeille, joissa molemmat komponentit ovat saman investoinnin osatekijöitä tai kun varasto liitetään olemassa olevaan uusiutuvan energian tuotantolaitteistoon. Varastointikomponentin on vuositasolla otettava vähintään 75 prosenttia energiastaan siihen suoraan liitetystä uusiutuvan energian tuotantolaitteistosta. Investoinnin kaikkia komponentteja (tuotantokomponentteja ja varastointikomponentteja) pidetään yhtenä kokonaishankkeena tarkastettaessa, että 4 artiklassa vahvistettuja kynnysarvoja noudatetaan. Samoja sääntöjä sovelletaan lämpövarastoihin, jotka on liitetty suoraan uusiutuvan energian tuotantolaitteistoon.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Tämän artiklan nojalla sähkön varastointihankkeisiin myönnettävä investointituki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain siltä osin kuin se myönnetään yhdistetyille uusiutuvaa energiaa ja varastointia (sähkömittarista erillään) koskeville hankkeille, joissa molemmat komponentit ovat saman investoinnin osatekijöitä tai kun varasto liitetään olemassa olevaan uusiutuvan energian tuotantolaitteistoon. Varastointikomponentin on vuositasolla otettava vähintään 75 prosenttia energiastaan siihen suoraan liitetystä uusiutuvan energian tuotantolaitteistosta. Investoinnin kaikkia komponentteja (tuotantokomponentteja ja varastointikomponentteja) pidetään yhtenä kokonaishankkeena tarkastettaessa, että 4 artiklassa vahvistettuja kynnysarvoja noudatetaan. Samoja sääntöjä sovelletaan lämpövarastoihin, jotka on liitetty suoraan uusiutuvan energian tuotantolaitteistoon.”

| c) | korvataan 2, 3 ja 4 kohta seuraavasti:

  ”2.   Biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden tuotantoon ja varastointiin myönnettävä investointituki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain siltä osin kuin tuettavat polttoaineet täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja ne on valmistettu mainitun direktiivin liitteessä IX luetelluista raaka-aineista. Varastointikomponentin on vuositasolla saatava polttoainesisällöstään vähintään 75 prosenttia siihen suoraan liitetyistä biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden tuotantolaitoksista. Investoinnin kaikkia komponentteja (tuotantokomponentteja ja varastointikomponentteja) pidetään yhtenä kokonaishankkeena tarkastettaessa, että tämän asetuksen 4 artiklassa vahvistettuja kynnysarvoja noudatetaan.


  3.   Investointituki vedyn tuotantoon vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta ainoastaan sellaisten laitosten osalta, jotka tuottavat yksinomaan uusiutuvaa vetyä. Uusiutuvaa vetyä koskevissa hankkeissa, jotka koostuvat elektrolyysilaitteesta ja yhdestä tai useammasta uusiutuvan energian tuotantoyksiköstä yhden verkkoliitäntäpisteen takana, elektrolyysilaitteen kapasiteetti ei saa ylittää uusiutuvan energian tuotantoyksiköiden yhdistettyä kapasiteettia. Investointituki voi koskea nimenomaan uusiutuvan vedyn siirtoon tai jakeluun tarkoitettua infrastruktuuria sekä uusiutuvan vedyn varastointilaitoksia.


  4.   Investointituki tehokkaille yhteistuotantolaitoksille vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta ainoastaan siltä osin kuin niillä saavutetaan primäärienergian kokonaissäästöjä verrattuna lämmön ja sähkön erilliseen tuotantoon direktiivin 2012/27/EU tai kyseisen säädöksen myöhemmin kokonaan tai osittain korvaavan lainsäädännön mukaisesti. Investointituki sähkön ja lämmön varastointihankkeisiin, jotka liittyvät suoraan uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan tehokkaaseen yhteistuotantoon, vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta tämän artiklan 1 a kohdassa säädetyin edellytyksin.”
  ; |
| --- | --- |

c)

korvataan 2, 3 ja 4 kohta seuraavasti:

”2.   Biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden tuotantoon ja varastointiin myönnettävä investointituki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain siltä osin kuin tuettavat polttoaineet täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja ne on valmistettu mainitun direktiivin liitteessä IX luetelluista raaka-aineista. Varastointikomponentin on vuositasolla saatava polttoainesisällöstään vähintään 75 prosenttia siihen suoraan liitetyistä biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden tuotantolaitoksista. Investoinnin kaikkia komponentteja (tuotantokomponentteja ja varastointikomponentteja) pidetään yhtenä kokonaishankkeena tarkastettaessa, että tämän asetuksen 4 artiklassa vahvistettuja kynnysarvoja noudatetaan.

3.   Investointituki vedyn tuotantoon vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta ainoastaan sellaisten laitosten osalta, jotka tuottavat yksinomaan uusiutuvaa vetyä. Uusiutuvaa vetyä koskevissa hankkeissa, jotka koostuvat elektrolyysilaitteesta ja yhdestä tai useammasta uusiutuvan energian tuotantoyksiköstä yhden verkkoliitäntäpisteen takana, elektrolyysilaitteen kapasiteetti ei saa ylittää uusiutuvan energian tuotantoyksiköiden yhdistettyä kapasiteettia. Investointituki voi koskea nimenomaan uusiutuvan vedyn siirtoon tai jakeluun tarkoitettua infrastruktuuria sekä uusiutuvan vedyn varastointilaitoksia.

4.   Investointituki tehokkaille yhteistuotantolaitoksille vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta ainoastaan siltä osin kuin niillä saavutetaan primäärienergian kokonaissäästöjä verrattuna lämmön ja sähkön erilliseen tuotantoon direktiivin 2012/27/EU tai kyseisen säädöksen myöhemmin kokonaan tai osittain korvaavan lainsäädännön mukaisesti. Investointituki sähkön ja lämmön varastointihankkeisiin, jotka liittyvät suoraan uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan tehokkaaseen yhteistuotantoon, vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta tämän artiklan 1 a kohdassa säädetyin edellytyksin.”

| d) | lisätään 4 a kohta seuraavasti:

  ”4 a.   Tehokkaaseen yhteistuotantoon myönnettävä investointituki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain, jos sitä ei myönnetä fossiilisia polttoaineita käyttäville yhteistuotantolaitoksille, poikkeuksena maakaasua käyttävät laitokset, joiden osalta vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden noudattaminen varmistetaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 (*45) liitteessä 1 olevan 4.30 kohdan mukaisesti.


  (*45)  Komission delegoitu asetus (EU) 2021/2139, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 täydentämisestä vahvistamalla tekniset arviointikriteerit, joilla määritetään, millä edellytyksillä taloudellista toimintaa pidetään ilmastonmuutoksen hillintää tai ilmastonmuutokseen sopeutumista merkittävästi edistävänä ja aiheuttaako kyseinen taloudellinen toiminta merkittävää haittaa millekään muulle ympäristötavoitteelle (EUVL L 442 9.12.2021, s. 1).”;" |
| --- | --- |

d)

lisätään 4 a kohta seuraavasti:

”4 a.   Tehokkaaseen yhteistuotantoon myönnettävä investointituki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain, jos sitä ei myönnetä fossiilisia polttoaineita käyttäville yhteistuotantolaitoksille, poikkeuksena maakaasua käyttävät laitokset, joiden osalta vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden noudattaminen varmistetaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 (*45) liitteessä 1 olevan 4.30 kohdan mukaisesti.

(*45)  Komission delegoitu asetus (EU) 2021/2139, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 täydentämisestä vahvistamalla tekniset arviointikriteerit, joilla määritetään, millä edellytyksillä taloudellista toimintaa pidetään ilmastonmuutoksen hillintää tai ilmastonmuutokseen sopeutumista merkittävästi edistävänä ja aiheuttaako kyseinen taloudellinen toiminta merkittävää haittaa millekään muulle ympäristötavoitteelle (EUVL L 442 9.12.2021, s. 1).”;"

*45

| e) | korvataan 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:

  ”5.   Investointitukea saa myöntää uudelle tai uudistetulle kapasiteetille. Tuen määrän on oltava riippumaton tuotantomäärästä.


  6.   Tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan.


  7.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään:






  a) | 45 prosenttia energiantuotantoon uusiutuvista energialähteistä, mukaan lukien direktiivin 2018/2001 liitteen VII mukaiset lämpöpumput, uusiutuvaan vetyyn sekä uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan tehokkaaseen yhteistuotantoon kohdistuvien investointien tukikelpoisista kustannuksista; |
| --- | --- | --- |

e)

korvataan 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:

”5.   Investointitukea saa myöntää uudelle tai uudistetulle kapasiteetille. Tuen määrän on oltava riippumaton tuotantomäärästä.

6.   Tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan.

7.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään:

a)

45 prosenttia energiantuotantoon uusiutuvista energialähteistä, mukaan lukien direktiivin 2018/2001 liitteen VII mukaiset lämpöpumput, uusiutuvaan vetyyn sekä uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan tehokkaaseen yhteistuotantoon kohdistuvien investointien tukikelpoisista kustannuksista;

| b) | kaikkien muiden tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvien investointien osalta 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”; |
| --- | --- |

b)

kaikkien muiden tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvien investointien osalta 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”;

| f) | kumotaan 9 kohta; |
| --- | --- |

f)

kumotaan 9 kohta;

| g) | korvataan 10 kohta seuraavasti:

  ”10.   Tuki-intensiteetti voi olla 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos tuki myönnetään tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:






  a) | tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- | --- |

g)

korvataan 10 kohta seuraavasti:

”10.   Tuki-intensiteetti voi olla 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos tuki myönnetään tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:

a)

tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi;

| b) | tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä; |
| --- | --- |

b)

tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä;

| c) | tarjousprosessin tulokseen jälkikäteen tehtäviä mukautuksia (kuten tarjoustuloksista myöhemmin käytäviä neuvotteluja tai tarjouksen supistamista) ei sallita; |
| --- | --- |

c)

tarjousprosessin tulokseen jälkikäteen tehtäviä mukautuksia (kuten tarjoustuloksista myöhemmin käytäviä neuvotteluja tai tarjouksen supistamista) ei sallita;

| d) | vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määritelty suhteessa pyydettyyn tukeen uusiutuvista lähteistä tai tehokkaalla yhteistuotannolla tuotettua energiakapasiteettiyksikköä kohden.”; |
| --- | --- |

d)

vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määritelty suhteessa pyydettyyn tukeen uusiutuvista lähteistä tai tehokkaalla yhteistuotannolla tuotettua energiakapasiteettiyksikköä kohden.”;

| 39) | muutetaan 42 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1–7 kohta seuraavasti:

  ”1.   Toimintatuki uusiutuvista lähteistä tapahtuvan sähköntuotannon, lukuun ottamatta uusiutuvasta vedystä tuotettua sähköä, edistämiseen on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tuki on myönnettävä tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:






  a) | tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi; |
| --- | --- | --- | --- |

39)

muutetaan 42 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1–7 kohta seuraavasti:

”1.   Toimintatuki uusiutuvista lähteistä tapahtuvan sähköntuotannon, lukuun ottamatta uusiutuvasta vedystä tuotettua sähköä, edistämiseen on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tuki on myönnettävä tarjouskilpailumenettelyssä, joka täyttää 2 artiklan 38 alakohdassa säädettyjen edellytysten lisäksi kaikki seuraavat edellytykset:

a)

tuen myöntäminen perustuu objektiivisiin, selkeisiin, läpinäkyviin ja syrjimättömiin tukikelpoisuus- ja valintaperusteisiin, jotka on määritelty etukäteen ja julkaistu vähintään kuusi viikkoa ennen hakemusten jättämisen määräaikaa tosiasiallisen kilpailun mahdollistamiseksi;

| b) | tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä; |
| --- | --- |

b)

tukiohjelman täytäntöönpanon aikana, kun kyseessä on tarjouskilpailumenettely, jossa kaikki tarjoajat saavat tukea, kyseisen menettelyn rakennetta on korjattava tosiasiallisen kilpailun palauttamiseksi myöhemmissä tarjouskilpailumenettelyissä esimerkiksi supistamalla talousarviota tai volyymiä;

| c) | tarjousprosessin tulokseen jälkikäteen tehtäviä mukautuksia (kuten tarjoustuloksista myöhemmin käytäviä neuvotteluja tai tarjouksen supistamista) ei sallita; |
| --- | --- |

c)

tarjousprosessin tulokseen jälkikäteen tehtäviä mukautuksia (kuten tarjoustuloksista myöhemmin käytäviä neuvotteluja tai tarjouksen supistamista) ei sallita;

| d) | vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määritelty suhteessa pyydettyyn tukeen uusiutuvista lähteistä tuotettavan sähkön tai siihen perustuvan kapasiteetin yksikköä kohden. |
| --- | --- |

d)

vähintään 70 prosenttia valintakriteereistä, joilla tarjoukset asetetaan paremmuusjärjestykseen ja tuki viime kädessä kohdennetaan tarjouskilpailumenettelyssä, on määritelty suhteessa pyydettyyn tukeen uusiutuvista lähteistä tuotettavan sähkön tai siihen perustuvan kapasiteetin yksikköä kohden.

Tarjouskilpailuprosessin on oltava ilman syrjintää avoin kaikille sähköntuottajille, jotka tuottavat sähköä uusiutuvista energialähteistä.

3.   Tarjouskilpailumenettely voidaan rajoittaa tiettyihin teknologioihin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | toimenpiteen tarkoituksena on tukea nimenomaisesti demonstraatiohankkeita; |
| --- | --- |

a)

toimenpiteen tarkoituksena on tukea nimenomaisesti demonstraatiohankkeita;

| b) | toimenpiteellä ei pyritä pelkästään irtautumaan hiilestä vaan myös puuttumaan huonoon ilmanlaatuun tai muuhun pilaantumiseen; |
| --- | --- |

b)

toimenpiteellä ei pyritä pelkästään irtautumaan hiilestä vaan myös puuttumaan huonoon ilmanlaatuun tai muuhun pilaantumiseen;

| c) | jäsenvaltio esittää perustelut, joiden nojalla voidaan odottaa, että tukikelpoiset alat tai innovatiiviset teknologiat voivat edistää merkittävästi ja kustannustehokkaasti ympäristönsuojelua ja pitkälle menevää hiilestä irtautumista pidemmällä aikavälillä; |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltio esittää perustelut, joiden nojalla voidaan odottaa, että tukikelpoiset alat tai innovatiiviset teknologiat voivat edistää merkittävästi ja kustannustehokkaasti ympäristönsuojelua ja pitkälle menevää hiilestä irtautumista pidemmällä aikavälillä;

| d) | toimenpide on tarpeen, jotta vältetään riittävän monipuolistamisen kautta verkon vakauteen liittyvien ongelmien paheneminen; |
| --- | --- |

d)

toimenpide on tarpeen, jotta vältetään riittävän monipuolistamisen kautta verkon vakauteen liittyvien ongelmien paheneminen;

| e) | valikoivamman lähestymistavan voidaan odottaa johtavan ympäristönsuojelun alhaisempiin kustannuksiin (esimerkiksi kun järjestelmäintegroinnin kustannukset alentuvat monipuolistamisen, myös uusiutuvien energiamuotojen välisen monipuolistamisen, seurauksena, mihin voisi sisältyä myös kysyntäjousto ja/tai varastointi) ja/tai vähäisempiin kilpailun vääristymiin. |
| --- | --- |

e)

valikoivamman lähestymistavan voidaan odottaa johtavan ympäristönsuojelun alhaisempiin kustannuksiin (esimerkiksi kun järjestelmäintegroinnin kustannukset alentuvat monipuolistamisen, myös uusiutuvien energiamuotojen välisen monipuolistamisen, seurauksena, mihin voisi sisältyä myös kysyntäjousto ja/tai varastointi) ja/tai vähäisempiin kilpailun vääristymiin.

Jäsenvaltioiden on arvioitava perusteellisesti, ovatko tällaiset seikat sovellettavissa, ja raportoitava siitä komissiolle 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa kuvailtujen sääntöjen mukaisesti.

4.   Jos tarjouskilpailumenettely rajoittuu yhteen tai useampaan innovatiiviseen teknologiaan, myönnettävä tuki saa olla enintään 5 prosenttia uusiutuvista energialähteistä tuotettavan uuden sähköntuotantokapasiteetin vuotuisesta suunnitellusta kokonaismäärästä.

5.   Tuki on myönnettävä markkinahinnan lisäksi maksettavana preemiona tai hinnanerosopimuksen muodossa sähköntuottajien myydessä sähkönsä suoraan markkinoilla.

6.   Tuensaajien on myytävä sähkönsä suoraan markkinoilla, ja niillä on oltava tavanomaiset tasevastuut. Tuensaajat voivat ulkoistaa tasevastuut muille yrityksille, kuten yhteisostoryhmille. Lisäksi tukea ei saa myöntää ajanjaksoilta, joina hinnat ovat negatiiviset. Selvyyden vuoksi todetaan, että tätä sovelletaan siitä hetkestä alkaen, kun hinnat muuttuvat negatiivisiksi.

7.   Uusiutuvaa sähköä tuottaville pienille laitoksille voidaan myöntää suoraa hintatukea, joka kattaa kaikki toimintakustannukset, sekä direktiivin (EU) 2018/2001 4 artiklan 3 kohdan mukainen vapautus vaatimuksesta myydä tuotettu sähkö markkinoilla. Laitoksia pidetään tätä kohtaa sovellettaessa pieninä, jos niiden kapasiteetti on alle asetuksen (EU) 2019/943 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan tai 5 artiklan 4 kohdan mukaisen sovellettavan kynnysarvon.”

| b) | kumotaan 8, 9 ja 10 kohta; |
| --- | --- |

b)

kumotaan 8, 9 ja 10 kohta;

| c) | korvataan 11 kohta seuraavasti:

  ”11.   Tukea voidaan myöntää ainoastaan hankkeen elinkaaren ajaksi.”
  ; |
| --- | --- |

c)

korvataan 11 kohta seuraavasti:

”11.   Tukea voidaan myöntää ainoastaan hankkeen elinkaaren ajaksi.”

| 40) | muutetaan 43 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko ja 1 ja 2 kohta seuraavasti:

  ”43 artikla
  Toimintatuki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvan vedyn edistämiseen pienissä hankkeissa ja uusiutuvan energian yhteisöissä

  1.   Toimintatuki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvan vedyn, lukuun ottamatta uusiutuvasta vedystä tuotettua sähköä, edistämiseen pienissä hankkeissa ja uusiutuvan energian yhteisöissä on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tätä artiklaa sovellettaessa pienet hankkeet määritellään seuraavasti:






  i) | sähkön tuotanto tai varastointi – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 1 MW; |
| --- | --- | --- | --- |

40)

muutetaan 43 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko ja 1 ja 2 kohta seuraavasti:

”43 artikla

Toimintatuki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvan vedyn edistämiseen pienissä hankkeissa ja uusiutuvan energian yhteisöissä

1.   Toimintatuki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvan vedyn, lukuun ottamatta uusiutuvasta vedystä tuotettua sähköä, edistämiseen pienissä hankkeissa ja uusiutuvan energian yhteisöissä on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tätä artiklaa sovellettaessa pienet hankkeet määritellään seuraavasti:

i)

sähkön tuotanto tai varastointi – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 1 MW;

| ii) | sähkön kulutus – hankkeet, joissa enimmäiskysyntä on enintään 1 MW; |
| --- | --- |

ii)

sähkön kulutus – hankkeet, joissa enimmäiskysyntä on enintään 1 MW;

| iii) | lämmöntuotanto- ja kaasuntuotantoteknologiat – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 1 MW tai vastaava; |
| --- | --- |

iii)

lämmöntuotanto- ja kaasuntuotantoteknologiat – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 1 MW tai vastaava;

| iv) | uusiutuvan vedyn tuotanto – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 3 MW tai vastaava; |
| --- | --- |

iv)

uusiutuvan vedyn tuotanto – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 3 MW tai vastaava;

| v) | biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden tuotanto – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 50 000 tonnia vuodessa; |
| --- | --- |

v)

biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden tuotanto – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 50 000 tonnia vuodessa;

| vi) | kokonaan pk-yritysten omistuksessa olevat hankkeet ja demonstrointihankkeet – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti tai enimmäiskysyntä on enintään 6 MW; |
| --- | --- |

vi)

kokonaan pk-yritysten omistuksessa olevat hankkeet ja demonstrointihankkeet – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti tai enimmäiskysyntä on enintään 6 MW;

| vii) | kokonaan mikro- tai pienyritysten omistamat, ainoastaan tuulivoimahankkeet – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 18 MW.”; |
| --- | --- |

vii)

kokonaan mikro- tai pienyritysten omistamat, ainoastaan tuulivoimahankkeet – hankkeet, joissa asennettu kapasiteetti on enintään 18 MW.”;

| b) | lisätään 2 a ja 2 b kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Uusiutuvan energian yhteisöille myönnettävä tuki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta ainoastaan sellaisten hankkeiden osalta, joissa asennettu kapasiteetti tai enimmäiskysyntä on enintään 6 MW kaikista uusiutuvista energialähteistä, lukuun ottamatta pelkkää tuulienergiaa, jonka osalta ilmoitusvelvollisuudesta vapautetaan laitokset, joiden asennettu kapasiteetti on enintään 18 MW.


  2 b.   Toimintatuki vedyn tuotantoon vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta ainoastaan sellaisten laitosten osalta, jotka tuottavat yksinomaan uusiutuvaa vetyä.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 a ja 2 b kohta seuraavasti:

”2 a.   Uusiutuvan energian yhteisöille myönnettävä tuki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta ainoastaan sellaisten hankkeiden osalta, joissa asennettu kapasiteetti tai enimmäiskysyntä on enintään 6 MW kaikista uusiutuvista energialähteistä, lukuun ottamatta pelkkää tuulienergiaa, jonka osalta ilmoitusvelvollisuudesta vapautetaan laitokset, joiden asennettu kapasiteetti on enintään 18 MW.

2 b.   Toimintatuki vedyn tuotantoon vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta ainoastaan sellaisten laitosten osalta, jotka tuottavat yksinomaan uusiutuvaa vetyä.”

| c) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden tuotantoon myönnettävä toimintatuki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain siltä osin kuin tuettavat polttoaineet täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja ne on valmistettu mainitun direktiivin liitteessä IX luetelluista raaka-aineista.” |
| --- | --- |

c)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden tuotantoon myönnettävä toimintatuki vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain siltä osin kuin tuettavat polttoaineet täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja ne on valmistettu mainitun direktiivin liitteessä IX luetelluista raaka-aineista.”

| d) | kumotaan 4 kohta; |
| --- | --- |

d)

kumotaan 4 kohta;

| e) | korvataan 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:

  ”5.   Tuki on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun hankkeen tai toiminnan toteuttamiseksi. Tämä edellytys täyttyy, jos tuki vastaa tukitoimenpiteen tavoitteen saavuttamiseksi välttämättömiä ylimääräisiä nettokustannuksia (’rahoitusvajetta’) verrattuna vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi. Yksityiskohtaista arviota ylimääräisistä nettokustannuksista ei edellytetä, jos tukimäärät määritetään tarjouskilpailumenettelyllä, koska tarjouskilpailu antaa luotettavan arvion mahdollisten tuensaajien tarvitsemasta tuen vähimmäismäärästä.


  6.   Tukea voidaan myöntää ainoastaan hankkeen elinkaaren ajaksi.


  7.   Tuki on myönnettävä markkinahinnan lisäksi maksettavana preemiona tai hinnanerosopimuksen muodossa sähköntuottajien myydessä sähkönsä suoraan markkinoilla.”
  ; |
| --- | --- |

e)

korvataan 5, 6 ja 7 kohta seuraavasti:

”5.   Tuki on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun hankkeen tai toiminnan toteuttamiseksi. Tämä edellytys täyttyy, jos tuki vastaa tukitoimenpiteen tavoitteen saavuttamiseksi välttämättömiä ylimääräisiä nettokustannuksia (’rahoitusvajetta’) verrattuna vaihtoehtoiseen tilanteeseen, jossa tukea ei myönnettäisi. Yksityiskohtaista arviota ylimääräisistä nettokustannuksista ei edellytetä, jos tukimäärät määritetään tarjouskilpailumenettelyllä, koska tarjouskilpailu antaa luotettavan arvion mahdollisten tuensaajien tarvitsemasta tuen vähimmäismäärästä.

6.   Tukea voidaan myöntää ainoastaan hankkeen elinkaaren ajaksi.

7.   Tuki on myönnettävä markkinahinnan lisäksi maksettavana preemiona tai hinnanerosopimuksen muodossa sähköntuottajien myydessä sähkönsä suoraan markkinoilla.”

| f) | lisätään 8 ja 9 kohta seuraavasti:

  ”8.   Tuensaajiin on sovellettava tavanomaisia tasehallintavelvoitteita. Tuensaajat voivat ulkoistaa tasevastuut muille yrityksille, kuten yhteisostoryhmille. Lisäksi tukea ei saa myöntää ajanjaksoilta, joina hinnat ovat negatiiviset. Selvyyden vuoksi todetaan, että tätä sovelletaan siitä hetkestä alkaen, kun hinnat muuttuvat negatiivisiksi.


  9.   Uusiutuvaa sähköä tuottaville pienille laitoksille ja demonstrointihankkeille voidaan myöntää suoraa hintatukea, joka kattaa kaikki toimintakustannukset, sekä direktiivin (EU) 2018/2001 4 artiklan 3 kohdan mukainen vapautus vaatimuksesta myydä tuotettu sähkö markkinoilla. Laitoksia pidetään tätä kohtaa sovellettaessa pieninä, jos niiden kapasiteetti on alle asetuksen (EU) 2019/943 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan tai 5 artiklan 4 kohdan mukaisen sovellettavan kynnysarvon.”
  ; |
| --- | --- |

f)

lisätään 8 ja 9 kohta seuraavasti:

”8.   Tuensaajiin on sovellettava tavanomaisia tasehallintavelvoitteita. Tuensaajat voivat ulkoistaa tasevastuut muille yrityksille, kuten yhteisostoryhmille. Lisäksi tukea ei saa myöntää ajanjaksoilta, joina hinnat ovat negatiiviset. Selvyyden vuoksi todetaan, että tätä sovelletaan siitä hetkestä alkaen, kun hinnat muuttuvat negatiivisiksi.

9.   Uusiutuvaa sähköä tuottaville pienille laitoksille ja demonstrointihankkeille voidaan myöntää suoraa hintatukea, joka kattaa kaikki toimintakustannukset, sekä direktiivin (EU) 2018/2001 4 artiklan 3 kohdan mukainen vapautus vaatimuksesta myydä tuotettu sähkö markkinoilla. Laitoksia pidetään tätä kohtaa sovellettaessa pieninä, jos niiden kapasiteetti on alle asetuksen (EU) 2019/943 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan tai 5 artiklan 4 kohdan mukaisen sovellettavan kynnysarvon.”

| 41) | korvataan 44 artikla seuraavasti:

  ”44 artikla
  Direktiivissä 2003/96/EY tarkoitettujen veronalennusten muodossa myönnettävä tuki

  1.   Veronalennusten muodossa toteutettavat tukiohjelmat, jotka täyttävät direktiivin 2003/96/EY edellytykset, ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Veronalennuksen saajat on valittava läpinäkyvin ja objektiivisin perustein.


  3.   Veronalennuksen saajien on maksettava vähintään direktiivin 2003/96/EY liitteessä I säädetty vähimmäisvero, lukuun ottamatta seuraavia veronalennuksia:






  a) | direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset veronalaisille tuotteille, joita käytetään verovalvonnan alaisissa kokeiluhankkeissa, joiden tarkoituksena on ympäristöystävällisempien tuotteiden tai uusiutuvista luonnonvaroista saatavien polttoaineiden tekninen kehittäminen; |
| --- | --- | --- |

41)

korvataan 44 artikla seuraavasti:

”44 artikla

Direktiivissä 2003/96/EY tarkoitettujen veronalennusten muodossa myönnettävä tuki

1.   Veronalennusten muodossa toteutettavat tukiohjelmat, jotka täyttävät direktiivin 2003/96/EY edellytykset, ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Veronalennuksen saajat on valittava läpinäkyvin ja objektiivisin perustein.

3.   Veronalennuksen saajien on maksettava vähintään direktiivin 2003/96/EY liitteessä I säädetty vähimmäisvero, lukuun ottamatta seuraavia veronalennuksia:

a)

direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan a alakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset veronalaisille tuotteille, joita käytetään verovalvonnan alaisissa kokeiluhankkeissa, joiden tarkoituksena on ympäristöystävällisempien tuotteiden tai uusiutuvista luonnonvaroista saatavien polttoaineiden tekninen kehittäminen;

| b) | direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisen, toisen, neljännen ja viidennen luetelmakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset i) aurinko-, tuuli-, aalto-, vuorovesi- tai geotermiselle sähkölle, ii) vesivoimalaitoksissa tuotetulle hydrauliselle sähkölle, iii) hylätyistä kivihiilikaivoksista peräisin olevasta metaanista tuotetulle sähkölle ja iv) polttokennoista tuotetulle sähkölle; |
| --- | --- |

b)

direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan b alakohdan ensimmäisen, toisen, neljännen ja viidennen luetelmakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset i) aurinko-, tuuli-, aalto-, vuorovesi- tai geotermiselle sähkölle, ii) vesivoimalaitoksissa tuotetulle hydrauliselle sähkölle, iii) hylätyistä kivihiilikaivoksista peräisin olevasta metaanista tuotetulle sähkölle ja iv) polttokennoista tuotetulle sähkölle;

| c) | direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset biomassasta tai biomassapohjaisista tuotteista tuotetulle sähkölle siinä määrin kuin biomassa täyttää direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit; |
| --- | --- |

c)

direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset biomassasta tai biomassapohjaisista tuotteista tuotetulle sähkölle siinä määrin kuin biomassa täyttää direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit;

| d) | direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan d alakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset lämmön ja sähkön yhteistuotannossa tuotetulle sähkölle edellyttäen, että kyseessä on direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 34 alakohdassa määritelty tehokas yhteistuotanto; |
| --- | --- |

d)

direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan d alakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset lämmön ja sähkön yhteistuotannossa tuotetulle sähkölle edellyttäen, että kyseessä on direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 34 alakohdassa määritelty tehokas yhteistuotanto;

| e) | direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan l alakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset lämmitykseen käytettäville CN-koodiin 2705 kuuluville tuotteille; |
| --- | --- |

e)

direktiivin 2003/96/EY 15 artiklan 1 kohdan l alakohdan perusteella myönnetyt veronalennukset lämmitykseen käytettäville CN-koodiin 2705 kuuluville tuotteille;

| f) | direktiivin 2003/96/EY 16 artiklan 1 kohdan perusteella myönnetyt veronalennukset. |
| --- | --- |

f)

direktiivin 2003/96/EY 16 artiklan 1 kohdan perusteella myönnetyt veronalennukset.

4.   Veronalennusten muodossa toteutettavat tukiohjelmat voivat perustua sovellettavan verokannan alentamiseen tai kiinteän korvausmäärän maksamiseen tai näiden menetelmien yhdistelmään.

5.   Direktiivin 2003/96/EY 16 artiklan 1 kohdan perusteella myönnetyt veronalennukset vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain siltä osin kuin tuettavat polttoaineet täyttävät direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistetut kestävyyskriteerit ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit ja ne on valmistettu mainitun direktiivin liitteessä IX luetelluista raaka-aineista.”;

| 42) | lisätään 44 a artikla seuraavasti:

  ”44 a artikla
  Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennusten muodossa myönnettävä tuki

  1.   Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennusten muodossa toteutettavat tukiohjelmat ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset. Tätä artiklaa ei sovelleta direktiivin 2003/96/EY 2 artiklassa määritellyistä energiatuotteista ja kyseisessä artiklassa määritellystä sähköstä kannettavien verojen tai maksujen alennuksiin.


  2.   Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennuksina myönnettävä tuki on sisämarkkinoille soveltuvaa ainoastaan, jos sen avulla voidaan saavuttaa korkeampi ympäristönsuojelun taso ottamalla ympäristöveron tai -maksun piiriin yritykset, jotka eivät voisi harjoittaa taloudellista toimintaansa ilman alennusta.


  3.   Tukea voivat saada ainoastaan yritykset, jotka eivät voisi harjoittaa taloudellista toimintaansa ilman alennusta. Tätä artiklaa sovellettaessa näin katsotaan olevan, kun kyseessä ovat yritykset, joiden tuotantokustannukset nousisivat merkittävästi ympäristöveron tai veronluonteisen ympäristömaksun vuoksi ilman alennusta ja jotka eivät pystyisi siirtämään kyseistä kustannusten nousua asiakkaille. Tuotantokustannusten nousu lasketaan osuutena kunkin toimialan tai tuensaajaluokan bruttoarvonlisäyksestä.


  4.   Tuensaajat on valittava läpinäkyvin, syrjimättömin ja puolueettomin perustein. Tuki on myönnettävä samalla tavalla kaikille tukikelpoisille samalla toimialalla toimiville yrityksille, jotka ovat samassa tai samankaltaisessa tosiasiallisessa tilanteessa suhteessa tukitoimenpiteen tavoitteisiin.


  5.   Tuen bruttoavustusekvivalentti saa olla enintään 80 prosenttia nimellisverokannasta tai maksun nimellistasosta.


  6.   Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennusten muodossa toteutettavat tukiohjelmat voivat perustua sovellettavan verokannan alentamiseen tai kiinteän korvausmäärän maksamiseen tai näiden menetelmien yhdistelmään.”; |
| --- | --- |

42)

lisätään 44 a artikla seuraavasti:

”44 a artikla

Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennusten muodossa myönnettävä tuki

1.   Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennusten muodossa toteutettavat tukiohjelmat ovat perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvia, ja ne vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että ne täyttävät tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset. Tätä artiklaa ei sovelleta direktiivin 2003/96/EY 2 artiklassa määritellyistä energiatuotteista ja kyseisessä artiklassa määritellystä sähköstä kannettavien verojen tai maksujen alennuksiin.

2.   Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennuksina myönnettävä tuki on sisämarkkinoille soveltuvaa ainoastaan, jos sen avulla voidaan saavuttaa korkeampi ympäristönsuojelun taso ottamalla ympäristöveron tai -maksun piiriin yritykset, jotka eivät voisi harjoittaa taloudellista toimintaansa ilman alennusta.

3.   Tukea voivat saada ainoastaan yritykset, jotka eivät voisi harjoittaa taloudellista toimintaansa ilman alennusta. Tätä artiklaa sovellettaessa näin katsotaan olevan, kun kyseessä ovat yritykset, joiden tuotantokustannukset nousisivat merkittävästi ympäristöveron tai veronluonteisen ympäristömaksun vuoksi ilman alennusta ja jotka eivät pystyisi siirtämään kyseistä kustannusten nousua asiakkaille. Tuotantokustannusten nousu lasketaan osuutena kunkin toimialan tai tuensaajaluokan bruttoarvonlisäyksestä.

4.   Tuensaajat on valittava läpinäkyvin, syrjimättömin ja puolueettomin perustein. Tuki on myönnettävä samalla tavalla kaikille tukikelpoisille samalla toimialalla toimiville yrityksille, jotka ovat samassa tai samankaltaisessa tosiasiallisessa tilanteessa suhteessa tukitoimenpiteen tavoitteisiin.

5.   Tuen bruttoavustusekvivalentti saa olla enintään 80 prosenttia nimellisverokannasta tai maksun nimellistasosta.

6.   Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennusten muodossa toteutettavat tukiohjelmat voivat perustua sovellettavan verokannan alentamiseen tai kiinteän korvausmäärän maksamiseen tai näiden menetelmien yhdistelmään.”;

| 43) | korvataan 45 ja 46 artikla seuraavasti:

  ”45 artikla
  Investointituki ympäristövahinkojen korjaamiseen, luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen ja luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi

  1.   Investointituki, jota myönnetään ympäristövahinkojen korjaamiseen, luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen ja luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tämän artiklan mukaista tukea voidaan myöntää seuraavanlaiseen toimintaan:






  a) | ympäristövahinkojen korjaaminen, mukaan lukien maaperän, pintaveden tai pohjaveden laatuun tai meriympäristöön kohdistuneet vahingot; |
| --- | --- | --- |

43)

korvataan 45 ja 46 artikla seuraavasti:

”45 artikla

Investointituki ympäristövahinkojen korjaamiseen, luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen ja luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi

1.   Investointituki, jota myönnetään ympäristövahinkojen korjaamiseen, luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen ja luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tämän artiklan mukaista tukea voidaan myöntää seuraavanlaiseen toimintaan:

a)

ympäristövahinkojen korjaaminen, mukaan lukien maaperän, pintaveden tai pohjaveden laatuun tai meriympäristöön kohdistuneet vahingot;

| b) | heikentyneiden luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistaminen; |
| --- | --- |

b)

heikentyneiden luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistaminen;

| c) | biologisen monimuotoisuuden tai ekosysteemien suojelu tai palauttaminen ekosysteemien hyvän tilan saavuttamisen edistämiseksi tai jo hyvässä kunnossa olevien ekosysteemien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

c)

biologisen monimuotoisuuden tai ekosysteemien suojelu tai palauttaminen ekosysteemien hyvän tilan saavuttamisen edistämiseksi tai jo hyvässä kunnossa olevien ekosysteemien suojelemiseksi;

| d) | luontopohjaisten ratkaisujen toteuttaminen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

d)

luontopohjaisten ratkaisujen toteuttaminen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi.

3.   Tätä artiklaa ei sovelleta tukeen maanjäristysten, lumivyöryjen, maanvyöryjen, tulvien, pyörremyrskyjen, hurrikaanien, tulivuorenpurkausten ja luonnollisesti syttyneiden metsä- tai maastopalojen kaltaisten luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi.

4.   Tätä artiklaa ei myöskään sovelleta voimalaitosten sulkemisen ja kaivos- tai erottelutoimintojen lopettamisen jälkeiseen kunnostamiseen tai ennallistamiseen myönnettäviin tukiin.

5.   Jos tiedossa on, mikä taho tai yritys on kussakin jäsenvaltiossa sovellettavan lainsäädännön mukaan vastuussa ympäristövahingosta, kyseisen tahon tai yrityksen on rahoitettava ympäristön tilan heikkenemisen ja saastumisen ehkäisemiseen ja korjaamiseen tarvittavat työt aiheuttamisperiaatteen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/35/EY (*46) tai muiden ympäristövahinkovastuuta koskevien unionin sääntöjen soveltamista, eikä tukea saa myöntää töihin, jotka kyseisen tahon tai yrityksen olisi lakisääteisesti suoritettava. Jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, mukaan lukien oikeustoimet, tunnistaakseen ympäristövahingon lähteenä vastuussa olevan tahon tai yrityksen ja velvoittaakseen sen vastaamaan asiaan liittyvistä kustannuksista. Jos sovellettavan lainsäädännön mukaan vastuussa olevaa tahoa tai yritystä ei voida tunnistaa tai velvoittaa vastaamaan aiheuttamansa ympäristövahingon korjaamisen kustannuksista erityisesti siksi, että vastuussa olevaa yritystä ei ole enää laillisesti olemassa eikä mitään muuta yritystä voida pitää sen oikeusseuraajana tai taloudellisena seuraajana, tai jos korjaamiskustannusten kattamiseen ei ole riittävää rahavakuutta, tukea voidaan myöntää korjaamis- tai ennallistamistöihin. Tukea ei saa myöntää neuvoston direktiivin 92/43/ETY (*47) 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen korvaavien toimenpiteiden täytäntöönpanoon. Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea ylimääräisiin kustannuksiin, jotka ovat tarpeen kyseisten toimenpiteiden laajentamiseksi tai tavoitetason nostamiseksi direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdassa säädettyjä oikeudellisia velvoitteita pidemmälle.

6.   Ympäristövahinkojen korjaamiseen tai luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen tehtävien investointien osalta tukikelpoisia ovat korjaamis- tai ennallistamistöistä aiheutuneet kustannukset, joista on vähennetty maa-alueen tai kiinteistön arvon nousu.

7.   Riippumattoman ja pätevän asiantuntijan on tehtävä korjaamisesta tai ennallistamisesta johtuvaa maa-alueen tai kiinteistön arvon nousua koskevat arvioinnit.

8.   Biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen sekä luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi tehtävien investointien osalta tukikelpoisia ovat niiden töiden kokonaiskustannukset, joilla edistetään biologisen monimuotoisuuden suojelua tai palauttamista tai luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamista ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi.

9.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään:

| a) | 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun kyseessä ovat investoinnit ympäristövahinkojen korjaamiseen tai luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen; |
| --- | --- |

a)

100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun kyseessä ovat investoinnit ympäristövahinkojen korjaamiseen tai luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen;

| b) | 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun kyseessä ovat investoinnit biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen sekä luontopohjaiset ratkaisut ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi. |
| --- | --- |

b)

70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun kyseessä ovat investoinnit biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen sekä luontopohjaiset ratkaisut ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi.

10.   Biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen sekä luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi tehtävien investointien tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä pienille yrityksille myönnettävän tuen osalta ja 10 prosenttiyksikköä keskisuurille yrityksille myönnettävän tuen osalta.

46 artikla

Investointituki energiatehokkaaseen kaukolämmitykseen ja/tai -jäähdytykseen

1.   Investointituki, jota myönnetään energiatehokkaiden kaukolämmitys- ja/tai -jäähdytysjärjestelmien rakentamiseen, laajentamiseen tai parantamiseen, mikä sisältää lämmön tai jäähdytyksen tuotantolaitosten ja/tai termisten varastointiratkaisujen ja/tai jakeluverkon rakentamisen, laajentamisen tai parantamisen, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukea saa myöntää ainoastaan sellaisten kaukolämmitys- ja/tai -jäähdytysjärjestelmien rakentamiseen, laajentamiseen tai parantamiseen, jotka ovat tai joista on määrä tulla direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 41 alakohdassa määritellyllä tavalla energiatehokkaita. Jos järjestelmästä ei vielä tule täysin energiatehokasta tuettujen jakeluverkon töiden tuloksena, energiatehokkaan kaukolämmitys- ja/tai -jäähdytysjärjestelmän määritelmän edellytysten täyttämiseksi tarvittavat tuen kohteena olevien lämmön ja/tai jäähdytyksen tuotantolaitosten lisäparannukset on aloitettava kolmen vuoden kuluessa jakeluverkon tuettujen töiden aloittamisesta.

3.   Tukea voidaan myöntää uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan energiantuotantoon, mukaan lukien direktiivin (EU) 2018/2001 liitteen VII mukaiset lämpöpumput, hukkalämpöön perustuvaan tuotantoon tai tehokkaaseen yhteistuotantoon sekä lämpövarastoratkaisuihin. Tuki jätteeseen perustuvalle energiantuotannolle voi kohdistua tuotantoon, joka perustuu joko uusiutuvien energialähteiden määritelmän mukaiseen jätteeseen tai jätteeseen, jota käytetään tehokkaan yhteistuotannon määritelmän mukaisissa laitoksissa. Syöttöpolttoaineena käytettävä jäte ei saa olla sellaista, että se on ristiriidassa direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan 1 kohdassa määritellyn jätehierarkiaperiaatteen kanssa.

4.   Tukea ei saa myöntää fossiilisiin polttoaineisiin, paitsi maakaasuun, perustuvien tuotantolaitosten rakentamiseen tai parantamiseen. Maakaasuun perustuvien tuotantolaitosten rakentamiseen tai parantamiseen voidaan myöntää tukea vain, jos vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden noudattaminen varmistetaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteessä 1 olevan 4.30 kohdan mukaisesti.

5.   Tukea fossiilisten polttoaineiden pohjalta tuotettua lämpöä ja jäähdytystä siirtävien varastointi- ja jakeluverkkojen parantamiseen voidaan myöntää ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | jakeluverkko soveltuu tai tulee soveltuvaksi uusiutuvista energialähteistä ja/tai hukkalämmöstä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen siirtämiseen; |
| --- | --- |

a)

jakeluverkko soveltuu tai tulee soveltuvaksi uusiutuvista energialähteistä ja/tai hukkalämmöstä tuotetun lämmityksen tai jäähdytyksen siirtämiseen;

| b) | parantaminen ei lisää energiantuotantoa fossiilisista polttoaineista maakaasua lukuun ottamatta. Jos maakaasusta tuotetun lämmön ja jäähdytyksen varastointijärjestelmää tai jakeluverkkoa parannetaan ja siltä osin kuin parantaminen lisää energian tuotantoa maakaasusta, kyseisten tuotantolaitosten on oltava linjassa vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden kanssa komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteessä 1 olevan 4.31 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

parantaminen ei lisää energiantuotantoa fossiilisista polttoaineista maakaasua lukuun ottamatta. Jos maakaasusta tuotetun lämmön ja jäähdytyksen varastointijärjestelmää tai jakeluverkkoa parannetaan ja siltä osin kuin parantaminen lisää energian tuotantoa maakaasusta, kyseisten tuotantolaitosten on oltava linjassa vuosien 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden kanssa komission delegoidun asetuksen (EU) 2021/2139 liitteessä 1 olevan 4.31 kohdan mukaisesti.

6.   Tukikelpoisia ovat investointikustannukset, jotka liittyvät energiatehokkaan kaukolämmitys- ja/tai -jäähdytysjärjestelmän rakentamiseen tai parantamiseen.

7.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 30 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.

8.   Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 15 prosenttiyksikköä, kun on kyse investoinneista, joissa käytetään ainoastaan uusiutuvia energialähteitä, hukkalämpöä tai näiden kahden yhdistelmää, uusiutuva yhteistuotanto mukaan luettuna.

9.   Vaihtoehtoisesti 7 kohdassa säädetylle tuen enimmäisintensiteetti voi olla 100 prosenttia rahoitusvajeesta. Tuki on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun hankkeen tai toiminnan toteuttamiseksi. Tämä edellytys täyttyy, jos tuki vastaa 2 artiklan 118 alakohdassa määriteltyä rahoitusvajetta. Yksityiskohtaista arviota ylimääräisistä nettokustannuksista ei edellytetä, jos tukimäärät määritetään tarjouskilpailumenettelyllä, koska tarjouskilpailu antaa luotettavan arvion mahdollisten tuensaajien tarvitsemasta tuen vähimmäismäärästä.

(*46)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/35/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, ympäristövastuusta ympäristövahinkojen ehkäisemisen ja korjaamisen osalta (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 56)."

*46

(*47)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).”;"

*47

| 44) | muutetaan 47 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan otsikko sekä 1–8 kohta seuraavasti:

  ”47 artikla
  Investointituki resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen siirtymisen tukemiseen

  1.   Resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tukea voidaan myöntää seuraavan tyyppisiin investointeihin:






  a) | investoinnit, joilla parannetaan resurssitehokkuutta toisella tai molemmilla seuraavista vaihtoehdoista:






  i) | tietyn tuotantomäärän tuotannossa käytettyjen resurssien nettovähennys verrattuna tuensaajan jo käyttämään tuotantoprosessiin tai 7 kohdassa lueteltuihin vaihtoehtoisiin hankkeisiin tai toimintoihin. Kulutettuihin resursseihin on sisällytettävä kaikki kulutetut aineelliset resurssit, lukuun ottamatta energiaa, ja vähennys on määritettävä mittaamalla tai arvioimalla kulutus ennen tukitoimenpiteen toteuttamista ja sen jälkeen ottaen huomioon mahdolliset ulkoisten olosuhteiden muutokset, jotka voivat vaikuttaa resurssien kulutukseen; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

44)

muutetaan 47 artikla seuraavasti:

a)

korvataan otsikko sekä 1–8 kohta seuraavasti:

”47 artikla

Investointituki resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen siirtymisen tukemiseen

1.   Resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukea voidaan myöntää seuraavan tyyppisiin investointeihin:

a)

investoinnit, joilla parannetaan resurssitehokkuutta toisella tai molemmilla seuraavista vaihtoehdoista:

i)

tietyn tuotantomäärän tuotannossa käytettyjen resurssien nettovähennys verrattuna tuensaajan jo käyttämään tuotantoprosessiin tai 7 kohdassa lueteltuihin vaihtoehtoisiin hankkeisiin tai toimintoihin. Kulutettuihin resursseihin on sisällytettävä kaikki kulutetut aineelliset resurssit, lukuun ottamatta energiaa, ja vähennys on määritettävä mittaamalla tai arvioimalla kulutus ennen tukitoimenpiteen toteuttamista ja sen jälkeen ottaen huomioon mahdolliset ulkoisten olosuhteiden muutokset, jotka voivat vaikuttaa resurssien kulutukseen;

| ii) | primaariraaka-aineiden tai -tuotantopanosten korvaaminen uusioraaka-aineilla tai -tuotantopanoksilla (uudelleenkäytetyillä tai talteenotetuilla, myös kierrätetyillä) raaka-aineilla tai tuotantopanoksilla; |
| --- | --- |

ii)

primaariraaka-aineiden tai -tuotantopanosten korvaaminen uusioraaka-aineilla tai -tuotantopanoksilla (uudelleenkäytetyillä tai talteenotetuilla, myös kierrätetyillä) raaka-aineilla tai tuotantopanoksilla;

| b) | investoinnit tuensaajan tuottaman jätteen ehkäisemiseen ja vähentämiseen, uudelleenkäyttöön valmisteluun, puhdistamiseen ja kierrätykseen tai investoinnit kolmansien osapuolten tuottaman jätteen uudelleenkäyttöön valmisteluun, puhdistamiseen ja kierrätykseen, jos tällainen jäte muutoin jäisi käyttämättä tai loppukäsiteltäisiin tai käsiteltäisiin direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa jätehierarkian ensisijaisuusjärjestyksessä alemmalla tasolla tai vähemmän resurssitehokkaalla tavalla tai johtaisi heikompilaatuiseen kierrätystulokseen; |
| --- | --- |

b)

investoinnit tuensaajan tuottaman jätteen ehkäisemiseen ja vähentämiseen, uudelleenkäyttöön valmisteluun, puhdistamiseen ja kierrätykseen tai investoinnit kolmansien osapuolten tuottaman jätteen uudelleenkäyttöön valmisteluun, puhdistamiseen ja kierrätykseen, jos tällainen jäte muutoin jäisi käyttämättä tai loppukäsiteltäisiin tai käsiteltäisiin direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa jätehierarkian ensisijaisuusjärjestyksessä alemmalla tasolla tai vähemmän resurssitehokkaalla tavalla tai johtaisi heikompilaatuiseen kierrätystulokseen;

| c) | investoinnit tuensaajan tai kolmansien osapuolten tuottamien sellaisten muiden tuotteiden, materiaalien tai aineiden keräämiseen, lajitteluun, puhdistamiseen, esikäsittelyyn ja käsittelyyn, jotka muutoin jäisivät käyttämättä tai käytettäisiin vähemmän resurssitehokkaasti; |
| --- | --- |

c)

investoinnit tuensaajan tai kolmansien osapuolten tuottamien sellaisten muiden tuotteiden, materiaalien tai aineiden keräämiseen, lajitteluun, puhdistamiseen, esikäsittelyyn ja käsittelyyn, jotka muutoin jäisivät käyttämättä tai käytettäisiin vähemmän resurssitehokkaasti;

| d) | investoinnit jätteen erilliskeräykseen ja lajitteluun uudelleenkäyttöön valmistelua tai kierrätystä varten. |
| --- | --- |

d)

investoinnit jätteen erilliskeräykseen ja lajitteluun uudelleenkäyttöön valmistelua tai kierrätystä varten.

3.   Energian tuottamiseksi suoritettavaan jätteen loppukäsittelyyn tai hyödyntämiseen tarkoitettua tukea ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

4.   Tuki ei saa vapauttaa jätettä tuottavia yrityksiä kustannuksista tai velvoitteista, jotka liittyvät niiden vastuulla olevan jätteen käsittelyyn unionin tai kansallisen lainsäädännön, mukaan lukien laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien nojalla, eikä kustannuksista, joita olisi pidettävä yrityksen tavanomaisina kustannuksina.

5.   Tuki ei saa kannustaa jätteen tuottamiseen tai resurssien käytön lisäämiseen.

6.   Investointeja, jotka liittyvät koko unionissa jo kannattavaa vakiintunutta kaupallista käytäntöä oleviin teknologioihin ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta.

7.   Tukikelpoisia ovat ylimääräiset investointikustannukset, jotka määritetään vertaamalla hankkeen kokonaisinvestointikustannuksia kustannuksiin vähemmän ympäristöystävällisestä hankkeesta tai toiminnasta, jonka on oltava jokin seuraavista:

| a) | vaihtoehtoinen skenaario koostuen vertailukelpoisesta investoinnista, joka uskottavasti tehtäisiin uuteen tai olemassa olevaan tuotantoprosessiin ilman tukea ja jolla ei saavutettaisi samaa resurssitehokkuuden tasoa; |
| --- | --- |

a)

vaihtoehtoinen skenaario koostuen vertailukelpoisesta investoinnista, joka uskottavasti tehtäisiin uuteen tai olemassa olevaan tuotantoprosessiin ilman tukea ja jolla ei saavutettaisi samaa resurssitehokkuuden tasoa;

| b) | vaihtoehtoinen skenaario koostuen jätteen käsittelystä toteuttamalla käsittelytoimia, jotka sijoittuvat alemmalle tasolle direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa jätehierarkian ensisijaisuusjärjestyksessä, tai jätteen, muiden tuotteiden, materiaalien tai aineiden käsittelystä vähemmän resurssitehokkaalla tavalla; |
| --- | --- |

b)

vaihtoehtoinen skenaario koostuen jätteen käsittelystä toteuttamalla käsittelytoimia, jotka sijoittuvat alemmalle tasolle direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa jätehierarkian ensisijaisuusjärjestyksessä, tai jätteen, muiden tuotteiden, materiaalien tai aineiden käsittelystä vähemmän resurssitehokkaalla tavalla;

| c) | vaihtoehtoinen skenaario koostuen vertailukelpoisesta investoinnista perinteiseen tuotantoprosessiin, jossa käytetään primaariraaka-ainetta tai -syötettä, jos tuloksena oleva sekundaarinen (uudelleenkäytetty tai talteenotettu) tuote on teknisesti ja taloudellisesti korvattavissa primaarituotteella. |
| --- | --- |

c)

vaihtoehtoinen skenaario koostuen vertailukelpoisesta investoinnista perinteiseen tuotantoprosessiin, jossa käytetään primaariraaka-ainetta tai -syötettä, jos tuloksena oleva sekundaarinen (uudelleenkäytetty tai talteenotettu) tuote on teknisesti ja taloudellisesti korvattavissa primaarituotteella.

Kaikissa ensimmäisen alakohdan a ja c alakohdassa luetelluissa tilanteissa vaihtoehtoisen skenaarion on vastattava investointia, jolla on verrattavissa oleva tuotoskapasiteetti ja elinkaari ja joka on jo voimassa olevien unionin normien mukainen. Vaihtoehtoisen skenaarion on oltava uskottava, kun otetaan huomioon oikeudelliset vaatimukset, markkinaolosuhteet ja kannustimet.

Jos investointi koostuu lisäkomponentin asentamisesta jo olemassa olevaan laitokseen, ja komponentille ei ole vähemmän ympäristöystävällistä vastinetta, tai jos tuen hakija voi osoittaa, että investointia ei toteutettaisi ilman tukea, tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan.

8.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienille yrityksille myönnettävästä tuesta, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurille yrityksille myönnettävästä tuesta.”;

| b) | korvataan 10 kohta seuraavasti:

  ”10.   Tämän artiklan nojalla ei saa myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen ja voimassa olevien unionin normien noudattamiseksi. Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan sellaisten unionin normien noudattamiseksi, jotka on hyväksytty mutta jotka eivät vielä ole voimassa, edellyttäen, että investointi toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa.”
  ; |
| --- | --- |

b)

korvataan 10 kohta seuraavasti:

”10.   Tämän artiklan nojalla ei saa myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen ja voimassa olevien unionin normien noudattamiseksi. Tämän artiklan nojalla voidaan myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan sellaisten unionin normien noudattamiseksi, jotka on hyväksytty mutta jotka eivät vielä ole voimassa, edellyttäen, että investointi toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa.”

| 45) | korvataan 48 ja 49 artikla seuraavasti:

  ”48 artikla
  Investointituki energiainfrastruktuurille

  1.   Investointituki energiainfrastruktuurin rakentamiseen tai parantamiseen on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tukea energiainfrastruktuurille, johon energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön mukaisesti sovelletaan osittain tai kokonaan kolmannen osapuolen pääsyä tai tariffisääntelyä koskevaa poikkeusta, ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.


  3.   Tämä artikla ei vapauta ilmoitusvaatimuksesta sähkön ja kaasun varastointihankkeisiin tehtäviin investointeihin tarkoitettua tukea.


  4.   Tuki kaasuinfrastruktuurille vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain, jos kyseinen infrastruktuuri on tarkoitettu vetyä ja/tai uusiutuvia kaasuja varten tai sitä käytetään yli 50-prosenttisesti vedyn ja uusiutuvien kaasujen siirtoon.


  5.   Tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan.


  6.   Tuen enimmäisintensiteetti voi olla 100 prosenttia rahoitusvajeesta. Tuki on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun hankkeen tai toiminnan toteuttamiseksi. Tämä edellytys täyttyy, jos tuki vastaa 2 artiklan 118 alakohdassa määriteltyä rahoitusvajetta. Yksityiskohtaista arviota ylimääräisistä nettokustannuksista ei edellytetä, jos tukimäärät määritetään tarjouskilpailumenettelyllä, koska tarjouskilpailu antaa luotettavan arvion mahdollisten tuensaajien vaatimasta tuen vähimmäismäärästä.



  49 artikla
  Tuki ympäristönsuojelua ja energiakysymyksiä koskeviin tutkimuksiin ja konsulttipalveluihin

  1.   Tuki tutkimuksiin tai konsulttipalveluihin, mukaan lukien energiakatselmukset, jotka liittyvät suoraan tämän jakson nojalla tukikelpoisiin investointeihin, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Jos koko tutkimus tai konsulttipalvelu koskee tämän jakson nojalla tukikelpoisia investointeja, tukikelpoisia ovat tutkimus- tai konsulttipalvelukustannukset. Jos vain osa tutkimuksesta tai konsulttipalvelusta koskee tämän jakson nojalla tukikelpoisia investointeja, tukikelpoisia ovat niistä tutkimus- tai konsulttipalvelun osista aiheutuneet kustannukset, jotka liittyvät kyseisiin investointeihin.


  2 a.   Tukea voidaan myöntää riippumatta siitä, seuraako tutkimuksen tai konsulttipalvelun tulosten perusteella investointi, joka on tämän jakson nojalla tukikelpoinen.


  3.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.


  4.   Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienten yritysten lukuun toteutettavista tutkimuksista tai konsulttipalveluista, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurten yritysten lukuun toteutettavista tutkimuksista tai konsulttipalveluista.


  5.   Tukea ei saa myöntää direktiivin 2012/27/EU noudattamiseksi toteutettaviin energiakatselmuksiin, jollei kyse ole energiakatselmuksesta, joka tehdään kyseisen direktiivin nojalla pakollisen energiakatselmuksen lisäksi.”; |
| --- | --- |

45)

korvataan 48 ja 49 artikla seuraavasti:

”48 artikla

Investointituki energiainfrastruktuurille

1.   Investointituki energiainfrastruktuurin rakentamiseen tai parantamiseen on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukea energiainfrastruktuurille, johon energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön mukaisesti sovelletaan osittain tai kokonaan kolmannen osapuolen pääsyä tai tariffisääntelyä koskevaa poikkeusta, ei vapauteta tämän artiklan nojalla perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta.

3.   Tämä artikla ei vapauta ilmoitusvaatimuksesta sähkön ja kaasun varastointihankkeisiin tehtäviin investointeihin tarkoitettua tukea.

4.   Tuki kaasuinfrastruktuurille vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta vain, jos kyseinen infrastruktuuri on tarkoitettu vetyä ja/tai uusiutuvia kaasuja varten tai sitä käytetään yli 50-prosenttisesti vedyn ja uusiutuvien kaasujen siirtoon.

5.   Tukikelpoisia ovat investointikustannukset kokonaisuudessaan.

6.   Tuen enimmäisintensiteetti voi olla 100 prosenttia rahoitusvajeesta. Tuki on rajoitettava vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun hankkeen tai toiminnan toteuttamiseksi. Tämä edellytys täyttyy, jos tuki vastaa 2 artiklan 118 alakohdassa määriteltyä rahoitusvajetta. Yksityiskohtaista arviota ylimääräisistä nettokustannuksista ei edellytetä, jos tukimäärät määritetään tarjouskilpailumenettelyllä, koska tarjouskilpailu antaa luotettavan arvion mahdollisten tuensaajien vaatimasta tuen vähimmäismäärästä.

49 artikla

Tuki ympäristönsuojelua ja energiakysymyksiä koskeviin tutkimuksiin ja konsulttipalveluihin

1.   Tuki tutkimuksiin tai konsulttipalveluihin, mukaan lukien energiakatselmukset, jotka liittyvät suoraan tämän jakson nojalla tukikelpoisiin investointeihin, on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Jos koko tutkimus tai konsulttipalvelu koskee tämän jakson nojalla tukikelpoisia investointeja, tukikelpoisia ovat tutkimus- tai konsulttipalvelukustannukset. Jos vain osa tutkimuksesta tai konsulttipalvelusta koskee tämän jakson nojalla tukikelpoisia investointeja, tukikelpoisia ovat niistä tutkimus- tai konsulttipalvelun osista aiheutuneet kustannukset, jotka liittyvät kyseisiin investointeihin.

2 a.   Tukea voidaan myöntää riippumatta siitä, seuraako tutkimuksen tai konsulttipalvelun tulosten perusteella investointi, joka on tämän jakson nojalla tukikelpoinen.

3.   Tuki-intensiteetti saa olla enintään 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.

4.   Tuki-intensiteettiä voidaan korottaa 20 prosenttiyksikköä, kun on kyse pienten yritysten lukuun toteutettavista tutkimuksista tai konsulttipalveluista, ja 10 prosenttiyksikköä, kun on kyse keskisuurten yritysten lukuun toteutettavista tutkimuksista tai konsulttipalveluista.

5.   Tukea ei saa myöntää direktiivin 2012/27/EU noudattamiseksi toteutettaviin energiakatselmuksiin, jollei kyse ole energiakatselmuksesta, joka tehdään kyseisen direktiivin nojalla pakollisen energiakatselmuksen lisäksi.”;

| 46) | korvataan 52 ja 52 a artikla seuraavasti:

  ”52 artikla
  Tuki kiinteille laajakaistaverkoille

  1.   Tuki kiinteän laajakaistaverkon käyttöönottoon on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat kaikki kiinteän laajakaistaverkon rakentamisesta, ylläpidosta ja toiminnasta aiheutuvat kustannukset. Tuen enimmäismäärä hanketta kohden vahvistetaan kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä 6 kohdan a alakohdan mukaisesti. Jos investointi toteutetaan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti ilman kilpailuun perustuvaa valintamenettelyä, tuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten kustannusten ja investoinnin tavanomaisen liikevoiton välistä erotusta. Liikevoitot on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista etukäteen kohtuullisten ennusteiden perusteella ja varmistettava jälkikäteen takaisinperintämenettelyllä. Jotta ennusteita voitaisiin pitää kohtuullisina, on otettava huomioon kaikki investoinnin taloudellisen elinkaaren aikana oletettavasti syntyvät kustannukset ja tulot.


  3.   Tukikelpoisia ovat seuraavan tyyppiset vaihtoehtoiset investoinnit:






  a) | kiinteän laajakaistaverkon käyttöönotto kotitalouksien ja sosioekonomisten vaikuttajien yhdistämiseksi alueilla, joilla ei ole tai joille ei merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti ole suunnitteilla siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s (kynnysarvo) verkkoa. Tämä on todennettava kartoituksella ja julkisella kuulemisella 4 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

46)

korvataan 52 ja 52 a artikla seuraavasti:

”52 artikla

Tuki kiinteille laajakaistaverkoille

1.   Tuki kiinteän laajakaistaverkon käyttöönottoon on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat kaikki kiinteän laajakaistaverkon rakentamisesta, ylläpidosta ja toiminnasta aiheutuvat kustannukset. Tuen enimmäismäärä hanketta kohden vahvistetaan kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä 6 kohdan a alakohdan mukaisesti. Jos investointi toteutetaan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti ilman kilpailuun perustuvaa valintamenettelyä, tuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten kustannusten ja investoinnin tavanomaisen liikevoiton välistä erotusta. Liikevoitot on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista etukäteen kohtuullisten ennusteiden perusteella ja varmistettava jälkikäteen takaisinperintämenettelyllä. Jotta ennusteita voitaisiin pitää kohtuullisina, on otettava huomioon kaikki investoinnin taloudellisen elinkaaren aikana oletettavasti syntyvät kustannukset ja tulot.

3.   Tukikelpoisia ovat seuraavan tyyppiset vaihtoehtoiset investoinnit:

a)

kiinteän laajakaistaverkon käyttöönotto kotitalouksien ja sosioekonomisten vaikuttajien yhdistämiseksi alueilla, joilla ei ole tai joille ei merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti ole suunnitteilla siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s (kynnysarvo) verkkoa. Tämä on todennettava kartoituksella ja julkisella kuulemisella 4 kohdan mukaisesti;

| b) | kiinteän laajakaistaverkon käyttöönotto sosioekonomisten vaikuttajien yhdistämiseksi alueilla, joilla on tai joille on merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla vain yksi siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s mutta alle 300 Mbit/s (kynnysarvo) verkko. Tämä on varmistettava kartoituksella ja julkisella kuulemisella 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

kiinteän laajakaistaverkon käyttöönotto sosioekonomisten vaikuttajien yhdistämiseksi alueilla, joilla on tai joille on merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla vain yksi siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s mutta alle 300 Mbit/s (kynnysarvo) verkko. Tämä on varmistettava kartoituksella ja julkisella kuulemisella 5 kohdan mukaisesti.

4.   Alueet, joilla on vähintään yksi ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 1 Gbit/s siirtonopeuteen verkosta käyttäjälle päivitettävissä oleva verkko, eivät ole tukikelpoisia 3 kohdan a ja b alakohdan mukaisissa interventioissa. Verkon katsotaan olevan päivitettävissä vähintään 1 Gbit/s nopeuteen ruuhka-aikaolosuhteissa verkosta käyttäjälle, jos tähän siirtonopeuteen päästään vähäisin investoinnein, kuten aktiivisten laitteiden päivityksin, ilman merkittäviä investointeja laajakaistainfrastruktuuriin.

5.   Edellä olevan 3 kohdan tarkoituksiin toteutettavan kartoituksen ja julkisen kuulemisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | kartoituksessa on yksilöitävä maantieteelliset kohdealueet, jotka valtion intervention on tarkoitus kattaa, ja siinä on otettava huomioon kaikki olemassa olevat kiinteät laajakaistaverkot. Kartoitus on tehtävä:






  i) | kiinteiden johdinverkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella; |
| --- | --- | --- |

a)

kartoituksessa on yksilöitävä maantieteelliset kohdealueet, jotka valtion intervention on tarkoitus kattaa, ja siinä on otettava huomioon kaikki olemassa olevat kiinteät laajakaistaverkot. Kartoitus on tehtävä:

i)

kiinteiden johdinverkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella;

| ii) | kiinteiden langattomien liityntäverkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella tai enintään 100 x 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella. |
| --- | --- |

ii)

kiinteiden langattomien liityntäverkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella tai enintään 100 x 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella.

Kun otetaan samanaikaisesti käyttöön liityntäverkko ja liityntäverkon toiminnan kannalta välttämätön pienimuotoinen liitännäinen runkoliityntäverkko, runkoliityntäverkkojen kartoitusta ei tarvita.

Kaikki kohdealueiden kartoittamiseen käytetyn menetelmän osatekijät ja perustana olleet tekniset kriteerit on asetettava julkisesti saataville. Kartoitus on aina varmistettava julkisella kuulemisella.

| b) | toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava julkinen kuuleminen julkaisemalla suunnitellun valtion intervention keskeiset ominaisuudet ja luettelo a alakohdan mukaisesti kartoituksessa yksilöidyistä maantieteellisistä kohdealueista. Tiedot on asetettava saataville julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita kommentoimaan suunniteltua valtion interventiota ja toimittamaan perustellut a alakohdan mukaiset tiedot kohdealueilla jo olevista tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevista verkoistaan, jotka tarjoavat 3 kohdassa esitettyjen kynnysarvojen mukaisia siirtonopeuksia. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää. |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava julkinen kuuleminen julkaisemalla suunnitellun valtion intervention keskeiset ominaisuudet ja luettelo a alakohdan mukaisesti kartoituksessa yksilöidyistä maantieteellisistä kohdealueista. Tiedot on asetettava saataville julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita kommentoimaan suunniteltua valtion interventiota ja toimittamaan perustellut a alakohdan mukaiset tiedot kohdealueilla jo olevista tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevista verkoistaan, jotka tarjoavat 3 kohdassa esitettyjen kynnysarvojen mukaisia siirtonopeuksia. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää.

6.   Interventiolla on saatava aikaan merkittävä parannus (tasonnosto) verrattuna verkkoihin, jotka ovat olemassa tai joiden käyttöönotto on uskottavasti suunnitteilla merkityksellisen aikahorisontin puitteissa 5 kohdan mukaisesti toteutetun kartoituksen ja julkisen kuulemisen perusteella. Uskottavasti suunnitteilla olevat verkot on tasonnostoa arvioitaessa otettava huomioon vain, jos ne yksinään tarjoaisivat kohdealueilla merkityksellisen aikahorisontin puitteissa vastaavan suorituskyvyn kuin suunniteltu valtiorahoitteinen verkko. Tasonnosto tapahtuu, jos tuki-intervention tuloksena tehdään merkittävä uusi investointi laajakaistaverkkoon ja tuettu verkko tuo merkityksellisen aikahorisontin puitteissa markkinoille merkittäviä uusia valmiuksia laajakaistapalvelujen saatavuuden, kapasiteetin, siirtonopeuksien ja kilpailun osalta verrattuna olemassa oleviin tai uskottavasti suunnitteilla oleviin verkkoihin. Interventiossa yli 70 prosenttia investoinneista on suunnattava laajakaistainfrastruktuuriin. Kaikissa 3 kohdan mukaan tukikelpoisissa interventioissa on joka tapauksessa saatava aikaan ainakin seuraavat parannukset:

| a) | 3 kohdan a alakohdan mukaisissa interventioissa valtiorahoitteisen verkon on vähintään kolminkertaistettava siirtonopeus verkosta käyttäjälle nykyisiin verkkoihin verrattuna (tavoitearvo); |
| --- | --- |

a)

3 kohdan a alakohdan mukaisissa interventioissa valtiorahoitteisen verkon on vähintään kolminkertaistettava siirtonopeus verkosta käyttäjälle nykyisiin verkkoihin verrattuna (tavoitearvo);

| b) | 3 kohdan b alakohdan mukaisissa interventioissa valtiorahoitteisen verkon on vähintään kolminkertaistettava siirtonopeus verkosta käyttäjälle nykyisiin verkkoihin verrattuna ja kyettävä ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 1 Gbit/s siirtonopeuteen verkosta käyttäjälle (tavoitearvo). |
| --- | --- |

b)

3 kohdan b alakohdan mukaisissa interventioissa valtiorahoitteisen verkon on vähintään kolminkertaistettava siirtonopeus verkosta käyttäjälle nykyisiin verkkoihin verrattuna ja kyettävä ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 1 Gbit/s siirtonopeuteen verkosta käyttäjälle (tavoitearvo).

7.   Tuki on myönnettävä seuraavasti:

| a) | tuki on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen; |
| --- | --- |

a)

tuki on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen;

| b) | kun tuki myönnetään ilman kilpailullista valintamenettelyä viranomaiselle kiinteän laajakaistaverkon käyttöönottamiseksi ja ylläpitämiseksi suoraan tai sisäisen yksikön välityksellä, viranomainen tai sisäinen yksikkö saa tarjota tuetun verkon avulla ainoastaan tukkutason palveluja. Mahdolliset kolmansille osapuolille verkon rakentamiseen tai ylläpitämiseen myönnettävät toimiluvat tai vastaavat on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen. |
| --- | --- |

b)

kun tuki myönnetään ilman kilpailullista valintamenettelyä viranomaiselle kiinteän laajakaistaverkon käyttöönottamiseksi ja ylläpitämiseksi suoraan tai sisäisen yksikön välityksellä, viranomainen tai sisäinen yksikkö saa tarjota tuetun verkon avulla ainoastaan tukkutason palveluja. Mahdolliset kolmansille osapuolille verkon rakentamiseen tai ylläpitämiseen myönnettävät toimiluvat tai vastaavat on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen.

8.   Tuetun verkon on tarjottava 2 artiklan 139 alakohdassa määriteltyjä tukkutason käyttöoikeuksia tasapuolisin ja syrjimättömin ehdoin. Poikkeuksena 3 kohdan a alakohdan nojalla tukikelpoisissa interventioissa voidaan tarjota fyysisen eriyttämisen sijaan virtuaalista eriyttämistä, jos kansallinen sääntelyviranomainen tai muu toimivaltainen viranomainen on etukäteen hyväksynyt virtuaalisesta eriyttämisestä koostuvan käyttöoikeustuotteen. Aktiivinen tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä vähintään kymmeneksi vuodeksi verkon toiminnan alkamisesta, ja laajakaistainfrastruktuurin tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä kyseisten verkkoelementtien koko elinkaaren ajaksi. Virtuaaliseen eriyttämiseen perustuva käyttöoikeus on myönnettävä ajanjaksoksi, joka vastaa sen infrastruktuurin elinkaarta, jonka korvaajana virtuaalinen eriyttäminen toimii. Samoja käyttöoikeutta koskevia ehtoja on sovellettava koko verkkoon, mukaan lukien verkon osat, joissa on käytetty olemassa olevia infrastruktuureja. Käyttöoikeuksien myöntämistä koskevat velvoitteet on täytettävä riippumatta verkon omistuksessa, hallinnossa tai toiminnassa tapahtuvista muutoksista. Verkon on tarjottava käyttöoikeus vähintään kolmelle käyttöoikeuden pyytäjälle ja asetettava vähintään 50 prosenttia kapasiteetista käyttöoikeuden pyytäjien saataville. Jotta tukkutason käyttöoikeuksia voitaisiin tosiasiallisesti hyödyntää ja käyttöoikeuksien saajat voisivat tarjota palvelujaan, tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä myös sellaisiin verkon osiin, joita valtio ei ole rahoittanut tai joita tuensaaja ei ehkä ole ottanut käyttöön, esimerkiksi myöntämällä käyttöoikeudet aktiivisiin laitteisiin, vaikka rahoitusta olisi saatu vain laajakaistainfrastruktuuriin.

9.   Tukkutason käyttöoikeushinnan on perustuttava johonkin seuraavista vertailuarvoista ja hinnoitteluperiaatteista:

| a) | jäsenvaltion vertailukelpoisilla ja kilpaillummilla alueilla vallitsevat keskimääräiset julkaistut tukkuhinnat; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion vertailukelpoisilla ja kilpaillummilla alueilla vallitsevat keskimääräiset julkaistut tukkuhinnat;

| b) | kansallisen sääntelyviranomaisen kyseisille markkinoille ja palveluille jo vahvistamat tai hyväksymät säännellyt hinnat; tai |
| --- | --- |

b)

kansallisen sääntelyviranomaisen kyseisille markkinoille ja palveluille jo vahvistamat tai hyväksymät säännellyt hinnat; tai

| c) | kustannussuuntautuneisuus tai alakohtaisen sääntelykehyksen mukaisesti määrätty laskentamenetelmä. |
| --- | --- |

c)

kustannussuuntautuneisuus tai alakohtaisen sääntelykehyksen mukaisesti määrätty laskentamenetelmä.

Kansallista sääntelyviranomaista on kuultava tukkutason käyttöoikeustuotteista, käyttöoikeuksien ehdoista ja edellytyksistä, mukaan lukien hinnat, sekä tämän artiklan soveltamiseen liittyvistä erimielisyyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen sääntelyviranomaisen sääntelyjärjestelmän mukaista toimivaltaa.

10.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön seuranta- ja takaisinperintämenettely, jos hankkeelle myönnetyn tuen määrä ylittää 10 miljoonaa euroa.

11.   Jotta tuki pysyisi oikeasuhteisena eikä johtaisi ylikompensaatioon tai ristikkäistukeen ei-tuettaville toiminnoille, tuensaajan on eriytettävä valtiorahoitteisen verkon käyttöönottoon ja toimintaan käytettävien varojen kirjanpito muiden käytössään olevien varojen kirjanpidosta.

52 a artikla

Tuki 4G- ja 5G-matkaviestinverkoille

1.   Tuki 4G- ja 5G-matkaviestinverkon käyttöönottoon on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat kaikki matkaviestinverkon passiivisten ja aktiivisten komponenttien rakentamisesta, ylläpidosta ja toiminnasta aiheutuvat kustannukset. Tuen enimmäismäärä hanketta kohden vahvistetaan kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Jos investointi toteutetaan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti ilman kilpailuun perustuvaa valintamenettelyä, tuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten kustannusten ja investoinnin tavanomaisen liikevoiton välistä erotusta. Liikevoitot on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista etukäteen kohtuullisten ennusteiden perusteella ja varmistettava jälkikäteen takaisinperintämenettelyllä. Jotta ennusteita voitaisiin pitää kohtuullisina, on otettava huomioon kaikki investoinnin taloudellisen elinkaaren aikana oletettavasti syntyvät kustannukset ja tulot.

3.   5G-matkaviestinverkon käyttöönoton on sijoituttava alueille, joilla ei ole tai joille ei merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti ole suunnitteilla 4G- tai 5G-verkkoja. 4G-matkaviestinverkon käyttöönoton on sijoituttava alueille, joilla ei ole tai joille ei merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti ole suunnitteilla 3G-, 4G- tai 5G-verkkoja. Näiden vaatimusten täyttyminen on varmistettava kartoituksella ja julkisella kuulemisella 4 kohdan mukaisesti.

4.   Edellä 3 kohdan tarkoituksiin toteutettavan kartoituksen ja julkisen kuulemisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| a) | kartoituksessa on selkeästi yksilöitävä maantieteelliset kohdealueet, jotka valtion intervention avulla on tarkoitus kattaa, ja siinä on otettava huomioon kaikki olemassa olevat matkaviestinverkot. Kartoitus on tehtävä enintään 100 x 100 metrin ruutujen perusteella. Kaikki kohdealueiden kartoittamiseen käytetyn menetelmän osatekijät ja perustana olleet tekniset kriteerit on asetettava julkisesti saataville. Kartoitus on aina varmistettava julkisella kuulemisella.
  Kun otetaan samanaikaisesti käyttöön liityntäverkko ja liityntäverkon toiminnan kannalta välttämätön pienimuotoisempi liitännäinen runkoliityntäverkko, erillistä runkoliityntäverkkojen kartoitusta ei edellytetä; |
| --- | --- |

a)

kartoituksessa on selkeästi yksilöitävä maantieteelliset kohdealueet, jotka valtion intervention avulla on tarkoitus kattaa, ja siinä on otettava huomioon kaikki olemassa olevat matkaviestinverkot. Kartoitus on tehtävä enintään 100 x 100 metrin ruutujen perusteella. Kaikki kohdealueiden kartoittamiseen käytetyn menetelmän osatekijät ja perustana olleet tekniset kriteerit on asetettava julkisesti saataville. Kartoitus on aina varmistettava julkisella kuulemisella.

Kun otetaan samanaikaisesti käyttöön liityntäverkko ja liityntäverkon toiminnan kannalta välttämätön pienimuotoisempi liitännäinen runkoliityntäverkko, erillistä runkoliityntäverkkojen kartoitusta ei edellytetä;

| b) | toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava julkinen kuuleminen julkaisemalla suunnitellun valtion intervention keskeiset ominaisuudet ja luettelo a alakohdan mukaisesti kartoituksessa yksilöidyistä maantieteellisistä kohdealueista. Tiedot on asetettava saataville julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita kommentoimaan suunniteltua julkista interventiota ja toimittamaan perustellut a alakohdan mukaiset tiedot kohdealueilla jo olevista tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevista 3 kohdassa esitettyjen ominaispiirteiden mukaisista matkaviestinverkoistaan. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää. |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava julkinen kuuleminen julkaisemalla suunnitellun valtion intervention keskeiset ominaisuudet ja luettelo a alakohdan mukaisesti kartoituksessa yksilöidyistä maantieteellisistä kohdealueista. Tiedot on asetettava saataville julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita kommentoimaan suunniteltua julkista interventiota ja toimittamaan perustellut a alakohdan mukaiset tiedot kohdealueilla jo olevista tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevista 3 kohdassa esitettyjen ominaispiirteiden mukaisista matkaviestinverkoistaan. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää.

5.   Tuettua infrastruktuuria ei oteta huomioon arvioitaessa, täyttävätkö matkaviestinverkko-operaattorit kattavuutta koskevat velvoitteet, jotka perustuvat 4G- ja 5G-taajuuksien käyttöoikeuksiin liitettyihin ehtoihin.

6.   Interventiolla on saatava aikaan merkittävä parannus (tasonnosto) verrattuna matkaviestinverkkoihin, jotka ovat olemassa tai joiden käyttöönotto on uskottavasti suunnitteilla merkityksellisen aikahorisontin puitteissa 4 kohdan mukaisesti toteutetun kartoituksen ja julkisen kuulemisen perusteella. Uskottavasti suunnitteilla olevat verkot on tasonnostoa arvioitaessa otettava huomioon vain, jos ne yksinään tarjoaisivat kohdealueilla merkityksellisen aikahorisontin puitteissa vastaavan suorituskyvyn kuin suunniteltu valtiorahoitteinen verkko. Tasonnosto tapahtuu, jos tuki-intervention tuloksena tehdään merkittävä uusi investointi matkaviestinverkkoon ja tuettu verkko tuo merkityksellisen aikahorisontin puitteissa markkinoille merkittäviä uusia valmiuksia matkaviestintäpalvelujen saatavuuden, kapasiteetin, siirtonopeuksien ja kilpailun osalta verrattuna olemassa oleviin tai uskottavasti suunnitteilla oleviin verkkoihin. Interventiossa yli 50 prosenttia investoinneista on suunnattava laajakaistainfrastruktuuriin.

7.   Tuki on myönnettävä seuraavasti:

| a) | tuki on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen; |
| --- | --- |

a)

tuki on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen;

| b) | kun tuki myönnetään ilman kilpailullista valintamenettelyä viranomaiselle matkaviestinverkon käyttöönottamiseksi ja ylläpitämiseksi suoraan tai sisäisen yksikön välityksellä, viranomainen tai sisäinen yksikkö saa tarjota tuetun verkon avulla ainoastaan tukkutason palveluja. Mahdolliset kolmansille osapuolille verkon rakentamiseen tai ylläpitämiseen myönnettävät toimiluvat tai vastaavat on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen. |
| --- | --- |

b)

kun tuki myönnetään ilman kilpailullista valintamenettelyä viranomaiselle matkaviestinverkon käyttöönottamiseksi ja ylläpitämiseksi suoraan tai sisäisen yksikön välityksellä, viranomainen tai sisäinen yksikkö saa tarjota tuetun verkon avulla ainoastaan tukkutason palveluja. Mahdolliset kolmansille osapuolille verkon rakentamiseen tai ylläpitämiseen myönnettävät toimiluvat tai vastaavat on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen.

8.   Tuetun verkon toiminnassa on tarjottava 2 artiklan 139 alakohdassa määriteltyjä tukkutason käyttöoikeuksia tasapuolisin ja syrjimättömin ehdoin. Aktiivinen tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä vähintään kymmeneksi vuodeksi verkon toiminnan alkamisesta, ja laajakaistainfrastruktuurin tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä kyseisten verkkoelementtien koko elinkaaren ajaksi. Samoja käyttöoikeutta koskevia ehtoja on sovellettava koko verkkoon, mukaan lukien tällaisen verkon osat, joissa on käytetty olemassa olevia infrastruktuureja. Käyttöoikeuksien myöntämistä koskevat velvoitteet on täytettävä riippumatta verkon omistuksessa, hallinnossa tai toiminnassa tapahtuvista muutoksista. Jotta tukkutason käyttöoikeuksia voitaisiin tosiasiallisesti hyödyntää ja käyttöoikeuksien saajat voisivat tarjota palvelujaan, tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä myös sellaisiin verkon osiin, joita valtio ei ole rahoittanut tai joita tuensaaja ei ehkä ole ottanut käyttöön, esimerkiksi myöntämällä käyttöoikeudet aktiivisiin laitteisiin, vaikka rahoitusta olisi saatu vain laajakaistainfrastruktuuriin.

9.   Tukkutason käyttöoikeushinnan on perustuttava johonkin seuraavista vertailuarvoista ja hinnoitteluperiaatteista:

| a) | jäsenvaltion vertailukelpoisilla ja kilpaillummilla alueilla vallitsevat keskimääräiset julkaistut tukkuhinnat; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion vertailukelpoisilla ja kilpaillummilla alueilla vallitsevat keskimääräiset julkaistut tukkuhinnat;

| b) | kansallisen sääntelyviranomaisen kyseisille markkinoille ja palveluille jo vahvistamat tai hyväksymät säännellyt hinnat; |
| --- | --- |

b)

kansallisen sääntelyviranomaisen kyseisille markkinoille ja palveluille jo vahvistamat tai hyväksymät säännellyt hinnat;

| c) | kustannussuuntautuneisuus tai alakohtaisen sääntelykehyksen mukaisesti määrätty laskentamenetelmä. |
| --- | --- |

c)

kustannussuuntautuneisuus tai alakohtaisen sääntelykehyksen mukaisesti määrätty laskentamenetelmä.

Kansallista sääntelyviranomaista on kuultava tukkutason käyttöoikeustuotteista, käyttöoikeuksien ehdoista ja edellytyksistä, myös hinnoista, sekä tämän artiklan soveltamiseen liittyvistä erimielisyyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen sääntelyviranomaisen sääntelyjärjestelmän mukaista toimivaltaa.

10.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön seuranta- ja takaisinperintämenettely, jos hankkeelle myönnetyn tuen määrä ylittää 10 miljoonaa euroa.

11.   Valtiorahoitteisen 4G- tai 5G-matkaviestinverkon käyttö kiinteiden langattomien liityntäpalvelujen tarjoamiseen on sallittua vain alueilla, joilla ei ole tai joille ei merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti ole suunnitteilla siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s verkkoa, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | kartoituksessa ja julkisessa kuulemisessa otetaan huomioon olemassa olevat tai uskottavasti suunnitteilla olevat kiinteät laajakaistaverkot, jotka on määritetty 52 artiklan 5 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

kartoituksessa ja julkisessa kuulemisessa otetaan huomioon olemassa olevat tai uskottavasti suunnitteilla olevat kiinteät laajakaistaverkot, jotka on määritetty 52 artiklan 5 kohdan mukaisesti;

| b) | tuettu 4G- tai 5G-teknologiaan perustuva kiinteä langaton liityntäverkko vähintään kolminkertaistaa siirtonopeuden verkosta käyttäjälle nykyisiin tai uskottavasti suunnitteilla oleviin verkkoihin verrattuna (tavoitearvo) 52 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tuettu 4G- tai 5G-teknologiaan perustuva kiinteä langaton liityntäverkko vähintään kolminkertaistaa siirtonopeuden verkosta käyttäjälle nykyisiin tai uskottavasti suunnitteilla oleviin verkkoihin verrattuna (tavoitearvo) 52 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

12.   Jotta tuki pysyisi oikeasuhteisena eikä johtaisi ylikompensaatioon tai ristikkäistukeen ei-tuettaville toiminnoille, tuensaajan on eriytettävä valtiorahoitteisen verkon käyttöönottoon ja toimintaan käytettävien varojen kirjanpito muiden käytössään olevien varojen kirjanpidosta.”;

| 47) | korvataan 52 c artikla seuraavasti:

  ”52 c artikla
  Liityntäarvosetelit

  1.   Kuluttajille etätyöskentelyn, verkko-opiskelun ja koulutuspalvelujen käytön helpottamiseksi tai pk-yrityksille liityntäarvoseteliohjelman muodossa suunnattu tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Arvoseteliohjelman kesto saa olla enintään 3 vuotta. Loppukäyttäjien arvosetelit saavat olla voimassa enintään kaksi vuotta.


  3.   Seuraavat arvosetelien luokat ovat tukikelpoisia:






  a) | kuluttajille ja pk-yrityksille suunnatut arvosetelit uuden vähintään 30 Mbit/s siirtonopeutta verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa tarjoavan laajakaistapalvelun tilaamiseksi tai olemassa olevan tilauksen päivittämiseksi sellaiseksi edellyttäen, että kaikki sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat, jotka tarjoavat vähintään 30 Mbit/s siirtonopeuksia verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa, voivat osallistua kyseiseen arvoseteliohjelmaan. Arvoseteleitä ei saa myöntää palveluntarjoajan vaihtamiseen toiseen palveluntarjoajaan, joka tarjoaa samoja jo nykyisen tilauksen perusteella saatavilla olevia siirtonopeuksia, eikä olemassa olevan vähintään 30 Mbit/s siirtonopeuksia verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa tarjoavan tilauksen päivittämiseen; |
| --- | --- | --- |

47)

korvataan 52 c artikla seuraavasti:

”52 c artikla

Liityntäarvosetelit

1.   Kuluttajille etätyöskentelyn, verkko-opiskelun ja koulutuspalvelujen käytön helpottamiseksi tai pk-yrityksille liityntäarvoseteliohjelman muodossa suunnattu tuki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta, jos se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Arvoseteliohjelman kesto saa olla enintään 3 vuotta. Loppukäyttäjien arvosetelit saavat olla voimassa enintään kaksi vuotta.

3.   Seuraavat arvosetelien luokat ovat tukikelpoisia:

a)

kuluttajille ja pk-yrityksille suunnatut arvosetelit uuden vähintään 30 Mbit/s siirtonopeutta verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa tarjoavan laajakaistapalvelun tilaamiseksi tai olemassa olevan tilauksen päivittämiseksi sellaiseksi edellyttäen, että kaikki sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat, jotka tarjoavat vähintään 30 Mbit/s siirtonopeuksia verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa, voivat osallistua kyseiseen arvoseteliohjelmaan. Arvoseteleitä ei saa myöntää palveluntarjoajan vaihtamiseen toiseen palveluntarjoajaan, joka tarjoaa samoja jo nykyisen tilauksen perusteella saatavilla olevia siirtonopeuksia, eikä olemassa olevan vähintään 30 Mbit/s siirtonopeuksia verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa tarjoavan tilauksen päivittämiseen;

| b) | pk-yrityksille suunnatut arvosetelit uuden vähintään 100 Mbit/s siirtonopeutta verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa tarjoavan laajakaistapalvelun tilaamiseksi tai olemassa olevan tilauksen päivittämiseksi sellaiseksi edellyttäen, että kaikki sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat, jotka tarjoavat vähintään 100 Mbit/s siirtonopeuksia verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa, voivat osallistua kyseiseen arvoseteliohjelmaan. Arvoseteleitä ei saa myöntää palveluntarjoajan vaihtamiseen toiseen palveluntarjoajaan, joka tarjoaa samoja jo nykyisen tilauksen perusteella saatavilla olevia siirtonopeuksia, eikä olemassa olevan vähintään 100 Mbit/s siirtonopeuksia verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa tarjoavan tilauksen päivittämiseen. |
| --- | --- |

b)

pk-yrityksille suunnatut arvosetelit uuden vähintään 100 Mbit/s siirtonopeutta verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa tarjoavan laajakaistapalvelun tilaamiseksi tai olemassa olevan tilauksen päivittämiseksi sellaiseksi edellyttäen, että kaikki sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat, jotka tarjoavat vähintään 100 Mbit/s siirtonopeuksia verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa, voivat osallistua kyseiseen arvoseteliohjelmaan. Arvoseteleitä ei saa myöntää palveluntarjoajan vaihtamiseen toiseen palveluntarjoajaan, joka tarjoaa samoja jo nykyisen tilauksen perusteella saatavilla olevia siirtonopeuksia, eikä olemassa olevan vähintään 100 Mbit/s siirtonopeuksia verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa tarjoavan tilauksen päivittämiseen.

4.   Arvosetelit saavat kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tukikelpoisia kustannuksia ovat kuukausimaksu, tavanomaiset asennuskustannukset ja kustannukset tarvittavista päätelaitteistoista, jotka loppukäyttäjät tarvitsevat voidakseen käyttää laajakaistapalveluja 3 kohdassa täsmennetyillä siirtonopeuksilla. Tukikelpoisia ovat myös kustannukset, joita aiheutuu rakennuksen sisäkaapeloinnista ja vähäisistä asennuksista loppukäyttäjän yksityisessä kiinteistössä tai loppukäyttäjän yksityisen kiinteistön välittömässä läheisyydessä olevassa julkisessa tilassa siinä määrin kuin ne ovat välttämättömiä ja liitännäisiä varsinaiselle palvelulle. Viranomaisten on maksettava arvoseteli suoraan loppukäyttäjille tai suoraan loppukäyttäjien valitsemalle palveluntarjoajalle.

5.   Arvoseteleitä ei saa myöntää alueille, joilla ei ole 3 kohdassa tarkoitettuja tukikelpoisia palveluja tarjoavaa verkkoa. Jäsenvaltioiden on järjestettävä julkinen kuuleminen julkaisemalla tukiohjelman pääpiirteet ja maantieteellisten kohdealueiden luettelo julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita esittämään huomautuksensa toimenpide-ehdotuksesta ja toimittamaan perusteltua tietoa olemassa olevista verkoistaan, jotka pystyvät luotettavasti tarjoamaan 3 kohdassa määriteltyjä siirtonopeuksia. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää.

6.   Arvosetelien on oltava teknologianeutraaleja. Arvoseteliohjelmissa on varmistettava kaikkien mahdollisten palveluntarjoajien yhdenvertainen kohtelu ja tarjottava loppukäyttäjille mahdollisuus valita mahdollisimman laajasta valikoimasta palveluntarjoajia riippumatta käytetystä teknologiasta. Tätä varten jäsenvaltion on luotava verkkorekisteri kaikista tukikelpoisista palveluntarjoajista tai luotava vastaava vaihtoehtoinen menetelmä, jolla voidaan varmistaa valtion intervention avoimuus, läpinäkyvyys ja syrjimätön luonne. Loppukäyttäjillä on oltava mahdollisuus hakea rekisteristä tiedot kaikista yrityksistä, jotka pystyvät tarjoamaan tukikelpoisia palveluja. Kaikilla yrityksillä, jotka pystyvät tarjoamaan tukikelpoisia palveluja, on oikeus tulla pyynnöstä sisällytetyksi verkkorekisteriin tai jäsenvaltion valitseman mahdollisen vaihtoehtoisen tiedotusmenetelmän piiriin.

7.   Markkinoiden vääristymisen minimoimiseksi jäsenvaltioiden on suoritettava markkinaselvitys, jossa yksilöidään alueella toimivat tukikelpoiset palveluntarjoajat ja kerätään tietoa niiden markkinaosuuksista, tukikelpoisten palvelujen käytöstä ja hinnoista. Tukea voidaan myöntää vain, jos markkinaselvityksessä todetaan, että arvoseteliohjelma on suunniteltu riittävän laajasti, jotta siitä ei koidu perusteetonta hyötyä rajalliselle määrälle palveluntarjoajia, ja että ohjelma ei lisää tiettyjen palveluntarjoajien (paikallista) markkinavoimaa.

8.   Jos laajakaistapalvelujen tarjoaja on vertikaalisesti integroitunut ja sen vähittäismarkkinaosuus on yli 25 prosenttia, ollakseen tukikelpoinen sen on tarjottava avoimin, läpinäkyvin ja syrjimättömin ehdoin vastaavilla tukkutason käyttöoikeusmarkkinoilla tukkutason käyttöoikeustuotteita, joiden perusteella mikä tahansa käyttöoikeuden hakija voi tarjota tukikelpoisia palveluja 3 kohdassa määritellyillä siirtonopeuksilla.

Tukkutason käyttöoikeushinnan on perustuttava johonkin seuraavista vertailuarvoista ja hinnoitteluperiaatteista:

| a) | jäsenvaltion vertailukelpoisilla ja kilpaillummilla alueilla vallitsevat keskimääräiset julkaistut tukkuhinnat; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion vertailukelpoisilla ja kilpaillummilla alueilla vallitsevat keskimääräiset julkaistut tukkuhinnat;

| b) | kansallisen sääntelyviranomaisen kyseisille markkinoille ja palveluille jo vahvistamat tai hyväksymät säännellyt hinnat; |
| --- | --- |

b)

kansallisen sääntelyviranomaisen kyseisille markkinoille ja palveluille jo vahvistamat tai hyväksymät säännellyt hinnat;

| c) | kustannussuuntautuneisuus tai alakohtaisen sääntelykehyksen mukaisesti määrätty laskentamenetelmä. |
| --- | --- |

c)

kustannussuuntautuneisuus tai alakohtaisen sääntelykehyksen mukaisesti määrätty laskentamenetelmä.

Kansallista sääntelyviranomaista on kuultava tukkutason käyttöoikeustuotteista, käyttöoikeuksien ehdoista ja edellytyksistä, mukaan lukien hinnat, sekä tämän artiklan soveltamiseen liittyvistä erimielisyyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen sääntelyviranomaisen sääntelyjärjestelmän mukaista toimivaltaa.”;

| 48) | lisätään 52 d artikla seuraavasti:

  ”52 d artikla
  Tuki runkoliityntäverkoille

  1.   Runkoliityntäverkkojen käyttöönottoon myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.


  2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat kaikki runkoliityntäverkon rakentamisesta, ylläpidosta ja toiminnasta aiheutuvat kustannukset. Tuen enimmäismäärä hanketta kohden vahvistetaan kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä 6 kohdan a alakohdan mukaisesti. Jos investointi toteutetaan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti ilman kilpailuun perustuvaa valintamenettelyä, tuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten kustannusten ja investoinnin tavanomaisen liikevoiton välistä erotusta. Liikevoitot on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista etukäteen kohtuullisten ennusteiden perusteella ja varmistettava jälkikäteen takaisinperintämenettelyllä. Jotta ennusteita voitaisiin pitää kohtuullisina, on otettava huomioon kaikki investoinnin taloudellisen elinkaaren aikana oletettavasti syntyvät kustannukset ja tulot.


  3.   Runkoliityntäverkkojen käyttöönoton on sijoituttava alueille, joilla ei ole tai joille ei merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti ole suunnitteilla valokuituun tai muuhun teknologiaan perustuvaa runkoliityntäverkkoa, jolla voidaan saavuttaa vastaava suoritustaso ja luotettavuus kuin valokuituverkolla. Tämä on varmistettava kartoituksella ja julkisella kuulemisella 4 kohdan mukaisesti.


  4.   Edellä 3 kohdan tarkoituksiin toteutettavan kartoituksen ja julkisen kuulemisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | kartoituksessa on yksilöitävä runkoliityntäverkkoon liittyvän valtion intervention kohdealueet, ja siinä on otettava huomioon kaikki olemassa olevat runkoliityntäverkot. Kaikki kohdealueiden kartoittamiseen käytetyn menetelmän osatekijät ja perustana olleet tekniset kriteerit on asetettava julkisesti saataville. Kartoitus on aina varmistettava julkisella kuulemisella. |
| --- | --- | --- |

48)

lisätään 52 d artikla seuraavasti:

”52 d artikla

Tuki runkoliityntäverkoille

1.   Runkoliityntäverkkojen käyttöönottoon myönnettävä investointituki on perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla sisämarkkinoille soveltuvaa, ja se vapautetaan perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta edellyttäen, että se täyttää tässä artiklassa ja I luvussa säädetyt edellytykset.

2.   Tukikelpoisia kustannuksia ovat kaikki runkoliityntäverkon rakentamisesta, ylläpidosta ja toiminnasta aiheutuvat kustannukset. Tuen enimmäismäärä hanketta kohden vahvistetaan kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä 6 kohdan a alakohdan mukaisesti. Jos investointi toteutetaan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti ilman kilpailuun perustuvaa valintamenettelyä, tuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten kustannusten ja investoinnin tavanomaisen liikevoiton välistä erotusta. Liikevoitot on vähennettävä tukikelpoisista kustannuksista etukäteen kohtuullisten ennusteiden perusteella ja varmistettava jälkikäteen takaisinperintämenettelyllä. Jotta ennusteita voitaisiin pitää kohtuullisina, on otettava huomioon kaikki investoinnin taloudellisen elinkaaren aikana oletettavasti syntyvät kustannukset ja tulot.

3.   Runkoliityntäverkkojen käyttöönoton on sijoituttava alueille, joilla ei ole tai joille ei merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti ole suunnitteilla valokuituun tai muuhun teknologiaan perustuvaa runkoliityntäverkkoa, jolla voidaan saavuttaa vastaava suoritustaso ja luotettavuus kuin valokuituverkolla. Tämä on varmistettava kartoituksella ja julkisella kuulemisella 4 kohdan mukaisesti.

4.   Edellä 3 kohdan tarkoituksiin toteutettavan kartoituksen ja julkisen kuulemisen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

kartoituksessa on yksilöitävä runkoliityntäverkkoon liittyvän valtion intervention kohdealueet, ja siinä on otettava huomioon kaikki olemassa olevat runkoliityntäverkot. Kaikki kohdealueiden kartoittamiseen käytetyn menetelmän osatekijät ja perustana olleet tekniset kriteerit on asetettava julkisesti saataville. Kartoitus on aina varmistettava julkisella kuulemisella.

| b) | toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava julkinen kuuleminen julkaisemalla suunnitellun valtion intervention keskeiset ominaisuudet ja luettelo a alakohdan mukaisesti kartoituksessa yksilöidyistä maantieteellisistä kohdealueista. Tiedot on asetettava saataville julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita kommentoimaan suunniteltua julkista interventiota ja toimittamaan perustellut a alakohdan mukaiset tiedot jo olemassa olevista tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevista runkoliityntäverkoista. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää. |
| --- | --- |

b)

toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava julkinen kuuleminen julkaisemalla suunnitellun valtion intervention keskeiset ominaisuudet ja luettelo a alakohdan mukaisesti kartoituksessa yksilöidyistä maantieteellisistä kohdealueista. Tiedot on asetettava saataville julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita kommentoimaan suunniteltua julkista interventiota ja toimittamaan perustellut a alakohdan mukaiset tiedot jo olemassa olevista tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevista runkoliityntäverkoista. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää.

5.   Interventiolla on saatava aikaan merkittävä parannus (tasonnosto) verrattuna runkoliityntäverkkoihin, jotka ovat olemassa tai joiden käyttöönotto on uskottavasti suunnitteilla merkityksellisen aikahorisontin puitteissa 4 kohdan mukaisesti toteutetun kartoituksen ja julkisen kuulemisen perusteella. Uskottavasti suunnitteilla olevat verkot on tasonnostoa arvioitaessa otettava huomioon vain, jos ne yksinään tarjoaisivat kohdealueilla merkityksellisen aikahorisontin puitteissa vastaavan suorituskyvyn kuin suunniteltu valtiorahoitteinen verkko. Tasonnosto tapahtuu, jos tuki-intervention tuloksena tehdään merkittävä uusi investointi runkoliityntäverkkoon ja tuettu runkoliityntäverkko perustuu valokuituun tai muihin teknologioihin, jotka kykenevät samaan suorituskykyyn kuin valokuitu verrattuna olemassa oleviin tai uskottavasti merkityksellisen aikahorisontin puitteissa suunnitteilla oleviin verkkoihin. Interventiossa yli 70 prosenttia investoinneista on suunnattava laajakaistainfrastruktuuriin.

6.   Tuki on myönnettävä seuraavasti:

| a) | tuki on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen; |
| --- | --- |

a)

tuki on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen;

| b) | kun tuki myönnetään ilman kilpailullista valintamenettelyä viranomaiselle runkoliityntäverkon käyttöönottamiseksi ja ylläpitämiseksi suoraan tai sisäisen yksikön välityksellä, viranomainen tai sisäinen yksikkö saa tarjota tuetun verkon avulla ainoastaan tukkutason palveluja. Mahdolliset kolmansille osapuolille verkon rakentamiseen tai ylläpitämiseen myönnettävät toimiluvat tai vastaavat on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen. |
| --- | --- |

b)

kun tuki myönnetään ilman kilpailullista valintamenettelyä viranomaiselle runkoliityntäverkon käyttöönottamiseksi ja ylläpitämiseksi suoraan tai sisäisen yksikön välityksellä, viranomainen tai sisäinen yksikkö saa tarjota tuetun verkon avulla ainoastaan tukkutason palveluja. Mahdolliset kolmansille osapuolille verkon rakentamiseen tai ylläpitämiseen myönnettävät toimiluvat tai vastaavat on kohdennettava avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä kilpailuun perustuvalla valintamenettelyllä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen periaatteiden mukaisesti ja teknologianeutraaliuden periaatetta noudattaen ja perustuen taloudellisesti edullisimpaan tarjoukseen.

7.   Tuetun verkon toiminnassa on tarjottava 2 artiklan 139 alakohdassa määriteltyjä tukkutason käyttöoikeuksia tasapuolisin ja syrjimättömin ehdoin sekä kiinteille että matkaviestinverkoille. Aktiivinen tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä vähintään kymmeneksi vuodeksi verkon toiminnan alkamisesta, ja laajakaistainfrastruktuurin tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä kyseisten verkkoelementtien koko elinkaaren ajaksi. Samoja käyttöoikeutta koskevia ehtoja on sovellettava koko verkkoon, mukaan lukien verkon osat, joissa on käytetty olemassa olevia infrastruktuureja. Käyttöoikeuksien myöntämistä koskevat velvoitteet on täytettävä riippumatta verkon omistuksessa, hallinnossa tai toiminnassa tapahtuvista muutoksista. Valtiorahoitteisen verkon on kyettävä palvelemaan kaikkia kiinteitä ja matkaviestinverkkoja runkoliityntäverkkoon liittyvän intervention kohdealueilla ja asetettava vähintään 50 prosenttia kapasiteetista käyttöoikeuden pyytäjien saataville. Jotta tukkutason käyttöoikeuksia voitaisiin tosiasiallisesti hyödyntää ja käyttöoikeuksien saajat voisivat tarjota palvelujaan, tukkutason käyttöoikeus on myönnettävä myös sellaisiin verkon osiin, joita valtio ei ole rahoittanut tai joita tuensaaja ei ehkä ole ottanut käyttöön, esimerkiksi myöntämällä käyttöoikeudet aktiivisiin laitteisiin, vaikka rahoitusta olisi saatu vain laajakaistainfrastruktuuriin.

8.   Tukkutason käyttöoikeushinnan on perustuttava johonkin seuraavista vertailuarvoista ja hinnoitteluperiaatteista:

| a) | jäsenvaltion vertailukelpoisilla kilpaillummilla alueilla vallitsevat keskimääräiset julkaistut tukkuhinnat; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltion vertailukelpoisilla kilpaillummilla alueilla vallitsevat keskimääräiset julkaistut tukkuhinnat;

| b) | kansallisen sääntelyviranomaisen kyseisille markkinoille ja palveluille jo vahvistamat tai hyväksymät säännellyt hinnat; tai |
| --- | --- |

b)

kansallisen sääntelyviranomaisen kyseisille markkinoille ja palveluille jo vahvistamat tai hyväksymät säännellyt hinnat; tai

| c) | kustannussuuntautuneisuus tai alakohtaisen sääntelykehyksen mukaisesti määrätty laskentamenetelmä. |
| --- | --- |

c)

kustannussuuntautuneisuus tai alakohtaisen sääntelykehyksen mukaisesti määrätty laskentamenetelmä.

Kansallista sääntelyviranomaista on kuultava tukkutason käyttöoikeustuotteista, käyttöoikeuksien ehdoista ja edellytyksistä, myös hinnoista, sekä tämän artiklan soveltamiseen liittyvistä erimielisyyksistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kansallisen sääntelyviranomaisen sääntelyjärjestelmän mukaista toimivaltaa.

9.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön seuranta- ja takaisinperintämenetelmä, jos hankkeelle myönnetyn tuen määrä ylittää 10 miljoonaa euroa.

10.   Jotta tuki pysyisi oikeasuhteisena eikä johtaisi ylikompensaatioon tai ristikkäistukeen ei-tuettaville toiminnoille, tuensaajan on eriytettävä valtiorahoitteisen verkon käyttöönottoon ja toimintaan käytettävien varojen kirjanpito muiden käytössään olevien varojen kirjanpidosta.”;

| 49) | korvataan 53 artiklan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Kun tuen määrä on enintään 2,2 miljoonaa euroa, vaihtoehtona 6 ja 7 kohdassa tarkoitetun menetelmän soveltamiselle tuen enimmäismääräksi voidaan asettaa 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”
  ; |
| --- | --- |

49)

korvataan 53 artiklan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Kun tuen määrä on enintään 2,2 miljoonaa euroa, vaihtoehtona 6 ja 7 kohdassa tarkoitetun menetelmän soveltamiselle tuen enimmäismääräksi voidaan asettaa 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”

| 50) | korvataan 55 artiklan 12 kohta seuraavasti:

  ”12.   Kun tuen määrä on enintään 2,2 miljoonaa euroa, vaihtoehtona 10 ja 11 kohdassa tarkoitetun menetelmän soveltamiselle tuen enimmäismääräksi voidaan asettaa 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”
  ; |
| --- | --- |

50)

korvataan 55 artiklan 12 kohta seuraavasti:

”12.   Kun tuen määrä on enintään 2,2 miljoonaa euroa, vaihtoehtona 10 ja 11 kohdassa tarkoitetun menetelmän soveltamiselle tuen enimmäismääräksi voidaan asettaa 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”

| 51) | muutetaan 56 b artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Tämän artiklan mukaista tukea ei saa myöntää sellaisen tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, joka toimittaa aluksille fossiilisia polttoaineita, kuten dieseliä, kaasumuotoista maakaasua (paineistettua maakaasua (CNG)), nestemuotoista maakaasua (nesteytettyä maakaasua (LNG)) ja nestekaasua (LPG).”
  ; |
| --- | --- | --- |

51)

muutetaan 56 b artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Tämän artiklan mukaista tukea ei saa myöntää sellaisen tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, joka toimittaa aluksille fossiilisia polttoaineita, kuten dieseliä, kaasumuotoista maakaasua (paineistettua maakaasua (CNG)), nestemuotoista maakaasua (nesteytettyä maakaasua (LNG)) ja nestekaasua (LPG).”

| b) | lisätään 2 a kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Sähkön, vedyn, ammoniakin ja metanolin toimittamiseen tarkoitettuun lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin myönnettävän tuen osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat lataus- tai tankkausinfrastruktuurin rakentamisen, asentamisen, parantamisen tai laajentamisen kustannukset. Tällaisia kustannuksia voivat olla kustannukset, jotka aiheutuvat itse lataus- tai tankkausinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä teknisistä laitteistoista, kiinteät, liikkuvat ja kelluvat laitokset mukaan luettuina, sellaisten sähkö- tai muiden komponenttien, myös sähkökaapeleiden ja muuntajien, asentamisesta tai päivittämisestä, jotka vaaditaan lataus- tai tankkausinfrastruktuurin liittämiseksi verkkoon tai paikalliseen sähkön tai vedyn tuotanto- tai varastointiyksikköön sekä kaivaus- ja rakennustöistä, maa- tai tietöistä, asennuksesta ja asiaan liittyvistä luvista.
  Tukikelpoisia voivat olla myös investointikustannukset, jotka aiheutuvat uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotannosta paikan päällä, tai uusiutuvan sähkön tai vedyn varastointiin tarkoitettujen varastointiyksiköiden investointikustannukset. Paikan päällä tuotettavan uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotantolaitoksen nimelliskapasiteetti ei saa ylittää sen lataus- tai tankkausinfrastruktuurin suurinta mitoitusantotehoa tai -tankkauskapasiteettia, johon se on liitetty.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 a kohta seuraavasti:

”2 a.   Sähkön, vedyn, ammoniakin ja metanolin toimittamiseen tarkoitettuun lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin myönnettävän tuen osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat lataus- tai tankkausinfrastruktuurin rakentamisen, asentamisen, parantamisen tai laajentamisen kustannukset. Tällaisia kustannuksia voivat olla kustannukset, jotka aiheutuvat itse lataus- tai tankkausinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä teknisistä laitteistoista, kiinteät, liikkuvat ja kelluvat laitokset mukaan luettuina, sellaisten sähkö- tai muiden komponenttien, myös sähkökaapeleiden ja muuntajien, asentamisesta tai päivittämisestä, jotka vaaditaan lataus- tai tankkausinfrastruktuurin liittämiseksi verkkoon tai paikalliseen sähkön tai vedyn tuotanto- tai varastointiyksikköön sekä kaivaus- ja rakennustöistä, maa- tai tietöistä, asennuksesta ja asiaan liittyvistä luvista.

Tukikelpoisia voivat olla myös investointikustannukset, jotka aiheutuvat uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotannosta paikan päällä, tai uusiutuvan sähkön tai vedyn varastointiin tarkoitettujen varastointiyksiköiden investointikustannukset. Paikan päällä tuotettavan uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotantolaitoksen nimelliskapasiteetti ei saa ylittää sen lataus- tai tankkausinfrastruktuurin suurinta mitoitusantotehoa tai -tankkauskapasiteettia, johon se on liitetty.”

| c) | korvataan 5 kohta seuraavasti:

  ”5.   Edellä 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin investointeihin myönnettävän tuen intensiteetti investointia kohden saa olla enintään:






  a) | 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat enintään 22 miljoonaa euroa; |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 5 kohta seuraavasti:

”5.   Edellä 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin investointeihin myönnettävän tuen intensiteetti investointia kohden saa olla enintään:

a)

100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat enintään 22 miljoonaa euroa;

| b) | 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat yli 22 miljoonaa euroa ja enintään 55 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

b)

80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat yli 22 miljoonaa euroa ja enintään 55 miljoonaa euroa;

| c) | 60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat yli 55 miljoonaa euroa ja enintään 4 artiklan 1 kohdan ee alakohdassa säädetyn määrän. |
| --- | --- |

c)

60 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, jos hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat yli 55 miljoonaa euroa ja enintään 4 artiklan 1 kohdan ee alakohdassa säädetyn määrän.

Tuki-intensiteetti saa olla enintään 100 prosenttia 2 kohdan b ja c alakohdassa määritetyistä tukikelpoisista kustannuksista 4 artiklan 1 kohdan ee alakohdassa säädettyyn määrään asti.”

| d) | lisätään 8 a kohta seuraavasti:

  ”8 a.   Kun tukea myönnetään vetyä toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Kun tukea myönnetään ammoniakkia tai metanolia toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan sellaista ammoniakkia tai metanolia, jonka energiasisältö saadaan uusiutuvista lähteistä biomassaa lukuun ottamatta, ja joka on tuotettu muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.”
  ; |
| --- | --- |

d)

lisätään 8 a kohta seuraavasti:

”8 a.   Kun tukea myönnetään vetyä toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Kun tukea myönnetään ammoniakkia tai metanolia toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan sellaista ammoniakkia tai metanolia, jonka energiasisältö saadaan uusiutuvista lähteistä biomassaa lukuun ottamatta, ja joka on tuotettu muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.”

| e) | korvataan 9 kohta seuraavasti:

  ”9.   Kun tuen määrä on enintään 5,5 miljoona euroa, vaihtoehtona 4, 5 ja 6 kohdassa tarkoitetun menetelmän soveltamiselle tuen enimmäismääräksi voidaan asettaa 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”
  ; |
| --- | --- |

e)

korvataan 9 kohta seuraavasti:

”9.   Kun tuen määrä on enintään 5,5 miljoona euroa, vaihtoehtona 4, 5 ja 6 kohdassa tarkoitetun menetelmän soveltamiselle tuen enimmäismääräksi voidaan asettaa 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”

| 52) | muutetaan 56 c artikla seuraavasti:






  a) | lisätään 1 a kohta seuraavasti:

  ”1 a.   Tämän artiklan mukaista tukea ei saa myöntää sellaisen tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, joka toimittaa aluksille fossiilisia polttoaineita, kuten dieseliä, kaasumuotoista maakaasua (paineistettua maakaasua (CNG)), nestemuotoista maakaasua (nesteytettyä maakaasua (LNG)) ja nestekaasua (LPG).”
  ; |
| --- | --- | --- |

52)

muutetaan 56 c artikla seuraavasti:

a)

lisätään 1 a kohta seuraavasti:

”1 a.   Tämän artiklan mukaista tukea ei saa myöntää sellaisen tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, joka toimittaa aluksille fossiilisia polttoaineita, kuten dieseliä, kaasumuotoista maakaasua (paineistettua maakaasua (CNG)), nestemuotoista maakaasua (nesteytettyä maakaasua (LNG)) ja nestekaasua (LPG).”

| b) | lisätään 2 a kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Sähkön, vedyn, ammoniakin ja metanolin toimittamiseen tarkoitettuun lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin myönnettävän tuen osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat lataus- tai tankkausinfrastruktuurin rakentamisen, asentamisen, parantamisen tai laajentamisen kustannukset. Tällaisia kustannuksia voivat olla kustannukset, jotka aiheutuvat itse lataus- tai tankkausinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä teknisistä laitteistoista, kiinteät, liikkuvat ja kelluvat laitokset mukaan luettuina, sellaisten sähkö- tai muiden komponenttien, myös sähkökaapeleiden ja muuntajien, asentamisesta tai päivittämisestä, jotka vaaditaan lataus- tai tankkausinfrastruktuurin liittämiseksi verkkoon tai paikalliseen sähkön tai vedyn tuotanto- tai varastointiyksikköön sekä kaivaus- ja rakennustöistä, maa- tai tietöistä, asennuksesta ja asiaan liittyvistä luvista.
  Tukikelpoisia voivat olla myös investointikustannukset, jotka aiheutuvat uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotannosta paikan päällä, tai uusiutuvan sähkön tai vedyn varastointiin tarkoitettujen varastointiyksiköiden investointikustannukset. Paikan päällä tuotettavan uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotantolaitoksen nimelliskapasiteetti ei saa ylittää sen lataus- tai tankkausinfrastruktuurin suurinta mitoitusantotehoa tai -tankkauskapasiteettia, johon se on liitetty.”
  ; |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 a kohta seuraavasti:

”2 a.   Sähkön, vedyn, ammoniakin ja metanolin toimittamiseen tarkoitettuun lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin myönnettävän tuen osalta tukikelpoisia kustannuksia ovat lataus- tai tankkausinfrastruktuurin rakentamisen, asentamisen, parantamisen tai laajentamisen kustannukset. Tällaisia kustannuksia voivat olla kustannukset, jotka aiheutuvat itse lataus- tai tankkausinfrastruktuurista ja siihen liittyvistä teknisistä laitteistoista, kiinteät, liikkuvat ja kelluvat laitokset mukaan luettuina, sellaisten sähkö- tai muiden komponenttien, myös sähkökaapeleiden ja muuntajien, asentamisesta tai päivittämisestä, jotka vaaditaan lataus- tai tankkausinfrastruktuurin liittämiseksi verkkoon tai paikalliseen sähkön tai vedyn tuotanto- tai varastointiyksikköön sekä kaivaus- ja rakennustöistä, maa- tai tietöistä, asennuksesta ja asiaan liittyvistä luvista.

Tukikelpoisia voivat olla myös investointikustannukset, jotka aiheutuvat uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotannosta paikan päällä, tai uusiutuvan sähkön tai vedyn varastointiin tarkoitettujen varastointiyksiköiden investointikustannukset. Paikan päällä tuotettavan uusiutuvan sähkön tai uusiutuvan vedyn tuotantolaitoksen nimelliskapasiteetti ei saa ylittää sen lataus- tai tankkausinfrastruktuurin suurinta mitoitusantotehoa tai -tankkauskapasiteettia, johon se on liitetty.”

| c) | lisätään 7 a kohta seuraavasti:

  ”7 a.   Kun tukea myönnetään vetyä toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Kun tukea myönnetään ammoniakkia tai metanolia toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan sellaista ammoniakkia tai metanolia, jonka energiasisältö saadaan uusiutuvista lähteistä biomassaa lukuun ottamatta, ja joka on tuotettu muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.”
  ; |
| --- | --- |

c)

lisätään 7 a kohta seuraavasti:

”7 a.   Kun tukea myönnetään vetyä toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Kun tukea myönnetään ammoniakkia tai metanolia toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan sellaista ammoniakkia tai metanolia, jonka energiasisältö saadaan uusiutuvista lähteistä biomassaa lukuun ottamatta, ja joka on tuotettu muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.”

| d) | korvataan 8 kohta seuraavasti:

  ”8.   Kun tuen määrä on enintään 2,2 miljoonaa euroa, vaihtoehtona 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun menetelmän soveltamiselle tuen enimmäismääräksi voidaan asettaa 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”
  ; |
| --- | --- |

d)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

”8.   Kun tuen määrä on enintään 2,2 miljoonaa euroa, vaihtoehtona 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun menetelmän soveltamiselle tuen enimmäismääräksi voidaan asettaa 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.”

| 53) | korvataan 56 d artiklan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   InvestEU-rahastosta tuettujen rahoitustuotteiden nojalla myönnettyyn kokonaisrahoitukseen sovelletaan 56 e ja 56 f artiklassa säädettyjä enimmäiskynnysarvoja, edellyttäen että rahoitukseen sisältyy tukea. Enimmäiskynnysarvoja sovelletaan:






  a) | hanketta kohden, kun kyseessä on 56 e artiklan 2, 3 ja 4 kohdan, 56 e artiklan 5 kohdan a alakohdan i alakohdan tai 56 e artiklan 6, 7, 8 ja 9 kohdan soveltamisalaan kuuluva tuki, jonka osalta tukikelpoiset kustannukset ovat yksilöitävissä; |
| --- | --- | --- |

53)

korvataan 56 d artiklan 4 kohta seuraavasti:

”4.   InvestEU-rahastosta tuettujen rahoitustuotteiden nojalla myönnettyyn kokonaisrahoitukseen sovelletaan 56 e ja 56 f artiklassa säädettyjä enimmäiskynnysarvoja, edellyttäen että rahoitukseen sisältyy tukea. Enimmäiskynnysarvoja sovelletaan:

a)

hanketta kohden, kun kyseessä on 56 e artiklan 2, 3 ja 4 kohdan, 56 e artiklan 5 kohdan a alakohdan i alakohdan tai 56 e artiklan 6, 7, 8 ja 9 kohdan soveltamisalaan kuuluva tuki, jonka osalta tukikelpoiset kustannukset ovat yksilöitävissä;

| b) | viimekätistä edunsaajaa kohden, kun kyseessä on 56 e artiklan 5 kohdan a alakohdan ii, iii ja iv alakohdan, 56 e artiklan 10 kohdan tai 56 f artiklan soveltamisalaan kuuluva tuki, jonka osalta tukikelpoiset kustannukset eivät ole yksilöitävissä.”; |
| --- | --- |

b)

viimekätistä edunsaajaa kohden, kun kyseessä on 56 e artiklan 5 kohdan a alakohdan ii, iii ja iv alakohdan, 56 e artiklan 10 kohdan tai 56 f artiklan soveltamisalaan kuuluva tuki, jonka osalta tukikelpoiset kustannukset eivät ole yksilöitävissä.”;

| 54) | muutetaan 56 e artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Kiinteän laajakaistaverkon tai 4G- ja 5G-matkaviestinverkon käyttöönottoon tiettyjen tukikelpoisten sosioekonomisten vaikuttajien liittämiseksi verkkoon myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat edellytykset:






  a) | tukea voidaan myöntää vain hankkeisiin, jotka täyttävät soveltuvin osin kaikki 52 ja 52 a artiklassa säädetyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, ellei tämän kohdan c ja d alakohdassa toisin mainita; |
| --- | --- | --- | --- |

54)

muutetaan 56 e artikla seuraavasti:

a)

korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kiinteän laajakaistaverkon tai 4G- ja 5G-matkaviestinverkon käyttöönottoon tiettyjen tukikelpoisten sosioekonomisten vaikuttajien liittämiseksi verkkoon myönnettävän tuen on täytettävä seuraavat edellytykset:

a)

tukea voidaan myöntää vain hankkeisiin, jotka täyttävät soveltuvin osin kaikki 52 ja 52 a artiklassa säädetyt sisämarkkinoille soveltuvuutta koskevat edellytykset, ellei tämän kohdan c ja d alakohdassa toisin mainita;

| b) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

b)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 150 miljoonaa euroa;

| c) | hankkeella liitetään verkkoon sosioekonomisia vaikuttajia, jotka ovat julkishallintoja tai julkisia tai yksityisiä yhteisöjä, joille on uskottu perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yleishyödyllisten palvelujen tai yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tuottaminen. Hankkeita, joihin sisältyy muita elementtejä tai yksikköjä kuin ne, jotka täsmennetään tässä kohdassa, ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

c)

hankkeella liitetään verkkoon sosioekonomisia vaikuttajia, jotka ovat julkishallintoja tai julkisia tai yksityisiä yhteisöjä, joille on uskottu perussopimuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yleishyödyllisten palvelujen tai yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tuottaminen. Hankkeita, joihin sisältyy muita elementtejä tai yksikköjä kuin ne, jotka täsmennetään tässä kohdassa, ei oteta huomioon;

| d) | poiketen 52 artiklan 4 kohdasta, yksilöity markkinoiden toimintapuute on todennettava joko asianmukaisella kartoituksella, tai jos tällaista kartoitusta ei ole käytettävissä, julkisella kuulemisella seuraavasti:






  i) | kartoitusta voidaan pitää asianmukaisena, jos se on enintään 18 kuukautta vanha. Kartoituksessa on selkeästi yksilöitävä julkisen intervention piiriin kaavaillut sosioekonomiset vaikuttajat, ja sen on katettava kaikki olemassa olevat tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevat siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s mutta alle 300 Mbit/s (kynnysarvot) verkot, joiden peittoalueeseen c kohdassa tarkoitetut yksilöidyt tukikelpoiset sosioekonomiset vaikuttajat kuuluvat. Kartoituksen on oltava toimivaltaisen viranomaisen suorittama. Kartoitus on tehtävä 1) puhtaasti kiinteiden verkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella; 2) kiinteiden langattomien liityntäverkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella tai enintään 100 × 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella; 3) matkaviestinverkkojen osalta enintään 100 × 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella. Kaikki kohdealueiden kartoittamiseen käytetyn menetelmän osatekijät ja perustana olleet tekniset kriteerit on asetettava julkisesti saataville. Direktiivin (EU) 2018/1972 22 artiklan mukaisesti toteutettua maantieteellistä selvitystä voidaan synergioiden ja julkishallinnon yksinkertaistamisen edistämiseksi pitää tässä kohdassa tarkoitettuna asianmukaisena kartoituksena, jos tässä kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät; |
| --- | --- | --- |

d)

poiketen 52 artiklan 4 kohdasta, yksilöity markkinoiden toimintapuute on todennettava joko asianmukaisella kartoituksella, tai jos tällaista kartoitusta ei ole käytettävissä, julkisella kuulemisella seuraavasti:

i)

kartoitusta voidaan pitää asianmukaisena, jos se on enintään 18 kuukautta vanha. Kartoituksessa on selkeästi yksilöitävä julkisen intervention piiriin kaavaillut sosioekonomiset vaikuttajat, ja sen on katettava kaikki olemassa olevat tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevat siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s mutta alle 300 Mbit/s (kynnysarvot) verkot, joiden peittoalueeseen c kohdassa tarkoitetut yksilöidyt tukikelpoiset sosioekonomiset vaikuttajat kuuluvat. Kartoituksen on oltava toimivaltaisen viranomaisen suorittama. Kartoitus on tehtävä 1) puhtaasti kiinteiden verkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella; 2) kiinteiden langattomien liityntäverkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella tai enintään 100 × 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella; 3) matkaviestinverkkojen osalta enintään 100 × 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella. Kaikki kohdealueiden kartoittamiseen käytetyn menetelmän osatekijät ja perustana olleet tekniset kriteerit on asetettava julkisesti saataville. Direktiivin (EU) 2018/1972 22 artiklan mukaisesti toteutettua maantieteellistä selvitystä voidaan synergioiden ja julkishallinnon yksinkertaistamisen edistämiseksi pitää tässä kohdassa tarkoitettuna asianmukaisena kartoituksena, jos tässä kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät;

| ii) | toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava julkinen kuuleminen julkaisemalla kaavaillun valtion intervention pääpiirteet julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita kommentoimaan suunniteltua julkista interventiota ja toimittamaan perustellut tiedot olemassa olevista tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevista siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s mutta alle 300 Mbit/s (kynnysarvot) verkoista, joiden peittoalueeseen c kohdassa tarkoitettu ja i alakohdan mukaisesti yksilöity tukikelpoinen sosioekonominen vaikuttajat kuuluu, seuraavasti: 1) puhtaasti kiinteiden verkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella; 2) kiinteiden langattomien liityntäverkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella tai enintään 100 × 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella; 3) matkaviestinverkkojen osalta enintään 100 × 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää.”; |
| --- | --- |

ii)

toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava julkinen kuuleminen julkaisemalla kaavaillun valtion intervention pääpiirteet julkisella verkkosivustolla alueellisella ja kansallisella tasolla. Julkisessa kuulemisessa on pyydettävä asiasta kiinnostuneita kommentoimaan suunniteltua julkista interventiota ja toimittamaan perustellut tiedot olemassa olevista tai merkityksellisen aikahorisontin puitteissa uskottavasti suunnitteilla olevista siirtonopeudeltaan verkosta käyttäjälle ruuhka-aikaolosuhteissa vähintään 100 Mbit/s mutta alle 300 Mbit/s (kynnysarvot) verkoista, joiden peittoalueeseen c kohdassa tarkoitettu ja i alakohdan mukaisesti yksilöity tukikelpoinen sosioekonominen vaikuttajat kuuluu, seuraavasti: 1) puhtaasti kiinteiden verkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella; 2) kiinteiden langattomien liityntäverkkojen osalta osoitetasolla tavoitettavien kiinteistöjen perusteella tai enintään 100 × 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella; 3) matkaviestinverkkojen osalta enintään 100 × 100 metrin suuruisten ruutujen perusteella. Julkisen kuulemisen on kestettävä vähintään 30 päivää.”;

| b) | Korvataan 4 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:






  ”a) | tukea myönnetään vain investointeihin, jotka tehdään energiainfrastruktuuriin, johon ei sovelleta kolmannen osapuolen pääsyä, tariffisääntelyä ja eriyttämistä koskevaa poikkeusta, energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön mukaisesti, seuraavien hankeluokkien osalta:






  i) | kaasuinfrastruktuuriin liittyvät hankkeet, jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 347/2013 liitteessä VII olevaan unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista; ja |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

”a)

tukea myönnetään vain investointeihin, jotka tehdään energiainfrastruktuuriin, johon ei sovelleta kolmannen osapuolen pääsyä, tariffisääntelyä ja eriyttämistä koskevaa poikkeusta, energian sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön mukaisesti, seuraavien hankeluokkien osalta:

i)

kaasuinfrastruktuuriin liittyvät hankkeet, jotka sisältyvät asetuksen (EU) N:o 347/2013 liitteessä VII olevaan unionin luetteloon yhteistä etua koskevista hankkeista; ja

| ii) | kaikki sähköinfrastruktuuriin, vetyinfrastruktuuriin ja hiilidioksidi-infrastruktuuriin liittyvät hankkeet. |
| --- | --- |

ii)

kaikki sähköinfrastruktuuriin, vetyinfrastruktuuriin ja hiilidioksidi-infrastruktuuriin liittyvät hankkeet.

| b) | uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tuotantoon myönnettävän investointituen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  i) | tukea saa myöntää vain uusille laitoksille, jotka valitaan kilpailuun perustuvin, läpinäkyvin, objektiivisin ja syrjimättömin perustein 41 artiklan 10 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

b)

uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian tuotantoon myönnettävän investointituen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

i)

tukea saa myöntää vain uusille laitoksille, jotka valitaan kilpailuun perustuvin, läpinäkyvin, objektiivisin ja syrjimättömin perustein 41 artiklan 10 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti;

| ii) | tukea voidaan myöntää uusiutuvan energian ja sähkön tai lämmön varastointia koskeviin yhdistelmähankkeisiin edellyttäen, että 41 artiklan 1 a kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät; |
| --- | --- |

ii)

tukea voidaan myöntää uusiutuvan energian ja sähkön tai lämmön varastointia koskeviin yhdistelmähankkeisiin edellyttäen, että 41 artiklan 1 a kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät;

| iii) | tukea voidaan myöntää biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden varastointia koskeviin yhdistelmähankkeisiin edellyttäen, että 41 artiklan 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät; |
| --- | --- |

iii)

tukea voidaan myöntää biopolttoaineiden, bionesteiden, biokaasun (mukaan lukien biometaani) ja biomassapolttoaineiden varastointia koskeviin yhdistelmähankkeisiin edellyttäen, että 41 artiklan 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät;

| iv) | uusiutuvaa vetyä tuottavien laitosten osalta tukea saa myöntää ainoastaan 41 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttäville laitoksille; |
| --- | --- |

iv)

uusiutuvaa vetyä tuottavien laitosten osalta tukea saa myöntää ainoastaan 41 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttäville laitoksille;

| v) | biopolttoaineita tuottavien laitosten osalta tukea saa myöntää ainoastaan laitoksille, jotka tuottavat direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklassa ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä tarkoitettujen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien mukaisia biopolttoaineita ja jotka valmistetaan mainitun direktiivin liitteessä IX luetelluista raaka-aineista.”; |
| --- | --- |

v)

biopolttoaineita tuottavien laitosten osalta tukea saa myöntää ainoastaan laitoksille, jotka tuottavat direktiivin (EU) 2018/2001 29 artiklassa ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä tarkoitettujen kestävyyskriteerien ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevien kriteerien mukaisia biopolttoaineita ja jotka valmistetaan mainitun direktiivin liitteessä IX luetelluista raaka-aineista.”;

| c) | korvataan 5 kohdan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään






  i) | 110 miljoonaa euroa hanketta kohden sosiaalipalvelujen tarjoamiseen ja koulutukseen liittyviin infrastruktuuri-investointeihin; 165 miljoonaa euroa hanketta kohden kulttuuriin ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin toimiin, luonnonperintö mukaan luettuna; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

korvataan 5 kohdan a alakohta seuraavasti:

”a)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään

i)

110 miljoonaa euroa hanketta kohden sosiaalipalvelujen tarjoamiseen ja koulutukseen liittyviin infrastruktuuri-investointeihin; 165 miljoonaa euroa hanketta kohden kulttuuriin ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja 53 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin toimiin, luonnonperintö mukaan luettuna;

| ii) | 33 miljoonaa euroa sosiaalipalveluihin liittyvään toimintaan; |
| --- | --- |

ii)

33 miljoonaa euroa sosiaalipalveluihin liittyvään toimintaan;

| iii) | 82,5 miljoonaa euroa kulttuuriin ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen liittyvään toimintaan; ja |
| --- | --- |

iii)

82,5 miljoonaa euroa kulttuuriin ja kulttuuriperinnön säilyttämiseen liittyvään toimintaan; ja

| iv) | 5,5 miljoonaa euroa yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen.”; |
| --- | --- |

iv)

5,5 miljoonaa euroa yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen.”;

| d) | muutetaan 6 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan a alakohdan v alakohta seuraavasti:






  ”v) | lataus- tai tankkausinfrastruktuuri, joka toimittaa kulkuvälineille sähköä tai vetyä. Vetyä toimittavan tuetun tankkausinfrastruktuurin osalta tuensaajan on annettava sitoumus siitä, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 tankkausinfrastruktuuri toimittaa ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Tätä kohtaa ei sovelleta satamien lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin liittyviin investointeihin myönnettävään tukeen.”; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

muutetaan 6 kohta seuraavasti:

i)

korvataan a alakohdan v alakohta seuraavasti:

”v)

lataus- tai tankkausinfrastruktuuri, joka toimittaa kulkuvälineille sähköä tai vetyä. Vetyä toimittavan tuetun tankkausinfrastruktuurin osalta tuensaajan on annettava sitoumus siitä, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 tankkausinfrastruktuuri toimittaa ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Tätä kohtaa ei sovelleta satamien lataus- ja tankkausinfrastruktuuriin liittyviin investointeihin myönnettävään tukeen.”;

| ii) | lisätään b alakohtaan iv alakohta seuraavasti:






  ”iv) | Kun tukea myönnetään vedyn tankkausinfrastruktuuriin, tuensaajan on annettava sitoumus siitä, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 tankkausinfrastruktuuri toimittaa ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Kun tukea myönnetään ammoniakkia tai metanolia toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan sellaista ammoniakkia tai metanolia, jonka energiasisältö saadaan uusiutuvista lähteistä biomassaa lukuun ottamatta, ja joka on tuotettu muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisätään b alakohtaan iv alakohta seuraavasti:

”iv)

Kun tukea myönnetään vedyn tankkausinfrastruktuuriin, tuensaajan on annettava sitoumus siitä, että viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 tankkausinfrastruktuuri toimittaa ainoastaan uusiutuvaa vetyä. Kun tukea myönnetään ammoniakkia tai metanolia toimittavan tankkausinfrastruktuurin rakentamiseen, asentamiseen tai parantamiseen, tuensaajan on sitouduttava siihen, että tuettu tankkausinfrastruktuuri toimittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2035 ainoastaan sellaista ammoniakkia tai metanolia, jonka energiasisältö saadaan uusiutuvista lähteistä biomassaa lukuun ottamatta, ja joka on tuotettu muuta kuin biologista alkuperää oleville uusiutuville nestemäisille ja kaasumaisille liikenteen polttoaineille direktiivissä (EU) 2018/2001 ja sen täytäntöönpano- tai delegoiduissa säädöksissä vahvistettujen menetelmien mukaisesti.”;

| iii) | korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | Edellä a tai b alakohdassa tarkoitettu InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 165 miljoonaa euroa.”; |
| --- | --- | --- |

iii)

korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

Edellä a tai b alakohdassa tarkoitettu InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 165 miljoonaa euroa.”;

| e) | muutetaan 7 kohta seuraavasti:






  i) | muutetaan a alakohta seuraavasti:






  — | korvataan ii alakohta seuraavasti:






  ”ii) | investoinnit resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen 47 artiklan 1–6 ja 10 kohdan mukaisesti;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

muutetaan 7 kohta seuraavasti:

i)

muutetaan a alakohta seuraavasti:

—

korvataan ii alakohta seuraavasti:

”ii)

investoinnit resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen 47 artiklan 1–6 ja 10 kohdan mukaisesti;”

| — | lisätään v alakohta seuraavasti:






  ”v) | investoinnit testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin;” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään v alakohta seuraavasti:

”v)

investoinnit testaus- ja kokeiluinfrastruktuureihin;”

| ii) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 110 miljoonaa euroa.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä hanketta kohden saa olla enintään 110 miljoonaa euroa.”;

| f) | muutetaan 8 kohta seuraavasti:






  i) | muutetaan a alakohta seuraavasti:






  — | korvataan i ja ii alakohdat seuraavasti:






  ”i) | investoinnit, joiden avulla yritykset voivat korjata tai ennalta ehkäistä fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta tai samaan hankkeeseen osallistuvan toisen tahon toiminnasta aiheutuvia haittoja (mukaan lukien ilmastonmuutos) edellyttäen, että i) investoinnit eivät koske fossiilisia polttoaineita, maakaasu mukaan lukien, käyttäviä laitteita, koneita ja teollisia tuotantolaitoksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta myöntää tukea sellaisten lisäkomponenttien asentamiseen, jotka parantavat olemassa olevien laitteiden, koneiden ja teollisten tuotantolaitosten ympäristönsuojelun tasoa, missä tapauksessa investointikustannukset eivät saa liittyä hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan laitokseen, ja ii) vetyä käyttäviin laitteisiin, koneisiin ja tuotantolaitoksiin kohdistuvien investointien tapauksessa tuensaaja sitoutuu käyttämään koko investoinnin elinkaaren ajan pelkästään uusiutuvaa vetyä. Tässä alakohdassa säädetyn nojalla ei voida myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen unionin normien noudattamiseksi, paitsi jos investointi toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

muutetaan 8 kohta seuraavasti:

i)

muutetaan a alakohta seuraavasti:

—

korvataan i ja ii alakohdat seuraavasti:

”i)

investoinnit, joiden avulla yritykset voivat korjata tai ennalta ehkäistä fyysiselle ympäristölle tai luonnonvaroille tuensaajan omasta tai samaan hankkeeseen osallistuvan toisen tahon toiminnasta aiheutuvia haittoja (mukaan lukien ilmastonmuutos) edellyttäen, että i) investoinnit eivät koske fossiilisia polttoaineita, maakaasu mukaan lukien, käyttäviä laitteita, koneita ja teollisia tuotantolaitoksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta myöntää tukea sellaisten lisäkomponenttien asentamiseen, jotka parantavat olemassa olevien laitteiden, koneiden ja teollisten tuotantolaitosten ympäristönsuojelun tasoa, missä tapauksessa investointikustannukset eivät saa liittyä hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan laitokseen, ja ii) vetyä käyttäviin laitteisiin, koneisiin ja tuotantolaitoksiin kohdistuvien investointien tapauksessa tuensaaja sitoutuu käyttämään koko investoinnin elinkaaren ajan pelkästään uusiutuvaa vetyä. Tässä alakohdassa säädetyn nojalla ei voida myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen unionin normien noudattamiseksi, paitsi jos investointi toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa;

| ii) | rakennuksen tai yrityksen energiatehokkuutta parantavat toimenpiteet edellyttäen, että investoinnit eivät koske laitteita, koneita tai teollisia tuotantolaitoksia, jotka käyttävät fossiilisia polttoaineita, maakaasu mukaan luettuna. Tässä alakohdassa säädetyn nojalla ei voida myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen unionin normien noudattamiseksi, paitsi jos investointi toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa. Tukea voidaan tässä alakohdassa säädetyn nojalla myöntää poikkeuksellisesti kuitenkin rakennuksiin tehtäviin investointeihin, jotka toteutetaan unionin normeiksi katsottavien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamiseksi edellyttäen, että tuki myönnetään ennen kuin kyseisistä normeista tulee kyseiselle yritykselle pakollisia.”; |
| --- | --- |

ii)

rakennuksen tai yrityksen energiatehokkuutta parantavat toimenpiteet edellyttäen, että investoinnit eivät koske laitteita, koneita tai teollisia tuotantolaitoksia, jotka käyttävät fossiilisia polttoaineita, maakaasu mukaan luettuna. Tässä alakohdassa säädetyn nojalla ei voida myöntää tukea investointeihin, jotka toteutetaan hyväksyttyjen unionin normien noudattamiseksi, paitsi jos investointi toteutetaan ja saatetaan päätökseen vähintään 18 kuukautta ennen normin voimaantuloa. Tukea voidaan tässä alakohdassa säädetyn nojalla myöntää poikkeuksellisesti kuitenkin rakennuksiin tehtäviin investointeihin, jotka toteutetaan unionin normeiksi katsottavien energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamiseksi edellyttäen, että tuki myönnetään ennen kuin kyseisistä normeista tulee kyseiselle yritykselle pakollisia.”;

| — | lisätään vi alakohta seuraavasti:






  ”vi) | investointituki ainakin osittain sähköllä tai vedyllä toimivien puhtaiden kulkuvälineiden tai päästöttömien tie-, raide-, sisävesi- ja meriliikenteen kulkuvälineiden hankintaan sekä kulkuvälineiden jälkiasennuksiin, joiden myötä ne voidaan luokitella puhtaiksi tai päästöttömiksi kulkuvälineiksi;” |
| --- | --- | --- |

—

lisätään vi alakohta seuraavasti:

”vi)

investointituki ainakin osittain sähköllä tai vedyllä toimivien puhtaiden kulkuvälineiden tai päästöttömien tie-, raide-, sisävesi- ja meriliikenteen kulkuvälineiden hankintaan sekä kulkuvälineiden jälkiasennuksiin, joiden myötä ne voidaan luokitella puhtaiksi tai päästöttömiksi kulkuvälineiksi;”

| ii) | korvataan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | Rajoittamatta a alakohdan soveltamista rakennuksen energiatehokkuuden parantamiseen myönnetty tuki voidaan yhdistää tukeen, jota myönnetään johonkin tai kaikkiin seuraavista toimenpiteistä:






  i) | uusiutuvista energialähteistä paikan päällä sähköä, lämpöä tai jäähdytystä tuottavan integroidun laitteiston asentaminen, mukaan lukien esimerkiksi aurinkosähköpaneelit ja lämpöpumput; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

korvataan b alakohta seuraavasti:

”b)

Rajoittamatta a alakohdan soveltamista rakennuksen energiatehokkuuden parantamiseen myönnetty tuki voidaan yhdistää tukeen, jota myönnetään johonkin tai kaikkiin seuraavista toimenpiteistä:

i)

uusiutuvista energialähteistä paikan päällä sähköä, lämpöä tai jäähdytystä tuottavan integroidun laitteiston asentaminen, mukaan lukien esimerkiksi aurinkosähköpaneelit ja lämpöpumput;

| ii) | uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitteiston tuottaman energian varastointiin tarvittavan laitteiston asentaminen; |
| --- | --- |

ii)

uusiutuvaa energiaa paikan päällä tuottavan laitteiston tuottaman energian varastointiin tarvittavan laitteiston asentaminen;

| iii) | liittyminen energiatehokkaaseen kaukolämpö- ja/tai kaukojäähdytysjärjestelmään ja siihen liittyviin laitteisiin; |
| --- | --- |

iii)

liittyminen energiatehokkaaseen kaukolämpö- ja/tai kaukojäähdytysjärjestelmään ja siihen liittyviin laitteisiin;

| iv) | latausinfrastruktuurin rakentaminen ja asentaminen rakennuksen käyttäjien käyttöön, ja siihen liittyvän infrastruktuurin, kuten kaapelikanavoinnin, rakentaminen ja asentaminen, jos autojen pysäköintitilat sijaitsevat joko rakennuksen sisällä tai fyysisesti rakennuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

iv)

latausinfrastruktuurin rakentaminen ja asentaminen rakennuksen käyttäjien käyttöön, ja siihen liittyvän infrastruktuurin, kuten kaapelikanavoinnin, rakentaminen ja asentaminen, jos autojen pysäköintitilat sijaitsevat joko rakennuksen sisällä tai fyysisesti rakennuksen yhteydessä;

| v) | rakennuksen digitalisointiin, erityisesti sen älyvalmiuden parantamiseen, tarkoitettujen laitteiden asentaminen, mukaan lukien passiiviset sisäiset johdotukset tai rakenteellinen kaapelointi dataverkkoja varten ja laajakaistainfrastruktuurin liitännäinen osa kiinteistössä, johon rakennus kuuluu, mutta lukuun ottamatta kiinteistön ulkopuolella tapahtuvaa johdotusta tai kaapelointia dataverkkoja varten; |
| --- | --- |

v)

rakennuksen digitalisointiin, erityisesti sen älyvalmiuden parantamiseen, tarkoitettujen laitteiden asentaminen, mukaan lukien passiiviset sisäiset johdotukset tai rakenteellinen kaapelointi dataverkkoja varten ja laajakaistainfrastruktuurin liitännäinen osa kiinteistössä, johon rakennus kuuluu, mutta lukuun ottamatta kiinteistön ulkopuolella tapahtuvaa johdotusta tai kaapelointia dataverkkoja varten;

| vi) | investoinnit viherkattoihin ja sadeveden pidätys- ja hyödyntämisjärjestelmiin. |
| --- | --- |

vi)

investoinnit viherkattoihin ja sadeveden pidätys- ja hyödyntämisjärjestelmiin.

Tukitoimenpiteellä ei saa tukea fossiilisia polttoaineita, maakaasu mukaan lukien, käyttävien energialaitteiden asentamista.

Tukea voidaan myöntää joko rakennuksen omistajalle (omistajille) tai vuokralaiselle (vuokralaisille) riippuen siitä, kuka saa rahoituksen hankkeelle.”;

| iii) | korvataan e alakohta seuraavasti:






  ”e) | tuki energiatehokkuuden parantamiseen voi liittyä myös energiatehokkuussopimusten edistämiseen, seuraavin edellytyksin:






  i) | tuki myönnetään pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille, jotka ovat energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden tarjoajia ja tuen viimekätisiä edunsaajia; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

korvataan e alakohta seuraavasti:

”e)

tuki energiatehokkuuden parantamiseen voi liittyä myös energiatehokkuussopimusten edistämiseen, seuraavin edellytyksin:

i)

tuki myönnetään pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille, jotka ovat energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden tarjoajia ja tuen viimekätisiä edunsaajia;

| ii) | tuki myönnetään direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 27 alakohdassa tarkoitettujen energiatehokkuussopimusten edistämiseen; |
| --- | --- |

ii)

tuki myönnetään direktiivin 2012/27/EU 2 artiklan 27 alakohdassa tarkoitettujen energiatehokkuussopimusten edistämiseen;

| iii) | tuki myönnetään etuoikeutetun lainan tai takauksen muodossa energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä energiatehokkuussopimuksen mukaisesti tarjoavalle taholle tai se koostuu rahoitustuotteesta, jonka tarkoituksena on kyseisen tahon rahoittaminen (esimerkiksi myyntilaskurahoitus tai forfaiting-rahoitus); |
| --- | --- |

iii)

tuki myönnetään etuoikeutetun lainan tai takauksen muodossa energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä energiatehokkuussopimuksen mukaisesti tarjoavalle taholle tai se koostuu rahoitustuotteesta, jonka tarkoituksena on kyseisen tahon rahoittaminen (esimerkiksi myyntilaskurahoitus tai forfaiting-rahoitus);

| iv) | tämän alakohdan mukaisesti myönnettävän jäljellä olevan kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 30 miljoonaa euroa tuensaajaa kohden.”; |
| --- | --- |

iv)

tämän alakohdan mukaisesti myönnettävän jäljellä olevan kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 30 miljoonaa euroa tuensaajaa kohden.”;

| g) | korvataan 10 kohta seuraavasti:

  ”10.   Pk-yritykset tai tapauksen mukaan pienet midcap-yritykset voivat 2–9 kohdassa säädettyjen tukimuotojen lisäksi saada tukea myös InvestEU-rahastosta tuetun rahoituksen muodossa, jos sovellettavat edellytykset täyttyvät:






  a) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 16,5 miljoonaa euroa ja se myönnetään:






  i) | listaamattomille pk-yrityksille, jotka eivät ole vielä toimineet millään markkinoilla tai ovat toimineet alle kymmenen vuoden ajan rekisteröitymisestään tai alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla; Jos tiettyyn yritykseen on sovellettu joko rekisteröityneenä olemisen kymmenen vuoden enimmäisaikaa tai ensimyynnistä markkinoilla kulumisen seitsemän vuoden enimmäisaikaa, samalle yritykselle myöhemmin tämän artiklan nojalla myönnettävään tukeen voidaan soveltaa ainoastaan kyseistä samaa enimmäisaikaa. Niiden yritysten osalta, jotka ovat ostaneet toisen yrityksen tai jotka ovat syntyneet sulautuman kautta, tukikelpoisuusajan on katettava myös ostetun yrityksen tai sulautuneiden yritysten toiminta, paitsi jos tällaisen ostetun yrityksen tai tällaisten sulautuneiden yritysten liikevaihto on alle 10 prosenttia ostaneen yrityksen liikevaihdosta ostoa edeltäneenä tilikautena tai sulautuman kautta syntyneiden yritysten tapauksessa alle 10 prosenttia sulautuneiden yritysten yhteenlasketusta liikevaihdosta sulautumista edeltäneenä tilikautena. Jos käytetään rekisteröitymiseen perustuvaa tukikelpoisuusaikaa, sellaisten tukikelpoisten yritysten osalta, joita ei tarvitse kirjata yhtiörekisteriin, kymmenen vuoden tukikelpoisuusajan katsotaan alkavan ajankohdasta, jolloin yritys joko aloittaa taloudellisen toiminnan tai on velvollinen maksamaan veroa taloudellisesta toiminnastaan, sen mukaan kumpi ajankohdista on aikaisempi. InvestEU-rahaston tuella myönnettävä rahoitus voi kattaa myös listaamattomiin pk-yrityksiin tässä alakohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan jälkeen tehtäviä lisäsijoituksia, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 1) edellä a alakohdassa tarkoitettu kokonaisrahoituksen nimellismäärän yläraja ei ylity, 2) mahdollisuus lisäsijoituksiin sisältyi alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaan ja 3) lisäsijoituksen saava lopullinen tuensaaja ei ole muuttunut muun yrityksen kuin InvestEU-rahaston tuella rahoitusta tarjoavan rahoituksen välittäjän tai riippumattoman yksityisen sijoittajan sidosyritykseksi liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ellei uusi yhteisö ole pk-yritys; |
| --- | --- | --- | --- |

g)

korvataan 10 kohta seuraavasti:

”10.   Pk-yritykset tai tapauksen mukaan pienet midcap-yritykset voivat 2–9 kohdassa säädettyjen tukimuotojen lisäksi saada tukea myös InvestEU-rahastosta tuetun rahoituksen muodossa, jos sovellettavat edellytykset täyttyvät:

a)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 16,5 miljoonaa euroa ja se myönnetään:

i)

listaamattomille pk-yrityksille, jotka eivät ole vielä toimineet millään markkinoilla tai ovat toimineet alle kymmenen vuoden ajan rekisteröitymisestään tai alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla; Jos tiettyyn yritykseen on sovellettu joko rekisteröityneenä olemisen kymmenen vuoden enimmäisaikaa tai ensimyynnistä markkinoilla kulumisen seitsemän vuoden enimmäisaikaa, samalle yritykselle myöhemmin tämän artiklan nojalla myönnettävään tukeen voidaan soveltaa ainoastaan kyseistä samaa enimmäisaikaa. Niiden yritysten osalta, jotka ovat ostaneet toisen yrityksen tai jotka ovat syntyneet sulautuman kautta, tukikelpoisuusajan on katettava myös ostetun yrityksen tai sulautuneiden yritysten toiminta, paitsi jos tällaisen ostetun yrityksen tai tällaisten sulautuneiden yritysten liikevaihto on alle 10 prosenttia ostaneen yrityksen liikevaihdosta ostoa edeltäneenä tilikautena tai sulautuman kautta syntyneiden yritysten tapauksessa alle 10 prosenttia sulautuneiden yritysten yhteenlasketusta liikevaihdosta sulautumista edeltäneenä tilikautena. Jos käytetään rekisteröitymiseen perustuvaa tukikelpoisuusaikaa, sellaisten tukikelpoisten yritysten osalta, joita ei tarvitse kirjata yhtiörekisteriin, kymmenen vuoden tukikelpoisuusajan katsotaan alkavan ajankohdasta, jolloin yritys joko aloittaa taloudellisen toiminnan tai on velvollinen maksamaan veroa taloudellisesta toiminnastaan, sen mukaan kumpi ajankohdista on aikaisempi. InvestEU-rahaston tuella myönnettävä rahoitus voi kattaa myös listaamattomiin pk-yrityksiin tässä alakohdassa tarkoitetun tukikelpoisuusajan jälkeen tehtäviä lisäsijoituksia, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: 1) edellä a alakohdassa tarkoitettu kokonaisrahoituksen nimellismäärän yläraja ei ylity, 2) mahdollisuus lisäsijoituksiin sisältyi alkuperäiseen liiketoimintasuunnitelmaan ja 3) lisäsijoituksen saava lopullinen tuensaaja ei ole muuttunut muun yrityksen kuin InvestEU-rahaston tuella rahoitusta tarjoavan rahoituksen välittäjän tai riippumattoman yksityisen sijoittajan sidosyritykseksi liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ellei uusi yhteisö ole pk-yritys;

| ii) | listaamattomille pk-yrityksille, jotka aloittavat uuden taloudellisen toiminnan, mitä varten alkuinvestoinnin on oltava yli 50 prosenttia keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana. Ensimmäisestä virkkeestä poiketen seuraavia pidetään uuteen taloudelliseen toimintaan kohdistuvina investointeina, jos niihin liittyvä alkuinvestointi on liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 30 prosenttia viiden edeltävän vuoden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta: 1) investoinnit, joilla parannetaan toiminnan ympäristötehokkuutta merkittävästi unionin velvoittavia normeja enemmän tämän asetuksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti, 2) muut asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklan 1 alakohdassa määritellyt ympäristön kannalta kestävät investoinnit ja 3) investoinnit, joilla pyritään lisäämään liitteessä IV lueteltujen kriittisten raaka-aineiden louhinta-, erottelu-, jalostus-, käsittely- tai kierrätyskapasiteettia. Investoinnin ympäristön kannalta kestävä luonne on osoitettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisesti, mukaan lukien ”ei merkittävää haittaa” -periaate, tai muilla vertailukelpoisilla menetelmillä, mukaan lukien muun muassa InvestEU-rahaston kestävyysarviointi. Toimenpiteiden, jotka ovat identtisiä neuvoston hyväksymien elpymis- ja palautumissuunnitelmien toimenpiteiden kanssa, katsotaan olevan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia, koska tämä on jo todennettu; |
| --- | --- |

ii)

listaamattomille pk-yrityksille, jotka aloittavat uuden taloudellisen toiminnan, mitä varten alkuinvestoinnin on oltava yli 50 prosenttia keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana. Ensimmäisestä virkkeestä poiketen seuraavia pidetään uuteen taloudelliseen toimintaan kohdistuvina investointeina, jos niihin liittyvä alkuinvestointi on liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 30 prosenttia viiden edeltävän vuoden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta: 1) investoinnit, joilla parannetaan toiminnan ympäristötehokkuutta merkittävästi unionin velvoittavia normeja enemmän tämän asetuksen 36 artiklan 2 kohdan mukaisesti, 2) muut asetuksen (EU) 2020/852 2 artiklan 1 alakohdassa määritellyt ympäristön kannalta kestävät investoinnit ja 3) investoinnit, joilla pyritään lisäämään liitteessä IV lueteltujen kriittisten raaka-aineiden louhinta-, erottelu-, jalostus-, käsittely- tai kierrätyskapasiteettia. Investoinnin ympäristön kannalta kestävä luonne on osoitettava asetuksen (EU) 2020/852 3 artiklan mukaisesti, mukaan lukien ”ei merkittävää haittaa” -periaate, tai muilla vertailukelpoisilla menetelmillä, mukaan lukien muun muassa InvestEU-rahaston kestävyysarviointi. Toimenpiteiden, jotka ovat identtisiä neuvoston hyväksymien elpymis- ja palautumissuunnitelmien toimenpiteiden kanssa, katsotaan olevan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen mukaisia, koska tämä on jo todennettu;

| iii) | pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille, jotka ovat 2 artiklan 80 alakohdassa määriteltyjä innovatiivisia yrityksiä; |
| --- | --- |

iii)

pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille, jotka ovat 2 artiklan 80 alakohdassa määriteltyjä innovatiivisia yrityksiä;

| b) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 16,5 miljoonaa euroa ja se myönnetään pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille, joiden pääasiallinen toiminta sijaitsee tukialueilla, edellyttäen että rahoitusta ei käytetä 2 artiklan 61 a alakohdassa määriteltyyn toiminnan siirtämiseen; |
| --- | --- |

b)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 16,5 miljoonaa euroa ja se myönnetään pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille, joiden pääasiallinen toiminta sijaitsee tukialueilla, edellyttäen että rahoitusta ei käytetä 2 artiklan 61 a alakohdassa määriteltyyn toiminnan siirtämiseen;

| c) | InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 2,2 miljoonaa euroa ja se myönnetään pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille.”; |
| --- | --- |

c)

InvestEU-rahaston tuen nojalla lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä on enintään 2,2 miljoonaa euroa ja se myönnetään pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille.”;

| 55) | korvataan 56 f artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Kaupallisten rahoituksen välittäjien kautta kullekin lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään 8,25 miljoonaa euroa.”
  ; |
| --- | --- |

55)

korvataan 56 f artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Kaupallisten rahoituksen välittäjien kautta kullekin lopulliselle tuensaajalle myönnetyn kokonaisrahoituksen nimellismäärä saa olla enintään 8,25 miljoonaa euroa.”

| 56) | korvataan 58 artiklan 3 a ja 4 kohta seuraavasti:

  ”3 a.   Yksittäinen tuki, joka on myönnetty 1 päivän heinäkuuta 2014 ja [tämän muutoksen voimaantulopäivän] välisenä aikana tämän asetuksen, sellaisena kuin sitä sovellettiin tuen myöntämisajankohtana, säännösten mukaisesti on sisämarkkinoille soveltuvaa ja vapautettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta. Yksittäinen tuki, joka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 tämän asetuksen säännösten mukaisesti, lukuun ottamatta 9 artiklaa, sellaisena kuin asetusta sovelletaan joko ennen 10 päivää heinäkuuta 2017 tai sen jälkeen, ennen 3 päivää elokuuta 2021 tai sen jälkeen taikka ennen tai jälkeen [tämän muutoksen voimaantulopäivä], on sisämarkkinoille soveltuvaa ja vapautettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta.


  4.   Tämän asetuksen voimassaolon päätyttyä sen nojalla poikkeuksen saaneisiin tukijärjestelmiin sovelletaan edelleen poikkeusta kuuden kuukauden mukautumisjakson ajan. Edellä olevan 21 artiklan 9 kohdan a alakohdan nojalla poikkeuksen saaneeseen riskirahoitustukeen sovellettavan poikkeuksen voimassaolo päättyy rahoitussopimuksessa vahvistetun ajanjakson lopussa edellyttäen, että julkisen rahoituksen sitominen tuettuun pääomasijoitusrahastoon on tehty tällaisen sopimuksen perusteella kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimassaoloajan päättymisestä ja kaikki muut poikkeuksen edellytykset täyttyvät edelleen.”
  ; |
| --- | --- |

56)

korvataan 58 artiklan 3 a ja 4 kohta seuraavasti:

”3 a.   Yksittäinen tuki, joka on myönnetty 1 päivän heinäkuuta 2014 ja [tämän muutoksen voimaantulopäivän] välisenä aikana tämän asetuksen, sellaisena kuin sitä sovellettiin tuen myöntämisajankohtana, säännösten mukaisesti on sisämarkkinoille soveltuvaa ja vapautettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta. Yksittäinen tuki, joka on myönnetty ennen 1 päivää heinäkuuta 2014 tämän asetuksen säännösten mukaisesti, lukuun ottamatta 9 artiklaa, sellaisena kuin asetusta sovelletaan joko ennen 10 päivää heinäkuuta 2017 tai sen jälkeen, ennen 3 päivää elokuuta 2021 tai sen jälkeen taikka ennen tai jälkeen [tämän muutoksen voimaantulopäivä], on sisämarkkinoille soveltuvaa ja vapautettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvaatimuksesta.

4.   Tämän asetuksen voimassaolon päätyttyä sen nojalla poikkeuksen saaneisiin tukijärjestelmiin sovelletaan edelleen poikkeusta kuuden kuukauden mukautumisjakson ajan. Edellä olevan 21 artiklan 9 kohdan a alakohdan nojalla poikkeuksen saaneeseen riskirahoitustukeen sovellettavan poikkeuksen voimassaolo päättyy rahoitussopimuksessa vahvistetun ajanjakson lopussa edellyttäen, että julkisen rahoituksen sitominen tuettuun pääomasijoitusrahastoon on tehty tällaisen sopimuksen perusteella kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimassaoloajan päättymisestä ja kaikki muut poikkeuksen edellytykset täyttyvät edelleen.”

| 57) | korvataan 59 artiklan toinen alakohta seuraavasti:

  ”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2026.”; |
| --- | --- |

57)

korvataan 59 artiklan toinen alakohta seuraavasti:

”Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2026.”;

| 58) | korvataan liitteessä II oleva II osa tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

58)

korvataan liitteessä II oleva II osa tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

| 59) | lisätään liite IV seuraavasti:


  ”LIITE IV
  Tämän asetuksen 21 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja 56 e artiklan 10 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut kriittiset raaka-aineet
  Seuraavia raaka-aineita pidetään 21 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja 56 e artiklan 10 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuina kriittisinä raaka-aineina:






  a) | antimoni |
| --- | --- | --- |

59)

lisätään liite IV seuraavasti:

”LIITE IV

Tämän asetuksen 21 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja 56 e artiklan 10 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut kriittiset raaka-aineet

Seuraavia raaka-aineita pidetään 21 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja 56 e artiklan 10 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuina kriittisinä raaka-aineina:

a)

antimoni

| b) | arseeni |
| --- | --- |

b)

arseeni

| c) | bauksiitti |
| --- | --- |

c)

bauksiitti

| d) | baryytti |
| --- | --- |

d)

baryytti

| e) | beryllium |
| --- | --- |

e)

beryllium

| f) | vismutti |
| --- | --- |

f)

vismutti

| g) | boori |
| --- | --- |

g)

boori

| h) | koboltti |
| --- | --- |

h)

koboltti

| i) | koksihiili |
| --- | --- |

i)

koksihiili

| j) | kupari |
| --- | --- |

j)

kupari

| k) | maasälpä |
| --- | --- |

k)

maasälpä

| l) | fluorisälpä |
| --- | --- |

l)

fluorisälpä

| m) | gallium |
| --- | --- |

m)

gallium

| n) | germanium |
| --- | --- |

n)

germanium

| o) | hafnium |
| --- | --- |

o)

hafnium

| p) | helium |
| --- | --- |

p)

helium

| q) | raskaat harvinaiset maametallit |
| --- | --- |

q)

raskaat harvinaiset maametallit

| r) | kevyet harvinaiset maametallit |
| --- | --- |

r)

kevyet harvinaiset maametallit

| s) | litium |
| --- | --- |

s)

litium

| t) | magnesium |
| --- | --- |

t)

magnesium

| u) | mangaani |
| --- | --- |

u)

mangaani

| v) | luonnongrafiitti |
| --- | --- |

v)

luonnongrafiitti

| w) | nikkeli – akkulaatuinen |
| --- | --- |

w)

nikkeli – akkulaatuinen

| x) | niobium |
| --- | --- |

x)

niobium

| y) | raakafosfaatti |
| --- | --- |

y)

raakafosfaatti

| z) | fosfori |
| --- | --- |

z)

fosfori

| aa) | platinaryhmän metallit |
| --- | --- |

aa)

platinaryhmän metallit

| bb) | skandium |
| --- | --- |

bb)

skandium

| cc) | piimetalli |
| --- | --- |

cc)

piimetalli

| dd) | strontium |
| --- | --- |

dd)

strontium

| ee) | tantaali |
| --- | --- |

ee)

tantaali

| ff) | titaanimetalli |
| --- | --- |

ff)

titaanimetalli

| gg) | volframi |
| --- | --- |

gg)

volframi

| hh) | vanadiini |
| --- | --- |

hh)

vanadiini

2 artikla

Lisätään asetuksen (EU) 2022/2473 56 artiklaan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Tätä artiklaa sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2023.”

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 248, 24.9.2015, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).

2

(3)  Komission tiedonanto Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat (EUVL C 153, 29.4.2021, s. 1).

3

Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan vihreän kehityksen ohjelma (COM(2019) 640 final).

4

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

5

(6)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten (COM(2020) 103 final).

6

Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten

(7)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa (COM(2020) 67 final).

7

Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa

(8)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan datastrategia (COM(2020) 66 final).

8

Euroopan datastrategia

(9)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan uusi teollisuusstrategia (COM(2020) 102 final).

9

Euroopan uusi teollisuusstrategia

(10)  Komission asetus (EU) 2022/2472, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, tiettyjen maa- ja metsätalousalan ja maaseutualueiden tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 327, 21.12.2022, s. 1).

10

(11)  Neuvoston asetus (EU) 2022/1854, annettu 6 päivänä lokakuuta 2022, korkeisiin energianhintoihin liittyvistä hätätoimenpiteistä (EUVL L 261 I , 7.10.2022, s. 1).

11

(12)  Komission asetus (EU) N:o 1407/2013, annettu 18 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen (EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).

12

(13)  Komission tiedonanto Suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi (EUVL C 508, 16.12.2021, s. 1).

13

Suuntaviivat valtiontuelle riskirahoitussijoitusten edistämiseksi

(14)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja vuoden 2012 valtiontukiuudistuspaketin, rautatieliikenteen suuntaviivojen ja lyhytaikaisten vientiluottovakuutuksien toimivuustarkastuksesta (SWD/2020/0257 final).

14

(15)  Komission tiedonanto – Vuoden 2022 suuntaviivat ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle (EUVL C 80, 18.2.2022, s. 1).

15

Vuoden 2022 suuntaviivat ilmastotoimiin, ympäristönsuojeluun ja energia-alalle myönnettävälle valtiontuelle

(16)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle REPowerEU-suunnitelma COM/2022/230 final.

16

REPowerEU-suunnitelma

(17)  Komission asetus (EU) 2021/1237, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2021, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti annetun asetuksen (EU) N:o 651/2014 muuttamisesta (EUVL L 270, 29.7.2021, s. 39).

17

(18)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle (COM(2020) 301 final).

18

Vetystrategia ilmastoneutraalille Euroopalle

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

19

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/944, annettu 5 päivänä kesäkuuta 2019, sähkön sisämarkkinoita koskevista yhteisistä säännöistä ja direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (EUVL L 158, 14.6.2019, s. 125).

20

(21)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme (COM(2020) 380 final).

21

Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme

(22)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (COM(2021) 82).

22

Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi

(23)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle – Kestävä hiilikierto (COM(2021) 800 final).

23

Kestävä hiilikierto

(24)  Komission tiedonanto – Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma: Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta (COM(2020) 98 final).

24

Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma: Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta

(25)  Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51).

25

(26)  Komission asetus (EU) 2022/2473, annettu 14 päivänä joulukuuta 2022, kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville yrityksille myönnettävien tukien tiettyjen muotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 327, 21.12.2022, s. 82).

26

(27)  Komission tiedonanto – Kestävä Eurooppa -investointiohjelma: Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma (COM(2020) 21 final).

27

Kestävä Eurooppa -investointiohjelma: Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma

(28)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/697, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan puolustusrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1092 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 149).

28

(29)  Regulation (EU) 2018/1092 of the European Parliament and of the Council of 18 July 2018 establishing the European Defence Industrial Development Programme aiming at supporting the competitiveness and innovation capacity of the Union's defence industry (EUVL L 200, 7.8.2018, s. 30).

29

---

LIITE

”OSA II

Toimitetaan 11 artiklan mukaisesti komission sähköisen ilmoitusjärjestelmän kautta

Ilmoittakaa, minkä yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen säännöksen nojalla tukitoimenpide toteutetaan.

| Ensisijainen tavoite – Yleiset tavoitteet (luettelo) | Tavoitteet
  (luettelo) | Tuen enimmäisintensiteetti
  prosentteina
  tai tuen vuotuinen enimmäismäärä kansallisessa valuutassa (kokonaislukuina) | Pk-yrityksille myönnettävät lisät (jos käytettävissä)
  prosentteina |
| --- | --- | --- | --- |
| Alueellinen tuki – investointituki (1) (14 artikla) | ☐ | Ohjelma |

Ensisijainen tavoite – Yleiset tavoitteet (luettelo)

Tavoitteet

(luettelo)

Tuen enimmäisintensiteetti

prosentteina

tai tuen vuotuinen enimmäismäärä kansallisessa valuutassa (kokonaislukuina)

Pk-yrityksille myönnettävät lisät (jos käytettävissä)

prosentteina

Alueellinen tuki – investointituki (1) (14 artikla)

☐

Ohjelma

... %

... %

| ☐ | Tapauskohtainen tuki |
| --- | --- |

☐

Tapauskohtainen tuki

... %

... %

Alueellinen tuki – toimintatuki (15 artikla)

| ☐ | Harvaan asutuilla alueilla (15 artiklan 2 kohta) |
| --- | --- |

☐

Harvaan asutuilla alueilla (15 artiklan 2 kohta)

... %

... %

| ☐ | Erittäin harvaan asutuilla alueilla (15 artiklan 3 kohta) |
| --- | --- |

☐

Erittäin harvaan asutuilla alueilla (15 artiklan 3 kohta)

... %

... %

| ☐ | Syrjäisimmillä alueilla (15 artiklan 4 kohta) |
| --- | --- |

☐

Syrjäisimmillä alueilla (15 artiklan 4 kohta)

... %

... %

| ☐ | Alueellinen kaupunkikehitystuki (16 artikla) |
| --- | --- |

☐

Alueellinen kaupunkikehitystuki (16 artikla)

... kansallinen valuutta

... %

Pk-yrityksille myönnettävä tuki (17 – 19 d artikla)

| ☐ | Pk-yrityksille myönnettävä investointituki (17 artikla) |
| --- | --- |

☐

Pk-yrityksille myönnettävä investointituki (17 artikla)

... %

... %

| ☐ | Pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki (18 artikla) |
| --- | --- |

☐

Pk-yrityksille konsulttipalveluihin myönnettävä tuki (18 artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki pk-yritysten osallistumiseen messuille (19 artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki pk-yritysten osallistumiseen messuille (19 artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistuville pk-yrityksille aiheutuviin kustannuksiin (19 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki yhteisölähtöisiin paikallisiin kehittämishankkeisiin osallistuville pk-yrityksille aiheutuviin kustannuksiin (19 a artikla)

... %

... %

| ☐ | Rajalliset tukimäärät yhteisölähtöisistä paikallisista kehittämishankkeista hyötyville pk-yrityksille (19 b artikla) (2) |
| --- | --- |

☐

Rajalliset tukimäärät yhteisölähtöisistä paikallisista kehittämishankkeista hyötyville pk-yrityksille (19 b artikla) (2)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki (19 c artikla) |
| --- | --- |

☐

Mikroyrityksille sähkön, kaasun tai lämmön saantia koskevien julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki (19 c artikla)

... %

... %

| ☐ | Pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi (19 d artikla) |
| --- | --- |

☐

Pk-yrityksille sähkön, kaasun tai maakaasusta tai sähköstä tuotetun lämmön saantia koskevien väliaikaisten julkisten interventioiden muodossa myönnettävä tuki Venäjän Ukrainaa vastaan käymän hyökkäyssodan aiheuttaman hinnannousun vaikutusten lieventämiseksi (19 d artikla)

... %

... %

Tuki Euroopan alueelliselle yhteistyölle (20 – 20 a artikla)

| ☐ | Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuvien yritysten kustannuksiin myönnettävä tuki (20 artikla) |
| --- | --- |

☐

Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuvien yritysten kustannuksiin myönnettävä tuki (20 artikla)

... %

... %

| ☐ | Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuville yrityksille myönnettävät rajoitetut tukimäärät (20 a artikla) (3) |
| --- | --- |

☐

Euroopan alueellisen yhteistyön hankkeisiin osallistuville yrityksille myönnettävät rajoitetut tukimäärät (20 a artikla) (3)

... kansallinen valuutta

... %

Pk-yrityksille rahoituksensaantiin myönnettävä tuki (21–22 artikla)

| ☐ | Riskirahoitustuki (21 artikla) |
| --- | --- |

☐

Riskirahoitustuki (21 artikla)

... kansallinen valuutta

Ei sovelleta

| ☐ | Yksityisille sijoittajille, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, verokannustimina myönnettävä pk-yrityksille suunnattu riskirahoitustuki (21 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Yksityisille sijoittajille, jotka ovat luonnollisia henkilöitä, verokannustimina myönnettävä pk-yrityksille suunnattu riskirahoitustuki (21 a artikla)

... kansallinen valuutta

Ei sovelleta

| ☐ | Käynnistystuki (22 artikla) |
| --- | --- |

☐

Käynnistystuki (22 artikla)

... kansallinen valuutta

Ei sovelleta

| ☐ | Pk-yrityksille myönnettävä tuki – pk-yrityksiin erikoistuneille vaihtoehtoisille kauppapaikoille myönnettävä tuki (23 artikla) |
| --- | --- |

☐

Pk-yrityksille myönnettävä tuki – pk-yrityksiin erikoistuneille vaihtoehtoisille kauppapaikoille myönnettävä tuki (23 artikla)

... kansallinen valuutta

Ei sovelleta

| ☐ | Pk-yrityksille myönnettävä tuki – esiselvityskustannuksiin myönnettävä tuki (24 artikla) |
| --- | --- |

☐

Pk-yrityksille myönnettävä tuki – esiselvityskustannuksiin myönnettävä tuki (24 artikla)

... %

Ei sovelleta

Tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki (25–30 artikla)

Tutkimus- ja kehityshankkeisiin myönnettävä tuki (25 artikla)

| ☐ | Perustutkimus
  (25 artiklan 2 kohdan a alakohta) |
| --- | --- |

☐

Perustutkimus

(25 artiklan 2 kohdan a alakohta)

... %

... %

| ☐ | Teollinen tutkimus
  (25 artiklan 2 kohdan b alakohta) |
| --- | --- |

☐

Teollinen tutkimus

(25 artiklan 2 kohdan b alakohta)

... %

... %

| ☐ | Kokeellinen kehittäminen (25 artiklan 2 kohdan c alakohta) |
| --- | --- |

☐

Kokeellinen kehittäminen (25 artiklan 2 kohdan c alakohta)

... %

... %

| ☐ | Toteutettavuustutkimukset (25 artiklan 2 kohdan d alakohta) |
| --- | --- |

☐

Toteutettavuustutkimukset (25 artiklan 2 kohdan d alakohta)

... %

... %

| ☐ | Tuki hankkeille, joille on myönnetty huippuosaamismerkki (25 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki hankkeille, joille on myönnetty huippuosaamismerkki (25 a artikla)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki (25 b artikla) |
| --- | --- |

☐

Marie Skłodowska-Curie -toimiin ja Euroopan tutkimusneuvoston konseptin toimivuuden osoittamista koskeviin Proof of Concept -toimiin myönnettävä tuki (25 b artikla)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvä tuki (25 c artikla) |
| --- | --- |

☐

Yhteisrahoitettuihin tutkimus- ja kehityshankkeisiin liittyvä tuki (25 c artikla)

... %

... %

| ☐ | Tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki (25 d artikla) |
| --- | --- |

☐

Tiimiyttämistoimiin liittyvä tuki (25 d artikla)

... %

... %

| ☐ | Euroopan puolustusrahastosta tai Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta tuettujen hankkeiden yhteisrahoitukseen liittyvä tuki (25 e artikla) |
| --- | --- |

☐

Euroopan puolustusrahastosta tai Euroopan puolustusteollisesta kehittämisohjelmasta tuettujen hankkeiden yhteisrahoitukseen liittyvä tuki (25 e artikla)

... %

... %

| ☐ | Tutkimusinfrastruktuureille myönnettävä investointituki (26 artikla) |
| --- | --- |

☐

Tutkimusinfrastruktuureille myönnettävä investointituki (26 artikla)

... %

... %

| ☐ | Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureille myönnettävä investointituki (26 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Testaus- ja kokeiluinfrastruktuureille myönnettävä investointituki (26 a artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki innovaatioklustereille (27 artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki innovaatioklustereille (27 artikla)

... %

... %

| ☐ | Pk-yrityksille myönnettävä innovaatiotuki (28 artikla) |
| --- | --- |

☐

Pk-yrityksille myönnettävä innovaatiotuki (28 artikla)

... %

... %

| ☐ | Prosesseihin tai organisointiin liittyvään innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki (29 artikla) |
| --- | --- |

☐

Prosesseihin tai organisointiin liittyvään innovaatiotoimintaan myönnettävä tuki (29 artikla)

... %

... %

| ☐ | Kalastus- ja vesiviljelyalan tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki (30 artikla) |
| --- | --- |

☐

Kalastus- ja vesiviljelyalan tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävä tuki (30 artikla)

... %

... %

| ☐ | Koulutustuki (31 artikla) |
| --- | --- |

☐

Koulutustuki (31 artikla)

... %

... %

Epäedullisessa asemassa olevien ja alentuneesti työkykyisten työntekijöiden hyväksi myönnettävä tuki (32–35 artikla)

| ☐ | Palkkatukien muodossa myönnettävä tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työhönottoon (32 artikla) |
| --- | --- |

☐

Palkkatukien muodossa myönnettävä tuki epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työhönottoon (32 artikla)

... %

... %

| ☐ | Palkkatukien muodossa myönnettävä tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen (33 artikla) |
| --- | --- |

☐

Palkkatukien muodossa myönnettävä tuki alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämiseen (33 artikla)

... %

... %

| ☐ | Alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseen myönnettävä tuki (34 artikla) |
| --- | --- |

☐

Alentuneesti työkykyisten työntekijöiden työllistämisestä aiheutuvien lisäkustannusten korvaamiseen myönnettävä tuki (34 artikla)

... %

... %

| ☐ | Epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden avustamisesta aiheutuviin kustannuksiin myönnettävä tuki (35 artikla) |
| --- | --- |

☐

Epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden avustamisesta aiheutuviin kustannuksiin myönnettävä tuki (35 artikla)

... %

... %

Ympäristönsuojeluun myönnettävä tuki (36–49 artikla)

| ☐ | Investointituki ympäristönsuojeluun, hiilestä irtautuminen mukaan luettuna (36 artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki ympäristönsuojeluun, hiilestä irtautuminen mukaan luettuna (36 artikla)

... %

... %

| ☐ | Investointituki lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin (36 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki lataus- tai tankkausinfrastruktuuriin (36 a artikla)

... %

... %

| ☐ | Investointituki puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden hankintaan ja kulkuvälineiden jälkiasennuksiin (36 b artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki puhtaiden tai päästöttömien kulkuvälineiden hankintaan ja kulkuvälineiden jälkiasennuksiin (36 b artikla)

... %

... %

| ☐ | Investointituki energiatehokkuustoimenpiteisiin muualla kuin rakennuksissa (38 artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki energiatehokkuustoimenpiteisiin muualla kuin rakennuksissa (38 artikla)

... %

... %

| ☐ | Investointituki energiatehokkuustoimiin rakennuksissa (38 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki energiatehokkuustoimiin rakennuksissa (38 a artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki energiatehokkuussopimusten helpottamiseksi (38 b artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki energiatehokkuussopimusten helpottamiseksi (38 b artikla)

... kansallinen valuutta

Ei sovelleta

| ☐ | Rahoitusvälineiden muodossa myönnettävä investointituki rakennusten energiatehokkuushankkeisiin (39 artikla) |
| --- | --- |

☐

Rahoitusvälineiden muodossa myönnettävä investointituki rakennusten energiatehokkuushankkeisiin (39 artikla)

... kansallinen valuutta

Ei sovelleta

| ☐ | Investointituki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian, uusiutuvan vedyn ja tehokkaan yhteistuotannon edistämiseen (41 artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian, uusiutuvan vedyn ja tehokkaan yhteistuotannon edistämiseen (41 artikla)

... %

... %

| ☐ | Toimintatuki uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön käytön edistämiseen (42 artikla) |
| --- | --- |

☐

Toimintatuki uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön käytön edistämiseen (42 artikla)

... %

... %

| ☐ | Toimintatuki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvan vedyn edistämiseen pienissä hankkeissa ja uusiutuvan energian yhteisöissä (43 artikla) |
| --- | --- |

☐

Toimintatuki uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja uusiutuvan vedyn edistämiseen pienissä hankkeissa ja uusiutuvan energian yhteisöissä (43 artikla)

... %

... %

| ☐ | Direktiivissä 2003/96/EY tarkoitettujen veronalennusten muodossa myönnettävä tuki (44 artikla) |
| --- | --- |

☐

Direktiivissä 2003/96/EY tarkoitettujen veronalennusten muodossa myönnettävä tuki (44 artikla)

... %

Ei sovelleta

| ☐ | Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennusten muodossa myönnettävä tuki (44 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Ympäristöverojen tai veronluonteisten ympäristömaksujen alennusten muodossa myönnettävä tuki (44 a artikla)

... %

Ei sovelleta

| ☐ | Investointituki ympäristövahinkojen korjaamiseen, luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen ja luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi (45 artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki ympäristövahinkojen korjaamiseen, luontotyyppien ja ekosysteemien ennallistamiseen, biologisen monimuotoisuuden suojeluun tai palauttamiseen ja luontopohjaisten ratkaisujen toteuttamiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen hillitsemiseksi (45 artikla)

... %

... %

| ☐ | Investointituki energiatehokkaaseen kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen (46 artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki energiatehokkaaseen kaukolämmitykseen ja -jäähdytykseen (46 artikla)

... %

... %

| ☐ | Investointituki resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen siirtymisen tukemiseen (47 artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki resurssitehokkuuteen ja kiertotalouteen siirtymisen tukemiseen (47 artikla)

... %

... %

| ☐ | Investointituki energiainfrastruktuurille (48 artikla) |
| --- | --- |

☐

Investointituki energiainfrastruktuurille (48 artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki ympäristönsuojelua ja energiakysymyksiä koskeviin tutkimuksiin ja konsulttipalveluihin (49 artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki ympäristönsuojelua ja energiakysymyksiä koskeviin tutkimuksiin ja konsulttipalveluihin (49 artikla)

... %

... %

| ☐ | Tukiohjelmat tiettyjen luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi (50 artikla) |
| --- | --- |

☐

Tukiohjelmat tiettyjen luonnonmullistusten aiheuttaman vahingon korvaamiseksi (50 artikla)

Tuen enimmäisintensiteetti

... %

... %

Luonnonmullistuksen tyyppi

| ☐ | maanjäristys |
| --- | --- |

☐

maanjäristys

| ☐ | lumivyöry |
| --- | --- |

☐

lumivyöry

| ☐ | maanvyörymä |
| --- | --- |

☐

maanvyörymä

| ☐ | tulva |
| --- | --- |

☐

tulva

| ☐ | pyörremyrsky |
| --- | --- |

☐

pyörremyrsky

| ☐ | hurrikaani |
| --- | --- |

☐

hurrikaani

| ☐ | tulivuorenpurkaus |
| --- | --- |

☐

tulivuorenpurkaus

| ☐ | maastopalo |
| --- | --- |

☐

maastopalo

Luonnonmullistuksen tapahtumisajankohta

pp.kk.vvvv–pp.kk.vvvv

| ☐ | Sosiaalinen kuljetustuki syrjäisten alueiden asukkaiden hyväksi (51 artikla) |
| --- | --- |

☐

Sosiaalinen kuljetustuki syrjäisten alueiden asukkaiden hyväksi (51 artikla)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki kiinteille laajakaistaverkoille (52 artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki kiinteille laajakaistaverkoille (52 artikla)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki 4G- ja 5G-matkaviestinverkoille (52 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki 4G- ja 5G-matkaviestinverkoille (52 a artikla)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki yhteistä etua koskeville hankkeille Euroopan laajuiseen digitaaliseen liitettävyyteen liittyvän infrastruktuurin alalla (52 b artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki yhteistä etua koskeville hankkeille Euroopan laajuiseen digitaaliseen liitettävyyteen liittyvän infrastruktuurin alalla (52 b artikla)

... %

... %

| ☐ | Liityntäarvosetelit (52 c artikla) |
| --- | --- |

☐

Liityntäarvosetelit (52 c artikla)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki runkoliityntäverkoille (52 d artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki runkoliityntäverkoille (52 d artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen (53 artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen (53 artikla)

... %

... %

| ☐ | Audiovisuaalisia teoksia edistävät tukiohjelmat (54 artikla) |
| --- | --- |

☐

Audiovisuaalisia teoksia edistävät tukiohjelmat (54 artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki urheiluinfrastruktuureille ja monikäyttöisille vapaa-ajan infrastruktuureille (55 artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki urheiluinfrastruktuureille ja monikäyttöisille vapaa-ajan infrastruktuureille (55 artikla)

... %

... %

| ☐ | Paikallisille infrastruktuureille myönnettävä investointituki (56 artikla) |
| --- | --- |

☐

Paikallisille infrastruktuureille myönnettävä investointituki (56 artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki alueellisille lentoasemille (56 a artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki alueellisille lentoasemille (56 a artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki merisatamille (56 b artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki merisatamille (56 b artikla)

... %

... %

| ☐ | Tuki sisävesisatamille (56 c artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki sisävesisatamille (56 c artikla)

... %

... %

InvestEU-rahastosta tuettuihin rahoitustuotteisiin liittyvä tuki (56 d–56 f artikla)

| ☐ | Tuki Euroopan laajuiseen digitaaliseen liitettävyyteen liittyvien infrastruktuurien alalla yhteistä etua koskeville hankkeille, joita rahoitetaan asetuksen (EU) 2021/1153 nojalla tai joille on myönnetty sen nojalla huippuosaamismerkki (56 e artiklan 2 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tuki Euroopan laajuiseen digitaaliseen liitettävyyteen liittyvien infrastruktuurien alalla yhteistä etua koskeville hankkeille, joita rahoitetaan asetuksen (EU) 2021/1153 nojalla tai joille on myönnetty sen nojalla huippuosaamismerkki (56 e artiklan 2 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki kiinteän laajakaistaverkon käyttöönottoon ja tuki 4G- ja 5G-matkaviestinverkon käyttöönottoon tiettyjen tukikelpoisten sosioekonomisten vaikuttajien liittämiseksi verkkoon (56 e artiklan 3 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tuki kiinteän laajakaistaverkon käyttöönottoon ja tuki 4G- ja 5G-matkaviestinverkon käyttöönottoon tiettyjen tukikelpoisten sosioekonomisten vaikuttajien liittämiseksi verkkoon (56 e artiklan 3 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki energiantuotantoon ja energiainfrastruktuurille (56 e artiklan 4 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tuki energiantuotantoon ja energiainfrastruktuurille (56 e artiklan 4 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki sosiaali-, koulutus-, kulttuuri- ja luonnonperintöalan infrastruktuureille ja toimintoihin (56 e artiklan 5 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tuki sosiaali-, koulutus-, kulttuuri- ja luonnonperintöalan infrastruktuureille ja toimintoihin (56 e artiklan 5 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki liikennealalle ja liikenneinfrastruktuureille (56 e artiklan 6 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tuki liikennealalle ja liikenneinfrastruktuureille (56 e artiklan 6 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki muille infrastruktuureille (56 e artiklan 7 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tuki muille infrastruktuureille (56 e artiklan 7 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tukiympäristönsuojeluun, ilmastonsuojelu mukaan luettuna (56 e artiklan 8 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tukiympäristönsuojeluun, ilmastonsuojelu mukaan luettuna (56 e artiklan 8 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki tutkimus- ja kehitystyöhön, innovaatiotoimintaan sekä digitalisaatioon (56 e artiklan 9 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tuki tutkimus- ja kehitystyöhön, innovaatiotoimintaan sekä digitalisaatioon (56 e artiklan 9 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki InvestEU-rahastosta tuetun rahoituksen muodossa pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille (56 e artiklan 10 kohta) |
| --- | --- |

☐

Tuki InvestEU-rahastosta tuetun rahoituksen muodossa pk-yrityksille tai pienille midcap-yrityksille (56 e artiklan 10 kohta)

... kansallinen valuutta

... %

| ☐ | Tuki, joka liittyy InvestEU-rahastosta tuettuihin välitettyihin kaupallisiin rahoitustuotteisiin (56 f artikla) |
| --- | --- |

☐

Tuki, joka liittyy InvestEU-rahastosta tuettuihin välitettyihin kaupallisiin rahoitustuotteisiin (56 f artikla)

... kansallinen valuutta

... %”

---

(1)  Kun kyseessä on tukiohjelmasta myönnettävää tukea täydentävä tapauskohtainen alueellinen tuki, ilmoitetaan sekä ohjelmasta myönnetyn tuen intensiteetti että tapauskohtaisen tuen intensiteetti.

1

(2)  Asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaan 19 b artiklan nojalla myönnettyä tukea ei ole pakko raportoida. Näin ollen tällaisesta tuesta raportointi on täysin vapaaehtoista.

2

(3)  Asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaan 20 a artiklan nojalla myönnettyä tukea ei ole pakko raportoida. Näin ollen tällaisesta tuesta raportointi on täysin vapaaehtoista.

3

---