# Službeni list L 179/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 179 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.14. srpnja 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 179

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.14. srpnja 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Informacije o stupanju na snagu Sporazuma između Europske unije i Savezne Republike Brazila o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Savezne Republike Brazila o ukidanju viza za kratkotrajni boravak za nositelje diplomatskih, servisnih ili službenih putovnica | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1448 оd 10. svibnja 2023. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2022/127 u pogledu plaćanja predujmova u okviru programa u školama i o ispravku te uredbe | 2 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1449 оd 12. lipnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu isplate potpore, prijenosâ među iznosima dodijeljenih sredstava i administrativnih kontrola | 5 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1450 оd 13. srpnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 9 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1451 оd 13. srpnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2020/2002 u pogledu obavješćivanja o bolestima i informacija koje države članice trebaju dostaviti za odobravanje obveznih i neobveznih programa iskorjenjivanja i izvješćivanje o njima te informacija koje trebaju dostaviti u zahtjevima za priznavanje statusa slobodno od bolesti (
  1
  ) | 48 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1452 оd 13. srpnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća | 57 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1453 оd 13. srpnja 2023. o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2021/1533 o uvođenju posebnih uvjeta za uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili otpremljene iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima (
  1
  ) | 90 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1454 оd 13. srpnja 2023. o izdavanju odobrenja Unije za pojedinačni biocidni proizvod WESSOCLEAN GOLD LINE u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  ) | 93 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1455 оd 13. srpnja 2023. o žurnom privremenom odobrenju tvari kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat kao dodataka hrani za preživače s funkcionalnim buragom, kopitare i dvojezupce (
  1
  ) | 103 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2023/1456 od 10. srpnja 2023. o imenovanju člana Revizorskog suda | 113 |
| | * | Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2023/1457 od 13. srpnja 2023. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije za doprinos pomorskoj sigurnosti u zapadnom Indijskom oceanu i Crvenome moru (EUNAVFOR ATALANTA) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023) | 114 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1458 оd 11. srpnja 2023. o određenim privremeni hitnim mjerama povezanima s afričkom svinjskom kugom u Grčkoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 4794)

   (
  1
  ) | 116 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 1/2023 Zajedničkog odbora Europske unije i Švicarske za zračni promet osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu od 9. lipnja 2023. o zamjeni Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu [2023/1459] | 119 |
| | * | Odluka br. 2/2023 Posebnog odbora za koordinaciju socijalne sigurnosti osnovanog člankom 8. stavkom 1. točkom (p) Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, od 28. lipnja 2023. u pogledu određivanja financijske institucije čija referentna kamatna stopa služi za određivanje kamatne stope na zakašnjela plaćanja i čiji referentni tečaj služi za određivanje tečaja za konverziju valuta te u pogledu datuma koji se uzima u obzir za određivanje tečaja za konverziju valuta [2023/1460] | 147 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Informacije o stupanju na snagu Sporazuma između Europske unije i Savezne Republike Brazila o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Savezne Republike Brazila o ukidanju viza za kratkotrajni boravak za nositelje diplomatskih, servisnih ili službenih putovnica

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1448 оd 10. svibnja 2023. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2022/127 u pogledu plaćanja predujmova u okviru programa u školama i o ispravku te uredbe

2

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1449 оd 12. lipnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu isplate potpore, prijenosâ među iznosima dodijeljenih sredstava i administrativnih kontrola

5

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1450 оd 13. srpnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

9

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1451 оd 13. srpnja 2023. o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2020/2002 u pogledu obavješćivanja o bolestima i informacija koje države članice trebaju dostaviti za odobravanje obveznih i neobveznih programa iskorjenjivanja i izvješćivanje o njima te informacija koje trebaju dostaviti u zahtjevima za priznavanje statusa slobodno od bolesti (
  1
  )

1

48

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1452 оd 13. srpnja 2023. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

57

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1453 оd 13. srpnja 2023. o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2021/1533 o uvođenju posebnih uvjeta za uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili otpremljene iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima (
  1
  )

1

90

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1454 оd 13. srpnja 2023. o izdavanju odobrenja Unije za pojedinačni biocidni proizvod WESSOCLEAN GOLD LINE u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (
  1
  )

1

93

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1455 оd 13. srpnja 2023. o žurnom privremenom odobrenju tvari kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat kao dodataka hrani za preživače s funkcionalnim buragom, kopitare i dvojezupce (
  1
  )

1

103

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2023/1456 od 10. srpnja 2023. o imenovanju člana Revizorskog suda

113

*

Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2023/1457 od 13. srpnja 2023. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije za doprinos pomorskoj sigurnosti u zapadnom Indijskom oceanu i Crvenome moru (EUNAVFOR ATALANTA) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

114

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1458 оd 11. srpnja 2023. o određenim privremeni hitnim mjerama povezanima s afričkom svinjskom kugom u Grčkoj
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 4794)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 4794)

1

116

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 1/2023 Zajedničkog odbora Europske unije i Švicarske za zračni promet osnovanog na temelju Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu od 9. lipnja 2023. o zamjeni Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu [2023/1459]

119

*

Odluka br. 2/2023 Posebnog odbora za koordinaciju socijalne sigurnosti osnovanog člankom 8. stavkom 1. točkom (p) Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, od 28. lipnja 2023. u pogledu određivanja financijske institucije čija referentna kamatna stopa služi za određivanje kamatne stope na zakašnjela plaćanja i čiji referentni tečaj služi za određivanje tečaja za konverziju valuta te u pogledu datuma koji se uzima u obzir za određivanje tečaja za konverziju valuta [2023/1460]

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/1

---

Informacije o stupanju na snagu Sporazuma između Europske unije i Savezne Republike Brazila o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Savezne Republike Brazila o ukidanju viza za kratkotrajni boravak za nositelje diplomatskih, servisnih ili službenih putovnica

Sporazum između Europske unije i Savezne Republike Brazila o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Savezne Republike Brazila o ukidanju viza za kratkotrajni boravak za nositelje diplomatskih, servisnih ili službenih putovnica stupio je na snagu 1. listopada 2022. nakon što je 4. travnja 2022. završen postupak iz članka 2. Sporazuma.

---

UREDBE

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/2

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1448

оd 10. svibnja 2023.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2022/127 u pogledu plaćanja predujmova u okviru programa u školama i o ispravku te uredbe

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2116 Europskog Parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (1), a posebno njezin članak 44. stavak 5. i članak 64. stavak 3. točku (b),

budući da:

| (1) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/127 (2) dopunjuje se Uredba (EU) 2021/2116 pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura. |
| --- | --- |

(1)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/127 (2) dopunjuje se Uredba (EU) 2021/2116 pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura.

| (2) | U skladu s člankom 44. stavkom 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 države članice mogu odlučiti platiti predujmove u okviru programa potpore utvrđenog u dijelu II. glavi I. poglavlju II. odjeljku 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i to za školsku godinu 2023./2024. i naredne školske godine. Kako bi se osiguralo dosljedno i nediskriminirajuće plaćanje predujmova i zajamčila zaštita sredstava Unije, primjereno je utvrditi posebne uvjete za plaćanje predujmova podnositeljima zahtjeva u obliku maksimalnog postotka potpore i zahtjev da određeni podnositelji zahtjeva za potporu polože sredstvo osiguranja. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 44. stavkom 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 države članice mogu odlučiti platiti predujmove u okviru programa potpore utvrđenog u dijelu II. glavi I. poglavlju II. odjeljku 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (3) i to za školsku godinu 2023./2024. i naredne školske godine. Kako bi se osiguralo dosljedno i nediskriminirajuće plaćanje predujmova i zajamčila zaštita sredstava Unije, primjereno je utvrditi posebne uvjete za plaćanje predujmova podnositeljima zahtjeva u obliku maksimalnog postotka potpore i zahtjev da određeni podnositelji zahtjeva za potporu polože sredstvo osiguranja.

| (3) | Člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 utvrđuju se posebne situacije u kojima se nadležno tijelo može odreći zahtjeva za sredstvo osiguranja. Primjereno je dopustiti nadležnom tijelu da se odrekne zahtjeva za sredstvo osiguranja i ako zahtjev za potporu podnose javna tijela jer je rizik od neispunjavanja obveza u okviru programa u školama u tom slučaju nizak. |
| --- | --- |

(3)

Člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 utvrđuju se posebne situacije u kojima se nadležno tijelo može odreći zahtjeva za sredstvo osiguranja. Primjereno je dopustiti nadležnom tijelu da se odrekne zahtjeva za sredstvo osiguranja i ako zahtjev za potporu podnose javna tijela jer je rizik od neispunjavanja obveza u okviru programa u školama u tom slučaju nizak.

| (4) | U naslovu članka 28. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 trebalo bi dodati upućivanje na zapljenu sredstava osiguranja, a u stavku 2. trebalo bi radi jasnoće dodati upućivanje na članak 56. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (4) o utvrđivanju postupka zapljene sredstva osiguranja. |
| --- | --- |

(4)

U naslovu članka 28. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 trebalo bi dodati upućivanje na zapljenu sredstava osiguranja, a u stavku 2. trebalo bi radi jasnoće dodati upućivanje na članak 56. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (4) o utvrđivanju postupka zapljene sredstva osiguranja.

| (5) | Delegiranu uredbu (EU) 2022/127 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti i ispraviti, |
| --- | --- |

(5)

Delegiranu uredbu (EU) 2022/127 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti i ispraviti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjena Delegirane uredbe (EU) 2022/127

U poglavlju III.a Delegirane uredbe (EU) 2022/127 dodaje se sljedeći članak:

„Članak 15.b

Posebni uvjeti za plaćanje predujmova iz članka 44. stavka 3.b Uredbe (EU) 2021/2116

1.   Plaćanje predujmova iz članka 44. stavka 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 ne smije premašiti 80 % potpore na koju podnositelji zahtjeva za potporu imaju pravo za provedbu jedne ili više sljedećih aktivnosti tijekom školske godine:

| (a) | isporuka ili distribucija proizvoda djeci; |
| --- | --- |

(a)

isporuka ili distribucija proizvoda djeci;

| (b) | prateće obrazovne mjere; |
| --- | --- |

(b)

prateće obrazovne mjere;

| (c) | mjere praćenja ili ocjenjivanja; |
| --- | --- |

(c)

mjere praćenja ili ocjenjivanja;

| (d) | promidžba. |
| --- | --- |

(d)

promidžba.

2.   Plaćanje predujmova iz stavka 1. izvršava se uz uvjet polaganja sredstva osiguranja koje je barem jednako iznosu predujma.

3.   Odstupajući od članka 19., nadležno tijelo može se odreći zahtjeva za sredstvo osiguranja i ako je strana koja je odgovorna za ispunjenje obveze javno tijelo.”.

Članak 2.

Ispravak Delegirane uredbe (EU) 2022/127

Članak 28. Delegirane uredbe (EU) 2022/127 ispravlja se kako slijedi:

| (1) | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „Vraćanje i zapljena sredstava osiguranja”; |
| --- | --- |

(1)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Vraćanje i zapljena sredstava osiguranja”;

| (2) | stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Ako prođe rok za dokazivanje konačnog prava na plaćeni iznos, a nije predočen dokaz o tom pravu, nadležno tijelo odmah zapljenjuje sredstvo osiguranja u skladu s postupkom iz članka 56. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (*).
  Međutim, ako je tako određeno posebnim propisima Unije, dokaz se može predočiti i nakon isteka tog roka, uz djelomično vraćanje sredstva osiguranja.


  (*)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanja i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, provjera, sredstava osiguranja i transparentnosti (SL L 20, 31.1.2022., str. 131.).”." |
| --- | --- |

(2)

stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ako prođe rok za dokazivanje konačnog prava na plaćeni iznos, a nije predočen dokaz o tom pravu, nadležno tijelo odmah zapljenjuje sredstvo osiguranja u skladu s postupkom iz članka 56. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (*).

Međutim, ako je tako određeno posebnim propisima Unije, dokaz se može predočiti i nakon isteka tog roka, uz djelomično vraćanje sredstva osiguranja.

(*)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanja i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, provjera, sredstava osiguranja i transparentnosti (SL L 20, 31.1.2022., str. 131.).”."

*

Članak 3.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 435, 6.12.2021., str. 187.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura (SL L 20, 31.1.2022., str. 95.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 оd 21. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu agencija za plaćanja i drugih tijela, financijskog upravljanja, poravnanja računa, provjera, sredstava osiguranja i transparentnosti (SL L 20, 31.1.2022., str. 131.).

4

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1449

оd 12. lipnja 2023.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2017/39 u pogledu isplate potpore, prijenosâ među iznosima dodijeljenih sredstava i administrativnih kontrola

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 25. prvi stavak točke (a), (b) i (e),

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/2116 Europskog Parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (2), a posebno njezin članak 60. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Člankom 44. stavkom 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 uvedena je mogućnost da države članice isplaćuju predujmove u okviru programa potpore utvrđenog u dijelu II. glavi I. poglavlju II. Uredbe (EU) br. 1308/2013 („program u školama”) za potpore za školsku godinu 2023./2024. i školske godine nakon nje. Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/127 (3) dopunjuje se Uredba (EU) 2021/2116 utvrđivanjem pravila, među ostalim, o sredstvima osiguranja, uključujući posebne uvjete za isplatu predujmova potpore u okviru programa u školama, odnosno maksimalni postotak potpore podnositeljima zahtjeva i zahtjev da podnositelji zahtjeva za potporu polože sredstvo osiguranja. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 44. stavkom 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 uvedena je mogućnost da države članice isplaćuju predujmove u okviru programa potpore utvrđenog u dijelu II. glavi I. poglavlju II. Uredbe (EU) br. 1308/2013 („program u školama”) za potpore za školsku godinu 2023./2024. i školske godine nakon nje. Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/127 (3) dopunjuje se Uredba (EU) 2021/2116 utvrđivanjem pravila, među ostalim, o sredstvima osiguranja, uključujući posebne uvjete za isplatu predujmova potpore u okviru programa u školama, odnosno maksimalni postotak potpore podnositeljima zahtjeva i zahtjev da podnositelji zahtjeva za potporu polože sredstvo osiguranja.

| (2) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/39 (4) utvrđena su pravila za primjenu programa u školama, uključujući pravila o sadržaju strategija država članica te o podnošenju zahtjeva za potporu i isplati potpore nakon što su aktivnosti programa u školama provedene. Trebalo bi utvrditi provedbena pravila prema kojima države članice mogu isplaćivati predujmove u okviru programa u školama. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/39 (4) utvrđena su pravila za primjenu programa u školama, uključujući pravila o sadržaju strategija država članica te o podnošenju zahtjeva za potporu i isplati potpore nakon što su aktivnosti programa u školama provedene. Trebalo bi utvrditi provedbena pravila prema kojima države članice mogu isplaćivati predujmove u okviru programa u školama.

| (3) | Potrebno je utvrditi pravila o sadržaju zahtjeva za predujmove potpore u okviru programa u školama, njihovoj učestalosti te o dokazima kojima se ti zahtjevi potkrepljuju koje trebaju dostaviti podnositelji zahtjeva za potporu. |
| --- | --- |

(3)

Potrebno je utvrditi pravila o sadržaju zahtjeva za predujmove potpore u okviru programa u školama, njihovoj učestalosti te o dokazima kojima se ti zahtjevi potkrepljuju koje trebaju dostaviti podnositelji zahtjeva za potporu.

| (4) | Člankom 4. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđeni su minimalni zahtjevi koje zahtjevi za potporu moraju ispunjavati kako bi ih podnositelji zahtjeva za potporu mogli podnijeti nadležnim tijelima, i to nakon provedbe aktivnosti na koje se njihovi zahtjevi za potporu odnose kako bi zatražili nadoknadu nastalih rashoda. U njemu se navodi i koja je dokumentacija potrebna za potkrepljivanje tih zahtjeva. Obveza podnošenja zahtjeva za potporu trebala bi se primjenjivati i ako je podnositelj zahtjeva za potporu primio predujam potpore. Međutim, primjereno je utvrditi posebne zahtjeve u pogledu zahtjeva za potporu za koje su isplaćeni predujmovi. |
| --- | --- |

(4)

Člankom 4. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđeni su minimalni zahtjevi koje zahtjevi za potporu moraju ispunjavati kako bi ih podnositelji zahtjeva za potporu mogli podnijeti nadležnim tijelima, i to nakon provedbe aktivnosti na koje se njihovi zahtjevi za potporu odnose kako bi zatražili nadoknadu nastalih rashoda. U njemu se navodi i koja je dokumentacija potrebna za potkrepljivanje tih zahtjeva. Obveza podnošenja zahtjeva za potporu trebala bi se primjenjivati i ako je podnositelj zahtjeva za potporu primio predujam potpore. Međutim, primjereno je utvrditi posebne zahtjeve u pogledu zahtjeva za potporu za koje su isplaćeni predujmovi.

| (5) | Člankom 5. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđeni su uvjeti pod kojima nadležna tijela podnositeljima zahtjeva za potporu isplaćuju potporu za nadoknadu troškova nastalih provedbom aktivnosti programa u školama. Primjereno je utvrditi pravila za isplatu predujmova potpore od strane nadležnih tijela podnositeljima zahtjeva za potporu i utvrditi uvjete za isplatu potpore ako je isplaćen predujam potpore. Nadalje, uvjeti u pogledu dokumentacije utvrđeni u stavcima 1. i 2. tog članka trebali bi biti utvrđeni u članku 4. jer se njima potkrepljuju zahtjevi za potporu. |
| --- | --- |

(5)

Člankom 5. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđeni su uvjeti pod kojima nadležna tijela podnositeljima zahtjeva za potporu isplaćuju potporu za nadoknadu troškova nastalih provedbom aktivnosti programa u školama. Primjereno je utvrditi pravila za isplatu predujmova potpore od strane nadležnih tijela podnositeljima zahtjeva za potporu i utvrditi uvjete za isplatu potpore ako je isplaćen predujam potpore. Nadalje, uvjeti u pogledu dokumentacije utvrđeni u stavcima 1. i 2. tog članka trebali bi biti utvrđeni u članku 4. jer se njima potkrepljuju zahtjevi za potporu.

| (6) | Člankom 6. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđeni su rokovi za prijenose među dodijeljenim financijskim sredstvima za voće i povrće u školama te za mlijeko u školama kao i za podnošenje tih obavijesti o prijenosu Komisiji u zahtjevima za potporu Unije iz članka 3. te uredbe. U skladu s člankom 23.a stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prijenosi se mogu izvršiti jednom u školskoj godini, i to ili prije utvrđivanja konačnih dodijeljenih sredstava za sljedeću školsku godinu, među iznosima okvirnih dodijeljenih sredstava države članice, ili nakon početka školske godine, među iznosima konačnih dodijeljenih sredstava države članice ako su takva dodijeljena sredstva utvrđena za dotičnu državu članicu. U skladu s člancima 3. i 6. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 države članice do 31. siječnja školske godine u kojoj su prijenosi izvršeni obavješćuju Komisiju o iznosu svih takvih prijenosa među iznosima konačnih dodijeljenih sredstava. Kako bi se državama članicama omogućila veća fleksibilnost u upravljanju njihovim dodijeljenim sredstvima te kako bi se maksimalno povećala apsorpcija tih sredstava, primjereno je dopustiti državama članicama da prijenose među iznosima konačnih dodijeljenih sredstava države članice izvrše nakon tog datuma i o njima obavijeste Komisiju do 31. kolovoza nakon dotične školske godine. |
| --- | --- |

(6)

Člankom 6. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđeni su rokovi za prijenose među dodijeljenim financijskim sredstvima za voće i povrće u školama te za mlijeko u školama kao i za podnošenje tih obavijesti o prijenosu Komisiji u zahtjevima za potporu Unije iz članka 3. te uredbe. U skladu s člankom 23.a stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prijenosi se mogu izvršiti jednom u školskoj godini, i to ili prije utvrđivanja konačnih dodijeljenih sredstava za sljedeću školsku godinu, među iznosima okvirnih dodijeljenih sredstava države članice, ili nakon početka školske godine, među iznosima konačnih dodijeljenih sredstava države članice ako su takva dodijeljena sredstva utvrđena za dotičnu državu članicu. U skladu s člancima 3. i 6. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 države članice do 31. siječnja školske godine u kojoj su prijenosi izvršeni obavješćuju Komisiju o iznosu svih takvih prijenosa među iznosima konačnih dodijeljenih sredstava. Kako bi se državama članicama omogućila veća fleksibilnost u upravljanju njihovim dodijeljenim sredstvima te kako bi se maksimalno povećala apsorpcija tih sredstava, primjereno je dopustiti državama članicama da prijenose među iznosima konačnih dodijeljenih sredstava države članice izvrše nakon tog datuma i o njima obavijeste Komisiju do 31. kolovoza nakon dotične školske godine.

| (7) | Člankom 9. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđena su posebna pravila o kontrolama koje države članice trebaju provoditi kako bi osigurale usklađenost sa zakonodavstvom o programu u školama. Ta pravila uključuju sustavnu administrativnu kontrolu svih zahtjeva za potporu i zahtjeve u pogledu provjere prateće dokumentacije dostavljene uz zahtjeve za potporu. Primjereno je utvrditi da se ista pravila primjenjuju i na zahtjeve za predujmove potpore. Nadalje, na temelju iskustva stečenog u provedbi programa u školama te u interesu dobrog financijskog upravljanja, primjereno je utvrditi i da bi administrativne kontrole trebalo provesti prije isplate potpore. |
| --- | --- |

(7)

Člankom 9. Provedbene uredbe (EU) 2017/39 utvrđena su posebna pravila o kontrolama koje države članice trebaju provoditi kako bi osigurale usklađenost sa zakonodavstvom o programu u školama. Ta pravila uključuju sustavnu administrativnu kontrolu svih zahtjeva za potporu i zahtjeve u pogledu provjere prateće dokumentacije dostavljene uz zahtjeve za potporu. Primjereno je utvrditi da se ista pravila primjenjuju i na zahtjeve za predujmove potpore. Nadalje, na temelju iskustva stečenog u provedbi programa u školama te u interesu dobrog financijskog upravljanja, primjereno je utvrditi i da bi administrativne kontrole trebalo provesti prije isplate potpore.

| (8) | Provedbenu uredbu (EU) 2017/39 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(8)

Provedbenu uredbu (EU) 2017/39 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (9) | S obzirom na to da države članice mogu dodjeljivati predujmove samo za potporu za školsku godinu 2023/2024. i školske godine nakon nje te kako bi im se dalo dovoljno vremena za prilagodbu njihovih sustava kontrole, primjereno je utvrditi da se izmjene odredaba o predujmovima i kontrolama primjenjuju samo u pogledu potpore za školsku godinu 2023./2024. i školske godine nakon nje. |
| --- | --- |

(9)

S obzirom na to da države članice mogu dodjeljivati predujmove samo za potporu za školsku godinu 2023/2024. i školske godine nakon nje te kako bi im se dalo dovoljno vremena za prilagodbu njihovih sustava kontrole, primjereno je utvrditi da se izmjene odredaba o predujmovima i kontrolama primjenjuju samo u pogledu potpore za školsku godinu 2023./2024. i školske godine nakon nje.

| (10) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Odbora za zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedbena uredba (EU) 2017/39 mijenja se kako slijedi:

| (1) | U članku 2. stavku 2. umeće se sljedeća točka:






  „(ea) | ako države članice odluče isplatiti predujmove potpore u skladu s člankom 44. stavkom 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), najveći iznos predujma izražen kao postotak potpore na koji podnositelji zahtjeva za potporu imaju pravo, i aranžmane za dodjelu predujma; |
| --- | --- | --- |

(1)

U članku 2. stavku 2. umeće se sljedeća točka:

„(ea)

ako države članice odluče isplatiti predujmove potpore u skladu s člankom 44. stavkom 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća (*1), najveći iznos predujma izražen kao postotak potpore na koji podnositelji zahtjeva za potporu imaju pravo, i aranžmane za dodjelu predujma;

(*1)  Uredba (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o financiranju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike te upravljanju njome i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1306/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 187.).”;"

| (2) | Iza članka 3. umeće se sljedeći članak 3.a:

  „Članak 3.a
  Zahtjevi za predujmove potpore koje podnose podnositelji zahtjeva za potporu

  1.   Države članice koje odluče isplatiti predujmove potpore u skladu s člankom 44. stavkom 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 određuju oblik, sadržaj i učestalost zahtjevâ za predujmove potpore koje podnose podnositelji zahtjeva za potporu i rokove za njih.


  2.   Države članice određuju koji se dokumenti dostavljaju kao prilog zahtjevu za predujam potpore, uključujući dokumente potrebne za izračun iznosa na koji podnositelj zahtjeva ima pravo.”

  ; |
| --- | --- |

(2)

Iza članka 3. umeće se sljedeći članak 3.a:

„Članak 3.a

Zahtjevi za predujmove potpore koje podnose podnositelji zahtjeva za potporu

1.   Države članice koje odluče isplatiti predujmove potpore u skladu s člankom 44. stavkom 3.b Uredbe (EU) 2021/2116 određuju oblik, sadržaj i učestalost zahtjevâ za predujmove potpore koje podnose podnositelji zahtjeva za potporu i rokove za njih.

2.   Države članice određuju koji se dokumenti dostavljaju kao prilog zahtjevu za predujam potpore, uključujući dokumente potrebne za izračun iznosa na koji podnositelj zahtjeva ima pravo.”

| (3) | Članak 4. mijenja se kako slijedi:






  (a) | umeće se sljedeći stavak:

  „1.a   Podnositelji zahtjeva za potporu podnose zahtjev za potporu, među ostalim i ako je isplaćen predujam, kako bi zatražili povrat troškova nastalih provedbom aktivnosti programa u školama. Zahtjev za potporu može se podnijeti tek nakon potpune provedbe aktivnosti na koje se zahtjev za potporu odnosi.”
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

Članak 4. mijenja se kako slijedi:

(a)

umeće se sljedeći stavak:

„1.a   Podnositelji zahtjeva za potporu podnose zahtjev za potporu, među ostalim i ako je isplaćen predujam, kako bi zatražili povrat troškova nastalih provedbom aktivnosti programa u školama. Zahtjev za potporu može se podnijeti tek nakon potpune provedbe aktivnosti na koje se zahtjev za potporu odnosi.”

| (b) | umeće se sljedeći stavak 2.a:

  „2.a   Ako je isplaćen predujam, zahtjev za potporu uključuje informacije o iznosu tog predujma.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

umeće se sljedeći stavak 2.a:

„2.a   Ako je isplaćen predujam, zahtjev za potporu uključuje informacije o iznosu tog predujma.”

| (c) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

  „6.   „Države članice utvrđuju koji se dokumenti dostavljaju kao prilog zahtjevu za potporu. Kao minimalni zahtjev, iznosi koji se potražuju u zahtjevima za potporu moraju biti potkrijepljeni dokumentacijom koja pokazuje:






  (a) | da su količine isporučene ili distribuirane i/ili da su materijali ili usluge isporučeni za potrebe programa u školi; i |
| --- | --- | --- |

(c)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.   „Države članice utvrđuju koji se dokumenti dostavljaju kao prilog zahtjevu za potporu. Kao minimalni zahtjev, iznosi koji se potražuju u zahtjevima za potporu moraju biti potkrijepljeni dokumentacijom koja pokazuje:

(a)

da su količine isporučene ili distribuirane i/ili da su materijali ili usluge isporučeni za potrebe programa u školi; i

| (b) | ako država članica koristi sustav koji se temelji na troškovima, cijenu nabavljenih, distribuiranih ili isporučenih proizvoda, materijala ili usluga, zajedno s potvrdom o primitku ili dokazom o plaćanju ili ekvivalentom toga.
  Ako se zahtjevi za potporu odnose na prateće obrazovne mjere, praćenje, evaluaciju i promidžbu, dokumentacija sadržava i financijsku raščlambu po aktivnostima i podatke o povezanim troškovima.” |
| --- | --- |

(b)

ako država članica koristi sustav koji se temelji na troškovima, cijenu nabavljenih, distribuiranih ili isporučenih proizvoda, materijala ili usluga, zajedno s potvrdom o primitku ili dokazom o plaćanju ili ekvivalentom toga.

Ako se zahtjevi za potporu odnose na prateće obrazovne mjere, praćenje, evaluaciju i promidžbu, dokumentacija sadržava i financijsku raščlambu po aktivnostima i podatke o povezanim troškovima.”

| (4) | Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 5.
  Isplata potpore, uključujući isplatu predujmova potpore

  1.   Nadležno tijelo isplaćuje predujmove potpore tek po predočenju zahtjeva u skladu s člankom 3.a ove Uredbe i, ako se zahtijeva polaganje sredstva osiguranja iz članka 15.b Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/127 (*2), dokumentacije o polaganju sredstva osiguranja, osim ako nadležno tijelo već ima dokaz da je sredstvo osiguranja položeno.


  2.   Potporu za nadoknadu troškova nastalih provedbom programa u školama nadležno tijelo isplaćuje tek po predočenju zahtjeva zajedno s potrebnom pratećom dokumentacijom u skladu s člankom 4. Potpora se isplaćuje u roku od tri mjeseca od datuma podnošenja zahtjeva za potporu, osim ako su pokrenute administrativne istrage.
  Ako je isplaćen predujam, isplaćuje se iznos jednak razlici između iznosa potpore koju treba isplatiti i iznosa isplaćenog predujma.



  (*2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura (SL L 20, 31.1.2022., str. 95.).”;" |
| --- | --- |

(4)

Članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 5.

Isplata potpore, uključujući isplatu predujmova potpore

1.   Nadležno tijelo isplaćuje predujmove potpore tek po predočenju zahtjeva u skladu s člankom 3.a ove Uredbe i, ako se zahtijeva polaganje sredstva osiguranja iz članka 15.b Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/127 (*2), dokumentacije o polaganju sredstva osiguranja, osim ako nadležno tijelo već ima dokaz da je sredstvo osiguranja položeno.

2.   Potporu za nadoknadu troškova nastalih provedbom programa u školama nadležno tijelo isplaćuje tek po predočenju zahtjeva zajedno s potrebnom pratećom dokumentacijom u skladu s člankom 4. Potpora se isplaćuje u roku od tri mjeseca od datuma podnošenja zahtjeva za potporu, osim ako su pokrenute administrativne istrage.

Ako je isplaćen predujam, isplaćuje se iznos jednak razlici između iznosa potpore koju treba isplatiti i iznosa isplaćenog predujma.

(*2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura (SL L 20, 31.1.2022., str. 95.).”;"

*2

| (5) | U članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

  „2.   Ako nisu izvršeni prijenosi među iznosima okvirnih dodijeljenih sredstava, o prijenosima među iznosima konačnih dodijeljenih sredstava u skladu s člankom 23.a stavkom 4. trećim podstavkom točkom (b) Uredbe (EU) br. 1308/2013 obavješćuje se ili u zahtjevu za potporu Unije iz članka 3. ove Uredbe ili u obavijesti iz drugog podstavka ovog stavka.
  Ako države članice izvrše prijenose konačnih dodijeljenih sredstava nakon 31. siječnja u skladu s prvim podstavkom ovog stavka, o njima obavješćuju Komisiju do 31. kolovoza nakon dotične školske godine.”
  ; |
| --- | --- |

(5)

U članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Ako nisu izvršeni prijenosi među iznosima okvirnih dodijeljenih sredstava, o prijenosima među iznosima konačnih dodijeljenih sredstava u skladu s člankom 23.a stavkom 4. trećim podstavkom točkom (b) Uredbe (EU) br. 1308/2013 obavješćuje se ili u zahtjevu za potporu Unije iz članka 3. ove Uredbe ili u obavijesti iz drugog podstavka ovog stavka.

Ako države članice izvrše prijenose konačnih dodijeljenih sredstava nakon 31. siječnja u skladu s prvim podstavkom ovog stavka, o njima obavješćuju Komisiju do 31. kolovoza nakon dotične školske godine.”

| (6) | Članak 9. mijenja se kako slijedi:






  (a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „1.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi postupale u skladu s ovom Uredbom. Te mjere uključuju sustavnu administrativnu kontrolu svih zahtjeva za predujmove potpore iz članka 3.a i zahtjeva za potporu iz članka 4., prije isplate. Države članice za svaki zahtjev provjeravaju reprezentativni uzorak prateće dokumentacije podnesene uz zahtjev.”
  ; |
| --- | --- | --- |

(6)

Članak 9. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi postupale u skladu s ovom Uredbom. Te mjere uključuju sustavnu administrativnu kontrolu svih zahtjeva za predujmove potpore iz članka 3.a i zahtjeva za potporu iz članka 4., prije isplate. Države članice za svaki zahtjev provjeravaju reprezentativni uzorak prateće dokumentacije podnesene uz zahtjev.”

| (b) | stavak 2. briše se; |
| --- | --- |

(b)

stavak 2. briše se;

| (c) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

  „4.   Kad je riječ o zahtjevu za potporu koja se odnosi na isporuku i distribuciju proizvodâ i prateće obrazovne mjere, uz administrativne kontrole koje se provode u vezi sa zahtjevima za potporu iz članka 4. provode se dodatne kontrole na terenu u skladu s člankom 10.” |
| --- | --- |

(c)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„4.   Kad je riječ o zahtjevu za potporu koja se odnosi na isporuku i distribuciju proizvodâ i prateće obrazovne mjere, uz administrativne kontrole koje se provode u vezi sa zahtjevima za potporu iz članka 4. provode se dodatne kontrole na terenu u skladu s člankom 10.”

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 1. stavci od 2. do 4. i stavak 6. primjenjuju se na potpore od školske godine 2023./2024.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. lipnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 435, 6.12.2021., str. 187.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 оd 7. prosinca 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2021/2116 Europskog parlamenta i Vijeća pravilima o agencijama za plaćanja i drugim tijelima, financijskom upravljanju, poravnanju računa, sredstvima osiguranja i upotrebi eura (SL L 20, 31.1.2022., str. 95.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/39 оd 3. studenoga 2016. o pravilima za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu potpore Unije za opskrbu voćem i povrćem, bananama te mlijekom u obrazovnim ustanovama (SL L 5, 10.1.2017., str. 1.).

4

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/9

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1450

оd 13. srpnja 2023.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1) („osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) 2017/804 (2) Komisija je uvela konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) 2017/804 (2) Komisija je uvela konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Ispitni postupak koji je doveo do uvođenja početnih mjera dalje u tekstu navodi se kao „početni ispitni postupak”.

2

| (2) | Antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose od 29,2 % do 41,4 % na uvoz od proizvođača izvoznika u uzorku i 45,6 % za trgovačka društva izvan uzorka koja surađuju, dok stopa pristojbe za sva ostala društva iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) iznosi 54,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Antidampinške pristojbe koje su trenutačno na snazi iznose od 29,2 % do 41,4 % na uvoz od proizvođača izvoznika u uzorku i 45,6 % za trgovačka društva izvan uzorka koja surađuju, dok stopa pristojbe za sva ostala društva iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina”) iznosi 54,9 %.

1.2   Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere

Zahtjev za reviziju nakon isteka mjere

| (3) | Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Nakon objave obavijesti o skorom isteku mjera Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe.

| (4) | Zahtjev za reviziju je 10. veljače 2022. podnijelo Europsko udruženje za čelične cijevi („podnositelj zahtjeva” ili „ESTA”) u ime industrije Unije koja proizvodi određene bešavne cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm u smislu članka 11. stavka 2. osnovne uredbe. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev za reviziju je 10. veljače 2022. podnijelo Europsko udruženje za čelične cijevi („podnositelj zahtjeva” ili „ESTA”) u ime industrije Unije koja proizvodi određene bešavne cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm u smislu članka 11. stavka 2. osnovne uredbe. Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i nastavka ili ponavljanja štete za industriju Unije.

1.3   Pokretanje revizije nakon isteka mjera

Pokretanje revizije nakon isteka mjera

| (5) | Komisija je nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 12. svibnja 2022. na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom u Uniju određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetna zemlja”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je nakon savjetovanja s odborom osnovanim na temelju članka 15. stavka 1. osnovne uredbe utvrdila da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera te je 12. svibnja 2022. na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka mjera u vezi s uvozom u Uniju određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine („predmetna zemlja”). Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije (3) („Obavijest o pokretanju postupka”).

Službenom listu Europske unije

3

1.4   Primjedbe na pokretanje postupka

Primjedbe na pokretanje postupka

| (6) | Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka kineski proizvođači izvoznici koji surađuju pitali su znači li činjenica da u zahtjevu za ovu reviziju nije sudjelovao nijedan proizvođač iz Unije u uzorku iz početnog ispitnog postupka to da su se predmetna društva potpuno oporavila od dampinškog i štetnog uvoza. |
| --- | --- |

(6)

Nakon objave Obavijesti o pokretanju postupka kineski proizvođači izvoznici koji surađuju pitali su znači li činjenica da u zahtjevu za ovu reviziju nije sudjelovao nijedan proizvođač iz Unije u uzorku iz početnog ispitnog postupka to da su se predmetna društva potpuno oporavila od dampinškog i štetnog uvoza.

| (7) | Komisija je prvo navela da proizvođači izvoznici nisu doveli u pitanje činjenicu da zahtjev ispunjava uvjete iz članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Naime, zahtjev je podnijelo Europsko udruženje za čelične cijevi, koje predstavlja više od 25 % ukupne proizvodnje u Uniji, te su ga podržali proizvođači iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje u EU-u. Drugo, proizvođač iz Unije Huta Batory bio je uključen u uzorak u obama ispitnim postupcima, odnosno u početnom ispitnom postupku i ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Treće, Valcovni Trub Chomutov AS, drugi proizvođač u uzorku iz početnog ispitnog postupka, podržao je zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, ali ga Komisija nije uključila u uzorak. Naposljetku, druga dva društva koja su bila uključena u uzorak u početnom ispitnom postupku, Arcelor Mittal Tubular Products Roman i Vallourec Deutschland GmbH, izašla su ili su u postupku izlaska s tržišta Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prvo navela da proizvođači izvoznici nisu doveli u pitanje činjenicu da zahtjev ispunjava uvjete iz članka 5. stavka 4. osnovne uredbe. Naime, zahtjev je podnijelo Europsko udruženje za čelične cijevi, koje predstavlja više od 25 % ukupne proizvodnje u Uniji, te su ga podržali proizvođači iz Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne proizvodnje u EU-u. Drugo, proizvođač iz Unije Huta Batory bio je uključen u uzorak u obama ispitnim postupcima, odnosno u početnom ispitnom postupku i ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera. Treće, Valcovni Trub Chomutov AS, drugi proizvođač u uzorku iz početnog ispitnog postupka, podržao je zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera, ali ga Komisija nije uključila u uzorak. Naposljetku, druga dva društva koja su bila uključena u uzorak u početnom ispitnom postupku, Arcelor Mittal Tubular Products Roman i Vallourec Deutschland GmbH, izašla su ili su u postupku izlaska s tržišta Unije. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (8) | Nadalje, proizvođači izvoznici tvrdili su da se revizija zbog predstojećeg isteka mjera pokreće ako zahtjev sadržava dostatne dokaze o tome da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete i da se pozitivno utvrđivanje potkrepljuje činjeničnim dokazima. U potporu svojem argumentu naglasili su da kineski proizvođači izvoznici nikad neće znati uobičajenu vrijednost jer se primjenjuju različite metode oslanjanjem na cijene u reprezentativnoj zemlji. |
| --- | --- |

(8)

Nadalje, proizvođači izvoznici tvrdili su da se revizija zbog predstojećeg isteka mjera pokreće ako zahtjev sadržava dostatne dokaze o tome da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja dampinga i štete i da se pozitivno utvrđivanje potkrepljuje činjeničnim dokazima. U potporu svojem argumentu naglasili su da kineski proizvođači izvoznici nikad neće znati uobičajenu vrijednost jer se primjenjuju različite metode oslanjanjem na cijene u reprezentativnoj zemlji.

| (9) | Komisija je napomenula da je ispitala točnost i primjerenost dostavljenih dokaza i utvrdila da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje ovog ispitnog postupka u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. U svakom slučaju, proizvođači izvoznici nisu naveli primjer nedostatnih dokaza te ta tvrdnja stoga nije bila potkrijepljena nikakvim odgovarajućim obrazloženjem. Kad je riječ o uobičajenoj vrijednosti, proizvođači izvoznici imali su dovoljno vremena provjeriti upotrijebljene metode i uobičajenu vrijednost izračunanu u zahtjevu. Stoga je njihova tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je napomenula da je ispitala točnost i primjerenost dostavljenih dokaza i utvrdila da postoje dostatni dokazi koji opravdavaju pokretanje ovog ispitnog postupka u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe. U svakom slučaju, proizvođači izvoznici nisu naveli primjer nedostatnih dokaza te ta tvrdnja stoga nije bila potkrijepljena nikakvim odgovarajućim obrazloženjem. Kad je riječ o uobičajenoj vrijednosti, proizvođači izvoznici imali su dovoljno vremena provjeriti upotrijebljene metode i uobičajenu vrijednost izračunanu u zahtjevu. Stoga je njihova tvrdnja odbačena.

| (10) | Nadalje, proizvođači izvoznici naveli su da poslovne djelatnosti proizvođača iz Unije povezane s predmetnim proizvodom puno više ovise o uvjetima na prekomorskim tržištima nego o uvjetima u Uniji i da se pogoršanje izvoznih rezultata podnositeljâ zahtjeva od 2019. ne može pripisati uvozu iz Kine. Tvrdili su i da je, osim loših izvoznih rezultata, dio negativnih razvojnih trendova u Uniji pripisan i izbijanju pandemije bolesti COVID-19, osobito 2020. Osim toga, tvrdili su da je trošak proizvodnje po toni kako je naveden u zahtjevu, koji iznosi od 1 245 EUR do 1 291 EUR, znatno niži od onog navedenog u početnom ispitnom postupku. |
| --- | --- |

(10)

Nadalje, proizvođači izvoznici naveli su da poslovne djelatnosti proizvođača iz Unije povezane s predmetnim proizvodom puno više ovise o uvjetima na prekomorskim tržištima nego o uvjetima u Uniji i da se pogoršanje izvoznih rezultata podnositeljâ zahtjeva od 2019. ne može pripisati uvozu iz Kine. Tvrdili su i da je, osim loših izvoznih rezultata, dio negativnih razvojnih trendova u Uniji pripisan i izbijanju pandemije bolesti COVID-19, osobito 2020. Osim toga, tvrdili su da je trošak proizvodnje po toni kako je naveden u zahtjevu, koji iznosi od 1 245 EUR do 1 291 EUR, znatno niži od onog navedenog u početnom ispitnom postupku.

| (11) | Komisija je navela da je u fazi zahtjeva, na temelju informacija koje su razumno raspoložive podnositelju zahtjeva, dovoljno dostaviti dokaze o tome da bi, ako se dopusti istek mjera, vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja štete. S obzirom na to, čak i da su tvrdnje proizvođačâ izvoznikâ bile točne u pogledu toga da se gospodarsko stanje industrije Unije pogoršalo i zbog drugih čimbenika, a ne samo uvoza iz Kine, izneseni argumenti nisu doveli u pitanje činjenicu da je uvoz iz Kine i dalje znatan u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela. Nadalje, dokazi koji su dostavljeni u zahtjevu upućivali su na to da će se šteta vjerojatno ponoviti ako se dopusti istek mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je navela da je u fazi zahtjeva, na temelju informacija koje su razumno raspoložive podnositelju zahtjeva, dovoljno dostaviti dokaze o tome da bi, ako se dopusti istek mjera, vjerojatno došlo do nastavka ili ponavljanja štete. S obzirom na to, čak i da su tvrdnje proizvođačâ izvoznikâ bile točne u pogledu toga da se gospodarsko stanje industrije Unije pogoršalo i zbog drugih čimbenika, a ne samo uvoza iz Kine, izneseni argumenti nisu doveli u pitanje činjenicu da je uvoz iz Kine i dalje znatan u smislu apsolutne vrijednosti i u smislu tržišnog udjela. Nadalje, dokazi koji su dostavljeni u zahtjevu upućivali su na to da će se šteta vjerojatno ponoviti ako se dopusti istek mjera. Stoga je ta tvrdnja odbačena.

| (12) | Proizvođači izvoznici tvrdili su i da su gospodarski rezultati društva Tenaris prije i nakon posljedica pandemije bili dobri i uobičajeni. Za društvo Tubos Reunidos SA vrijednost prodaje bila je na istoj razini tri uzastopne godine, počevši od 2018., a zatim se od 2020. povećala. Smanjila se samo izvozna prodaja u treće zemlje, osim na tržištu SAD-a. U potporu svojim argumentima o situaciji proizvođača iz Unije dostavili su dokaze o ambicioznim planovima tih dvaju društava za ulaganje i širenje ili nadogradnju njihovih proizvodnih postrojenja u Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Proizvođači izvoznici tvrdili su i da su gospodarski rezultati društva Tenaris prije i nakon posljedica pandemije bili dobri i uobičajeni. Za društvo Tubos Reunidos SA vrijednost prodaje bila je na istoj razini tri uzastopne godine, počevši od 2018., a zatim se od 2020. povećala. Smanjila se samo izvozna prodaja u treće zemlje, osim na tržištu SAD-a. U potporu svojim argumentima o situaciji proizvođača iz Unije dostavili su dokaze o ambicioznim planovima tih dvaju društava za ulaganje i širenje ili nadogradnju njihovih proizvodnih postrojenja u Uniji.

| (13) | Komisija je navela da se pokazatelji štete ne analiziraju na razini pojedinačnih proizvođača, nego na razini cijele industrije Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., zahtjev za cijelu industriju Unije sadržavao je dostatne dokaze o nastavku ili ponavljanju štete ako se dopusti istek mjera. Stoga je taj argument odbijen. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je navela da se pokazatelji štete ne analiziraju na razini pojedinačnih proizvođača, nego na razini cijele industrije Unije. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 11., zahtjev za cijelu industriju Unije sadržavao je dostatne dokaze o nastavku ili ponavljanju štete ako se dopusti istek mjera. Stoga je taj argument odbijen.

| (14) | Proizvođači izvoznici tvrdili su i da se tržište Unije suočava s brzim porastom uvoza iz Tajlanda, što uvelike utječe na učinak provedenih mjera i tržišni položaj podnositeljâ zahtjeva. Osim toga, zaštitne mjere obuhvaćaju i predmetni proizvod te će ostati na snazi do 30. lipnja 2024. |
| --- | --- |

(14)

Proizvođači izvoznici tvrdili su i da se tržište Unije suočava s brzim porastom uvoza iz Tajlanda, što uvelike utječe na učinak provedenih mjera i tržišni položaj podnositeljâ zahtjeva. Osim toga, zaštitne mjere obuhvaćaju i predmetni proizvod te će ostati na snazi do 30. lipnja 2024.

| (15) | Komisija je navela da, kad je riječ o uvozu iz Tajlanda, stranke nisu pokazale kako bi njihov argument doveo u pitanje dokaze iz zahtjeva u pogledu nastavka/ponavljanja štete. Kad je riječ o zaštitnim mjerama, antidampinške mjere i zaštitne mjere ne odnose se na istu situaciju. Osim toga, zaštitnim mjerama za čelik ne sprečava se uvođenje antidampinških mjera u okviru kvota bez zaštitne carine. Tvrdnja je stoga odbačena. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je navela da, kad je riječ o uvozu iz Tajlanda, stranke nisu pokazale kako bi njihov argument doveo u pitanje dokaze iz zahtjeva u pogledu nastavka/ponavljanja štete. Kad je riječ o zaštitnim mjerama, antidampinške mjere i zaštitne mjere ne odnose se na istu situaciju. Osim toga, zaštitnim mjerama za čelik ne sprečava se uvođenje antidampinških mjera u okviru kvota bez zaštitne carine. Tvrdnja je stoga odbačena.

1.5   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (16) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(16)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.6   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (17) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače iz Unije, sindikate, proizvođače u Narodnoj Republici Kini koji su joj poznati, nadležna tijela Narodne Republike Kine, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Uz to, Komisija je posebno obavijestila podnositelja zahtjeva, proizvođače iz Unije, sindikate, proizvođače u Narodnoj Republici Kini koji su joj poznati, nadležna tijela Narodne Republike Kine, poznate uvoznike, korisnike i trgovce te udruženja za koja se zna da se na njih odnosi pokretanje ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (18) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(18)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

(a)   Odabir uzorka

| (19) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

(b)   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (20) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju, u skladu s člankom 17. osnovne uredbe, i na temelju zemljopisne rasprostranjenosti uzorka. Uzorak se sastojao od triju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su gotovo 76 % ukupnog obujma proizvodnje i 67 % ukupnog obujma prodaje poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je zainteresirane strane pozvala da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila primjedbe. Stoga je uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju, u skladu s člankom 17. osnovne uredbe, i na temelju zemljopisne rasprostranjenosti uzorka. Uzorak se sastojao od triju proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su gotovo 76 % ukupnog obujma proizvodnje i 67 % ukupnog obujma prodaje poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je zainteresirane strane pozvala da se očituju o privremenom uzorku, ali nije primila primjedbe. Stoga je uzorak potvrđen. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

(c)   Odabir uzorka uvoznika

| (21) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(21)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (22) | Samo jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. S obzirom na njihov vrlo mali broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(22)

Samo jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. S obzirom na njihov vrlo mali broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

(d)   Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u

| (23) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, zatražila je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt. |
| --- | --- |

(23)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih proizvođača izvoznika u NRK-u zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Osim toga, zatražila je od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike, ako ih ima, koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da s njima stupi u kontakt.

| (24) | Dva proizvođača izvoznika odnosno dvije skupine proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na njihov mali broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban i da će ispitati sve proizvođače izvoznike koji su se javili. |
| --- | --- |

(24)

Dva proizvođača izvoznika odnosno dvije skupine proizvođača izvoznika iz NRK-a dostavilo je zatražene informacije i pristalo da ih se uključi u uzorak. S obzirom na njihov mali broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban i da će ispitati sve proizvođače izvoznike koji su se javili.

(e)   Upitnici i posjeti radi provjere

| (25) | Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

| (26) | Komisija je poslala upitnike i proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima, korisnicima, udruženju proizvođača iz Unije i proizvođačima izvoznicima. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (4). |
| --- | --- |

(26)

Komisija je poslala upitnike i proizvođačima iz Unije u uzorku, nepovezanim uvoznicima, korisnicima, udruženju proizvođača iz Unije i proizvođačima izvoznicima. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (4).

4

| (27) | Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije u uzorku, jednog nepovezanog uvoznika, udruženja proizvođača iz Unije i dvaju proizvođača izvoznika odnosno dviju skupina proizvođača izvoznika. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je primila odgovore na upitnik od triju proizvođača iz Unije u uzorku, jednog nepovezanog uvoznika, udruženja proizvođača iz Unije i dvaju proizvođača izvoznika odnosno dviju skupina proizvođača izvoznika.

| (28) | Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava: | Proizvođači iz Unije







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga i štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

Proizvođači iz Unije

Proizvođači iz Unije

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija,

| — | Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Španjolska, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Španjolska,

| — | Alchemia S.A., Chorzow, Poljska. |
| --- | --- |

—

Alchemia S.A., Chorzow, Poljska.

| | Udruženje iz Unije |
| --- | --- |

Udruženje iz Unije

Udruženje iz Unije

| (29) | Komisija je obavila i posjet radi provjere kod sljedećeg udruženja:






  — | Europsko udruženje za čelične cijevi, Pariz, Francuska.

  Proizvođači izvoznici iz NRK-a |
| --- | --- | --- |

(29)

Komisija je obavila i posjet radi provjere kod sljedećeg udruženja:

—

Europsko udruženje za čelične cijevi, Pariz, Francuska.

Proizvođači izvoznici iz NRK-a

Proizvođači izvoznici iz NRK-a

| (30) | Zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i posljedičnih mjera poduzetih za njezino suzbijanje („Obavijest o bolesti COVID-19”) (5) Komisija nije mogla obaviti posjete radi provjere u prostorima proizvođača izvoznika. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja utvrđivanja u skladu s Obavijesti o bolesti COVID-19. Održala je videokonferencije sa sljedećim proizvođačima izvoznicima/skupinom proizvođača izvoznika:






  — | CITIC Pacific Group: |
| --- | --- | --- |

(30)

Zbog izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i posljedičnih mjera poduzetih za njezino suzbijanje („Obavijest o bolesti COVID-19”) (5) Komisija nije mogla obaviti posjete radi provjere u prostorima proizvođača izvoznika. Komisija je umjesto toga na daljinu provjerila sve informacije koje je smatrala nužnima za svoja utvrđivanja u skladu s Obavijesti o bolesti COVID-19. Održala je videokonferencije sa sljedećim proizvođačima izvoznicima/skupinom proizvođača izvoznika:

5

—

CITIC Pacific Group:

| — | Daye Special Steel Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Daye Special Steel Co., Ltd,

| — | Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.,

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

1.7   Primjedbe nakon konačne objave

Primjedbe nakon konačne objave

| (31) | U primjedbama nakon konačne objave proizvođači izvoznici koji surađuju, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. i Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, doveli su u pitanje navodnu odsutnost proizvođača iz Unije, koji su bili uključeni u uzorak u početnom ispitnom postupku, u ovom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera i razloge zbog kojih ovaj put nisu uključeni u uzorak. Osim toga, napomenuli su da Huta Batory nije naveden kao proizvođač iz Unije u uzorku u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. Nadalje, naveli su da nisu mogli procijeniti je li utvrđivanje ponavljanja štete povezano s promjenama u uzorku između dvaju ispitnih postupaka. |
| --- | --- |

(31)

U primjedbama nakon konačne objave proizvođači izvoznici koji surađuju, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. i Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, doveli su u pitanje navodnu odsutnost proizvođača iz Unije, koji su bili uključeni u uzorak u početnom ispitnom postupku, u ovom ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera i razloge zbog kojih ovaj put nisu uključeni u uzorak. Osim toga, napomenuli su da Huta Batory nije naveden kao proizvođač iz Unije u uzorku u ovoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera. Nadalje, naveli su da nisu mogli procijeniti je li utvrđivanje ponavljanja štete povezano s promjenama u uzorku između dvaju ispitnih postupaka.

| (32) | Komisija je navela da je argument koji su iznijeli proizvođači izvoznici koji surađuju razmotren u uvodnoj izjavi 7. Točnije, proizvođač iz Unije Huta Batory bio je uključen u uzorak u obama ispitnim postupcima, odnosno u početnom ispitnom postupku i ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera. To je društvo sad poznato pod nazivom Alchemia S.A. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je navela da je argument koji su iznijeli proizvođači izvoznici koji surađuju razmotren u uvodnoj izjavi 7. Točnije, proizvođač iz Unije Huta Batory bio je uključen u uzorak u obama ispitnim postupcima, odnosno u početnom ispitnom postupku i ispitnom postupku revizije zbog predstojećeg isteka mjera. To je društvo sad poznato pod nazivom Alchemia S.A.

| (33) | Kad je riječ o ostalim društvima, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 20., proizvođači iz Unije odabrani su u uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Budući da nisu dostavljene primjedbe na uzorak, on je potvrđen i utvrđeno je da je reprezentativan za industriju Unije. Nadalje, iako se uzorak iz ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera promijenio u odnosu na uzorak iz početnog ispitnog postupka, proizvođači izvoznici nisu dostavili nikakve dokaze o tome da uzorak nije reprezentativan. Osim toga, pri procjeni stanja industrije Unije i ponavljanja štete Komisija je svoju analizu temeljila i na makroekonomskim pokazateljima koji se odnose na sve proizvođače iz Unije, među ostalim one koji su uključeni u uzorak u početnom ispitnom postupku. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(33)

Kad je riječ o ostalim društvima, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 20., proizvođači iz Unije odabrani su u uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje istovjetnog proizvoda u Uniji koji se razumno može ispitati u raspoloživom razdoblju. Budući da nisu dostavljene primjedbe na uzorak, on je potvrđen i utvrđeno je da je reprezentativan za industriju Unije. Nadalje, iako se uzorak iz ove revizije zbog predstojećeg isteka mjera promijenio u odnosu na uzorak iz početnog ispitnog postupka, proizvođači izvoznici nisu dostavili nikakve dokaze o tome da uzorak nije reprezentativan. Osim toga, pri procjeni stanja industrije Unije i ponavljanja štete Komisija je svoju analizu temeljila i na makroekonomskim pokazateljima koji se odnose na sve proizvođače iz Unije, među ostalim one koji su uključeni u uzorak u početnom ispitnom postupku. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena.

2.   DALJNJI POSTUPAK

DALJNJI POSTUPAK

| (34) | Komisija je 21. travnja 2023. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi. Svim je strankama odobren rok u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je 21. travnja 2023. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi. Svim je strankama odobren rok u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu.

| (35) | Komisija je razmotrila primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane i, prema potrebi, ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno stranama koje su ga zatražile. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je razmotrila primjedbe koje su dostavile zainteresirane strane i, prema potrebi, ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno stranama koje su ga zatražile.

3.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

3.1   Proizvod iz postupka revizije

Proizvod iz postupka revizije

| (36) | Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku, odnosno to su određene bešavne cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 i 7304 59 89 (oznaka TARIC 7304299090) („proizvod iz postupka revizije”). |
| --- | --- |

(36)

Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku, odnosno to su određene bešavne cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 i 7304 59 89 (oznaka TARIC 7304299090) („proizvod iz postupka revizije”).

| (37) | Određene bešavne cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, imaju širok raspon primjene, primjerice u prijevozu nafte, plina, tekućina i fluida, u graditeljstvu za pilone, za mehaničku uporabu, za kotlovske cijevi i za „OCTG” cijevi (engl. oil and country tubular goods) za zaštitu (engl. casing) u naftnoj industriji. |
| --- | --- |

(37)

Određene bešavne cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, imaju širok raspon primjene, primjerice u prijevozu nafte, plina, tekućina i fluida, u graditeljstvu za pilone, za mehaničku uporabu, za kotlovske cijevi i za „OCTG” cijevi (engl. oil and country tubular goods) za zaštitu (engl. casing) u naftnoj industriji.

oil and country tubular goods

casing

3.2   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (38) | Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka proizvod je iz postupka revizije podrijetlom iz Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

(38)

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka proizvod je iz postupka revizije podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

3.3   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (39) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(39)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku, ovim je ispitnim postupkom revizije zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod iz postupka revizije koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i |
| --- | --- |

—

proizvod iz postupka revizije koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a i

| — | proizvod iz postupka revizije koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod iz postupka revizije koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (40) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

4.   DAMPING

DAMPING

4.1   Razvoj uvoza nakon uvođenja mjera

Razvoj uvoza nakon uvođenja mjera

| (41) | Tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (6) kineski proizvođači izvoznici izvezli su u Uniju više od 42 tisuće tona predmetnog proizvoda, što je tada činilo otprilike 26 % tržišnog udjela na tržištu Unije. |
| --- | --- |

(41)

Tijekom razdoblja početnog ispitnog postupka (6) kineski proizvođači izvoznici izvezli su u Uniju više od 42 tisuće tona predmetnog proizvoda, što je tada činilo otprilike 26 % tržišnog udjela na tržištu Unije.

6

| (42) | U trenutačnom su ispitnom postupku za razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka revizije statistički podaci o uvozu predmetnog proizvoda navedeni u bazi podataka Comext i bazi podataka iz članka 14. stavka 6. pokazali znatno manji obujam uvoza od obujma izvoza koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju. Stoga je Komisija smatrala da statistički podaci u ovom konkretnom slučaju nisu pouzdani te ih se ne može upotrijebiti za utvrđivanje obujma uvoza iz NRK-a ni tržišnog udjela kineskih proizvođača izvoznika. Prema tome, svoje je nalaze o obujmu uvoza predmetnog proizvoda u Uniju i tržišnom udjelu kineskih proizvođača izvoznika temeljila na provjerenim podacima proizvođača izvoznika koji surađuju i informacijama iz zahtjeva za reviziju. |
| --- | --- |

(42)

U trenutačnom su ispitnom postupku za razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka revizije statistički podaci o uvozu predmetnog proizvoda navedeni u bazi podataka Comext i bazi podataka iz članka 14. stavka 6. pokazali znatno manji obujam uvoza od obujma izvoza koji su prijavili proizvođači izvoznici koji surađuju. Stoga je Komisija smatrala da statistički podaci u ovom konkretnom slučaju nisu pouzdani te ih se ne može upotrijebiti za utvrđivanje obujma uvoza iz NRK-a ni tržišnog udjela kineskih proizvođača izvoznika. Prema tome, svoje je nalaze o obujmu uvoza predmetnog proizvoda u Uniju i tržišnom udjelu kineskih proizvođača izvoznika temeljila na provjerenim podacima proizvođača izvoznika koji surađuju i informacijama iz zahtjeva za reviziju.

| (43) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvođači izvoznici koji surađuju izvezli su u Uniju približno 2,9 tisuća tona predmetnog proizvoda, što je činilo [2,5–3,5 %] tržišnog udjela na tržištu Unije (vidjeti tablicu 3.). |
| --- | --- |

(43)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvođači izvoznici koji surađuju izvezli su u Uniju približno 2,9 tisuća tona predmetnog proizvoda, što je činilo [2,5–3,5 %] tržišnog udjela na tržištu Unije (vidjeti tablicu 3.).

| (44) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodnja proizvođača izvoznika koji surađuju činila je približno tek 12 % ukupne procijenjene proizvodnje proizvoda iz postupka revizije u NRK-u (7). Stoga je Komisija smatrala vjerojatnim da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ukupan obujam uvoza svih kineskih proizvođača izvoznika (koji nisu uključeni u uzorak i provjereni u okviru ispitnog postupka) u EU premašio obujam od 2,9 tisuća tona koji su prijavili kineski proizvođači izvoznici koji surađuju i da je tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika najvjerojatnije premašio udio od [2,5–3,5 %] naveden u tablici 3. |
| --- | --- |

(44)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije proizvodnja proizvođača izvoznika koji surađuju činila je približno tek 12 % ukupne procijenjene proizvodnje proizvoda iz postupka revizije u NRK-u (7). Stoga je Komisija smatrala vjerojatnim da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ukupan obujam uvoza svih kineskih proizvođača izvoznika (koji nisu uključeni u uzorak i provjereni u okviru ispitnog postupka) u EU premašio obujam od 2,9 tisuća tona koji su prijavili kineski proizvođači izvoznici koji surađuju i da je tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika najvjerojatnije premašio udio od [2,5–3,5 %] naveden u tablici 3.

7

| (45) | Komisija je na temelju toga zaključila da su kineski proizvođači izvoznici tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavili izvoziti proizvod iz postupka revizije u Uniju, iako u manjim količinama. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je na temelju toga zaključila da su kineski proizvođači izvoznici tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavili izvoziti proizvod iz postupka revizije u Uniju, iako u manjim količinama.

4.2   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe

| (46) | Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su u pogledu NRK-a upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su u pogledu NRK-a upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

| (47) | Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i u utvrđenom roku nije primljen nijedan podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Komisija je potom obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u koristiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i u utvrđenom roku nije primljen nijedan podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Komisija je potom obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u koristiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe.

Službenom listu Europske unije

| (48) | Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka navela i da je s obzirom na raspoložive dokaze privremeno odabrala Meksiko kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. Komisija je navela i da će ispitati druge moguće odgovarajuće zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka navela i da je s obzirom na raspoložive dokaze privremeno odabrala Meksiko kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena ili referentnih vrijednosti. Komisija je navela i da će ispitati druge moguće odgovarajuće zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe.

| (49) | Komisija je 14. srpnja 2022. putem bilješke u dokumentaciji („bilješka o čimbenicima proizvodnje i reprezentativnoj zemlji” ili „bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je u toj bilješci navela popis svih čimbenika proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila moguću reprezentativnu zemlju, odnosno Meksiko. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za društvo Tubos de Acero de México S.A. („Tamsa”), proizvođača iz Meksika. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je 14. srpnja 2022. putem bilješke u dokumentaciji („bilješka o čimbenicima proizvodnje i reprezentativnoj zemlji” ili „bilješka”) obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je u toj bilješci navela popis svih čimbenika proizvodnje, kao što su sirovine, rad i energija koji se koriste u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Osim toga, Komisija je na temelju kriterija za odabir nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti utvrdila moguću reprezentativnu zemlju, odnosno Meksiko. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za društvo Tubos de Acero de México S.A. („Tamsa”), proizvođača iz Meksika.

4.3   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (50) | U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”. |
| --- | --- |

(50)

U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

| (51) | Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se [...] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
| --- | --- |

(51)

Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se [...] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

| (52) | Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. |
| --- | --- |

(52)

Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

4.3.1   Postojanje znatnih poremećaja

Postojanje znatnih poremećaja

| (53) | U nedavnim ispitnim postupcima povezanima sa sektorom čelika u NRK-u (8) Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

U nedavnim ispitnim postupcima povezanima sa sektorom čelika u NRK-u (8) Komisija je utvrdila postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

8

| (54) | U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (9). Konkretno, Komisija je zaključila da u sektoru čelika, koji je glavna sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije, ne samo da postoji znatan udio vlasništva kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (10), nego i kineska vlada može utjecati na cijene i troškove zbog prisutnosti države u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (11). Komisija je utvrdila i da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. U načelu, zbog sustava planiranja u NRK-u resursi su koncentrirani u sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (12). Komisija je nadalje zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja osobito kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih poduzeća te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (13). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u području troškova plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (14) i poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno kada je riječ o pristupu kapitalu za poslovne subjekte u NRK-u. (15) |
| --- | --- |

(54)

U tim ispitnim postupcima Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (9). Konkretno, Komisija je zaključila da u sektoru čelika, koji je glavna sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije, ne samo da postoji znatan udio vlasništva kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (10), nego i kineska vlada može utjecati na cijene i troškove zbog prisutnosti države u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (11). Komisija je utvrdila i da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. U načelu, zbog sustava planiranja u NRK-u resursi su koncentrirani u sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (12). Komisija je nadalje zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja osobito kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih poduzeća te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (13). Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u području troškova plaća u sektoru čelika u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (14) i poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno kada je riječ o pristupu kapitalu za poslovne subjekte u NRK-u. (15)

9

10

11

12

13

14

15

| (55) | Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze iz zahtjeva te iz Radnog dokumenta službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite (16) („Izvješće”), koji se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale nadopunila svojim istraživanjem raznih kriterija relevantnih za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima. |
| --- | --- |

(55)

Kao u prethodnim ispitnim postupcima za sektor čelika u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Komisija je to učinila na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze iz zahtjeva te iz Radnog dokumenta službi Komisije o znatnim poremećajima u gospodarstvu Narodne Republike Kine u svrhu ispitnih postupaka trgovinske zaštite (16) („Izvješće”), koji se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale nadopunila svojim istraživanjem raznih kriterija relevantnih za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupcima.

16

| (56) | U zahtjevu se navodi da na cjelokupno kinesko gospodarstvo u velikoj mjeri utječu različite sveobuhvatne intervencije kineske vlade ili drugih javnih tijela na različitim razinama vlasti, zbog čega se u ovom ispitnom postupku ne mogu upotrebljavati domaće cijene i troškovi kineske industrije čelika. Kako bi se potkrijepilo izneseno stajalište, u zahtjevu se uputilo na nedavne ispitne postupke Komisije povezane s kineskim sektorom čelika (17). |
| --- | --- |

(56)

U zahtjevu se navodi da na cjelokupno kinesko gospodarstvo u velikoj mjeri utječu različite sveobuhvatne intervencije kineske vlade ili drugih javnih tijela na različitim razinama vlasti, zbog čega se u ovom ispitnom postupku ne mogu upotrebljavati domaće cijene i troškovi kineske industrije čelika. Kako bi se potkrijepilo izneseno stajalište, u zahtjevu se uputilo na nedavne ispitne postupke Komisije povezane s kineskim sektorom čelika (17).

17

| (57) | Konkretnije, u zahtjevu je istaknuto da se intervencionizam kineske vlade pojavljuje u različitim oblicima (administrativnom, financijskom i regulativnom) u kontekstu doktrine „socijalističkog tržišnog gospodarstva” koja je dio Statuta NRK-a, sveprisutnosti Komunističke partije Kine („KPK”) i njezina utjecaja na gospodarstvo u obliku inicijativa strateškog planiranja, kao što su 13. i 14. petogodišnji plan. |
| --- | --- |

(57)

Konkretnije, u zahtjevu je istaknuto da se intervencionizam kineske vlade pojavljuje u različitim oblicima (administrativnom, financijskom i regulativnom) u kontekstu doktrine „socijalističkog tržišnog gospodarstva” koja je dio Statuta NRK-a, sveprisutnosti Komunističke partije Kine („KPK”) i njezina utjecaja na gospodarstvo u obliku inicijativa strateškog planiranja, kao što su 13. i 14. petogodišnji plan.

| (58) | U zahtjevu su navedeni primjeri elemenata koji upućuju na postojanje poremećaja, kako je navedeno u članku 2. stavku 6.a točki (b) od prve do šeste alineje osnovne uredbe. Točnije, podnositelj zahtjeva je, upućujući na prethodne ispitne postupke Komisije u sektoru čelika i na Izvješće, naveo sljedeće:






  — | S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne državne intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo. |
| --- | --- | --- |

(58)

U zahtjevu su navedeni primjeri elemenata koji upućuju na postojanje poremećaja, kako je navedeno u članku 2. stavku 6.a točki (b) od prve do šeste alineje osnovne uredbe. Točnije, podnositelj zahtjeva je, upućujući na prethodne ispitne postupke Komisije u sektoru čelika i na Izvješće, naveo sljedeće:

—

S obzirom na takvo opće uređenje kineskog gospodarstva, ne samo da su moguće znatne državne intervencije u gospodarstvu nego su takve intervencije izričito propisane. Ideja da javno vlasništvo ima prednost pred privatnim prožima cijeli pravni sustav i istaknuta je kao glavno načelo u svim glavnim zakonodavnim aktima. Kineski Zakon o vlasništvu odličan je primjer toga: u njemu se upućuje na primarni stadij socijalizma i državi se povjerava održavanje osnovnog gospodarskog sustava u kojem javno vlasništvo ima glavnu ulogu. Zakonom je dopušteno i postojanje i razvoj drugih oblika vlasništva uz državno vlasništvo.

| — | Kineska država ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u društvima te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu. Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu. Taj im status donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim elementima, uključujući financiranje. Veća financijska poluga i produktivnost rada dovode do naglog porasta duga poduzeća u državnom vlasništvu, koji je potaknut smanjenjem kamatnih troškova. To pokazuje kako monetarni uvjeti lako mogu dovesti do brze akumulacije duga poduzeća u državnom vlasništvu (18). |
| --- | --- |

—

Kineska država ne samo da aktivno određuje i nadzire način na koji pojedinačna poduzeća u državnom vlasništvu provode opće gospodarske politike nego i iskorištava svoja prava na sudjelovanje u njihovu donošenju operativnih odluka. To se u pravilu postiže rotacijom kadrova između državnih tijela i poduzeća u državnom vlasništvu, prisutnošću članova partije u izvršnim tijelima poduzeća u državnom vlasništvu i partijskih ćelija u društvima te oblikovanjem korporativne strukture u sektoru poduzeća u državnom vlasništvu. Zauzvrat, poduzeća u državnom vlasništvu imaju poseban status u kineskom gospodarstvu. Taj im status donosi niz gospodarskih koristi, ponajprije zaštitu od tržišnog natjecanja i povlašteni pristup relevantnim ulaznim elementima, uključujući financiranje. Veća financijska poluga i produktivnost rada dovode do naglog porasta duga poduzeća u državnom vlasništvu, koji je potaknut smanjenjem kamatnih troškova. To pokazuje kako monetarni uvjeti lako mogu dovesti do brze akumulacije duga poduzeća u državnom vlasništvu (18).

18

| — | Na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da prvenstveno ocijene gospodarsku vrijednost predmetnog projekta. Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava, kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Nadalje, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja, što je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja. |
| --- | --- |

—

Na razini raspodjele financijskih sredstava u financijskom sustavu NRK-a prevladavaju poslovne banke u državnom vlasništvu. Pri utvrđivanju i provedbi svoje politike odobravanja zajmova te banke moraju nastojati ispuniti ciljeve vladine industrijske politike umjesto da prvenstveno ocijene gospodarsku vrijednost predmetnog projekta. Isto vrijedi i za druge sastavnice kineskog financijskog sustava, kao što su tržišta dionica, obveznica, privatnog vlasničkog kapitala itd. Nadalje, troškovi zaduživanja održavaju se na umjetno niskoj razini kako bi se potaknuo rast ulaganja, što je dovelo do prekomjerne upotrebe kapitalnih ulaganja sa sve manjim povratima ulaganja.

| — | Kineska vlada smatra da je industrija čelika važan osnovni sektor kineskog gospodarstva i nacionalni temelj (19) te je se kao takvu posebno podupire (20). Štoviše, četiri od pet kineskih proizvođača čelika koji se nalaze među deset najvećih proizvođača čelika na svijetu u državnom su vlasništvu. S obzirom na učestale državne intervencije u industriji čelika i visok udio poduzeća u državnom vlasništvu u tom sektoru, čak ni proizvođači čelika u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

—

Kineska vlada smatra da je industrija čelika važan osnovni sektor kineskog gospodarstva i nacionalni temelj (19) te je se kao takvu posebno podupire (20). Štoviše, četiri od pet kineskih proizvođača čelika koji se nalaze među deset najvećih proizvođača čelika na svijetu u državnom su vlasništvu. S obzirom na učestale državne intervencije u industriji čelika i visok udio poduzeća u državnom vlasništvu u tom sektoru, čak ni proizvođači čelika u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima.

19

20

| — | Čini se da kineski stečajni sustav ne može ostvariti vlastite glavne ciljeve, kao što su pravedna namira tražbina i dugovanja te zaštita zakonitih prava i interesa vjerovnika i dužnika. |
| --- | --- |

—

Čini se da kineski stečajni sustav ne može ostvariti vlastite glavne ciljeve, kao što su pravedna namira tražbina i dugovanja te zaštita zakonitih prava i interesa vjerovnika i dužnika.

| — | Nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima korištenja zemljišta u Kini. Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Dodjela zemljišta ovisi isključivo o državi (21). |
| --- | --- |

—

Nedostaci u sustavu prava vlasništva posebno su očiti kad je riječ o vlasništvu zemljišta i pravima korištenja zemljišta u Kini. Sva su zemljišta u vlasništvu kineske države (kolektivno vlasništvo nad ruralnim zemljištima i državno vlasništvo nad urbanim zemljištima). Dodjela zemljišta ovisi isključivo o državi (21).

21

| — | Radnicima i poslodavcima onemogućeno je ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje, dok je mobilnost ograničena sustavom registracije kućanstava, kojim se ograničava pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima. To uzrokuje poremećaje u području troškova plaća jer ne proizlaze iz uobičajenih tržišnih sila ili pregovora između društava i radne snage. |
| --- | --- |

—

Radnicima i poslodavcima onemogućeno je ostvarivanje prava na kolektivno udruživanje, dok je mobilnost ograničena sustavom registracije kućanstava, kojim se ograničava pristup svim davanjima iz sustava socijalne sigurnosti i ostalim davanjima. To uzrokuje poremećaje u području troškova plaća jer ne proizlaze iz uobičajenih tržišnih sila ili pregovora između društava i radne snage.

| (59) | Kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporavala postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(59)

Kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporavala postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta, uključujući Izvješće i dodatne dokaze koje je dostavio podnositelj zahtjeva, o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

| (60) | Upravo u sektoru proizvoda iz postupka revizije, tj. sektoru čelika, kineska vlada i dalje ima znatan udio vlasništva u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe. U ispitnom je postupku potvrđeno da su dva glavna proizvođača proizvoda iz postupka revizije, Daye Special Steel ltd i Zhejiang Pacific Seamless Tube, u državnom vlasništvu. Daye Special Steel ltd i Zhejiang Pacific Seamless Tube društva su kćeri društva CITIC Pacific Special Steel. CITIC Pacific Special Steel jedan je od najvećih specijaliziranih proizvođača posebnog čelika u Kini (22) i pripada društvu CITIC Limited, koje je u državnom vlasništvu i jedan od najvećih konglomerata u Kini (23). CITIC u svojem Godišnjem izvješću za 2021. navodi da je „CITIC predan provedbi nacionalne strategije, uključujući zelenu i niskougljičnu preobrazbu, kako bi ostvario 14. petogodišnji plan. Također ćemo nastojati postati prvo poduzeće u državnom vlasništvu koje pridonosi našim dvostrukim ciljevima koji se odnose na ugljik te uzor na tržištu kapitala u pogledu okolišnih, socijalnih i upravljačkih ciljeva (24)”. |
| --- | --- |

(60)

Upravo u sektoru proizvoda iz postupka revizije, tj. sektoru čelika, kineska vlada i dalje ima znatan udio vlasništva u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe. U ispitnom je postupku potvrđeno da su dva glavna proizvođača proizvoda iz postupka revizije, Daye Special Steel ltd i Zhejiang Pacific Seamless Tube, u državnom vlasništvu. Daye Special Steel ltd i Zhejiang Pacific Seamless Tube društva su kćeri društva CITIC Pacific Special Steel. CITIC Pacific Special Steel jedan je od najvećih specijaliziranih proizvođača posebnog čelika u Kini (22) i pripada društvu CITIC Limited, koje je u državnom vlasništvu i jedan od najvećih konglomerata u Kini (23). CITIC u svojem Godišnjem izvješću za 2021. navodi da je „CITIC predan provedbi nacionalne strategije, uključujući zelenu i niskougljičnu preobrazbu, kako bi ostvario 14. petogodišnji plan. Također ćemo nastojati postati prvo poduzeće u državnom vlasništvu koje pridonosi našim dvostrukim ciljevima koji se odnose na ugljik te uzor na tržištu kapitala u pogledu okolišnih, socijalnih i upravljačkih ciljeva (24)”.

22

23

24

| (61) | I javna i privatna poduzeća u sektoru čelika politički se nadziru i usmjeravaju. Najnoviji kineski dokumenti o politikama koji se odnose na sektor čelika potvrđuju kontinuiranu važnost tog sektora za kinesku vladu, među ostalim i namjeru da intervenira u sektor radi njegova oblikovanja u skladu s državnim politikama. Primjeri su nacrt Smjernica Ministarstva industrije i informacijske tehnologije o poticanju visokokvalitetnog razvoja industrije čelika, u kojem se poziva na daljnju konsolidaciju industrijskih temelja i znatno povećanje stupnja modernizacije industrijskog lanca (25), 14. petogodišnji plan razvoja industrije sirovina, u skladu s kojim će se u tom sektoru „pridržavati kombinacije tržišnog vodstva i državnog promicanja” i „etablirati grupa vodećih poduzeća koja će prednjačiti u ekologiji i biti temelj konkurentnosti” (26), ili 14. petogodišnji plan za razvoj industrije otpadnog čelika, čiji je glavni cilj „kontinuirano povećavati omjer primjene otpadnog čelika kako bi do kraja 14. petogodišnjeg plana sveobuhvatni omjer otpada u nacionalnoj proizvodnji čelika dosegnuo 30 %”. (27) |
| --- | --- |

(61)

I javna i privatna poduzeća u sektoru čelika politički se nadziru i usmjeravaju. Najnoviji kineski dokumenti o politikama koji se odnose na sektor čelika potvrđuju kontinuiranu važnost tog sektora za kinesku vladu, među ostalim i namjeru da intervenira u sektor radi njegova oblikovanja u skladu s državnim politikama. Primjeri su nacrt Smjernica Ministarstva industrije i informacijske tehnologije o poticanju visokokvalitetnog razvoja industrije čelika, u kojem se poziva na daljnju konsolidaciju industrijskih temelja i znatno povećanje stupnja modernizacije industrijskog lanca (25), 14. petogodišnji plan razvoja industrije sirovina, u skladu s kojim će se u tom sektoru „pridržavati kombinacije tržišnog vodstva i državnog promicanja” i „etablirati grupa vodećih poduzeća koja će prednjačiti u ekologiji i biti temelj konkurentnosti” (26), ili 14. petogodišnji plan za razvoj industrije otpadnog čelika, čiji je glavni cilj „kontinuirano povećavati omjer primjene otpadnog čelika kako bi do kraja 14. petogodišnjeg plana sveobuhvatni omjer otpada u nacionalnoj proizvodnji čelika dosegnuo 30 %”. (27)

25

26

27

| (62) | Slični primjeri namjere kineskih tijela da nadziru i usmjeravaju razvoj sektora vidljivi su na razini pokrajina, na primjer u pokrajini Hebei, koja planira „stalni grupni razvoj organizacija, ubrzanje reforme mješovitog vlasništva poduzeća u državnom vlasništvu, intenzivnije promicanje međuregionalnih spajanja i reorganizacije privatnih poduzeća u sektoru željeza i čelika i etabliranje jedne ili dvije velike grupe svjetske klase te od tri do pet velikih grupa s domaćim utjecajem, koje će biti stupovi razvoja” te „daljnji razvoj kanala za recikliranje i upotrebu otpadnog čelika u kružnom gospodarstvu, strože ispitivanje i klasifikacija otpadnog čelika” (28). Štoviše, u planu pokrajine Hebei za sektor čelika navodi se: „Primjena strukturne prilagodbe i isticanje diversifikacije proizvoda. Bespogovorno promicanje strukturne prilagodbe i optimizacije organizacije industrije željeza i čelika, promicanje konsolidacije, reorganizacija, preobrazba i unapređenje poduzeća te sveobuhvatno promicanje razvoja industrije željeza i čelika prema velikim poduzećima, modernizacija tehničke opreme, diversifikacija proizvodnih procesa i diversifikacija proizvoda na kraju proizvodnog lanca.” |
| --- | --- |

(62)

Slični primjeri namjere kineskih tijela da nadziru i usmjeravaju razvoj sektora vidljivi su na razini pokrajina, na primjer u pokrajini Hebei, koja planira „stalni grupni razvoj organizacija, ubrzanje reforme mješovitog vlasništva poduzeća u državnom vlasništvu, intenzivnije promicanje međuregionalnih spajanja i reorganizacije privatnih poduzeća u sektoru željeza i čelika i etabliranje jedne ili dvije velike grupe svjetske klase te od tri do pet velikih grupa s domaćim utjecajem, koje će biti stupovi razvoja” te „daljnji razvoj kanala za recikliranje i upotrebu otpadnog čelika u kružnom gospodarstvu, strože ispitivanje i klasifikacija otpadnog čelika” (28). Štoviše, u planu pokrajine Hebei za sektor čelika navodi se: „Primjena strukturne prilagodbe i isticanje diversifikacije proizvoda. Bespogovorno promicanje strukturne prilagodbe i optimizacije organizacije industrije željeza i čelika, promicanje konsolidacije, reorganizacija, preobrazba i unapređenje poduzeća te sveobuhvatno promicanje razvoja industrije željeza i čelika prema velikim poduzećima, modernizacija tehničke opreme, diversifikacija proizvodnih procesa i diversifikacija proizvoda na kraju proizvodnog lanca.”

28

| (63) | Slično tome, u Planu provedbe za preobrazbu i modernizaciju industrije čelika u okviru provedbe 14. petogodišnjeg plana pokrajine Henan predviđa se „izgradnja karakterističnih baza za proizvodnju čelika [...], izgradnja šest karakterističnih baza za proizvodnju čelika u Anyangu, Jiyuanu, Pingdingshanu, Xinyangu, Shangqiuu, Zhououu itd. te povećanje opsega, intenziviranje i specijalizacija industrije. Do 2025. njihov zajednički kapacitet za proizvodnju sirovog željeza u Anyangu kontrolirat će se kako ne bi premašio 14 milijuna tona, a kapacitet za proizvodnju sirovog čelika zadržat će se na razini do 15 milijuna tona”. (29) |
| --- | --- |

(63)

Slično tome, u Planu provedbe za preobrazbu i modernizaciju industrije čelika u okviru provedbe 14. petogodišnjeg plana pokrajine Henan predviđa se „izgradnja karakterističnih baza za proizvodnju čelika [...], izgradnja šest karakterističnih baza za proizvodnju čelika u Anyangu, Jiyuanu, Pingdingshanu, Xinyangu, Shangqiuu, Zhououu itd. te povećanje opsega, intenziviranje i specijalizacija industrije. Do 2025. njihov zajednički kapacitet za proizvodnju sirovog željeza u Anyangu kontrolirat će se kako ne bi premašio 14 milijuna tona, a kapacitet za proizvodnju sirovog čelika zadržat će se na razini do 15 milijuna tona”. (29)

29

| (64) | Ciljevi industrijske politike spominju se i u dokumentima za planiranje drugih pokrajina, kao što su Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) i Zhejiang (34). |
| --- | --- |

(64)

Ciljevi industrijske politike spominju se i u dokumentima za planiranje drugih pokrajina, kao što su Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) i Zhejiang (34).

30

31

32

33

34

| (65) | Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, nije bilo moguće sustavno utvrditi postojanje osobnih veza između proizvođača proizvoda iz postupka revizije i KPK-a. Međutim, postoje određeni konkretni primjeri za proizvod iz postupka revizije. |
| --- | --- |

(65)

Kad je riječ o tome da kineska vlada može utjecati na cijene i troškove svojom prisutnošću u poduzećima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, nije bilo moguće sustavno utvrditi postojanje osobnih veza između proizvođača proizvoda iz postupka revizije i KPK-a. Međutim, postoje određeni konkretni primjeri za proizvod iz postupka revizije.

| (66) | Primjerice, predsjednik upravnog odbora društva CITIC Pacific Special Steel tajnik je partijskog odbora (35). Nadalje, predsjednik nadzornog odbora društva CITIC Pacific Special Steel zamjenik je tajnika partijskog odbora (36). |
| --- | --- |

(66)

Primjerice, predsjednik upravnog odbora društva CITIC Pacific Special Steel tajnik je partijskog odbora (35). Nadalje, predsjednik nadzornog odbora društva CITIC Pacific Special Steel zamjenik je tajnika partijskog odbora (36).

35

36

| (67) | Nadalje, u sektoru proizvoda iz postupka revizije prisutne su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe. Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da postoje drugi dokumenti koji pokazuju da ta industrija ima koristi od državnog usmjeravanja i intervencija u sektoru čelika jer proizvod iz postupka revizije pripada jednom od njegovih podsektora. |
| --- | --- |

(67)

Nadalje, u sektoru proizvoda iz postupka revizije prisutne su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe. Tijekom ispitnog postupka utvrđeno je da postoje drugi dokumenti koji pokazuju da ta industrija ima koristi od državnog usmjeravanja i intervencija u sektoru čelika jer proizvod iz postupka revizije pripada jednom od njegovih podsektora.

| (68) | Kineska vlada industriju čelika i dalje smatra ključnom industrijom (37). To je potvrđeno u brojnim planovima, smjernicama i drugim dokumentima koji se odnose na čelik, a izdaju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini. U 14. petogodišnjem planu kineska vlada predodredila je industriju čelika za transformaciju i dogradnju te optimizaciju i prilagodbu industrijske strukture (38). Slično tome, u 14. petogodišnjem planu razvoja industrije sirovina, koji se primjenjuje i na industriju čelika, taj se sektor navodi kao „temelj realnog gospodarstva” i „ključno područje kojim se oblikuje međunarodna konkurentnost Kine” te se utvrđuje niz ciljeva i metoda rada kojima bi se potaknuo razvoj sektora čelika u razdoblju 2021.–2025., kao što su tehnološka modernizacija, poboljšanje strukture sektora (ponajviše daljnjom koncentracijom poduzeća) ili digitalna transformacija (39). |
| --- | --- |

(68)

Kineska vlada industriju čelika i dalje smatra ključnom industrijom (37). To je potvrđeno u brojnim planovima, smjernicama i drugim dokumentima koji se odnose na čelik, a izdaju se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini. U 14. petogodišnjem planu kineska vlada predodredila je industriju čelika za transformaciju i dogradnju te optimizaciju i prilagodbu industrijske strukture (38). Slično tome, u 14. petogodišnjem planu razvoja industrije sirovina, koji se primjenjuje i na industriju čelika, taj se sektor navodi kao „temelj realnog gospodarstva” i „ključno područje kojim se oblikuje međunarodna konkurentnost Kine” te se utvrđuje niz ciljeva i metoda rada kojima bi se potaknuo razvoj sektora čelika u razdoblju 2021.–2025., kao što su tehnološka modernizacija, poboljšanje strukture sektora (ponajviše daljnjom koncentracijom poduzeća) ili digitalna transformacija (39).

37

38

39

| (69) | Željezna ruda druga je važna sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Željezna ruda spominje se i u 14. petogodišnjem planu razvoja industrije sirovina, u kojem država planira „racionalno razvijati domaće mineralne resurse, ojačati istraživanje željezne rude [...], uvesti porezne povlastice, poticati uvođenje napredne tehnologije i opreme kako bi se smanjila proizvodnja krutog rudarskog otpada”. (40) U pokrajinama, primjerice u pokrajini Hebei, nadležna tijela predviđaju sljedeće za sektor: „subvencija u obliku olakšica za ulaganja u nove projekte; ispitivanje mogućnosti davanja zajmova s niskim kamatama i usmjeravanje financijskih institucija da poduzećima u sektoru željeza i čelika daju takve zajmove kako bi se preusmjerila na nove industrije, a vlada će istodobno osigurati subvencije u obliku olakšica”. (41) Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
| --- | --- |

(69)

Željezna ruda druga je važna sirovina za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Željezna ruda spominje se i u 14. petogodišnjem planu razvoja industrije sirovina, u kojem država planira „racionalno razvijati domaće mineralne resurse, ojačati istraživanje željezne rude [...], uvesti porezne povlastice, poticati uvođenje napredne tehnologije i opreme kako bi se smanjila proizvodnja krutog rudarskog otpada”. (40) U pokrajinama, primjerice u pokrajini Hebei, nadležna tijela predviđaju sljedeće za sektor: „subvencija u obliku olakšica za ulaganja u nove projekte; ispitivanje mogućnosti davanja zajmova s niskim kamatama i usmjeravanje financijskih institucija da poduzećima u sektoru željeza i čelika daju takve zajmove kako bi se preusmjerila na nove industrije, a vlada će istodobno osigurati subvencije u obliku olakšica”. (41) Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju glavnih sirovina koje se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

40

41

| (70) | Na proizvod iz postupka revizije utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 58. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (42). |
| --- | --- |

(70)

Na proizvod iz postupka revizije utječu i poremećaji u području troškova plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 58. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u) (42).

42

| (71) | Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor proizvoda iz postupka revizije ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 58. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

(71)

Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni dokazi o tome da na sektor proizvoda iz postupka revizije ne utječu državne intervencije u financijskom sustavu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 58. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

| (72) | Konačno, Komisija podsjeća da su za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije potrebni brojni ulazni elementi. Kada proizvođači proizvoda iz postupka revizije kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/pri raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
| --- | --- |

(72)

Konačno, Komisija podsjeća da su za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije potrebni brojni ulazni elementi. Kada proizvođači proizvoda iz postupka revizije kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) očito su izložene istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Na primjer, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/pri raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

| (73) | Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz postupka revizije nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je proizveden u NRK-u kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. |
| --- | --- |

(73)

Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz postupka revizije nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je proizveden u NRK-u kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje.

| (74) | Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u toj točki. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je opisano u sljedećem odjeljku. |
| --- | --- |

(74)

Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više relevantnih elemenata navedenih u toj točki. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, kako je opisano u sljedećem odjeljku.

| (75) | Kineska vlada u ovom ispitnom postupku nije iznijela nikakve dokaze ni argumente koji upućuju na suprotno. |
| --- | --- |

(75)

Kineska vlada u ovom ispitnom postupku nije iznijela nikakve dokaze ni argumente koji upućuju na suprotno.

4.4   Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

4.4.1   Opće napomene

Opće napomene

| (76) | Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:






  — | Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (43), |
| --- | --- | --- |

(76)

Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

—

Sličan stupanj gospodarskog razvoja kao u NRK-u. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (43),

43

| — | proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (44), |
| --- | --- |

—

proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (44),

44

| — | raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, |
| --- | --- |

—

raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji,

| — | ako ima više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to primjereno, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

—

ako ima više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi se, ako je to primjereno, trebala dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (77) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49., Komisija je objavila bilješku o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U njoj su opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji. Komisija je osim toga u bilješci obavijestila zainteresirane stranke o svojoj namjeri da Meksiko smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovom predmetu ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 49., Komisija je objavila bilješku o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U njoj su opisane činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji. Komisija je osim toga u bilješci obavijestila zainteresirane stranke o svojoj namjeri da Meksiko smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovom predmetu ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

4.4.2   Razina gospodarskog razvoja slična NRK-u i proizvodnja proizvoda iz postupka revizije

Razina gospodarskog razvoja slična NRK-u i proizvodnja proizvoda iz postupka revizije

| (78) | Komisija je u bilješci utvrdila da 55 zemalja prema Svjetskoj banci ima sličnu razinu gospodarskog razvoja kao NRK, tj. Svjetska banka ih je sve na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „višim srednjim dohotkom” (45). |
| --- | --- |

(78)

Komisija je u bilješci utvrdila da 55 zemalja prema Svjetskoj banci ima sličnu razinu gospodarskog razvoja kao NRK, tj. Svjetska banka ih je sve na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstala u kategoriju zemalja s „višim srednjim dohotkom” (45).

45

| (79) | Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, proizvod iz postupka revizije proizvodi se u sedam zemalja: Kanadi, Japanu, Meksiku, Ruskoj Federaciji, Saudijskoj Arabiji, Južnoj Koreji i SAD-u. Samo dvije od sedam zemalja nalaze se među 55 zemalja koje Svjetska banka svrstava među zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak sličan bruto nacionalnom dohotku Narodne Republike Kine, odnosno u skupinu zemalja s „višim srednjim dohotkom”. To su Meksiko i Ruska Federacija. |
| --- | --- |

(79)

Prema informacijama koje su dostupne Komisiji, proizvod iz postupka revizije proizvodi se u sedam zemalja: Kanadi, Japanu, Meksiku, Ruskoj Federaciji, Saudijskoj Arabiji, Južnoj Koreji i SAD-u. Samo dvije od sedam zemalja nalaze se među 55 zemalja koje Svjetska banka svrstava među zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak sličan bruto nacionalnom dohotku Narodne Republike Kine, odnosno u skupinu zemalja s „višim srednjim dohotkom”. To su Meksiko i Ruska Federacija.

| (80) | Komisija je zatim procijenila postojanje poremećaja na tržištu zbog ograničenja izvoza i/ili uvoza proizvoda iz postupka revizije i sirovina, osobito onih koje čine najvažnije stavke troškova proizvodnje koje se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Utvrdila je da u Ruskoj Federaciji postoje ograničenja u trgovini otpadom od čelika, električnom energijom i plinom, a to su sve važni proizvodni čimbenici koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. S obzirom na ta ograničenja u trgovini u Ruskoj Federaciji, Komisija je smatrala da se Rusku Federaciju ne može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je zatim procijenila postojanje poremećaja na tržištu zbog ograničenja izvoza i/ili uvoza proizvoda iz postupka revizije i sirovina, osobito onih koje čine najvažnije stavke troškova proizvodnje koje se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Utvrdila je da u Ruskoj Federaciji postoje ograničenja u trgovini otpadom od čelika, električnom energijom i plinom, a to su sve važni proizvodni čimbenici koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. S obzirom na ta ograničenja u trgovini u Ruskoj Federaciji, Komisija je smatrala da se Rusku Federaciju ne može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom.

| (81) | Takva ograničenja nisu utvrđena za Meksiko. Meksiko je na istom stupnju gospodarskog razvoja kao Narodna Republika Kina te nisu utvrđena nikakva ograničenja čimbenika proizvodnje ni proizvoda iz postupka revizije. |
| --- | --- |

(81)

Takva ograničenja nisu utvrđena za Meksiko. Meksiko je na istom stupnju gospodarskog razvoja kao Narodna Republika Kina te nisu utvrđena nikakva ograničenja čimbenika proizvodnje ni proizvoda iz postupka revizije.

| (82) | Nakon pokretanja postupka proizvođači izvoznici Daye Special Steel Co., Ltd i Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd tvrdili su da Meksiko možda ne ispunjava u potpunosti kriterije da ga se odabere kao odgovarajuću treću zemlju jer se, prvo, čini da je postupak proizvodnje drukčiji od onog koji primjenjuju kineski proizvođači izvoznici i jer se, drugo, čini da je asortiman proizvoda koje proizvode meksički proizvođači puno uži (ili manje diversificiran) od asortimana proizvoda koje proizvode i izvoze kineski proizvođači izvoznici. |
| --- | --- |

(82)

Nakon pokretanja postupka proizvođači izvoznici Daye Special Steel Co., Ltd i Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd tvrdili su da Meksiko možda ne ispunjava u potpunosti kriterije da ga se odabere kao odgovarajuću treću zemlju jer se, prvo, čini da je postupak proizvodnje drukčiji od onog koji primjenjuju kineski proizvođači izvoznici i jer se, drugo, čini da je asortiman proizvoda koje proizvode meksički proizvođači puno uži (ili manje diversificiran) od asortimana proizvoda koje proizvode i izvoze kineski proizvođači izvoznici.

| (83) | Osim te opće tvrdnje, podnesak proizvođača izvoznika nije sadržavao nikakav konkretan dokaz o tome po čemu se postupak proizvodnje i opseg proizvoda proizvođača proizvoda iz postupka revizije u Meksiku razlikuje od onih u NRK-u i kako bi to utjecalo na čimbenike proizvodnje. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. Nije zaprimljena nijedna druga primjedba. |
| --- | --- |

(83)

Osim te opće tvrdnje, podnesak proizvođača izvoznika nije sadržavao nikakav konkretan dokaz o tome po čemu se postupak proizvodnje i opseg proizvoda proizvođača proizvoda iz postupka revizije u Meksiku razlikuje od onih u NRK-u i kako bi to utjecalo na čimbenike proizvodnje. Komisija je stoga odbacila tu tvrdnju. Nije zaprimljena nijedna druga primjedba.

4.4.3   Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

Raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji

| (84) | Komisija je analizirala uvoz glavnih čimbenika proizvodnje u Meksiko. Analiza podataka o uvozu pokazala je da se čimbenici proizvodnje koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije u Meksiko uvoze u dostatnoj količini da bi činili odgovarajuću referentnu vrijednost te da na taj uvoz ne utječe uvoz iz NRK-a ili bilo koje zemlje navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (46). |
| --- | --- |

(84)

Komisija je analizirala uvoz glavnih čimbenika proizvodnje u Meksiko. Analiza podataka o uvozu pokazala je da se čimbenici proizvodnje koji se upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije u Meksiko uvoze u dostatnoj količini da bi činili odgovarajuću referentnu vrijednost te da na taj uvoz ne utječe uvoz iz NRK-a ili bilo koje zemlje navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (46).

46

| (85) | Komisija je utvrdila i društvo Tamsa kao društvo čiji su najnoviji financijski podaci za utvrđivanje režijskih troškova proizvodnje, troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti, raspoloživi na temelju financijskih podataka društva Tenaris Group (vidjeti odjeljak 4.7.5.). |
| --- | --- |

(85)

Komisija je utvrdila i društvo Tamsa kao društvo čiji su najnoviji financijski podaci za utvrđivanje režijskih troškova proizvodnje, troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti, raspoloživi na temelju financijskih podataka društva Tenaris Group (vidjeti odjeljak 4.7.5.).

| (86) | S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zainteresirane strane obavijestila da namjerava upotrijebiti Meksiko kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju i društvo Tamsa, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, kako bi utvrdila nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti za izračun uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(86)

S obzirom na prethodna razmatranja, Komisija je zainteresirane strane obavijestila da namjerava upotrijebiti Meksiko kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju i društvo Tamsa, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) prvom alinejom osnovne uredbe, kako bi utvrdila nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti za izračun uobičajene vrijednosti.

| (87) | Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe o primjerenosti Meksika kao reprezentativne zemlje i društva Tamsa kao proizvođača proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji. |
| --- | --- |

(87)

Zainteresirane strane pozvane su da dostave primjedbe o primjerenosti Meksika kao reprezentativne zemlje i društva Tamsa kao proizvođača proizvoda iz postupka revizije u reprezentativnoj zemlji.

| (88) | Nije zaprimljena nijedna primjedba osim primjedbi navedenih u uvodnoj izjavi 82. |
| --- | --- |

(88)

Nije zaprimljena nijedna primjedba osim primjedbi navedenih u uvodnoj izjavi 82.

4.5   Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

Razina socijalne zaštite i zaštite okoliša

| (89) | Budući da se na temelju svih navedenih elemenata utvrdilo da je Meksiko jedina dostupna odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

Budući da se na temelju svih navedenih elemenata utvrdilo da je Meksiko jedina dostupna odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebe provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

4.6   Zaključak

Zaključak

| (90) | S obzirom na prethodnu analizu, Meksiko ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga ga se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom. |
| --- | --- |

(90)

S obzirom na prethodnu analizu, Meksiko ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe i stoga ga se može smatrati odgovarajućom reprezentativnom zemljom.

4.7   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

| (91) | U bilješci o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti Komisija je navela čimbenike proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne informacije o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje navedenih u toj bilješci. |
| --- | --- |

(91)

U bilješci o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti Komisija je navela čimbenike proizvodnje, kao što su materijali, energija i radna snaga, koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije te je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe i predlože javno dostupne informacije o nenarušenim vrijednostima za svaki od čimbenika proizvodnje navedenih u toj bilješci.

| (92) | Komisija je navela i da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA (47) kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, ponajprije sirovina. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je navela i da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka GTA (47) kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, ponajprije sirovina.

47

| (93) | Uzimajući u obzir sve informacije na temelju zahtjeva te naknadne informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva/zainteresirane st rane i koje su prikupljene tijekom posjeta radi provjere, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

  Tablica 1.


  Čimbenici proizvodnje i izvori informacija










  Sirovine | Oznaka robe u Meksiku | Vrijednost | Jedinice | Izvor informacija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Blumovi (poluzavršeni proizvod od željeza ili nelegiranog čelika, s masenim udjelom ugljika 0,25 %) | 720720 | 4,72 | CNY/KG | baza podataka GTA |
| Voda | 22019001
  22019090 | 2,01 | CNY/L | baza podataka GTA |
| Dušik | 280430 | 1,14 | CNY/KG | baza podataka GTA |
| |
| Radna snaga |
| Radna snaga | nije primjenjivo | 17,21 | CNY/sat | Međunarodna organizacija rada (International Labour Organization, ILO) |
| Energetika |
| Električna energija | nije primjenjivo | 1,09 | CNY/kWh | GlobalPetrolPrices.com |
| Plin | nije primjenjivo. | 0,12 | CNY/m3 | CRE („Comisión Reguladora de Energía”) |
| Nusproizvod/otpad |
| Otpad od čelika | 720410
  720441
  720449 | 3,31 | CNY/KG | baza podataka GTA |
| Rezači za recikliranje – otpadni čelik | 72041001 | 3,47 | CNY/KG | baza podataka GTA |

(93)

Uzimajući u obzir sve informacije na temelju zahtjeva te naknadne informacije koje je dostavio podnositelj zahtjeva/zainteresirane st rane i koje su prikupljene tijekom posjeta radi provjere, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori kako bi se utvrdila uobičajena vrijednost u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

Tablica 1.

Tablica 1.

Čimbenici proizvodnje i izvori informacija

Čimbenici proizvodnje i izvori informacija

Sirovine

Oznaka robe u Meksiku

Vrijednost

Jedinice

Izvor informacija

Blumovi (poluzavršeni proizvod od željeza ili nelegiranog čelika, s masenim udjelom ugljika 0,25 %)

720720

4,72

CNY/KG

baza podataka GTA

Voda

22019001

22019090

2,01

CNY/L

baza podataka GTA

Dušik

280430

1,14

CNY/KG

baza podataka GTA

Radna snaga

Radna snaga

Radna snaga

nije primjenjivo

17,21

CNY/sat

Međunarodna organizacija rada (International Labour Organization, ILO)

Energetika

Energetika

Električna energija

nije primjenjivo

1,09

CNY/kWh

GlobalPetrolPrices.com

Plin

nije primjenjivo.

0,12

CNY/m3

3

CRE („Comisión Reguladora de Energía”)

Nusproizvod/otpad

Nusproizvod/otpad

Otpad od čelika

720410

720441

720449

3,31

CNY/KG

baza podataka GTA

Rezači za recikliranje – otpadni čelik

72041001

3,47

CNY/KG

baza podataka GTA

4.7.1   Sirovine

Sirovine

| (94) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan. Ponderirana prosječna uvozna cijena prema potrebi je prilagođena za uvozne carine. |
| --- | --- |

(94)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) 2015/755. Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan. Ponderirana prosječna uvozna cijena prema potrebi je prilagođena za uvozne carine.

| (95) | Za određeni broj čimbenika proizvodnje stvarni troškovi proizvođača izvoznika koji surađuju činili su zanemariv udio u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka revizije. Budući da vrijednost koja je za njih upotrijebljena nije imala znatan utjecaj na izračune dampinške marže, neovisno o upotrijebljenom izvoru, Komisija je odlučila uključiti te troškove u potrošni materijal. |
| --- | --- |

(95)

Za određeni broj čimbenika proizvodnje stvarni troškovi proizvođača izvoznika koji surađuju činili su zanemariv udio u ukupnim troškovima sirovina u razdoblju ispitnog postupka revizije. Budući da vrijednost koja je za njih upotrijebljena nije imala znatan utjecaj na izračune dampinške marže, neovisno o upotrijebljenom izvoru, Komisija je odlučila uključiti te troškove u potrošni materijal.

| (96) | U svojim primjedbama nakon konačne objave proizvođači izvoznici koji surađuju doveli su u pitanje metodu koju je Komisija upotrijebila za izračun nenarušenih vrijednosti za potrošni materijal. Tvrdili su da je, umjesto utvrđivanja ukupnog iznosa potrošnog materijala kao postotka ukupnih troškova sirovina i primjene tog postotka na ukupne nenarušene troškove sirovina (referentna vrijednost), Komisija trebala koristiti nenarušenu vrijednost za svaku pojedinačnu stavku. |
| --- | --- |

(96)

U svojim primjedbama nakon konačne objave proizvođači izvoznici koji surađuju doveli su u pitanje metodu koju je Komisija upotrijebila za izračun nenarušenih vrijednosti za potrošni materijal. Tvrdili su da je, umjesto utvrđivanja ukupnog iznosa potrošnog materijala kao postotka ukupnih troškova sirovina i primjene tog postotka na ukupne nenarušene troškove sirovina (referentna vrijednost), Komisija trebala koristiti nenarušenu vrijednost za svaku pojedinačnu stavku.

| (97) | Komisija je napomenula da je standardna praksa da se ne računa pojedinačna referentna vrijednost za potrošni materijal, već da se to izražava kao postotak ukupnog troška sirovina na temelju podataka o troškovima koje su naveli proizvođači izvoznici, nakon čega se taj postotak primjenjuje na ponovno izračunani trošak sirovina pri korištenju utvrđenih nenarušenih cijena. Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 95., ti troškovi činili su zanemarivu vrijednost i ne bi znatno utjecali na izračune dampinške marže neovisno o metodi koja se koristi. Komisija je smatrala da je njezina metodologija za izračun nenarušene vrijednosti za potrošni materijal primjerena jer je omogućila očuvanje strukture troškova relevantnih proizvođača izvoznika. Osim toga, u vrijeme ispitnog postupka nisu bile dostupne bolje informacije, a proizvođači izvoznici nisu potkrijepili svoje primjedbe kvantifikacijom učinka primjene metode koju su predložili. Stoga je tvrdnja o potrošnom materijalu odbačena. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je napomenula da je standardna praksa da se ne računa pojedinačna referentna vrijednost za potrošni materijal, već da se to izražava kao postotak ukupnog troška sirovina na temelju podataka o troškovima koje su naveli proizvođači izvoznici, nakon čega se taj postotak primjenjuje na ponovno izračunani trošak sirovina pri korištenju utvrđenih nenarušenih cijena. Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 95., ti troškovi činili su zanemarivu vrijednost i ne bi znatno utjecali na izračune dampinške marže neovisno o metodi koja se koristi. Komisija je smatrala da je njezina metodologija za izračun nenarušene vrijednosti za potrošni materijal primjerena jer je omogućila očuvanje strukture troškova relevantnih proizvođača izvoznika. Osim toga, u vrijeme ispitnog postupka nisu bile dostupne bolje informacije, a proizvođači izvoznici nisu potkrijepili svoje primjedbe kvantifikacijom učinka primjene metode koju su predložili. Stoga je tvrdnja o potrošnom materijalu odbačena.

| (98) | Komisija je troškove prijevoza koje proizvođači izvoznici koji surađuju snose za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je troškove prijevoza koje proizvođači izvoznici koji surađuju snose za isporuku sirovina izrazila kao postotak stvarnog troška tih sirovina i zatim je taj postotak primijenila na nenarušeni trošak tih istih sirovina kako bi dobila nenarušene troškove prijevoza. Komisija je smatrala da se u kontekstu ovog ispitnog postupka omjer između troškova koje proizvođač izvoznik snosi za sirovine i njegovih prijavljenih troškova prijevoza može opravdano upotrijebiti kao pokazatelj za procjenu nenarušenih troškova prijevoza sirovina pri njihovoj isporuci u tvornicu društva.

4.7.2   Radna snaga

Radna snaga

| (99) | Međunarodna organizacija rada („ILO”) svake godine za različite sektore daje informacije o prosječnom mjesečnom dohotku zaposlenikâ i prosječnim odrađenim tjednim satima rada po zaposlenoj osobi u Meksiku. |
| --- | --- |

(99)

Međunarodna organizacija rada („ILO”) svake godine za različite sektore daje informacije o prosječnom mjesečnom dohotku zaposlenikâ i prosječnim odrađenim tjednim satima rada po zaposlenoj osobi u Meksiku.

| (100) | Komisija je na temelju tih informacija za 2021. utvrdila prosječnu plaću po satu u proizvodnom sektoru (48). Komisija je ukupni trošak rada utvrdila na temelju podataka koje je OECD objavio u publikaciji Taxing Wages 2021 (Oporezivanje plaća 2021.), kojom je obuhvaćena 2021. (49). Komisija je plaći po satu u proizvodnom sektoru dodala doprinose za socijalno osiguranje. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je na temelju tih informacija za 2021. utvrdila prosječnu plaću po satu u proizvodnom sektoru (48). Komisija je ukupni trošak rada utvrdila na temelju podataka koje je OECD objavio u publikaciji Taxing Wages 2021 (Oporezivanje plaća 2021.), kojom je obuhvaćena 2021. (49). Komisija je plaći po satu u proizvodnom sektoru dodala doprinose za socijalno osiguranje.

48

49

4.7.3   Električna energija

Električna energija

| (101) | Prosječne cijene električne energije za poduzeća po kWh u Meksiku 2021. objavio je GlobalPetrolPrices.com, odnosno izvor utvrđen u zahtjevu za reviziju. Komisija je na temelju te cijene utvrdila prosječnu cijenu električne energije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (2021.) (50). |
| --- | --- |

(101)

Prosječne cijene električne energije za poduzeća po kWh u Meksiku 2021. objavio je GlobalPetrolPrices.com, odnosno izvor utvrđen u zahtjevu za reviziju. Komisija je na temelju te cijene utvrdila prosječnu cijenu električne energije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije (2021.) (50).

50

4.7.4   Prirodni plin

Prirodni plin

| (102) | Cijenu prirodnog plina za poduzeća (industrijski korisnici) u Meksiku svaki mjesec objavljuje energetski regulator Comisión Reguladora de Energía (CRE). Komisija je upotrijebila prosječnu cijenu za poduzeća koju je CRE objavio u razdoblju ispitnog postupka revizije (51). |
| --- | --- |

(102)

Cijenu prirodnog plina za poduzeća (industrijski korisnici) u Meksiku svaki mjesec objavljuje energetski regulator Comisión Reguladora de Energía (CRE). Komisija je upotrijebila prosječnu cijenu za poduzeća koju je CRE objavio u razdoblju ispitnog postupka revizije (51).

Comisión Reguladora de Energía

51

4.7.5   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit

Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit

| (103) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. |
| --- | --- |

(103)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, mora se utvrditi vrijednost režijskih troškova proizvodnje kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje.

| (104) | Kako bi utvrdila nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti, Komisija je upotrijebila financijske podatke o aktivnostima društva Tamsa, koji su dostupni u okviru konsolidiranih financijskih izvještaja matičnog društva, odnosno društva Tenaris S.A (52). |
| --- | --- |

(104)

Kako bi utvrdila nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti, Komisija je upotrijebila financijske podatke o aktivnostima društva Tamsa, koji su dostupni u okviru konsolidiranih financijskih izvještaja matičnog društva, odnosno društva Tenaris S.A (52).

52

| (105) | Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje. |
| --- | --- |

(105)

Režijski troškovi proizvodnje koji su nastali proizvođačima izvoznicima koji surađuju izraženi su kao udio troškova proizvodnje koji su stvarno nastali proizvođačima izvoznicima. Taj je postotak primijenjen na nenarušene troškove proizvodnje.

| (106) | U svojim primjedbama nakon konačne objave proizvođači izvoznici koji surađuju doveli su u pitanje metodu koju je Komisija upotrijebila za izračun režijskih troškova iz istih razloga zbog kojih su doveli u pitanje i izračun potrošnog materijala (vidjeti uvodnu izjavu 96.), pa su tvrdili da je Komisija umjesto upotrebe omjera za režijske troškove i primjene te vrijednosti na nenarušeni izravni trošak trebala utvrditi sve čimbenike zasebno i zamijeniti ih zamjenskim vrijednostima. |
| --- | --- |

(106)

U svojim primjedbama nakon konačne objave proizvođači izvoznici koji surađuju doveli su u pitanje metodu koju je Komisija upotrijebila za izračun režijskih troškova iz istih razloga zbog kojih su doveli u pitanje i izračun potrošnog materijala (vidjeti uvodnu izjavu 96.), pa su tvrdili da je Komisija umjesto upotrebe omjera za režijske troškove i primjene te vrijednosti na nenarušeni izravni trošak trebala utvrditi sve čimbenike zasebno i zamijeniti ih zamjenskim vrijednostima.

| (107) | Komisija je u pogledu te tvrdnje napomenula da zasebni podaci o režijskim troškovima za svaki čimbenik nisu lako dostupni u financijskim izvještajima proizvođača iz reprezentativne zemlje. Stoga je smatrala da je njezina metodologija za izračun nenarušene vrijednosti za režijske troškove primjerena jer je omogućila očuvanje strukture troškova relevantnih proizvođača izvoznika. Osim toga, nisu bile dostupne bolje informacije jer proizvođači izvoznici nisu predložili alternativnu nenarušenu referentnu vrijednost za režijske troškove. Stoga je tvrdnja o režijskim troškovima odbačena. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je u pogledu te tvrdnje napomenula da zasebni podaci o režijskim troškovima za svaki čimbenik nisu lako dostupni u financijskim izvještajima proizvođača iz reprezentativne zemlje. Stoga je smatrala da je njezina metodologija za izračun nenarušene vrijednosti za režijske troškove primjerena jer je omogućila očuvanje strukture troškova relevantnih proizvođača izvoznika. Osim toga, nisu bile dostupne bolje informacije jer proizvođači izvoznici nisu predložili alternativnu nenarušenu referentnu vrijednost za režijske troškove. Stoga je tvrdnja o režijskim troškovima odbačena.

4.7.6   Izračun uobičajene vrijednosti

Izračun uobičajene vrijednosti

| (108) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(108)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (109) | Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Primijenila je nenarušene jedinične troškove primijenila na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje proizvođača izvoznika koji surađuju. Komisija je troškove proizvodnje umanjila za nenarušene troškove nusproizvoda koji su ponovo korišteni u proizvodnom postupku. Navedeni omjeri potrošnje provjereni su tijekom provjere. Komisija je pomnožila omjere potrošnje s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji (Meksiko), kako je opisano u tablici 1. |
| --- | --- |

(109)

Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Primijenila je nenarušene jedinične troškove primijenila na stvarnu potrošnju pojedinačnih čimbenika proizvodnje proizvođača izvoznika koji surađuju. Komisija je troškove proizvodnje umanjila za nenarušene troškove nusproizvoda koji su ponovo korišteni u proizvodnom postupku. Navedeni omjeri potrošnje provjereni su tijekom provjere. Komisija je pomnožila omjere potrošnje s nenarušenim troškovima po jedinici koji su utvrđeni u reprezentativnoj zemlji (Meksiko), kako je opisano u tablici 1.

| (110) | Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit, kako je navedeno u odjeljku 4.7.5. Režijski troškovi proizvodnje utvrđeni su na temelju podataka proizvođača izvoznika. Troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni su na temelju financijskih podataka društva Tenaris Group (53) za 2021., uključujući meksičko društvo kći Tamsa. Komisija je nenarušenom trošku proizvodnje dodala stavke u nastavku:






  — | režijske troškove proizvodnje, koji čine ukupno 7,8 % izravnih troškova proizvodnje, |
| --- | --- | --- |

(110)

Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje, troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit, kako je navedeno u odjeljku 4.7.5. Režijski troškovi proizvodnje utvrđeni su na temelju podataka proizvođača izvoznika. Troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit utvrđeni su na temelju financijskih podataka društva Tenaris Group (53) za 2021., uključujući meksičko društvo kći Tamsa. Komisija je nenarušenom trošku proizvodnje dodala stavke u nastavku:

53

—

režijske troškove proizvodnje, koji čine ukupno 7,8 % izravnih troškova proizvodnje,

| — | troškove prodaje te opće i administrativne troškove, koji su činili 26,16 % troškova prodane robe društva Tenaris Group, uključujući meksičko društvo kći Tamsa i |
| --- | --- |

—

troškove prodaje te opće i administrativne troškove, koji su činili 26,16 % troškova prodane robe društva Tenaris Group, uključujući meksičko društvo kći Tamsa i

| — | dobit, koja je iznosila 15,34 % troškova prodane robe koje snosi društvo Tenaris Group. |
| --- | --- |

—

dobit, koja je iznosila 15,34 % troškova prodane robe koje snosi društvo Tenaris Group.

| (111) | Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Na temelju toga Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (112) | Proizvođači izvoznici doveli su u pitanje način na koji je Komisija odredila troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit tako što su pitali zašto su troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit izraženi kao postotak troškova prodane robe, a ne prometa, jesu li izravni troškovi prodaje uključeni u troškove prodaje te opće i administrativne troškove te zašto je Komisija upotrijebila troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit društva Tenaris Group umjesto predmetnog proizvoda meksičkog društva kćeri Tamsa. |
| --- | --- |

(112)

Proizvođači izvoznici doveli su u pitanje način na koji je Komisija odredila troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit tako što su pitali zašto su troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi i dobit izraženi kao postotak troškova prodane robe, a ne prometa, jesu li izravni troškovi prodaje uključeni u troškove prodaje te opće i administrativne troškove te zašto je Komisija upotrijebila troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit društva Tenaris Group umjesto predmetnog proizvoda meksičkog društva kćeri Tamsa.

| (113) | Komisija je napomenula da je standardna praksa izražavati troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit kao postotak troškova prodane robe radi izračuna uobičajene vrijednosti i uključiti izravne troškove prodaje u troškove prodaje te opće i administrativne troškove. Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe zahtijeva se da se uobičajena vrijednost izračuna na temelju troškova proizvodnje i da uključuje nenarušen i razuman iznos za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i za dobit. Iz toga proizlazi da za izračun uobičajene vrijednosti na temelju troškova troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit koje treba dodati tim troškovima treba izraziti kao funkciju tih troškova. Komisija je upotrijebila troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit grupe Tenaris jer ti podaci nisu bili dostupni za društvo Tamsa i zbog toga što su podaci grupe Tenaris bili najbolja lako dostupna alternativa. Komisija je stoga smatrala da je njezina metodologija za izračun troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti primjerena, ponajviše jer bolje informacije nisu bile dostupne, pa je odbacila tvrdnju. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je napomenula da je standardna praksa izražavati troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit kao postotak troškova prodane robe radi izračuna uobičajene vrijednosti i uključiti izravne troškove prodaje u troškove prodaje te opće i administrativne troškove. Člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe zahtijeva se da se uobičajena vrijednost izračuna na temelju troškova proizvodnje i da uključuje nenarušen i razuman iznos za troškove prodaje te opće i administrativne troškove i za dobit. Iz toga proizlazi da za izračun uobičajene vrijednosti na temelju troškova troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit koje treba dodati tim troškovima treba izraziti kao funkciju tih troškova. Komisija je upotrijebila troškove prodaje te opće i administrativne troškove i dobit grupe Tenaris jer ti podaci nisu bili dostupni za društvo Tamsa i zbog toga što su podaci grupe Tenaris bili najbolja lako dostupna alternativa. Komisija je stoga smatrala da je njezina metodologija za izračun troškova prodaje te općih i administrativnih troškova i dobiti primjerena, ponajviše jer bolje informacije nisu bile dostupne, pa je odbacila tvrdnju.

4.7.7   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (114) | Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanog trgovca u NRK-u. |
| --- | --- |

(114)

Proizvođači izvoznici koji surađuju izvozili su u Uniju izravno nezavisnim kupcima ili putem povezanog trgovca u NRK-u.

| (115) | Komisija je utvrdila da je izvozna cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz postupka revizije koji se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je utvrdila da je izvozna cijena bila stvarno plaćena ili naplativa cijena za proizvod iz postupka revizije koji se prodavao za izvoz u Uniju u skladu s člankom 2. stavkom 8. osnovne uredbe.

4.7.8   Usporedba

Usporedba

| (116) | Komisija je izračunanu uobičajenu vrijednost utvrđenu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe usporedila, po vrsti proizvoda, s prethodno utvrđenom cijenom izvoza proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je izračunanu uobičajenu vrijednost utvrđenu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe usporedila, po vrsti proizvoda, s prethodno utvrđenom cijenom izvoza proizvođača izvoznika koji surađuju na temelju cijena franko tvornica.

| (117) | U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Provedene su prilagodbe za bankovne naknade, provizije, troškove kredita, prijevoz, manipulaciju, druge popuste, pakiranje i osiguranje. |
| --- | --- |

(117)

U slučajevima u kojima je to bilo potrebno kako bi se osigurala primjerena usporedba Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednost i/ili izvoznu cijenu za razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena, u skladu s člankom 2. stavkom 10. osnovne uredbe. Provedene su prilagodbe za bankovne naknade, provizije, troškove kredita, prijevoz, manipulaciju, druge popuste, pakiranje i osiguranje.

4.7.9   Dampinške marže

Dampinške marže

| (118) | Za proizvođače izvoznike koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz postupka revizije, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(118)

Za proizvođače izvoznike koji surađuju Komisija je usporedila ponderiranu prosječnu uobičajenu vrijednost svake vrste istovjetnog proizvoda s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste proizvoda iz postupka revizije, u skladu s člankom 2. stavcima 11. i 12. osnovne uredbe.

| (119) | Na temelju toga je ponderirana prosječna dampinška marža izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila od 10 % do 44 % za proizvođače izvoznike koji surađuju. Stoga je zaključeno da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(119)

Na temelju toga je ponderirana prosječna dampinška marža izražena kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, iznosila od 10 % do 44 % za proizvođače izvoznike koji surađuju. Stoga je zaključeno da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

5.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

| (120) | Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(120)

Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u i privlačnost tržišta Unije.

5.1   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

| (121) | Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva NRK je sa svoja 23 proizvođača i ukupno 33 proizvodne linije najveći proizvođač proizvoda iz postupka revizije na svijetu. |
| --- | --- |

(121)

Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva NRK je sa svoja 23 proizvođača i ukupno 33 proizvodne linije najveći proizvođač proizvoda iz postupka revizije na svijetu.

| (122) | Prema procjenama podnositelja zahtjeva ukupna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u NRK-u iznosila je približno 2,3 milijuna tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prema istom izvoru ukupan procijenjeni proizvodni kapacitet iznosio je 5 milijuna tona. Stoga je rezervni kapacitet za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije u NRK-u tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio približno 2,7 milijuna tona. Budući da se procjenjuje da je potrošnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 100 000 tona (vidjeti tablicu 2.), rezervni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika premašio je potrošnju proizvoda iz postupka revizije na tržištu Unije otprilike 27 puta. Za usporedbu, podnositelji zahtjeva procijenili su da je tijekom istog razdoblja proizvodni kapacitet 12 postojećih društava u ostatku svijetu iznosio približno 2,9 milijuna tona (54). Zbog nesuradnje kineske vlade i niske razine suradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije primila dodatne informacije o proizvodnji u NRK-u i uvozu u Uniju. |
| --- | --- |

(122)

Prema procjenama podnositelja zahtjeva ukupna proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u NRK-u iznosila je približno 2,3 milijuna tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Prema istom izvoru ukupan procijenjeni proizvodni kapacitet iznosio je 5 milijuna tona. Stoga je rezervni kapacitet za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije u NRK-u tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio približno 2,7 milijuna tona. Budući da se procjenjuje da je potrošnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 100 000 tona (vidjeti tablicu 2.), rezervni kapacitet kineskih proizvođača izvoznika premašio je potrošnju proizvoda iz postupka revizije na tržištu Unije otprilike 27 puta. Za usporedbu, podnositelji zahtjeva procijenili su da je tijekom istog razdoblja proizvodni kapacitet 12 postojećih društava u ostatku svijetu iznosio približno 2,9 milijuna tona (54). Zbog nesuradnje kineske vlade i niske razine suradnje kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije primila dodatne informacije o proizvodnji u NRK-u i uvozu u Uniju.

54

| (123) | Međutim, s obzirom na (visoku) razinu proizvodnje i rezervni kapacitet u NRK-u u odnosu na Uniju, Komisija je smatrala da će, ako mjere isteknu, kineski proizvođači izvoznici velike količine svojeg rezervnog kapaciteta vjerojatno u većoj mjeri preusmjeriti na tržište Unije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(123)

Međutim, s obzirom na (visoku) razinu proizvodnje i rezervni kapacitet u NRK-u u odnosu na Uniju, Komisija je smatrala da će, ako mjere isteknu, kineski proizvođači izvoznici velike količine svojeg rezervnog kapaciteta vjerojatno u većoj mjeri preusmjeriti na tržište Unije po dampinškim cijenama.

5.2   Privlačnost tržišta Unije i cijene na tržištu Unije

Privlačnost tržišta Unije i cijene na tržištu Unije

| (124) | Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski proizvođači izvoznici nastavili su izvoziti proizvod iz postupka revizije u Uniju. Izvoz kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju iznosio je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije 2,9 tisuća tona, što je činilo [2,5–3,5 %] tržišnog udjela na tržištu Unije. Kako je detaljno opisano u uvodnoj izjavi 43., ukupni tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika koji se odnosio na proizvod iz postupka revizije u Uniji vjerojatno je bio veći jer se uvoz u EU odnosi samo na podatke proizvođača izvoznika koji surađuju, dok je ukupna proizvodnja u NRK-u tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila znatno veća. Stoga je tržište Unije kineskim proizvođačima izvoznicima i dalje privlačno izvozno tržište, unatoč mjerama na snazi. |
| --- | --- |

(124)

Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski proizvođači izvoznici nastavili su izvoziti proizvod iz postupka revizije u Uniju. Izvoz kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju iznosio je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije 2,9 tisuća tona, što je činilo [2,5–3,5 %] tržišnog udjela na tržištu Unije. Kako je detaljno opisano u uvodnoj izjavi 43., ukupni tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika koji se odnosio na proizvod iz postupka revizije u Uniji vjerojatno je bio veći jer se uvoz u EU odnosi samo na podatke proizvođača izvoznika koji surađuju, dok je ukupna proizvodnja u NRK-u tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila znatno veća. Stoga je tržište Unije kineskim proizvođačima izvoznicima i dalje privlačno izvozno tržište, unatoč mjerama na snazi.

| (125) | Prema mišljenju podnositelja zahtjeva, tržište Unije privlačno je i zbog relativno visoke razine prosječne cijene, solventnosti kupaca i dobre logističke infrastrukture s dobro opremljenim lukama, objektima za skladištenje i distribuciju te visoke razine industrijske potrošnje. Osim toga, Unija je trenutačno najveće tržište čelika na svijetu u smislu obujma. |
| --- | --- |

(125)

Prema mišljenju podnositelja zahtjeva, tržište Unije privlačno je i zbog relativno visoke razine prosječne cijene, solventnosti kupaca i dobre logističke infrastrukture s dobro opremljenim lukama, objektima za skladištenje i distribuciju te visoke razine industrijske potrošnje. Osim toga, Unija je trenutačno najveće tržište čelika na svijetu u smislu obujma.

| (126) | Nadalje, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, na temelju usporedbe cijena proizvođača iz Unije u uzorku i kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju, kineske izvozne cijene smanjile su cijene u Uniji nakon što se isključi antidampinška pristojba (vidjeti uvodnu izjavu 152.), što dokazuje da je tržište Unije privlačno u smislu cijena. |
| --- | --- |

(126)

Nadalje, tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, na temelju usporedbe cijena proizvođača iz Unije u uzorku i kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju, kineske izvozne cijene smanjile su cijene u Uniji nakon što se isključi antidampinška pristojba (vidjeti uvodnu izjavu 152.), što dokazuje da je tržište Unije privlačno u smislu cijena.

| (127) | Provedba mjera SAD-a iz odjeljka 232. i osobito uvozne carine na predmetni proizvod kineskih proizvođača izvoznika dodatno ograničavaju mogućnosti proizvođača izvoznika za izvoz predmetnog proizvoda u druga važna odredišta osim Unije. |
| --- | --- |

(127)

Provedba mjera SAD-a iz odjeljka 232. i osobito uvozne carine na predmetni proizvod kineskih proizvođača izvoznika dodatno ograničavaju mogućnosti proizvođača izvoznika za izvoz predmetnog proizvoda u druga važna odredišta osim Unije.

| (128) | Stoga je tržište Unije i dalje bilo privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima u smislu njegove veličine i cijena. |
| --- | --- |

(128)

Stoga je tržište Unije i dalje bilo privlačno kineskim proizvođačima izvoznicima u smislu njegove veličine i cijena.

5.3   Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

Zaključak o vjerojatnosti nastavka dampinga

| (129) | Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski izvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama. |
| --- | --- |

(129)

Ispitni postupak pokazao je da je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije kineski izvoz nastavio ulaziti na tržište Unije po dampinškim cijenama.

| (130) | Rezervni kapacitet u NRK-u bio je visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene ukazuje na vjerojatnost da će se kineski izvoz i rezervni kapacitet usmjeriti na tržište Unije ako mjere isteknu. |
| --- | --- |

(130)

Rezervni kapacitet u NRK-u bio je visok u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, privlačnost tržišta Unije s obzirom na veličinu i cijene ukazuje na vjerojatnost da će se kineski izvoz i rezervni kapacitet usmjeriti na tržište Unije ako mjere isteknu.

| (131) | Komisija je stoga zaključila da postoji vjerojatnost da bi istek antidampinških mjera doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza proizvoda iz postupka revizije iz Kine u Uniju. |
| --- | --- |

(131)

Komisija je stoga zaključila da postoji vjerojatnost da bi istek antidampinških mjera doveo do znatnog povećanja dampinškog uvoza proizvoda iz postupka revizije iz Kine u Uniju.

| (132) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi istek antidampinških mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga. |
| --- | --- |

(132)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija je zaključila da bi istek antidampinških mjera vjerojatno doveo do nastavka dampinga.

6.   ŠTETA

ŠTETA

6.1   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (133) | Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo je šest proizvođača koji se nalaze u različitim državama članicama. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(133)

Istovjetni proizvod tijekom razmatranog razdoblja proizvodilo je šest proizvođača koji se nalaze u različitim državama članicama. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (134) | Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 196 050 tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih informacija o industriji Unije, kao što su informacije Europskog udruženja za čelične cijevi o proizvođačima iz Unije koji nisu uključeni u uzorak i odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak i čine gotovo 76 % ukupnog obujma proizvodnje i 67 % ukupnog obujma prodaje poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije. |
| --- | --- |

(134)

Utvrđeno je da je ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila približno 196 050 tona. Komisija je tu brojku utvrdila na temelju svih raspoloživih informacija o industriji Unije, kao što su informacije Europskog udruženja za čelične cijevi o proizvođačima iz Unije koji nisu uključeni u uzorak i odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak i čine gotovo 76 % ukupnog obujma proizvodnje i 67 % ukupnog obujma prodaje poznatih proizvođača istovjetnog proizvoda iz Unije.

6.2   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (135) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu i podataka o obujmu prodaje industrije Unije u Uniji, kako ih je podnositelj zahtjeva dostavio za proizvođače iz Unije koji nisu uključeni u uzorak i na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Komisija je upotrijebila raspone podataka za slobodno i ograničeno tržište, kao i za tržišne udjele, kako bi osigurala da se ne otkriju osjetljivi podaci za jednog proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(135)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju statističkih podataka Eurostata o uvozu i podataka o obujmu prodaje industrije Unije u Uniji, kako ih je podnositelj zahtjeva dostavio za proizvođače iz Unije koji nisu uključeni u uzorak i na temelju odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Komisija je upotrijebila raspone podataka za slobodno i ograničeno tržište, kao i za tržišne udjele, kako bi osigurala da se ne otkriju osjetljivi podaci za jednog proizvođača iz Unije.

| (136) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 2.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 111 875 | 108 571 | 95 285 | 102 189 |
| Indeks | 100 | 97 | 85 | 91 |
| Ograničeno tržište | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Indeks | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Slobodno tržište | [100 000 –110 000 ] | [90 000 –100 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [86 000 –96 000 ] |
| Indeks | 100 | 93 | 84 | 90 |
| Izvor: | Comext, proizvođači izvoznici koji surađuju, ESTA i proizvođači iz Unije u uzorku |

(136)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 2.

Tablica 2.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupna potrošnja u Uniji

111 875

108 571

95 285

102 189

Indeks

Indeks

100

100

97

97

85

85

91

91

Ograničeno tržište

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

188

188

119

119

126

126

Slobodno tržište

[100 000 –110 000 ]

[90 000 –100 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[86 000 –96 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

93

93

84

84

90

90

Izvor:

Izvor:

Comext, proizvođači izvoznici koji surađuju, ESTA i proizvođači iz Unije u uzorku

| (137) | Potrošnja u Uniji smanjila se za 3 % u razdoblju od 2018. do 2019. i za više od 12 % u razdoblju od 2019. do 2020. te se zatim povećala za više od 5 % u razdoblju od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Sveukupno se od 2018. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila za 9 %. |
| --- | --- |

(137)

Potrošnja u Uniji smanjila se za 3 % u razdoblju od 2018. do 2019. i za više od 12 % u razdoblju od 2019. do 2020. te se zatim povećala za više od 5 % u razdoblju od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Sveukupno se od 2018. do razdoblja ispitnog postupka revizije smanjila za 9 %.

| (138) | Industrija Unije izvijestila je o vlastitoj upotrebi proizvoda iz postupka revizije koja je činila manje od 5 % ukupne potrošnje u Uniji 2018. Tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 26 %. |
| --- | --- |

(138)

Industrija Unije izvijestila je o vlastitoj upotrebi proizvoda iz postupka revizije koja je činila manje od 5 % ukupne potrošnje u Uniji 2018. Tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 26 %.

| (139) | Potrošnja na slobodnom tržištu smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. Od 2018. do 2019. smanjila se za 7 %, a od 2019. do 2020. za 9,6 % te se zatim u razdoblju od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije povećala za 7 %. |
| --- | --- |

(139)

Potrošnja na slobodnom tržištu smanjila se za 10 % tijekom razmatranog razdoblja. Od 2018. do 2019. smanjila se za 7 %, a od 2019. do 2020. za 9,6 % te se zatim u razdoblju od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije povećala za 7 %.

6.3   Uvoz iz predmetne zemlje u Uniju

Uvoz iz predmetne zemlje u Uniju

6.3.1   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (140) | Na temelju podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju, obujam uvoza i tržišni udio uvoza proizvoda iz postupka revizije mijenjali su se kako je navedeno u nastavku. Budući da su podatke dostavila samo dva proizvođača izvoznika, radi povjerljivosti navedeni su u rasponima. |
| --- | --- |

(140)

Na temelju podataka koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju, obujam uvoza i tržišni udio uvoza proizvoda iz postupka revizije mijenjali su se kako je navedeno u nastavku. Budući da su podatke dostavila samo dva proizvođača izvoznika, radi povjerljivosti navedeni su u rasponima.

| (141) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama) | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] | [1 250 –1 350 ] | [2 800 –2 900 ] |
| Indeks | 100 | 111 | 95 | 204 |
| Tržišni udio | [1 –3 ] % | [1,2 –3,2 ] % | [1,1 –3,1 ] % | [2,5 –3,5 ] % |
| Indeks | 100 | 120 | 113 | 227 |
| Izvor: | proizvođači izvoznici koji surađuju |

(141)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam uvoza iz predmetne zemlje (u tonama)

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

[1 250 –1 350 ]

[2 800 –2 900 ]

Indeks

Indeks

100

100

111

111

95

95

204

204

Tržišni udio

[1 –3 ] %

[1,2 –3,2 ] %

[1,1 –3,1 ] %

[2,5 –3,5 ] %

Indeks

Indeks

100

100

120

120

113

113

227

227

Izvor:

Izvor:

proizvođači izvoznici koji surađuju

| (142) | U početnom ispitnom postupku tržišni udio uvoza iz Kine u Uniju iznosio je 26,8 %. Suprotno tomu, tržišni udio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio je [2,5–3,5] %. Stoga se tržišni udio uvoza iz Kine drastično smanjio zbog antidampinških mjera na snazi. Međutim, u kontekstu sve manje potrošnje kineski se uvoz tijekom razmatranog razdoblja povećao na štetu industrije Unije. Obujam ukupnog uvoza iz NRK-a povećao se za 104 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je [2 800–2 900] tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Iako se tržišni udio kineskog uvoza povećao, u istom je razdoblju ostao relativno ograničen na [2,5–3,5] %. |
| --- | --- |

(142)

U početnom ispitnom postupku tržišni udio uvoza iz Kine u Uniju iznosio je 26,8 %. Suprotno tomu, tržišni udio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio je [2,5–3,5] %. Stoga se tržišni udio uvoza iz Kine drastično smanjio zbog antidampinških mjera na snazi. Međutim, u kontekstu sve manje potrošnje kineski se uvoz tijekom razmatranog razdoblja povećao na štetu industrije Unije. Obujam ukupnog uvoza iz NRK-a povećao se za 104 % tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je [2 800–2 900] tona tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Iako se tržišni udio kineskog uvoza povećao, u istom je razdoblju ostao relativno ograničen na [2,5–3,5] %.

| (143) | Konkretno, tržišni udio uvoza iz NRK-a povećao se za 20 % u razdoblju od 2018. do 2019., u razdoblju od 2018. do 2020. povećao se za 13 % unatoč smanjenju potrošnje u Uniji na slobodnom tržištu za 16 % te se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 127 %. Tržišni udio uvoza iz NRK-a povećao se tijekom razmatranog razdoblja unatoč postojećim antidampinškim mjerama i krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19. |
| --- | --- |

(143)

Konkretno, tržišni udio uvoza iz NRK-a povećao se za 20 % u razdoblju od 2018. do 2019., u razdoblju od 2018. do 2020. povećao se za 13 % unatoč smanjenju potrošnje u Uniji na slobodnom tržištu za 16 % te se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 127 %. Tržišni udio uvoza iz NRK-a povećao se tijekom razmatranog razdoblja unatoč postojećim antidampinškim mjerama i krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19.

| (144) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., obujam uvoza proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a u Uniju i tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika temelje se na provjerenim podacima proizvođača izvoznika koji surađuju i informacijama iz zahtjeva za reviziju koji se odnose na razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(144)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., obujam uvoza proizvoda iz postupka revizije iz NRK-a u Uniju i tržišni udio kineskih proizvođača izvoznika temelje se na provjerenim podacima proizvođača izvoznika koji surađuju i informacijama iz zahtjeva za reviziju koji se odnose na razmatrano razdoblje i razdoblje ispitnog postupka revizije.

| (145) | Nakon konačne objave proizvođači izvoznici koji surađuju, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. i Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, tvrdili su da nije jasno zašto su se obujmovi uvoza koji su korišteni u ispitnom postupku temeljili na podacima koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju, a ne na podacima iz baze podataka Comext. |
| --- | --- |

(145)

Nakon konačne objave proizvođači izvoznici koji surađuju, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. i Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, tvrdili su da nije jasno zašto su se obujmovi uvoza koji su korišteni u ispitnom postupku temeljili na podacima koje su dostavili proizvođači izvoznici koji surađuju, a ne na podacima iz baze podataka Comext.

| (146) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., Komisija je smatrala da statistički podaci u ovom slučaju nisu pouzdani te ih se ne može upotrijebiti za utvrđivanje stvarnog obujma uvoza iz NRK-a i stoga je vjerovala da je poželjnije temeljiti nalaze na provjerenim podacima proizvođača izvoznika koji surađuju. Osim toga, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da nije primjereno koristiti obujam uvoza koji su naveli proizvođači izvoznici koji surađuju. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(146)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 42., Komisija je smatrala da statistički podaci u ovom slučaju nisu pouzdani te ih se ne može upotrijebiti za utvrđivanje stvarnog obujma uvoza iz NRK-a i stoga je vjerovala da je poželjnije temeljiti nalaze na provjerenim podacima proizvođača izvoznika koji surađuju. Osim toga, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da nije primjereno koristiti obujam uvoza koji su naveli proizvođači izvoznici koji surađuju. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena.

6.3.2   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

| (147) | Komisija je cijene i sniženje cijena uvoza iz NRK-a u Uniju utvrdila na temelju podataka proizvođača izvoznika koji surađuju. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je cijene i sniženje cijena uvoza iz NRK-a u Uniju utvrdila na temelju podataka proizvođača izvoznika koji surađuju.

| (148) | Budući da su podatke dostavila samo dva proizvođača izvoznika, prosječna uvozna cijena radi povjerljivosti navedena je u rasponima. |
| --- | --- |

(148)

Budući da su podatke dostavila samo dva proizvođača izvoznika, prosječna uvozna cijena radi povjerljivosti navedena je u rasponima.

| (149) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječna uvozna cijena (EUR/tona) | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Indeks | 100 | 99 | 96 | 113 |
| Izvor: | proizvođači izvoznici koji surađuju |

(149)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječna uvozna cijena (EUR/tona)

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Indeks

Indeks

100

100

99

99

96

96

113

113

Izvor:

Izvor:

proizvođači izvoznici koji surađuju

| (150) | Prosječna uvozna cijena smanjila se za 1 % od 2018. do 2019. i za 4 % od 2018. do 2020., dok se od 2018. do razdoblja ispitnog postupka revizije povećala za 13 %. |
| --- | --- |

(150)

Prosječna uvozna cijena smanjila se za 1 % od 2018. do 2019. i za 4 % od 2018. do 2020., dok se od 2018. do razdoblja ispitnog postupka revizije povećala za 13 %.

| (151) | Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući:






  1. | ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i |
| --- | --- | --- |

(151)

Komisija je sniženje cijena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije utvrdila uspoređujući:

1.

ponderirane prosječne prodajne cijene po vrsti proizvoda proizvođača iz Unije u uzorku koje su naplaćene nepovezanim kupcima na tržištu Unije, prilagođene na razinu franko tvornica i

| 2. | odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje proizvođači izvoznici koji surađuju naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), bez antidampinške pristojbe, uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza. |
| --- | --- |

2.

odgovarajuće ponderirane prosječne cijene po uvezenoj vrsti proizvoda koje proizvođači izvoznici koji surađuju naplaćuju prvom nezavisnom kupcu na tržištu Unije, utvrđene na temelju cijena CIF (troškovi, osiguranje, vozarina), bez antidampinške pristojbe, uz odgovarajuće prilagodbe za carine i troškove nakon uvoza.

| (152) | Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu transakcije nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Za uvoz iz predmetne zemlje na tržište Unije dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena u rasponu od 21,6 % do 27 %, bez antidampinških pristojbi. Međutim, kad se ista usporedba provela s uključenim antidampinškim pristojbama, nije uočeno sniženje cijena. |
| --- | --- |

(152)

Usporedba cijena izvršena je za svaku vrstu transakcije nakon odbijanja rabata i popusta. Rezultat usporedbe izražen je kao postotak prometa proizvođača iz Unije u uzorku tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Za uvoz iz predmetne zemlje na tržište Unije dobivena je ponderirana prosječna marža sniženja cijena u rasponu od 21,6 % do 27 %, bez antidampinških pristojbi. Međutim, kad se ista usporedba provela s uključenim antidampinškim pristojbama, nije uočeno sniženje cijena.

6.3.3   Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

| (153) | Uvoz proizvoda iz postupka revizije iz trećih zemalja osim NRK-a uglavnom je potjecao iz Tajlanda, Ukrajine i Ujedinjene Kraljevine. |
| --- | --- |

(153)

Uvoz proizvoda iz postupka revizije iz trećih zemalja osim NRK-a uglavnom je potjecao iz Tajlanda, Ukrajine i Ujedinjene Kraljevine.

| (154) | Zbirni obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene proizvoda iz postupka revizije iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajland | Obujam (u tonama) | 1 657 | 4 406 | 4 925 | 3 579 |
| | Indeks | 100 | 266 | 297 | 216 |
| | Tržišni udio | [1,1 –2,1 ] % | [4 –5 ] % | [5 –6 ] % | [3,2 –4,2 ] % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 059 | 1 105 | 962 | 1 071 |
| | Indeks | 100 | 104 | 91 | 101 |
| Ukrajina | Obujam (u tonama) | 1 275 | 779 | 1 323 | 772 |
| | Indeks | 100 | 61 | 104 | 61 |
| | Tržišni udio | [0,7 –1,7 ] % | [0,5 –1,5 ] % | [1 –2 ] % | [0,5 –1,5 ] % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 990 | 800 | 672 | 667 |
| | Indeks | 100 | 81 | 68 | 67 |
| Ujedinjena Kraljevina | Obujam (u tonama) | 332 | 542 | 525 | 658 |
| | Indeks | 100 | 163 | 158 | 198 |
| | Tržišni udio | [0,1 –0,5 ] % | [0,3 –0,7 ] % | [0,4 –0,8 ] % | [0,5 –0,9 ] % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 3 100 | 2 850 | 2 050 | 2 169 |
| | Indeks | 100 | 92 | 66 | 70 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 4 979 | 4 390 | 2 795 | 1 502 |
| | Indeks | 100 | 88 | 56 | 30 |
| | Tržišni udio | [4,2 –5,2 ] % | [4 –5 ] % | [2,5 –3,5 ] % | [1 –2 ] % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 3 469 | 1 668 | 1 832 | 3 628 |
| | Indeks | 100 | 48 | 53 | 105 |
| Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje | Obujam (u tonama) | 8 243 | 10 117 | 9 568 | 6 511 |
| | Indeks | 100 | 123 | 116 | 79 |
| | Tržišni udio | [7 –8 ] % | [9,5 –10,5 ] % | [10,5 –11,5 ] % | [6,5 –7,5 ] % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 2 586 | 1 419 | 1 236 | 1 724 |
| | Indeks | 100 | 55 | 48 | 67 |
| Izvor: | Comext |

(154)

Zbirni obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene proizvoda iz postupka revizije iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Tajland

Obujam (u tonama)

1 657

4 406

4 925

3 579

Indeks

Indeks

100

100

266

266

297

297

216

216

Tržišni udio

[1,1 –2,1 ] %

[4 –5 ] %

[5 –6 ] %

[3,2 –4,2 ] %

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 059

1 105

962

1 071

Indeks

Indeks

100

100

104

104

91

91

101

101

Ukrajina

Obujam (u tonama)

1 275

779

1 323

772

Indeks

Indeks

100

100

61

61

104

104

61

61

Tržišni udio

[0,7 –1,7 ] %

[0,5 –1,5 ] %

[1 –2 ] %

[0,5 –1,5 ] %

Prosječna cijena (EUR/tona)

990

800

672

667

Indeks

Indeks

100

100

81

81

68

68

67

67

Ujedinjena Kraljevina

Obujam (u tonama)

332

542

525

658

Indeks

Indeks

100

100

163

163

158

158

198

198

Tržišni udio

[0,1 –0,5 ] %

[0,3 –0,7 ] %

[0,4 –0,8 ] %

[0,5 –0,9 ] %

Prosječna cijena (EUR/tona)

3 100

2 850

2 050

2 169

Indeks

Indeks

100

100

92

92

66

66

70

70

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

4 979

4 390

2 795

1 502

Indeks

Indeks

100

100

88

88

56

56

30

30

Tržišni udio

[4,2 –5,2 ] %

[4 –5 ] %

[2,5 –3,5 ] %

[1 –2 ] %

Prosječna cijena (EUR/tona)

3 469

1 668

1 832

3 628

Indeks

Indeks

100

100

48

48

53

53

105

105

Ukupno iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje

Obujam (u tonama)

8 243

10 117

9 568

6 511

Indeks

Indeks

100

100

123

123

116

116

79

79

Tržišni udio

[7 –8 ] %

[9,5 –10,5 ] %

[10,5 –11,5 ] %

[6,5 –7,5 ] %

Prosječna cijena (EUR/tona)

2 586

1 419

1 236

1 724

Indeks

100

55

48

67

Izvor:

Izvor:

Comext

| (155) | Obujam uvoza iz Tajlanda povećao se za 116 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio dosegnuo je [5–6] % 2020. te se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio na [3,2–4,2] %. Prosječna uvozna cijena tijekom razmatranog razdoblja ostala je prilično stabilna. Iz istih razloga koji su objašnjeni u uvodnoj izjavi 140., tržišni udjeli svih drugih zemalja navedeni su u rasponima. |
| --- | --- |

(155)

Obujam uvoza iz Tajlanda povećao se za 116 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio dosegnuo je [5–6] % 2020. te se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio na [3,2–4,2] %. Prosječna uvozna cijena tijekom razmatranog razdoblja ostala je prilično stabilna. Iz istih razloga koji su objašnjeni u uvodnoj izjavi 140., tržišni udjeli svih drugih zemalja navedeni su u rasponima.

| (156) | Obujam uvoza iz Ukrajine smanjio se za 39 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio dosegnuo je [1–2] % 2020. te se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio na [0,5–1,5] %. Prosječna uvozna cijena tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 33 %. |
| --- | --- |

(156)

Obujam uvoza iz Ukrajine smanjio se za 39 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio dosegnuo je [1–2] % 2020. te se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio na [0,5–1,5] %. Prosječna uvozna cijena tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 33 %.

| (157) | Obujam uvoza iz Ujedinjene Kraljevine povećao se za 98 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio povećao se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije na [0,5–0,9] %. Prosječna uvozna cijena tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Obujam uvoza iz Ujedinjene Kraljevine povećao se za 98 % tijekom razmatranog razdoblja. Tržišni udio povećao se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije na [0,5–0,9] %. Prosječna uvozna cijena tijekom razmatranog razdoblja povećala se za 30 %.

| (158) | Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se u razmatranom razdoblju za 70 %. Tržišni udio dosegnuo je [4–5] % 2019. te se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio na [1–2] %. Prosječna cijena uvoza tijekom razmatranog razdoblja općenito se povećala za 5 %. |
| --- | --- |

(158)

Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja smanjio se u razmatranom razdoblju za 70 %. Tržišni udio dosegnuo je [4–5] % 2019. te se tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije smanjio na [1–2] %. Prosječna cijena uvoza tijekom razmatranog razdoblja općenito se povećala za 5 %.

| (159) | Obujam uvoza iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje smanjio se za 21 % tijekom razmatranog razdoblja. Isto tako, tržišni udio uvoza iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje smanjio se na [6,5–7,5] % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(159)

Obujam uvoza iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje smanjio se za 21 % tijekom razmatranog razdoblja. Isto tako, tržišni udio uvoza iz svih trećih zemalja osim predmetne zemlje smanjio se na [6,5–7,5] % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

6.4   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

6.4.1   Opće napomene

Opće napomene

| (160) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(160)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (161) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka sadržanih u informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, koje su uspoređene s provjerenim odgovorima na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i s dostupnim službenim statističkim podacima. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i dostupnih službenih statističkih podataka. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(161)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 20., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka sadržanih u informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva, koje su uspoređene s provjerenim odgovorima na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i s dostupnim službenim statističkim podacima. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku i dostupnih službenih statističkih podataka. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (162) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(162)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (163) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(163)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

6.4.2   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

6.4.2.1   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (164) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 354 212 | 294 365 | 237 208 | 196 050 |
| Indeks | 100 | 83 | 67 | 55 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 462 885 | 393 154 | 378 657 | 365 740 |
| Indeks | 100 | 85 | 82 | 79 |
| Iskorištenost kapaciteta | 76,5  % | 74,9  % | 62,6  % | 53,6  % |
| Indeks | 100 | 98 | 82 | 70 |
| Izvor: | ESTA, provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(164)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Obujam proizvodnje (u tonama)

354 212

294 365

237 208

196 050

Indeks

Indeks

100

100

83

83

67

67

55

55

Proizvodni kapacitet (u tonama)

462 885

393 154

378 657

365 740

Indeks

Indeks

100

100

85

85

82

82

79

79

Iskorištenost kapaciteta

76,5  %

74,9  %

62,6  %

53,6  %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

82

82

70

70

Izvor:

Izvor:

ESTA, provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (165) | Obujam proizvodnje dosegnuo je dosad najnižu razinu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smanjio se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. Konkretno, smanjio se za 17 % od 2018. do 2019., zatim se smanjio za više od 19 % od 2019. do 2020. i za više od 17 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. To je smanjenje bilo posljedica smanjenja potrošnje u Uniji, kako je objašnjeno u odjeljku 6.2. |
| --- | --- |

(165)

Obujam proizvodnje dosegnuo je dosad najnižu razinu tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Smanjio se za 45 % tijekom razmatranog razdoblja. Konkretno, smanjio se za 17 % od 2018. do 2019., zatim se smanjio za više od 19 % od 2019. do 2020. i za više od 17 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. To je smanjenje bilo posljedica smanjenja potrošnje u Uniji, kako je objašnjeno u odjeljku 6.2.

| (166) | Proizvodni kapacitet pratio je slična kretanja jer se smanjio za ukupno 21 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(166)

Proizvodni kapacitet pratio je slična kretanja jer se smanjio za ukupno 21 % u razmatranom razdoblju.

| (167) | Komisija je navela da je do smanjenja proizvodnog kapaciteta djelomično došlo zbog dvaju poduzeća koja nisu podnositelji zahtjeva, a koja su 2020. prestala proizvoditi istovjetni proizvod, a to su AMTP Roman u Rumunjskoj i Vallourec Deutschland u Njemačkoj. Potonje društvo svoje je postrojenje za proizvodnju u Reisholzu u Njemačkoj zatvorilo u lipnju 2020., dok je postrojenje za proizvodnju u Rathu zatvorilo krajem 2021. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je navela da je do smanjenja proizvodnog kapaciteta djelomično došlo zbog dvaju poduzeća koja nisu podnositelji zahtjeva, a koja su 2020. prestala proizvoditi istovjetni proizvod, a to su AMTP Roman u Rumunjskoj i Vallourec Deutschland u Njemačkoj. Potonje društvo svoje je postrojenje za proizvodnju u Reisholzu u Njemačkoj zatvorilo u lipnju 2020., dok je postrojenje za proizvodnju u Rathu zatvorilo krajem 2021.

| (168) | Istodobno smanjenje obujma proizvodnje i proizvodnog kapaciteta u razmatranom razdoblju dovelo je do smanjenja iskorištenosti kapaciteta za 30 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(168)

Istodobno smanjenje obujma proizvodnje i proizvodnog kapaciteta u razmatranom razdoblju dovelo je do smanjenja iskorištenosti kapaciteta za 30 % u razmatranom razdoblju.

| (169) | Iako iskorištenost kapaciteta nije glavni pokretač profitabilnosti, ona izravno utječe na rezultate povećanjem udjela fiksnih troškova. Iskorištenost kapaciteta bila je na vrlo niskoj razini i dovela do stanja visoke nestabilnosti za industriju. |
| --- | --- |

(169)

Iako iskorištenost kapaciteta nije glavni pokretač profitabilnosti, ona izravno utječe na rezultate povećanjem udjela fiksnih troškova. Iskorištenost kapaciteta bila je na vrlo niskoj razini i dovela do stanja visoke nestabilnosti za industriju.

6.4.2.2   Obujam prodaje i tržišni udio

Obujam prodaje i tržišni udio

| (170) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Obujam prodaje i tržišni udio (tone) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupni obujam prodaje na tržištu Unije (slobodno tržište i ograničeno tržište) | 102 246 | 96 910 | 84 406 | 92 851 |
| Indeks | 100 | 95 | 83 | 91 |
| Tržišni udio u ukupnoj potrošnji | 91,4  % | 89,3  % | 88,6  % | 90,9  % |
| Indeks | 100 | 98 | 97 | 99 |
| Prodaja na ograničenom tržištu | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Indeks | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Tržišni udio prodaje na ograničenom tržištu | [3,6  %–5,6  %] | [7,9  %–9,9  %] | [6,0  %–7,0  %] | [6,0  %–7,0  %] |
| Indeks | 100 | 193 | 140 | 138 |
| Prodaja na slobodnom tržištu | [95 000 –99 000 ] | [85 000 –89 000 ] | [75 000 –79 000 ] | [85 000 –89 000 ] |
| Indeks | 100 | 90 | 81 | 89 |
| Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu u ukupnoj potrošnji | [83  %–88  %] | [77  %–82  %] | [79  %–84  %] | [82  %–87  %] |
| Indeks | 100 | 93 | 95 | 97 |
| Izvor: | ESTA, provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(170)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Obujam prodaje i tržišni udio (tone)

Obujam prodaje i tržišni udio (tone)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Ukupni obujam prodaje na tržištu Unije (slobodno tržište i ograničeno tržište)

102 246

96 910

84 406

92 851

Indeks

Indeks

100

100

95

95

83

83

91

91

Tržišni udio u ukupnoj potrošnji

91,4  %

89,3  %

88,6  %

90,9  %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

97

97

99

99

Prodaja na ograničenom tržištu

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

188

188

119

119

126

126

Tržišni udio prodaje na ograničenom tržištu

[3,6  %–5,6  %]

[7,9  %–9,9  %]

[6,0  %–7,0  %]

[6,0  %–7,0  %]

Indeks

Indeks

100

100

193

193

140

140

138

138

Prodaja na slobodnom tržištu

[95 000 –99 000 ]

[85 000 –89 000 ]

[75 000 –79 000 ]

[85 000 –89 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

90

90

81

81

89

89

Tržišni udio prodaje na slobodnom tržištu u ukupnoj potrošnji

[83  %–88  %]

[77  %–82  %]

[79  %–84  %]

[82  %–87  %]

Indeks

Indeks

100

100

93

93

95

95

97

97

Izvor:

Izvor:

ESTA, provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (171) | Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije (slobodno tržište i ograničeno tržište) znatno se smanjila, odnosno smanjila se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Konkretno, prodaja se smanjila za 5 % od 2018. do 2019., a zatim za više od 12 % od 2019. do 2020. te se povećala za više od 9 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio u ukupnoj potrošnji industrije Unije dosegnuo je 90,9 % te se tijekom razmatranog razdoblja smanjio za 1 %. |
| --- | --- |

(171)

Ukupna prodaja industrije Unije na tržištu Unije (slobodno tržište i ograničeno tržište) znatno se smanjila, odnosno smanjila se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Konkretno, prodaja se smanjila za 5 % od 2018. do 2019., a zatim za više od 12 % od 2019. do 2020. te se povećala za više od 9 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije tržišni udio u ukupnoj potrošnji industrije Unije dosegnuo je 90,9 % te se tijekom razmatranog razdoblja smanjio za 1 %.

6.4.2.3   Rast

Rast

| (172) | Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja se smanjila za 9 %, dok se obujam proizvodnje industrije Unije smanjio za 45 %, a obujam prodaje na tržištu Unije (slobodno tržište i ograničeno tržište) za 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Tijekom razmatranog razdoblja potrošnja se smanjila za 9 %, dok se obujam proizvodnje industrije Unije smanjio za 45 %, a obujam prodaje na tržištu Unije (slobodno tržište i ograničeno tržište) za 9 %.

6.4.2.4   Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

| (173) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Zaposlenost i produktivnost | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 2 114 | 1 729 | 1 568 | 1 270 |
| Indeks | 100 | 82 | 74 | 60 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 168 | 170 | 151 | 154 |
| Indeks | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Izvor: | ESTA, provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku |

(173)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Broj zaposlenika

2 114

1 729

1 568

1 270

Indeks

Indeks

100

100

82

82

74

74

60

60

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

168

170

151

154

Indeks

Indeks

100

100

102

102

90

90

92

92

Izvor:

Izvor:

ESTA, provjereni odgovori na upitnik proizvođačâ iz Unije u uzorku

| (174) | Razina zaposlenosti u industriji Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 40 % te se kretala slično kao i obujam proizvodnje u Uniji. |
| --- | --- |

(174)

Razina zaposlenosti u industriji Unije smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 40 % te se kretala slično kao i obujam proizvodnje u Uniji.

| (175) | Produktivnost radne snage proizvođača iz Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za 8 % zbog smanjenja potražnje na tržištu i posljedičnog smanjenja proizvodnje. |
| --- | --- |

(175)

Produktivnost radne snage proizvođača iz Unije, izmjerena kao proizvodnja (u tonama) po zaposlenoj osobi godišnje, tijekom razmatranog razdoblja smanjila se za 8 % zbog smanjenja potražnje na tržištu i posljedičnog smanjenja proizvodnje.

6.4.2.5   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (176) | Sve dampinške marže utvrđene u razdoblju ispitnog postupka revizije bile su znatno iznad razine de minimis. Istodobno, razina uvoza iz NRK-a u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je relativno ograničena i činila je samo [2,5–3,5] % potrošnje u Uniji. Stoga je učinak visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio razmjerno ograničen. |
| --- | --- |

(176)

Sve dampinške marže utvrđene u razdoblju ispitnog postupka revizije bile su znatno iznad razine de minimis. Istodobno, razina uvoza iz NRK-a u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije bila je relativno ograničena i činila je samo [2,5–3,5] % potrošnje u Uniji. Stoga je učinak visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije bio razmjerno ograničen.

de minimis

6.4.3   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

6.4.3.1   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (177) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji na ukupnom tržištu | 1 328 | 1 331 | 1 249 | 1 312 |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Prosječna jedinična prodajna cijena na ograničenom tržištu (55) | [900 –1 100 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] |
| Indeks | 100 | 115 | 106 | 116 |
| Prosječna jedinična prodajna cijena na slobodnom tržištu | 1 353 | 1 354 | 1 265 | 1 321 |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Jedinični trošak proizvodnje | 1 227 | 1 221 | 1 217 | 1 416 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 115 |
| Izvor: | provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik |

(177)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/tona)

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji na ukupnom tržištu

1 328

1 331

1 249

1 312

Indeks

Indeks

100

100

100

100

94

94

98

98

Prosječna jedinična prodajna cijena na ograničenom tržištu (55)

55

[900 –1 100 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

Indeks

Indeks

100

100

115

115

106

106

116

116

Prosječna jedinična prodajna cijena na slobodnom tržištu

1 353

1 354

1 265

1 321

Indeks

Indeks

100

100

100

100

94

94

98

98

Jedinični trošak proizvodnje

1 227

1 221

1 217

1 416

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

115

115

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

| (178) | Tijekom razmatranog razdoblja cijena industrije Unije na slobodnom tržištu smanjila se za više od 2 % te se jedinični trošak proizvodnje povećao za 15 %. Nakon uvođenja antidampinških mjera protiv kineskog uvoza u studenome 2016. proizvođači iz Unije uspjeli su zadržati svoje prodajne cijene u Uniji u razdoblju od 2018. do 2019. Međutim, jedinična prodajna cijena smanjila se za više od 6 % od 2019. do 2020. Nakon toga se povećala za više od 4 % od 2020. do 2021. |
| --- | --- |

(178)

Tijekom razmatranog razdoblja cijena industrije Unije na slobodnom tržištu smanjila se za više od 2 % te se jedinični trošak proizvodnje povećao za 15 %. Nakon uvođenja antidampinških mjera protiv kineskog uvoza u studenome 2016. proizvođači iz Unije uspjeli su zadržati svoje prodajne cijene u Uniji u razdoblju od 2018. do 2019. Međutim, jedinična prodajna cijena smanjila se za više od 6 % od 2019. do 2020. Nakon toga se povećala za više od 4 % od 2020. do 2021.

| (179) | Jedinični trošak proizvodnje ostao je stabilan od 2018. do 2019., neznatno se smanjio za 1 % od 2018. do 2020. te se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 15 %. Od 2020. do 2021. povećao se za više od 16 %, što odražava povećanje troškova energije i sirovina u istom razdoblju. |
| --- | --- |

(179)

Jedinični trošak proizvodnje ostao je stabilan od 2018. do 2019., neznatno se smanjio za 1 % od 2018. do 2020. te se tijekom razmatranog razdoblja povećao za 15 %. Od 2020. do 2021. povećao se za više od 16 %, što odražava povećanje troškova energije i sirovina u istom razdoblju.

6.4.3.2   Troškovi rada

Troškovi rada

| (180) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 62 122 | 64 071 | 66 134 | 65 599 |
| Indeks | 100 | 103 | 106 | 106 |
| Izvor: | provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik |

(180)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

62 122

64 071

66 134

65 599

Indeks

Indeks

100

100

103

103

106

106

106

106

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

| (181) | Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 3 % od 2018. do 2019. Od 2018. do 2020. također su se povećali za 6 %. Ukupno se u razmatranom razdoblju povećao za 6 %. |
| --- | --- |

(181)

Prosječni troškovi rada po zaposleniku povećali su se za 3 % od 2018. do 2019. Od 2018. do 2020. također su se povećali za 6 %. Ukupno se u razmatranom razdoblju povećao za 6 %.

6.4.3.3   Zalihe

Zalihe

| (182) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Zalihe | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 22 334 | 19 256 | 14 497 | 13 692 |
| Indeks | 100 | 86 | 65 | 61 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 8,8 | 8,7 | 8,1 | 8,9 |
| Indeks | 100 | 99 | 93 | 102 |
| Izvor: | provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik |

(182)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Zalihe

Zalihe

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Završne zalihe (u tonama)

22 334

19 256

14 497

13 692

Indeks

Indeks

100

100

86

86

65

65

61

61

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

8,8

8,7

8,1

8,9

Indeks

Indeks

100

100

99

99

93

93

102

102

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

| (183) | Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku ostala je stabilna u odnosu na proizvodnju. U razmatranom razdoblju razina završnih zaliha smanjila se za 39 %. Sami proizvođači iz Unije obično drže nisku razinu zaliha. Stoga se zalihe ne smatraju važnim pokazateljem štete za ovu industriju. To je potvrđeno i analizom kretanja završnih zaliha, izraženih kao postotak proizvodnje. U razdoblju ispitnog postupka neki su proizvođači proizvodili manje i smanjili zalihe u nastojanju da se izbore s teškom financijskom situacijom 2020. i 2021. (vidjeti tablicu 6.). |
| --- | --- |

(183)

Razina završnih zaliha proizvođača iz Unije u uzorku ostala je stabilna u odnosu na proizvodnju. U razmatranom razdoblju razina završnih zaliha smanjila se za 39 %. Sami proizvođači iz Unije obično drže nisku razinu zaliha. Stoga se zalihe ne smatraju važnim pokazateljem štete za ovu industriju. To je potvrđeno i analizom kretanja završnih zaliha, izraženih kao postotak proizvodnje. U razdoblju ispitnog postupka neki su proizvođači proizvodili manje i smanjili zalihe u nastojanju da se izbore s teškom financijskom situacijom 2020. i 2021. (vidjeti tablicu 6.).

6.4.3.4   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (184) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2018. | 2019. | 2020. | Razdoblje ispitnog postupka revizije |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 9,3 | 9,9 | 3,8 | –7,2 |
| Indeks | 100 | 106 | 41 | –77 |
| Novčani tok (EUR) | 54 041 814 | 65 623 240 | 56 907 181 | 6 140 456 |
| Indeks | 100 | 121 | 105 | 11 |
| Ulaganja (EUR) | 26 907 236 | 9 977 233 | 3 253 779 | 4 952 232 |
| Indeks | 100 | 37 | 12 | 18 |
| Povrat ulaganja | 10,6  % | 22,3  % | 18,1  % | 0,3  % |
| Indeks | 100 | 211 | 171 | 3 |
| Izvor: | provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik |

(184)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2018.

2019.

2020.

Razdoblje ispitnog postupka revizije

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

9,3

9,9

3,8

–7,2

Indeks

Indeks

100

100

106

106

41

41

–77

–77

Novčani tok (EUR)

54 041 814

65 623 240

56 907 181

6 140 456

Indeks

Indeks

100

100

121

121

105

105

11

11

Ulaganja (EUR)

26 907 236

9 977 233

3 253 779

4 952 232

Indeks

Indeks

100

100

37

37

12

12

18

18

Povrat ulaganja

10,6  %

22,3  %

18,1  %

0,3  %

Indeks

Indeks

100

100

211

211

171

171

3

3

Izvor:

Izvor:

provjereni odgovori proizvođača iz Unije u uzorku na upitnik

| (185) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Ukupna profitabilnost smanjila se s 9,3 % 2018. na [–7,2] % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Od 2018. do 2019. ostala je na gotovo istoj razini, dok se od 2018. do 2020. smanjila za 59 %. Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za [–77] % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(185)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. Ukupna profitabilnost smanjila se s 9,3 % 2018. na [–7,2] % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Od 2018. do 2019. ostala je na gotovo istoj razini, dok se od 2018. do 2020. smanjila za 59 %. Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se za [–77] % tijekom razmatranog razdoblja.

| (186) | Nakon objave proizvođači izvoznici koji surađuju tvrdili su da Komisija nije objasnila kako je slabljenje profitabilnosti povezano s povećanjem uvoznih cijena iz predmetne zemlje. |
| --- | --- |

(186)

Nakon objave proizvođači izvoznici koji surađuju tvrdili su da Komisija nije objasnila kako je slabljenje profitabilnosti povezano s povećanjem uvoznih cijena iz predmetne zemlje.

| (187) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 200., Komisija je zaključila da materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije nije uzrokovao uvoz iz NRK-a. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(187)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 200., Komisija je zaključila da materijalnu štetu koju je pretrpjela industrija Unije nije uzrokovao uvoz iz NRK-a. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena.

| (188) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok povećao se za 21 % u razdoblju od 2018. do 2019. te je ostao stabilan od 2018. do 2020. Međutim, neto novčani tok sveukupno se smanjio za 89 % tijekom razmatranog razdoblja te se kretao slično kao i profitabilnost prodaje. |
| --- | --- |

(188)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Neto novčani tok povećao se za 21 % u razdoblju od 2018. do 2019. te je ostao stabilan od 2018. do 2020. Međutim, neto novčani tok sveukupno se smanjio za 89 % tijekom razmatranog razdoblja te se kretao slično kao i profitabilnost prodaje.

| (189) | Povrat ulaganja označava dobit izraženu kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, što odražava razinu amortizacije imovine. Tijekom razmatranog razdoblja ukupno je pao za 97 %. Konkretno, povećao se za 111 % od 2018. do 2019., uglavnom zbog razine dobiti dosegnute 2019., povećao se za 71 % od 2018. do 2020. te se zbog niske razine dobiti 2021., kako je već navedeno, smanjio za 97 % od 2018. do 2021. |
| --- | --- |

(189)

Povrat ulaganja označava dobit izraženu kao postotak neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, što odražava razinu amortizacije imovine. Tijekom razmatranog razdoblja ukupno je pao za 97 %. Konkretno, povećao se za 111 % od 2018. do 2019., uglavnom zbog razine dobiti dosegnute 2019., povećao se za 71 % od 2018. do 2020. te se zbog niske razine dobiti 2021., kako je već navedeno, smanjio za 97 % od 2018. do 2021.

| (190) | Komisija je navela da je industrija Unije, unatoč niskim profitnim maržama od 2020., zadržala primjerenu razinu produktivnosti i da je neprekidnim ulaganjem nastavila optimizirati svoj proizvodni proces, logistiku, prodaju i marketing. |
| --- | --- |

(190)

Komisija je navela da je industrija Unije, unatoč niskim profitnim maržama od 2020., zadržala primjerenu razinu produktivnosti i da je neprekidnim ulaganjem nastavila optimizirati svoj proizvodni proces, logistiku, prodaju i marketing.

| (191) | Visoka razina ulaganja koja industrija Unije treba provesti pokazuje da je iznimno voljna prilagoditi se i poboljšati te ostati na tržištu unatoč poteškoćama i teškom gospodarskom stanju. |
| --- | --- |

(191)

Visoka razina ulaganja koja industrija Unije treba provesti pokazuje da je iznimno voljna prilagoditi se i poboljšati te ostati na tržištu unatoč poteškoćama i teškom gospodarskom stanju.

| (192) | Loš financijski učinak industrije Unije u razmatranom razdoblju ograničio je njezinu sposobnost prikupljanja kapitala. Industrija Unije kapitalno je intenzivna i zahtijeva znatna ulaganja. Neto novčani tok u razmatranom je razdoblju bio prenizak da bi pokrio takva znatna ulaganja. |
| --- | --- |

(192)

Loš financijski učinak industrije Unije u razmatranom razdoblju ograničio je njezinu sposobnost prikupljanja kapitala. Industrija Unije kapitalno je intenzivna i zahtijeva znatna ulaganja. Neto novčani tok u razmatranom je razdoblju bio prenizak da bi pokrio takva znatna ulaganja.

6.5   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (193) | Razvoj mikropokazatelja i makropokazatelja tijekom razmatranog razdoblja pokazao je da se financijska situacija industrije Unije pogoršala. Kretanja glavnih gospodarskih pokazatelja općenito su se pogoršala u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(193)

Razvoj mikropokazatelja i makropokazatelja tijekom razmatranog razdoblja pokazao je da se financijska situacija industrije Unije pogoršala. Kretanja glavnih gospodarskih pokazatelja općenito su se pogoršala u razmatranom razdoblju.

| (194) | Iz ispitnog je postupka proizašlo da su svi pokazatelji štete pokazali negativan obrazac tijekom razmatranog razdoblja. U kontekstu smanjenja potražnje za 9 % smanjili su se i obujam prodaje na slobodnom tržištu (za 9 %) te proizvodnja (za 45 %). To je dovelo do smanjenja kapaciteta (21 %) i zaposlenosti (40 %). Budući da se proizvodnja smanjivala brže (45 % tijekom razmatranog razdoblja) od kapaciteta i zaposlenosti, smanjile su se i iskorištenost kapaciteta (za 30 %) i produktivnost (za 8 %). |
| --- | --- |

(194)

Iz ispitnog je postupka proizašlo da su svi pokazatelji štete pokazali negativan obrazac tijekom razmatranog razdoblja. U kontekstu smanjenja potražnje za 9 % smanjili su se i obujam prodaje na slobodnom tržištu (za 9 %) te proizvodnja (za 45 %). To je dovelo do smanjenja kapaciteta (21 %) i zaposlenosti (40 %). Budući da se proizvodnja smanjivala brže (45 % tijekom razmatranog razdoblja) od kapaciteta i zaposlenosti, smanjile su se i iskorištenost kapaciteta (za 30 %) i produktivnost (za 8 %).

| (195) | U istom se razdoblju prosječna jedinična cijena na slobodnom tržištu također smanjila za više od 2 %, dok se jedinični trošak proizvodnje povećao za 15 %. Stoga se tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost smanjila za [–77] %, dok se dobit smanjila s 9,3 % 2018. na [–7,2] % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(195)

U istom se razdoblju prosječna jedinična cijena na slobodnom tržištu također smanjila za više od 2 %, dok se jedinični trošak proizvodnje povećao za 15 %. Stoga se tijekom razmatranog razdoblja profitabilnost smanjila za [–77] %, dok se dobit smanjila s 9,3 % 2018. na [–7,2] % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (196) | U skladu s time, pokazatelji štete upućuju na to da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije jer je smanjila svoje prodajne cijene unatoč rastućim troškovima proizvodnje, što je dovelo do gubitka profitabilnosti, a to je negativno utjecalo na ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok. |
| --- | --- |

(196)

U skladu s time, pokazatelji štete upućuju na to da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije jer je smanjila svoje prodajne cijene unatoč rastućim troškovima proizvodnje, što je dovelo do gubitka profitabilnosti, a to je negativno utjecalo na ulaganja, povrat ulaganja i novčani tok.

| (197) | Stoga je Komisija zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(197)

Stoga je Komisija zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3. stavka 5. osnovne uredbe.

| (198) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe dodatno ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetne zemlje industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. |
| --- | --- |

(198)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe dodatno ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz predmetne zemlje industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu.

| (199) | Ispitni je postupak pokazao da se obujam uvoza iz Kine u razmatranom razdoblju povećao za 104 %, s [1 300–1 400] tona na [2 800–2 900] tona. Njegov se tržišni udio također više nego udvostručio, s [1–3] % na [2,5–3,5] %, ali je ostao znatno niži od tržišnog udjela od 26,8 % zabilježenog u razdoblju ispitnog postupka početnog ispitnog postupka. Još je važnije da je prosječna prodajna cijena uvoza iz NRK-a od [1 500–1 600] EUR/tona bila veća od prosječne prodajne cijene industrije Unije (1 321 EUR/tona) i njezina prosječnog troška proizvodnje (1 416 EUR/tona) tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Osim toga, Komisija u okviru usporedbe po vrsti proizvoda nije utvrdila sniženje cijena kad su pristojbe bile uključene u cijene proizvođača izvoznika. Stoga uvoz iz NRK-a, unatoč većem obujmu i tržišnom udjelu, u razdoblju ispitnog postupka revizije nije prouzročio štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(199)

Ispitni je postupak pokazao da se obujam uvoza iz Kine u razmatranom razdoblju povećao za 104 %, s [1 300–1 400] tona na [2 800–2 900] tona. Njegov se tržišni udio također više nego udvostručio, s [1–3] % na [2,5–3,5] %, ali je ostao znatno niži od tržišnog udjela od 26,8 % zabilježenog u razdoblju ispitnog postupka početnog ispitnog postupka. Još je važnije da je prosječna prodajna cijena uvoza iz NRK-a od [1 500–1 600] EUR/tona bila veća od prosječne prodajne cijene industrije Unije (1 321 EUR/tona) i njezina prosječnog troška proizvodnje (1 416 EUR/tona) tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Osim toga, Komisija u okviru usporedbe po vrsti proizvoda nije utvrdila sniženje cijena kad su pristojbe bile uključene u cijene proizvođača izvoznika. Stoga uvoz iz NRK-a, unatoč većem obujmu i tržišnom udjelu, u razdoblju ispitnog postupka revizije nije prouzročio štetu industriji Unije.

| (200) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije nije mogla biti posljedica uvoza iz Kine. |
| --- | --- |

(200)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da materijalna šteta koju je pretrpjela industrija Unije nije mogla biti posljedica uvoza iz Kine.

7.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE

| (201) | Komisija je u uvodnoj izjavi 200. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a u slučaju isteka mjera. |
| --- | --- |

(201)

Komisija je u uvodnoj izjavi 200. zaključila da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u razdoblju ispitnog postupka revizije. Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete uzrokovane dampinškim uvozom iz NRK-a u slučaju isteka mjera.

| (202) | Komisija je u tom pogledu analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, odnos cijena u Uniji i kineskih cijena, odnos između cijena izvoza u treće zemlje i razine cijena u Uniji, privlačnost tržišta Unije i učinak potencijalnog uvoza iz NRK-a na stanje industrije Unije ako bi mjere istekle. |
| --- | --- |

(202)

Komisija je u tom pogledu analizirala sljedeće elemente: proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u, odnos cijena u Uniji i kineskih cijena, odnos između cijena izvoza u treće zemlje i razine cijena u Uniji, privlačnost tržišta Unije i učinak potencijalnog uvoza iz NRK-a na stanje industrije Unije ako bi mjere istekle.

7.1   Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u

| (203) | Procjenjuje se da proizvodni kapacitet u NRK-u za predmetni proizvod iznosi 5 milijuna tona godišnje. Rezervni kapacitet dostupan u Kini iznosio je približno 2,7 milijuna tona godišnje, što je gotovo 27 puta više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije, koja je u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila 102 189 tona. Tako ponuda na kineskom tržištu uvelike premašuje potražnju. To je stoga kineskim proizvođačima dalo dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta ako se za to pruži prilika. |
| --- | --- |

(203)

Procjenjuje se da proizvodni kapacitet u NRK-u za predmetni proizvod iznosi 5 milijuna tona godišnje. Rezervni kapacitet dostupan u Kini iznosio je približno 2,7 milijuna tona godišnje, što je gotovo 27 puta više od potrošnje predmetnog proizvoda na tržištu Unije, koja je u razdoblju ispitnog postupka revizije iznosila 102 189 tona. Tako ponuda na kineskom tržištu uvelike premašuje potražnju. To je stoga kineskim proizvođačima dalo dodatni poticaj da se sve više usmjere na izvozna tržišta ako se za to pruži prilika.

7.2   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (204) | Kako je navedeno u odjeljku 4.2., tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena. Unija je trenutačno najveće tržište proizvoda iz postupka revizije na svijetu u smislu obujma. Ima i dobru logističku infrastrukturu s dobro opremljenim lukama, objektima za skladištenje i distribuciju te visoku razinu industrijske potrošnje. |
| --- | --- |

(204)

Kako je navedeno u odjeljku 4.2., tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena. Unija je trenutačno najveće tržište proizvoda iz postupka revizije na svijetu u smislu obujma. Ima i dobru logističku infrastrukturu s dobro opremljenim lukama, objektima za skladištenje i distribuciju te visoku razinu industrijske potrošnje.

| (205) | Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 152., Komisija je utvrdila da bi bez mjera uvoz iz NRK-a znatno snizio cijene industrije Unije. Osim toga, prosječna uvozna cijena kineskih proizvođača izvoznika u glavne odredišne treće zemlje (Južna Koreja, Indija, Tajland itd.) od 1 135 EUR/tona (56) bila je u razdoblju ispitnog postupka revizije niža od prosječne prodajne cijene industrije Unije od 1 321 EUR/tona na slobodnom tržištu. Stoga, ako se dopusti istek mjera, proizvođači izvoznici imaju snažan poticaj povećati svoju prodaju u Uniji po cijenama nižima od onih koje je industrija Unije naplaćivala u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(205)

Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 152., Komisija je utvrdila da bi bez mjera uvoz iz NRK-a znatno snizio cijene industrije Unije. Osim toga, prosječna uvozna cijena kineskih proizvođača izvoznika u glavne odredišne treće zemlje (Južna Koreja, Indija, Tajland itd.) od 1 135 EUR/tona (56) bila je u razdoblju ispitnog postupka revizije niža od prosječne prodajne cijene industrije Unije od 1 321 EUR/tona na slobodnom tržištu. Stoga, ako se dopusti istek mjera, proizvođači izvoznici imaju snažan poticaj povećati svoju prodaju u Uniji po cijenama nižima od onih koje je industrija Unije naplaćivala u razdoblju ispitnog postupka revizije.

56

| (206) | Tržište Unije stoga se smatra vrlo privlačnim za kineske proizvođače i može se zaključiti da bi se u slučaju isteka mjera raspoloživi rezervni kapaciteti u NRK-u barem djelomično iskoristili za znatno povećanje izvoza na tržište Unije po dampinškim i štetnim cijenama. Privlačnost tržišta Unije, kako je prethodno opisana, dovela bi do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz NRK-a. Budući da je predmetni proizvod prilično homogen proizvod s aspekta kvalitete, razina cijene najvažniji je čimbenik pri odlučivanju o tome hoće li se taj proizvod kupovati od proizvođača iz Unije ili od kineskih proizvođača izvoznika. Naglo smanjenje kineskog izvoza kao odgovor na antidampinške mjere pokazuje da se potrošači lako mogu prebaciti na dobavljača s najkonkurentnijom cijenom (odnosno s kineskih proizvođača izvoznika na proizvođače iz Unije ili obrnuto ako mjere isteknu). |
| --- | --- |

(206)

Tržište Unije stoga se smatra vrlo privlačnim za kineske proizvođače i može se zaključiti da bi se u slučaju isteka mjera raspoloživi rezervni kapaciteti u NRK-u barem djelomično iskoristili za znatno povećanje izvoza na tržište Unije po dampinškim i štetnim cijenama. Privlačnost tržišta Unije, kako je prethodno opisana, dovela bi do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz NRK-a. Budući da je predmetni proizvod prilično homogen proizvod s aspekta kvalitete, razina cijene najvažniji je čimbenik pri odlučivanju o tome hoće li se taj proizvod kupovati od proizvođača iz Unije ili od kineskih proizvođača izvoznika. Naglo smanjenje kineskog izvoza kao odgovor na antidampinške mjere pokazuje da se potrošači lako mogu prebaciti na dobavljača s najkonkurentnijom cijenom (odnosno s kineskih proizvođača izvoznika na proizvođače iz Unije ili obrnuto ako mjere isteknu).

7.3   Učinak potencijalnog uvoza iz Kine na stanje u industriji Unije u slučaju isteka mjera

Učinak potencijalnog uvoza iz Kine na stanje u industriji Unije u slučaju isteka mjera

| (207) | Proizvođači iz Unije u uzorku imali su u razdoblju ispitnog postupka revizije negativne profitne marže od [–7,2 %] te si stoga ne mogu priuštiti daljnje smanjenje prodajnih cijena ni gubitak tržišnog udjela (ako ne smanje cijenu) zbog novog uvoza jer bi im to dodatno povećalo gubitak. |
| --- | --- |

(207)

Proizvođači iz Unije u uzorku imali su u razdoblju ispitnog postupka revizije negativne profitne marže od [–7,2 %] te si stoga ne mogu priuštiti daljnje smanjenje prodajnih cijena ni gubitak tržišnog udjela (ako ne smanje cijenu) zbog novog uvoza jer bi im to dodatno povećalo gubitak.

| (208) | S obzirom na to da bi proizvođači izvoznici vjerojatno imali niže cijene i veći obujam, industrija Unije bit će prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene na štetu profitabilnosti ili zadržati razinu prodajnih cijena i vrlo vjerojatno izgubiti obujam prodaje i tržišni udio u korist kineskih izvoznika. Kombinacija tih scenarija čini se još realnijom. To bi naposljetku dovelo do pritiska na cijene i većih gubitaka te do toga da bi se tržišni udio uvoza iz NRK-a vjerojatno vratio na razine prije uvođenja mjera (26 %). Valja napomenuti da su dva postojeća proizvođača iz Unije 2020. u potpunosti prekinula proizvodnju istovjetnog proizvoda: AMTP Roman u Rumunjskoj i Vallourec Deutschland u Njemačkoj. |
| --- | --- |

(208)

S obzirom na to da bi proizvođači izvoznici vjerojatno imali niže cijene i veći obujam, industrija Unije bit će prisiljena smanjiti svoje prodajne cijene na štetu profitabilnosti ili zadržati razinu prodajnih cijena i vrlo vjerojatno izgubiti obujam prodaje i tržišni udio u korist kineskih izvoznika. Kombinacija tih scenarija čini se još realnijom. To bi naposljetku dovelo do pritiska na cijene i većih gubitaka te do toga da bi se tržišni udio uvoza iz NRK-a vjerojatno vratio na razine prije uvođenja mjera (26 %). Valja napomenuti da su dva postojeća proizvođača iz Unije 2020. u potpunosti prekinula proizvodnju istovjetnog proizvoda: AMTP Roman u Rumunjskoj i Vallourec Deutschland u Njemačkoj.

| (209) | S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da bi istek mjera vrlo vjerojatno uzrokovao znatno povećanje dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama nižima od cijena industrije Unije, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije jer bi se materijalna šteta izvorno prouzročena dampinškim uvozom iz NRK-a vjerojatno ponovila. To bi stoga ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije. |
| --- | --- |

(209)

S obzirom na navedeno, Komisija je zaključila da bi istek mjera vrlo vjerojatno uzrokovao znatno povećanje dampinškog uvoza iz NRK-a po cijenama nižima od cijena industrije Unije, što bi dodatno pogoršalo štetu koju je pretrpjela industrija Unije jer bi se materijalna šteta izvorno prouzročena dampinškim uvozom iz NRK-a vjerojatno ponovila. To bi stoga ozbiljno ugrozilo održivost industrije Unije.

7.4   Primjedbe nakon konačne objave

Primjedbe nakon konačne objave

| (210) | Nakon objave proizvođači izvoznici koji surađuju tvrdili su da Komisija u svojoj analizi ponavljanja štete nije procijenila učinak uvoza podrijetlom iz Tajlanda s obzirom na činjenicu da kineski uvoz nije uzrokovao štetu industriji Unije tijekom „razdoblja revizije”. Nadalje su tvrdili da niske cijene i obujam uvoza podrijetlom iz Tajlanda mogu pogoršati osjetljivo stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(210)

Nakon objave proizvođači izvoznici koji surađuju tvrdili su da Komisija u svojoj analizi ponavljanja štete nije procijenila učinak uvoza podrijetlom iz Tajlanda s obzirom na činjenicu da kineski uvoz nije uzrokovao štetu industriji Unije tijekom „razdoblja revizije”. Nadalje su tvrdili da niske cijene i obujam uvoza podrijetlom iz Tajlanda mogu pogoršati osjetljivo stanje industrije Unije.

| (211) | Budući da je ovaj ispitni postupak ograničen na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a, Komisija je ograničila svoju analizu ponavljanja štete na elemente navedene u uvodnoj izjavi 202., koji bi mogli utjecati na industriju Unije ako se dopusti istek mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a. Uvoz iz Tajlanda nije bio čimbenik u toj procjeni. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(211)

Budući da je ovaj ispitni postupak ograničen na uvoz predmetnog proizvoda podrijetlom iz NRK-a, Komisija je ograničila svoju analizu ponavljanja štete na elemente navedene u uvodnoj izjavi 202., koji bi mogli utjecati na industriju Unije ako se dopusti istek mjera na uvoz podrijetlom iz NRK-a. Uvoz iz Tajlanda nije bio čimbenik u toj procjeni. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena.

| (212) | Isti proizvođači izvoznici tvrdili su i da Komisija nije objasnila zašto je industrija Unije prijavila gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(212)

Isti proizvođači izvoznici tvrdili su i da Komisija nije objasnila zašto je industrija Unije prijavila gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (213) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 195., prosječna jedinična cijena smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 2 %, dok se jedinični trošak proizvodnje povećao za 15 %. Stoga je industrija Unije, s obzirom na to da nije mogla prenijeti povećanje troškova zbog dugoročnih ugovora, prijavila gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 200., Komisija je zaključila da uvoz iz NRK-a u razdoblju ispitnog postupka revizije nije prouzročio štetu industriji Unije. Stoga je Komisija usmjerila svoju analizu na ponavljanje štete na temelju elemenata iz uvodne izjave 202. Na temelju toga i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 209., zaključila je da bi se materijalna šteta izvorno prouzročena dampinškim uvozom iz NRK-a vjerojatno ponovila ako se dopusti istek mjera. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(213)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 195., prosječna jedinična cijena smanjila se tijekom razmatranog razdoblja za 2 %, dok se jedinični trošak proizvodnje povećao za 15 %. Stoga je industrija Unije, s obzirom na to da nije mogla prenijeti povećanje troškova zbog dugoročnih ugovora, prijavila gubitke u razdoblju ispitnog postupka revizije. Nadalje, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 200., Komisija je zaključila da uvoz iz NRK-a u razdoblju ispitnog postupka revizije nije prouzročio štetu industriji Unije. Stoga je Komisija usmjerila svoju analizu na ponavljanje štete na temelju elemenata iz uvodne izjave 202. Na temelju toga i kako je navedeno u uvodnoj izjavi 209., zaključila je da bi se materijalna šteta izvorno prouzročena dampinškim uvozom iz NRK-a vjerojatno ponovila ako se dopusti istek mjera. Na temelju toga ta je tvrdnja odbačena.

| (214) | Proizvođači izvoznici koji surađuju uputili su i na dva izvješća Žalbenog tijela (57) i tvrdili da se „obrazloženi zaključak mora donijeti pažljivim razmatranjem dokaza iz spisa i da se sva predviđanja za budućnost ili izvedeni zaključci također moraju temeljiti na pozitivnim dokazima”. Točnije, tvrdili su da je rezervni kapacitet precijenjen i da se kineski proizvođači izvoznici usmjeravaju na domaće tržište i ne izvoze svoj rezervni kapacitet u Uniju. Osim toga, tvrdili su da se privlačnost tržišta Unije i „Cijene iz Kine za druge zemlje” ne bi trebali razmatrati u analizi vjerojatnosti i da bi se ta analiza trebala temeljiti na „protučinjeničnoj analizi onoga što bi se dogodilo u budućnosti, prvenstveno na temelju predviđenog dampinškog uvoza, cijena i utjecaja na industriju Unije”. |
| --- | --- |

(214)

Proizvođači izvoznici koji surađuju uputili su i na dva izvješća Žalbenog tijela (57) i tvrdili da se „obrazloženi zaključak mora donijeti pažljivim razmatranjem dokaza iz spisa i da se sva predviđanja za budućnost ili izvedeni zaključci također moraju temeljiti na pozitivnim dokazima”. Točnije, tvrdili su da je rezervni kapacitet precijenjen i da se kineski proizvođači izvoznici usmjeravaju na domaće tržište i ne izvoze svoj rezervni kapacitet u Uniju. Osim toga, tvrdili su da se privlačnost tržišta Unije i „Cijene iz Kine za druge zemlje” ne bi trebali razmatrati u analizi vjerojatnosti i da bi se ta analiza trebala temeljiti na „protučinjeničnoj analizi onoga što bi se dogodilo u budućnosti, prvenstveno na temelju predviđenog dampinškog uvoza, cijena i utjecaja na industriju Unije”.

57

| (215) | Kad je riječ o kapacitetu i rezervnom kapacitetu, proizvođači izvoznici koji surađuju nisu dostavili nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepili svoju tvrdnju. Budući da nije bilo novih elemenata, tvrdnja je odbačena. |
| --- | --- |

(215)

Kad je riječ o kapacitetu i rezervnom kapacitetu, proizvođači izvoznici koji surađuju nisu dostavili nikakve nove dokaze kojima bi potkrijepili svoju tvrdnju. Budući da nije bilo novih elemenata, tvrdnja je odbačena.

| (216) | Kad je riječ o elementima koje treba uzeti u obzir u analizi vjerojatnosti, Komisija je smatrala da je analiziranjem elemenata kao što su privlačnost tržišta Unije i cijene za treće zemlje provela takvu „protučinjeničnu analizu” u skladu sa svojom standardnom praksom u okviru koje koristi sve dostupne elemente koji omogućuju predviđanje vjerojatnosti ponavljanja štete u budućnosti. Budući da nije bilo elemenata zbog kojih bi se odbacili zaključci Komisije u tom pogledu, ta je tvrdnja odbačena. |
| --- | --- |

(216)

Kad je riječ o elementima koje treba uzeti u obzir u analizi vjerojatnosti, Komisija je smatrala da je analiziranjem elemenata kao što su privlačnost tržišta Unije i cijene za treće zemlje provela takvu „protučinjeničnu analizu” u skladu sa svojom standardnom praksom u okviru koje koristi sve dostupne elemente koji omogućuju predviđanje vjerojatnosti ponavljanja štete u budućnosti. Budući da nije bilo elemenata zbog kojih bi se odbacili zaključci Komisije u tom pogledu, ta je tvrdnja odbačena.

8.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (217) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, nepovezanih uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(217)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, nepovezanih uvoznika i korisnika.

8.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (218) | Industriju Unije čini šest proizvođača iz različitih država članica. Od njih su Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA i Valcovni Trub Chomutov AS podnositelji zahtjeva, dok su ostali surađivali, odnosno Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH, u Njemačkoj i Francuskoj (nisu podnositelji zahtjeva) i AMTP Roman. |
| --- | --- |

(218)

Industriju Unije čini šest proizvođača iz različitih država članica. Od njih su Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA i Valcovni Trub Chomutov AS podnositelji zahtjeva, dok su ostali surađivali, odnosno Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH, u Njemačkoj i Francuskoj (nisu podnositelji zahtjeva) i AMTP Roman.

| (219) | U ispitnom postupku pokazalo se da bi istek mjera vjerojatno imao znatan negativan učinak na industriju Unije. Stanje industrije Unije brzo bi se pogoršalo jer bi se smanjili obujam prodaje i prodajne cijene, što bi dovelo do znatnog smanjenja profitabilnosti. S druge strane, nastavak mjera omogućio bi industriji Unije da se nastavi oporavljati od prethodne štete zbog dampinškog uvoza i da iskoristi svoj potencijal na tržištu Unije na koji ne utječu nepoštene trgovačke prakse iz NRK-a. |
| --- | --- |

(219)

U ispitnom postupku pokazalo se da bi istek mjera vjerojatno imao znatan negativan učinak na industriju Unije. Stanje industrije Unije brzo bi se pogoršalo jer bi se smanjili obujam prodaje i prodajne cijene, što bi dovelo do znatnog smanjenja profitabilnosti. S druge strane, nastavak mjera omogućio bi industriji Unije da se nastavi oporavljati od prethodne štete zbog dampinškog uvoza i da iskoristi svoj potencijal na tržištu Unije na koji ne utječu nepoštene trgovačke prakse iz NRK-a.

| (220) | Na temelju navedenoga zaključeno je da je zadržavanje antidampinških mjera na snazi u interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(220)

Na temelju navedenoga zaključeno je da je zadržavanje antidampinških mjera na snazi u interesu industrije Unije.

8.2   Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

Interes nepovezanih uvoznika, trgovaca i korisnika

| (221) | Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Nitko od trgovaca i korisnika nije odgovorio na upitnik Komisije. |
| --- | --- |

(221)

Komisija je stupila u kontakt sa svim nepovezanim uvoznicima, trgovcima i korisnicima koji su joj poznati. Nitko od trgovaca i korisnika nije odgovorio na upitnik Komisije.

| (222) | Slično kao i u početnom ispitnom postupku, ni u ovoj se reviziji nije javio nijedan korisnik. Osim toga, postoji 79 poznatih nepovezanih uvoznika, od kojih se javio samo Siderpighi spa Con Socio Unico, koji je poznat kao nepovezani uvoznik. Odgovorio je da se ne slaže s uvođenjem antidampinških mjera. Tvrdio je da Uniji treba kineski uvoz jer je potražnja veća od ponude. Komisija je primijetila da promet proizvoda iz postupka revizije čini manje od 1 % prometa nepovezanog uvoznika. Stoga nastavak mjera ni u kojem slučaju neće promijeniti prognozu ukupnog rezultata poduzeća. |
| --- | --- |

(222)

Slično kao i u početnom ispitnom postupku, ni u ovoj se reviziji nije javio nijedan korisnik. Osim toga, postoji 79 poznatih nepovezanih uvoznika, od kojih se javio samo Siderpighi spa Con Socio Unico, koji je poznat kao nepovezani uvoznik. Odgovorio je da se ne slaže s uvođenjem antidampinških mjera. Tvrdio je da Uniji treba kineski uvoz jer je potražnja veća od ponude. Komisija je primijetila da promet proizvoda iz postupka revizije čini manje od 1 % prometa nepovezanog uvoznika. Stoga nastavak mjera ni u kojem slučaju neće promijeniti prognozu ukupnog rezultata poduzeća.

| (223) | Nadalje, kad je riječ o interesima korisnika i uvoznika, Komisija je u početnom ispitnom postupku zaključila da postoje dostatni alternativni izvori opskrbe proizvodom iz postupka revizije. Taj zaključak i dalje vrijedi jer se približno 10 % tržišta i dalje opskrbljuje iz uvoza iz svih zemalja. Osim toga, industrija Unije imala je rezervni kapacitet od više od 46 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, što je puno više od trenutačne potrošnje u Uniji. |
| --- | --- |

(223)

Nadalje, kad je riječ o interesima korisnika i uvoznika, Komisija je u početnom ispitnom postupku zaključila da postoje dostatni alternativni izvori opskrbe proizvodom iz postupka revizije. Taj zaključak i dalje vrijedi jer se približno 10 % tržišta i dalje opskrbljuje iz uvoza iz svih zemalja. Osim toga, industrija Unije imala je rezervni kapacitet od više od 46 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, što je puno više od trenutačne potrošnje u Uniji.

| (224) | Stoga je Komisija zaključila da produljenje mjera ne bi negativno utjecalo na postojeću opskrbu na tržištu ni gospodarsku situaciju uvoznika o kojem je riječ kao ni na bilo kojeg korisnika na tržištu. |
| --- | --- |

(224)

Stoga je Komisija zaključila da produljenje mjera ne bi negativno utjecalo na postojeću opskrbu na tržištu ni gospodarsku situaciju uvoznika o kojem je riječ kao ni na bilo kojeg korisnika na tržištu.

| (225) | Dakle, Komisija je zaključila da nastavak primjene mjera ne bi bio protivan interesima korisnika i uvoznika. |
| --- | --- |

(225)

Dakle, Komisija je zaključila da nastavak primjene mjera ne bi bio protivan interesima korisnika i uvoznika.

8.3   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (226) | S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(226)

S obzirom na prethodno navedeno, Komisija je zaključila da nije bilo uvjerljivih razloga u interesu Unije protiv zadržavanja postojećih mjera na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a.

9.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (227) | Na temelju zaključaka Komisije o nastavku dampinga, ponavljanju štete i interesu Unije, trebalo bi zadržati antidampinške mjere na određene bešavne cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(227)

Na temelju zaključaka Komisije o nastavku dampinga, ponavljanju štete i interesu Unije, trebalo bi zadržati antidampinške mjere na određene bešavne cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz NRK-a.

| (228) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(228)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala pravilna primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (229) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica dužna su provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti podataka navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena stope pristojbe bude opravdana u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(229)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica dužna su provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti podataka navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena stope pristojbe bude opravdana u skladu s carinskim propisima.

| (230) | Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U ovom se ispitnom postupku može među ostalim ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe na razini zemlje. |
| --- | --- |

(230)

Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U takvim okolnostima, i pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U ovom se ispitnom postupku može među ostalim ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe na razini zemlje.

| (231) | Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(231)

Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (232) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (58). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(232)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (58). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

58

Službenom listu Europske unije

| (233) | Izvoznik ili proizvođač koji nije izvozio predmetni proizvod u Uniju u razdoblju korištenom za utvrđivanje razine pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na njegov izvoz može zatražiti od Komisije da se na njega primjenjuje stopa antidampinške pristojbe za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak. Komisija bi trebala odobriti takav zahtjev ako su ispunjena tri uvjeta. Novi proizvođač izvoznik morao bi dokazati: i. da nije izvozio predmetni proizvod u Uniju u razdoblju korištenom za utvrđivanje razine pristojbe primjenjive na njegov izvoz, ii. da nije povezan s društvom koje je to činilo i koje stoga podliježe antidampinškim pristojbama, i iii. da je nakon toga izvozio predmetni proizvod ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda. |
| --- | --- |

(233)

Izvoznik ili proizvođač koji nije izvozio predmetni proizvod u Uniju u razdoblju korištenom za utvrđivanje razine pristojbe koja se trenutačno primjenjuje na njegov izvoz može zatražiti od Komisije da se na njega primjenjuje stopa antidampinške pristojbe za proizvođače izvoznike koji surađuju, a nisu uključeni u uzorak. Komisija bi trebala odobriti takav zahtjev ako su ispunjena tri uvjeta. Novi proizvođač izvoznik morao bi dokazati: i. da nije izvozio predmetni proizvod u Uniju u razdoblju korištenom za utvrđivanje razine pristojbe primjenjive na njegov izvoz, ii. da nije povezan s društvom koje je to činilo i koje stoga podliježe antidampinškim pristojbama, i iii. da je nakon toga izvozio predmetni proizvod ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda.

| (234) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (59), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(234)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (59), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

59

Službenog lista Europske unije

| (235) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(235)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, trenutačno obuhvaćenih oznakama KN 7304 19 90, ex 7304 29 90 (oznaka TARIC 7304299090), 7304 39 88 i 7304 59 89, podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Društvo | Stopa konačne antidampinške pristojbe (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | C171 |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd |

Društvo

Stopa konačne antidampinške pristojbe (%)

Dodatna oznaka TARIC

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

C171

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd.

51,8

899H

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

48,2

C174

Ostala društva koja surađuju navedena u Prilogu

45,6

C998

Sva ostala društva

54,9

C999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbe utvrđenih za društva navedena u stavku 2. predočenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi:
  „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (proizvoda iz postupka revizije) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u NRK-u. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.”
  Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   Članak 1. stavak 2. može se izmijeniti kako bi se na popis u Prilogu dodali novi proizvođači izvoznici iz NRK-a i kako bi se na njih primjenjivala odgovarajuća ponderirana prosječna stopa antidampinške pristojbe za društva koja surađuju i koja nisu uključena u uzorak. Novi proizvođač izvoznik mora dostaviti dokaze:

| (a) | da nije izvozio robu opisanu u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz NRK-a u razdoblju od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. (razdoblje početnog ispitnog postupka), |
| --- | --- |

(a)

da nije izvozio robu opisanu u članku 1. stavku 1. podrijetlom iz NRK-a u razdoblju od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015. (razdoblje početnog ispitnog postupka),

| (b) | da nije povezan s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom i |
| --- | --- |

(b)

da nije povezan s izvoznicima ili proizvođačima na koje se primjenjuju mjere uvedene ovom Uredbom i

| (c) | da je doista izvozio proizvod iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda u Uniju nakon završetka razdoblja početnog ispitnog postupka. |
| --- | --- |

(c)

da je doista izvozio proizvod iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a ili da je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine tog proizvoda u Uniju nakon završetka razdoblja početnog ispitnog postupka.

5.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/804 оd 11. svibnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih bešavnih cijevi od željeza (osim od lijevanog željeza) ili čelika (osim od nehrđajućeg čelika), kružnog poprečnog presjeka, vanjskog promjera većeg od 406,4 mm, podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 121, 12.5.2017., str. 3.).

2

(3)  
  SL C 193, 12.5.2022., str. 5.

3

(4)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2603

4

(5)  O posljedicama izbijanja covida-19 za antidampinške i antisubvencijske ispitne postupke (2020/C 86/06) (SL C 86, 16.3.2020., str. 6.).

5

(6)  Od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2015.

6

(7)  Prema tvrdnjama podnositelja zahtjeva, procijenjeni obujam proizvodnje proizvoda iz postupka revizije u NRK-u u 2021. iznosio je 2,3 milijuna tona. Provjereni obujam proizvodnje kineskih proizvođača izvoznika koji surađuju iznosio je gotovo 260 000 tona.

7

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/2068 оd 26. listopada 2022. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih hladnovaljanih plosnatih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Ruske Federacije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 277, 27.10.2022., str. 149.); Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/191 od 16. veljače 2022. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 36, 17.2.2022., str. 1.); Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/95 оd 24. siječnja 2022. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi podrijetlom iz Narodne Republike Kine kako je proširena na uvoz određenog željeznog ili čeličnog pribora za cijevi otpremljenog iz Tajvana, Indonezije, Šri Lanke i Filipina, neovisno o tome ima li ili nema deklarirano podrijetlo iz tih zemalja, nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 16, 25.1.2022., str. 36.); Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2239 оd 15. prosinca 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih velikih čeličnih stupova vjetroturbina podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 450, 16.12.2021., str. 59.); Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 оd 16. travnja 2021. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih zavarenih cijevi od željeza ili nelegiranog čelika podrijetlom iz Bjelarusa, Narodne Republike Kine i Rusije nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 132, 19.4.2021., str. 145.).

8

(9)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2022/2068, uvodnu izjavu 80.; Provedbenu uredbu (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 208., Provedbenu uredbu (EU) 2022/95, uvodnu izjavu 59., Provedbenu uredbu (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67.–74. i Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 149.–150.

9

(10)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2022/2068, uvodnu izjavu 64.; Provedbenu uredbu (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 192., Provedbenu uredbu (EU) 2022/95, uvodnu izjavu 46., Provedbenu uredbu (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67.–74., Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 115.–118.

10

(11)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2022/2068, uvodnu izjavu 66.; Provedbenu uredbu (EU) 2022/191, uvodne izjave 193. i 194., Provedbenu uredbu (EU) 2022/95, uvodnu izjavu 47., Provedbenu uredbu (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67.–74., Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 119.–122. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva, ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i poduzećima u privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s pravom trgovačkih društava NRK-a u svakom društvu mora se uspostaviti organizacija KPK-a (s najmanje tri člana KPK-a kako je određeno u Statutu KPK-a), a društvo je dužno osigurati potrebne uvjete za aktivnosti partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege. U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći. Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače proizvoda iz postupka revizije i dobavljače ulaznih elemenata za taj proizvod.

11

(12)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2022/2068, uvodnu izjavu 68.; Provedbenu uredbu (EU) 2022/191, uvodne izjave 195.–201., Provedbenu uredbu (EU) 2022/95, uvodne izjave 48.–52., Provedbenu uredbu (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67.–74. i Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 123.–129.

12

(13)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2022/2068, uvodnu izjavu 74.; Provedbenu uredbu (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 202., Provedbenu uredbu (EU) 2022/95, uvodnu izjavu 53., Provedbenu uredbu (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67.–74. i Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 130.–133.

13

(14)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2022/2068, uvodnu izjavu 75.; Provedbenu uredbu (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 203., Provedbenu uredbu (EU) 2022/95, uvodnu izjavu 54., Provedbenu uredbu (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67.–74. i Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 134.–135.

14

(15)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2022/2068, uvodnu izjavu 76.; Provedbenu uredbu (EU) 2022/191, uvodnu izjavu 204., Provedbenu uredbu (EU) 2022/95, uvodnu izjavu 55., Provedbenu uredbu (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67.–74., Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 136.–145.

15

(16)  Radni dokument službi Komisije SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017., dostupno na adresi: https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=en

16

(17)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/649 od 5. travnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugog legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 92, 6.4.2017, str. 68); Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 оd 8. lipnja 2017. o uvođenju konačnih kompenzacijskih pristojbi na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih toplovaljanih plosnatih proizvoda od željeza, nelegiranog čelika ili drugoga legiranog čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 146, 9.6.2017, str. 17); Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/688 оd 2. svibnja 2019. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih organski prevučenih proizvoda od čelika podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 116, 3.5.2019, str. 39) nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća.

17

(18)  OECD, State-owned Firms behind China’s Corporate Debt (Poduzeća u državnom vlasništvu koja stoje iza kineskog korporativnog duga), Radni dokumenti Odjela za gospodarstvo br. 1536, veljača 2019.

18

State-owned Firms behind China’s Corporate Debt

https://www.oecd-ilibrary.org/economics/state-owned-firms-behind-china-s-corporate-debt_7c66570e-en

(19)  Uvod u Plan za prilagodbu i modernizaciju industrije čelika.

19

(20)  Katalog smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) (izmjena iz 2013.), koji je Uredbom br. 9 od 27. ožujka 2011. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme i koji je izmijenjen u skladu s Odlukom Nacionalnog povjerenstva za razvoj i reforme o izmjeni relevantnih odredbi Kataloga smjernica za restrukturiranje industrije (verzija iz 2011.) koju je Uredbom br. 21 od 16. veljače 2013. izdalo Nacionalno povjerenstvo za razvoj i reforme.

20

(21)  Marketplace, Industrial Policy: If China does it, why can’t we? (Industrijska politika: Ako Kina može, zašto mi ne možemo?), 1. ožujka 2021.

21

Industrial Policy: If China does it, why can’t we?

https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/

(22)  Vidjeti: https://en.citicsteel.com

22

(23)  Vidjeti Godišnje izvješće društva CITIC Limited za 2021. 20220421630869.pdf (citic.com)

23

(24)  Vidjeti Godišnje izvješće društva CITIC za 2021., str. 144. 20220421630869.pdf (citic.com)

24

(25)  Vidjeti: https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (posljednji pristup 24. veljače 2023.).

25

(26)  Vidjeti 14. petogodišnji plan razvoja industrije sirovina, odjeljak IV. pododjeljak 3.

26

(27)  Vidjeti 14. petogodišnji plan razvoja industrije otpadnog čelika, odjeljak II. pododjeljak 1.

27

(28)  Vidjeti Trogodišnji akcijski plan razvoja klastera u lancu industrije čelika pokrajine Hebei, poglavlje I. odjeljak 3.; dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (posljednji pristup 24. veljače 2023.).

28

(29)  Vidjeti Plan provedbe za preobrazbu i modernizaciju industrije čelika u okviru provedbe 14. petogodišnjeg plana pokrajine Henan, poglavlje II. odjeljak 3.; dostupno na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (posljednji pristup 23. veljače 2023.).

29

(30)  Plan rada za preobrazbu, modernizaciju i optimizaciju organizacije sektora čelika za razdoblje 2019.–2025. provincije Jiangsu; dostupno na: http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (posljednji pristup 23. veljače 2023.).

30

(31)  14. petogodišnji plan za razvoj industrije čelika pokrajine Shandong; dostupno na: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (posljednji pristup 23. veljače 2023.).

31

(32)  Akcijski plan za preobrazbu i modernizaciju industrije čelika za 2020. pokrajine Shanxi; dostupno na: http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (posljednji pristup 23. veljače 2023.).

32

(33)  14. petogodišnji plan razvoja proizvodne industrije općine Liaoning Dalian: „Do 2025. vrijednost industrijske proizvodnje novih materijala dosegnut će 15 milijuna juana, a razina opreme i sposobnost nabave ključnih materijala očito su poboljšani.”; dostupno na: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (posljednji pristup 23. veljače 2023.).

33

(34)  Akcijski plan za poticanje visokokvalitetnog razvoja industrije čelika provincije Zhejiang: „Poticati spajanja i reorganizaciju poduzeća, ubrzati proces koncentracije, smanjiti broj poduzeća za taljenje čelika na otprilike deset poduzeća”; dostupno na: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (posljednji pristup 23. veljače 2023.).

34

(35)  Stranica 38. Godišnjeg izvješća društva CITIC Pacific Special Steel za 2021.; dostupno na: file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2022/2022-3/2022-03-11/7877748.PDF (posljednji pristup 23. veljače 2023.).

35

(36)  Ibid., str. 39.

36

(37)  Izvješće, dio III. poglavlje 14., str. 346. i dalje.

37

(38)  Vidjeti 14. petogodišnji plan Narodne Republike Kine za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj i dugoročne ciljeve za 2035., dio III. članak VIII., dostupan na: https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (posljednji pristup 23. veljače 2023.,).

38

(39)  Vidjeti posebice odjeljke I. i II. 14. petogodišnjeg plana razvoja industrije sirovina.

39

(40)  Vidjeti 14. petogodišnji plan razvoja industrije sirovina, str. 22.

40

(41)  Vidjeti akcijski plan za željezo i čelik 1 + 3 za 2022. općine Hebei Tangshan, poglavlje 4. odjeljak 2.; dostupno na: http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (posljednji pristup 23. veljače 2023.).

41

(42)  Vidjeti Provedbenu uredbu (EU) 2021/635, uvodne izjave 134. i 135., i Provedbenu uredbu (EU) 2020/508, uvodne izjave 143. i 144.

42

(43)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

43

(44)  Ako se ni u jednoj zemlji koja je na sličnom stupnju razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda koji pripada istoj općoj kategoriji i/ili sektoru kao proizvod iz postupka revizije.

44

(45)  Ne uzimajući u obzir Bugarsku, koja je članica EU-a, sljedeće bi se zemlje s „višim srednjim dohotkom” moglo razmotriti za postupak utvrđivanja moguće reprezentativne zemlje: Albanija, Američka Samoa, Argentina, Armenija, Azerbajdžan, Bjelarus, Belize, Bosna i Hercegovina, Bocvana, Brazil, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Dominika, Dominikanska Republika, Ekvador, Ekvatorska Gvineja, Fidži, Gabon, Gruzija, Grenada, Gvatemala, Gvajana, Indonezija, Iran, Irak, Jamajka, Jordan, Kazahstan, Kosovo, Libanon, Libija, Malezija, Maldivi, Maršalovi Otoci, Meksiko, Crna Gora, Namibija, Sjeverna Makedonija, Paragvaj, Peru, Ruska Federacija, Samoa, Srbija, Južna Afrika, Sveta Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Surinam, Tajland, Tonga, Turska, Turkmenistan, Tuvalu i Venezuela.

45

(46)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.), kako je izmijenjena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2017/749 od 24. veljače 2017. (SL L 113, 29.4.2017., str. 11.).

46

(47)  https://www.gtis.com/gta/

47

(48)  Dostupno na: https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ilo.org%2Filostat-files%2FDocuments%2FExcel%2FIndicator%2FEAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A_EN.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK (posljednji pristup 11. veljače 2023.).

48

(49)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/83a87978-en/1/3/2/24/index.html?itemId=/content/publication/83a87978-en&_csp_=3445743d6909dcc02824b5f0a2e07895&itemIGO=oecd&itemContentType=book (posljednji pristup 14. veljače 2023.).

49

(50)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/ (posljednji pristup 14. veljače 2023.).

50

(51)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html (posljednji pristup 14. veljače 2023.).

51

(52)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (posljednji pristup 14. veljače 2023.).

52

(53)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (posljednji pristup 14. veljače 2023.).

53

(54)  Ne uključujući tržište Unije.

54

(55)  Prosječna cijena na ograničenom tržištu radi povjerljivosti navedena je u rasponima.

55

(56)  Na temelju baze podataka GTA. Statistički podaci odnosili su se na uvoz iz Kine u predmetne treće zemlje. Ujedno su oznake HS koje se odnose na proizvode promjera manjeg ili jednakog 406 mm uklonjene kako bi se odrazila definicija proizvoda iz postupka revizije.

56

(57)  Izvješće Žalbenog tijela, US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review, točka 111. i Izvješće Žalbenog tijela, US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews, točka 7.166.

57

US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review

US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews

(58)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

58

(59)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

59

---

PRILOG

Proizvođači izvoznici iz Narodne Republike Kine koji surađuju, ali nisu uključeni u uzorak:

| Društvo | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd. | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd. | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |

Društvo

Dodatna oznaka TARIC

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd.

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd.

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/48

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1451

оd 13. srpnja 2023.

o izmjeni Provedbene uredbe (EU) 2020/2002 u pogledu obavješćivanja o bolestima i informacija koje države članice trebaju dostaviti za odobravanje obveznih i neobveznih programa iskorjenjivanja i izvješćivanje o njima te informacija koje trebaju dostaviti u zahtjevima za priznavanje statusa „slobodno od bolesti”

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), a posebno njezine članke 23., 35. i 40.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2016/429 utvrđuju se pravila o bolestima životinja koje su prenosive na životinje ili ljude, uključujući odredbe o obavješćivanju i izvješćivanju o bolestima, programima nadziranja u Uniji, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti”. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2016/429 utvrđuju se pravila o bolestima životinja koje su prenosive na životinje ili ljude, uključujući odredbe o obavješćivanju i izvješćivanju o bolestima, programima nadziranja u Uniji, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti”.

| (2) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/689 (2) dopunjuje se Uredba (EU) 2016/429 i utvrđuju pravila o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” za određene bolesti životinja s popisa i emergentne bolesti životinja. |
| --- | --- |

(2)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/689 (2) dopunjuje se Uredba (EU) 2016/429 i utvrđuju pravila o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” za određene bolesti životinja s popisa i emergentne bolesti životinja.

| (3) | Kako bi se u Uniji osigurala ujednačena primjena odredaba o obavješćivanju i izvješćivanju o bolestima, programima nadziranja u Uniji, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” utvrđenih u Uredbi (EU) 2016/429 i Delegiranoj uredbi (EU) 2020/689, u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/2002 (3) utvrđena su provedbena pravila o zahtjevima u pogledu informacija, format i postupaka za programe nadziranja, programe iskorjenjivanja i status „slobodno od bolesti”. |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se u Uniji osigurala ujednačena primjena odredaba o obavješćivanju i izvješćivanju o bolestima, programima nadziranja u Uniji, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” utvrđenih u Uredbi (EU) 2016/429 i Delegiranoj uredbi (EU) 2020/689, u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2020/2002 (3) utvrđena su provedbena pravila o zahtjevima u pogledu informacija, format i postupaka za programe nadziranja, programe iskorjenjivanja i status „slobodno od bolesti”.

| (4) | Iskustvo stečeno pri podnošenju informacija o ishodu odobrenih programa iskorjenjivanja i zahtjeva za dodjelu statusa „slobodno od bolesti” u razdoblju od datuma početka primjene Provedbene uredbe (EU) 2020/2002, osobito uzimajući u obzir podatke koji su već dostupni u računalnom Informacijskom sustavu za bolesti životinja (ADIS) iz članka 22. Uredbe (EU) 2016/429, pokazuje da određeni elementi informacija koji se trenutačno zahtijevaju tom provedbenom uredbom nisu nužni za Komisijinu ocjenu zahtjeva za priznavanje statusa „slobodno od bolesti”. Da bi se smanjilo administrativno opterećenje za države članice, ti se elementi ne bi trebali zahtijevati. Provedbenu uredbu (EU) 2020/2002 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(4)

Iskustvo stečeno pri podnošenju informacija o ishodu odobrenih programa iskorjenjivanja i zahtjeva za dodjelu statusa „slobodno od bolesti” u razdoblju od datuma početka primjene Provedbene uredbe (EU) 2020/2002, osobito uzimajući u obzir podatke koji su već dostupni u računalnom Informacijskom sustavu za bolesti životinja (ADIS) iz članka 22. Uredbe (EU) 2016/429, pokazuje da određeni elementi informacija koji se trenutačno zahtijevaju tom provedbenom uredbom nisu nužni za Komisijinu ocjenu zahtjeva za priznavanje statusa „slobodno od bolesti”. Da bi se smanjilo administrativno opterećenje za države članice, ti se elementi ne bi trebali zahtijevati. Provedbenu uredbu (EU) 2020/2002 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (5) | Informacije koje treba dostaviti o rezultatima provedbe programâ iskorjenjivanja dostupne su u ADIS-u. Kako bi se osigurala dosljednost, nacrti programa iskorjenjivanja koji se podnose Komisiji na odobrenje trebali bi se podnijeti i elektronički putem ADIS-a. |
| --- | --- |

(5)

Informacije koje treba dostaviti o rezultatima provedbe programâ iskorjenjivanja dostupne su u ADIS-u. Kako bi se osigurala dosljednost, nacrti programa iskorjenjivanja koji se podnose Komisiji na odobrenje trebali bi se podnijeti i elektronički putem ADIS-a.

| (6) | Osim toga, iskustvo stečeno u primjeni Provedbene uredbe (EU) 2020/2002 pokazalo je da je potrebno pojasniti određene odredbe priloga V., VI. i VII. toj uredbi kako bi bilo jasno da se obuhvaćeno područje odobrenog programa iskorjenjivanja koji se odnosi na akvatične životinje i odobravanje statusa „slobodno od bolesti” za te životinje mogu primjenjivati na razini države članice, zone ili kompartmenta. Priloge V., VI. i VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2020/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, iskustvo stečeno u primjeni Provedbene uredbe (EU) 2020/2002 pokazalo je da je potrebno pojasniti određene odredbe priloga V., VI. i VII. toj uredbi kako bi bilo jasno da se obuhvaćeno područje odobrenog programa iskorjenjivanja koji se odnosi na akvatične životinje i odobravanje statusa „slobodno od bolesti” za te životinje mogu primjenjivati na razini države članice, zone ili kompartmenta. Priloge V., VI. i VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2020/2002 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (7) | Delegiranom uredbom (EU) 2020/689 predviđeno je nekoliko odstupanja koja su relevantna za podnošenje programa iskorjenjivanja bolesti kategorije B ili kategorije C akvatičnih životinja u skladu s odjeljkom 4. Priloga VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2020/2002. Trenutačno je u tom prilogu navedeno samo jedno takvo odstupanje. Provedbenu uredbu (EU) 2020/2002 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi u odjeljku 4. Priloga VII. toj uredbi bila navedena sva relevantna odstupanja. |
| --- | --- |

(7)

Delegiranom uredbom (EU) 2020/689 predviđeno je nekoliko odstupanja koja su relevantna za podnošenje programa iskorjenjivanja bolesti kategorije B ili kategorije C akvatičnih životinja u skladu s odjeljkom 4. Priloga VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2020/2002. Trenutačno je u tom prilogu navedeno samo jedno takvo odstupanje. Provedbenu uredbu (EU) 2020/2002 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi u odjeljku 4. Priloga VII. toj uredbi bila navedena sva relevantna odstupanja.

| (8) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Provedbena uredba (EU) 2020/2002 mijenja se kako slijedi:

| 1. | članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

  „Članak 7.
  Izvješćivanje u Uniji o godišnjim rezultatima provedbe odobrenih programa iskorjenjivanja

  1.   Države članice do 30. travnja svake godine Komisiji podnose izvješća o rezultatima provedbe svojih tekućih odobrenih programa iskorjenjivanja.


  2.   U izvješćima iz stavka 1., koja se odnose na prethodnu kalendarsku godinu, za svaku se godinu navode informacije navedene u






  (a) | odjeljku 1. Priloga V. za programe iskorjenjivanja bolesti kategorije B i C kopnenih životinja na temelju dodjele statusa „slobodno od bolesti” na razini objekata; |
| --- | --- | --- |

1.

članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 7.

Izvješćivanje u Uniji o godišnjim rezultatima provedbe odobrenih programa iskorjenjivanja

1.   Države članice do 30. travnja svake godine Komisiji podnose izvješća o rezultatima provedbe svojih tekućih odobrenih programa iskorjenjivanja.

2.   U izvješćima iz stavka 1., koja se odnose na prethodnu kalendarsku godinu, za svaku se godinu navode informacije navedene u

(a)

odjeljku 1. Priloga V. za programe iskorjenjivanja bolesti kategorije B i C kopnenih životinja na temelju dodjele statusa „slobodno od bolesti” na razini objekata;

| (b) | odjeljku 2. Priloga V. za programe iskorjenjivanja infekcije virusom bjesnoće (RABV); |
| --- | --- |

(b)

odjeljku 2. Priloga V. za programe iskorjenjivanja infekcije virusom bjesnoće (RABV);

| (c) | odjeljku 3. Priloga V. za programe iskorjenjivanja infekcije virusom bolesti plavog jezika (serotipovi 1–24) (infekcija virusom BPJ-a); |
| --- | --- |

(c)

odjeljku 3. Priloga V. za programe iskorjenjivanja infekcije virusom bolesti plavog jezika (serotipovi 1–24) (infekcija virusom BPJ-a);

| (d) | odjeljku 4. Priloga V. za programe iskorjenjivanja bolesti kategorije B i C akvatičnih životinja. |
| --- | --- |

(d)

odjeljku 4. Priloga V. za programe iskorjenjivanja bolesti kategorije B i C akvatičnih životinja.

3.   Izvješća iz stavka 1. podnose se u elektroničkom obliku putem ADIS-a.”;

| 2. | u članku 8. stavak 2. briše se; |
| --- | --- |

2.

u članku 8. stavak 2. briše se;

| 3. | članak 10. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u stavku 1. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „Države članice Komisiji podnose na odobrenje:”; |
| --- | --- | --- |

3.

članak 10. mijenja se kako slijedi:

(a)

u stavku 1. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Države članice Komisiji podnose na odobrenje:”;

| (b) | dodaje se sljedeći stavak 3.:

  „3.   Programi iskorjenjivanja iz stavka 1. podnose se u elektroničkom obliku putem ADIS-a.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

dodaje se sljedeći stavak 3.:

„3.   Programi iskorjenjivanja iz stavka 1. podnose se u elektroničkom obliku putem ADIS-a.”

| 4. | u članku 11. stavku 1. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

  „Kada države članice podnose zahtjev Komisiji za priznavanje statusa „slobodno od bolesti” u skladu s dijelom II. poglavljem 4. odjeljcima 1. i 2. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, u svoje zahtjeve uključuju relevantne informacije utvrđene u odjeljcima navedenima u nastavku, uz iznimku informacija koje su prethodno dostavljene u izvješćima iz članka 7. ove Uredbe:”; |
| --- | --- |

4.

u članku 11. stavku 1. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„Kada države članice podnose zahtjev Komisiji za priznavanje statusa „slobodno od bolesti” u skladu s dijelom II. poglavljem 4. odjeljcima 1. i 2. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, u svoje zahtjeve uključuju relevantne informacije utvrđene u odjeljcima navedenima u nastavku, uz iznimku informacija koje su prethodno dostavljene u izvješćima iz članka 7. ove Uredbe:”;

| 5. | prilozi V., VI. i VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2020/2002 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

5.

prilozi V., VI. i VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2020/2002 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 od 17. prosinca 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” za određene bolesti s popisa i emergentne bolesti (SL L 174, 3.6.2020., str. 211.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/2002 оd 7. prosinca 2020. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu obavješćivanja i izvješćivanja u Uniji o bolestima s popisa, u pogledu formatâ i postupaka za podnošenje programâ nadziranja u Uniji i programâ iskorjenjivanja i izvješćivanje o njima i zahtjeva za priznavanje statusa slobodno od bolesti te u pogledu računalnog informacijskog sustava (SL L 412, 8.12.2020., str. 1.).

3

---

PRILOG

Prilozi V., VI. i VII. Provedbenoj uredbi (EU) 2020/2002 mijenjaju se kako slijedi:

| (1) | u Prilogu V.:






  (a) | odjeljak 1. točka 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | Informacije o predmetnim objektima i životinjama koji se nalaze na području u skladu s točkom 5., po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:






  (a) | broj objekata u kojima se na dan 31. prosinca drže životinje ciljane populacije životinja, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/689 (*1); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

u Prilogu V.:

(a)

odjeljak 1. točka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

Informacije o predmetnim objektima i životinjama koji se nalaze na području u skladu s točkom 5., po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:

(a)

broj objekata u kojima se na dan 31. prosinca drže životinje ciljane populacije životinja, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/689 (*1);

| (b) | broj životinja ciljane populacije životinja koje se na dan 31. prosinca drže u objektima iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

broj životinja ciljane populacije životinja koje se na dan 31. prosinca drže u objektima iz točke (a);

| (c) | broj objekata sa statusom „slobodno od bolesti” na dan 31. prosinca, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, s cijepljenjem ili bez cijepljenja, prema potrebi, u odnosu na broj objekata iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

broj objekata sa statusom „slobodno od bolesti” na dan 31. prosinca, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, s cijepljenjem ili bez cijepljenja, prema potrebi, u odnosu na broj objekata iz točke (a);

| (d) | broj životinja koje se drže u objektima iz točke (c); |
| --- | --- |

(d)

broj životinja koje se drže u objektima iz točke (c);

| (e) | broj objekata u kojima je potvrđena infekcija tijekom razdoblja izvješćivanja. |
| --- | --- |

(e)

broj objekata u kojima je potvrđena infekcija tijekom razdoblja izvješćivanja.

(*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 od 17. prosinca 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” za određene bolesti s popisa i emergentne bolesti (SL L 174, 3.6.2020., str. 211.).”;"

| (b) | odjeljak 4. točka 6. zamjenjuje se sljedećim:






  „6. | Informacije o predmetnim objektima akvakulture i životinjama smještenima na području iz točke 5. po državi članici, zoni ili kompartmentu:






  (a) | broj odobrenih objekata akvakulture i broj registriranih objekata akvakulture u kojima se drže životinje ciljane populacije životinja i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, koji su uključeni u program iskorjenjivanja, na dan 31. prosinca; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odjeljak 4. točka 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.

Informacije o predmetnim objektima akvakulture i životinjama smještenima na području iz točke 5. po državi članici, zoni ili kompartmentu:

(a)

broj odobrenih objekata akvakulture i broj registriranih objekata akvakulture u kojima se drže životinje ciljane populacije životinja i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, koji su uključeni u program iskorjenjivanja, na dan 31. prosinca;

| (b) | broj objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, koji nisu zaraženi na dan 31. prosinca, u odnosu na broj objekata ili točaka uzorkovanja iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

broj objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, koji nisu zaraženi na dan 31. prosinca, u odnosu na broj objekata ili točaka uzorkovanja iz točke (a);

| (c) | broj zaraženih objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, s potvrđenim slučajevima na dan 31. prosinca, u odnosu na broj objekata i točaka uzorkovanja iz točke (a); |
| --- | --- |

(c)

broj zaraženih objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, s potvrđenim slučajevima na dan 31. prosinca, u odnosu na broj objekata i točaka uzorkovanja iz točke (a);

| (d) | broj novih zaraženih objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, s potvrđenim slučajevima na dan 31. prosinca, u odnosu na broj objekata i točaka uzorkovanja iz točke (a).” |
| --- | --- |

(d)

broj novih zaraženih objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, s potvrđenim slučajevima na dan 31. prosinca, u odnosu na broj objekata i točaka uzorkovanja iz točke (a).”

| (2) | Prilog VI. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:

  „
  Informacije koje treba navesti u zahtjevima za priznavanje statusa „slobodno od bolesti” državama članicama ili zonama u pogledu bolesti kopnenih i akvatičnih životinja te u zahtjevima za priznavanje statusa „slobodno od bolesti” kompartmentima u pogledu bolesti akvatičnih životinja u skladu s člankom 11.
  ”; |
| --- | --- | --- |

(2)

Prilog VI. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„
  Informacije koje treba navesti u zahtjevima za priznavanje statusa „slobodno od bolesti” državama članicama ili zonama u pogledu bolesti kopnenih i akvatičnih životinja te u zahtjevima za priznavanje statusa „slobodno od bolesti” kompartmentima u pogledu bolesti akvatičnih životinja u skladu s člankom 11.
  ”;

| (b) | odjeljak 6. mijenja se kako slijedi:






  i. | točke od 1. do 7. zamjenjuju se sljedećim:






  „1. | U slučaju programâ iskorjenjivanja infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis u pogledu držanih goveda, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:






  (a) | broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

odjeljak 6. mijenja se kako slijedi:

i.

točke od 1. do 7. zamjenjuju se sljedećim:

„1.

U slučaju programâ iskorjenjivanja infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis u pogledu držanih goveda, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:

(a)

broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (b) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(b)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (c) | broj objekata u kojima se drže goveda sa statusom „slobodno od infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis bez cijepljenja”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(c)

broj objekata u kojima se drže goveda sa statusom „slobodno od infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis bez cijepljenja”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (d) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(d)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (e) | broj objekata u kojima se drže goveda podvrgnuta serološkom testiranju na infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(e)

broj objekata u kojima se drže goveda podvrgnuta serološkom testiranju na infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, za svaku od posljednje tri godine;

| (f) | broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(f)

broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine;

| (g) | broj istraženih slučajeva pobačaja kod držanih goveda koje je mogla prouzročiti infekcija bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(g)

broj istraženih slučajeva pobačaja kod držanih goveda koje je mogla prouzročiti infekcija bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, za svaku od posljednje tri godine;

| (h) | datum posljednjeg potvrđenog slučaja infekcije držanih goveda bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis; |
| --- | --- |

(h)

datum posljednjeg potvrđenog slučaja infekcije držanih goveda bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis;

| (i) | datum posljednjeg cijepljenja držanih goveda protiv infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis. |
| --- | --- |

(i)

datum posljednjeg cijepljenja držanih goveda protiv infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis.

| 2. | U slučaju programâ iskorjenjivanja infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis u pogledu držanih ovaca i koza, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:






  (a) | broj objekata u kojima se drže ovce ili koze, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- | --- |

2.

U slučaju programâ iskorjenjivanja infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis u pogledu držanih ovaca i koza, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:

(a)

broj objekata u kojima se drže ovce ili koze, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (b) | broj ovaca i koza koje se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(b)

broj ovaca i koza koje se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (c) | broj objekata u kojima se drže ovce ili koze sa statusom „slobodno od infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis bez cijepljenja”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(c)

broj objekata u kojima se drže ovce ili koze sa statusom „slobodno od infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis bez cijepljenja”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (d) | broj ovaca i koza koje se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(d)

broj ovaca i koza koje se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (e) | broj objekata u kojima se drže ovce ili koze testirane na infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(e)

broj objekata u kojima se drže ovce ili koze testirane na infekciju bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, za svaku od posljednje tri godine;

| (f) | broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(f)

broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine;

| (g) | broj istraženih slučajeva pobačaja kod ovaca ili koza koje je mogla prouzročiti infekcija bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(g)

broj istraženih slučajeva pobačaja kod ovaca ili koza koje je mogla prouzročiti infekcija bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis, za svaku od posljednje tri godine;

| (h) | datum posljednjeg potvrđenog slučaja infekcije držanih ovaca ili koza bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis; |
| --- | --- |

(h)

datum posljednjeg potvrđenog slučaja infekcije držanih ovaca ili koza bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis;

| (i) | datum posljednjeg cijepljenja držanih ovaca ili koza protiv infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis. |
| --- | --- |

(i)

datum posljednjeg cijepljenja držanih ovaca ili koza protiv infekcije bakterijama Brucella abortus, B. melitensis i B. suis.

| 3. | U slučaju programâ iskorjenjivanja infekcije MTBC-om, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:






  (a) | broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- | --- |

3.

U slučaju programâ iskorjenjivanja infekcije MTBC-om, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:

(a)

broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (b) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(b)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (c) | broj objekata u kojima se drže goveda sa statusom „slobodno od infekcije MTBC-om”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(c)

broj objekata u kojima se drže goveda sa statusom „slobodno od infekcije MTBC-om”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (d) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(d)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (e) | broj objekata u kojima se drže goveda testirana na MTBC, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(e)

broj objekata u kojima se drže goveda testirana na MTBC, za svaku od posljednje tri godine;

| (f) | broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(f)

broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine;

| (g) | broj zaklanih goveda s uočenim promjenama sumnjivima na infekciju MTBC-om koja su podvrgnuta istrazi, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(g)

broj zaklanih goveda s uočenim promjenama sumnjivima na infekciju MTBC-om koja su podvrgnuta istrazi, za svaku od posljednje tri godine;

| (h) | broj objekata u kojima je potvrđena infekcija MTBC-om, za svaku od posljednje tri godine. |
| --- | --- |

(h)

broj objekata u kojima je potvrđena infekcija MTBC-om, za svaku od posljednje tri godine.

| 4. | U slučaju programâ iskorjenjivanja ELG-a, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:






  (a) | broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- | --- |

4.

U slučaju programâ iskorjenjivanja ELG-a, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:

(a)

broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (b) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(b)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (c) | broj objekata u kojima se drže goveda sa statusom „slobodno od ELG-a”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(c)

broj objekata u kojima se drže goveda sa statusom „slobodno od ELG-a”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (d) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(d)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (e) | broj objekata u kojima se drže goveda testirana na ELG, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(e)

broj objekata u kojima se drže goveda testirana na ELG, za svaku od posljednje tri godine;

| (f) | broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(f)

broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine;

| (g) | broj uzoraka od zaklanih goveda starijih od 24 mjeseca s tumorima koje je mogao prouzročiti ELG koji su podvrgnuti laboratorijskom ispitivanju kako bi se potvrdila ili isključila prisutnost ELG-a, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(g)

broj uzoraka od zaklanih goveda starijih od 24 mjeseca s tumorima koje je mogao prouzročiti ELG koji su podvrgnuti laboratorijskom ispitivanju kako bi se potvrdila ili isključila prisutnost ELG-a, za svaku od posljednje tri godine;

| (h) | broj objekata u kojima je potvrđena infekcija ELG-om, za svaku od posljednje tri godine. |
| --- | --- |

(h)

broj objekata u kojima je potvrđena infekcija ELG-om, za svaku od posljednje tri godine.

| 5. | U slučaju programâ iskorjenjivanja ZRG-a/ZPV-a, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:






  (a) | broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- | --- |

5.

U slučaju programâ iskorjenjivanja ZRG-a/ZPV-a, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:

(a)

broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (b) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(b)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (c) | broj objekata sa statusom „slobodno od ZRG-a/ZPV-a”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(c)

broj objekata sa statusom „slobodno od ZRG-a/ZPV-a”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (d) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(d)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (e) | broj objekata testiranih na ZRG/ZPV, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(e)

broj objekata testiranih na ZRG/ZPV, za svaku od posljednje tri godine;

| (f) | broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(f)

broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine;

| (g) | broj objekata u kojima je potvrđena infekcija ZRG-om/ZPV-om, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(g)

broj objekata u kojima je potvrđena infekcija ZRG-om/ZPV-om, za svaku od posljednje tri godine;

| (h) | datum zabrane cijepljenja držanih goveda protiv ZRG-a/ZPV-a. |
| --- | --- |

(h)

datum zabrane cijepljenja držanih goveda protiv ZRG-a/ZPV-a.

| 6. | U slučaju programâ iskorjenjivanja infekcije virusom BA-a, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:






  (a) | broj objekata u kojima se drže svinje, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- | --- |

6.

U slučaju programâ iskorjenjivanja infekcije virusom BA-a, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:

(a)

broj objekata u kojima se drže svinje, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (b) | broj svinja koje se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(b)

broj svinja koje se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (c) | broj objekata sa statusom „slobodno od infekcije virusom BA-a”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(c)

broj objekata sa statusom „slobodno od infekcije virusom BA-a”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (d) | broj svinja koje se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(d)

broj svinja koje se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (e) | broj objekata u kojima je provedeno nadziranje radi otkrivanja kliničkih, viroloških ili seroloških dokaza infekcije virusom BA-a, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(e)

broj objekata u kojima je provedeno nadziranje radi otkrivanja kliničkih, viroloških ili seroloških dokaza infekcije virusom BA-a, za svaku od posljednje tri godine;

| (f) | broj testiranih svinja u objektima iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(f)

broj testiranih svinja u objektima iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine;

| (g) | broj objekata u kojima je potvrđena infekcija virusom BA-a, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(g)

broj objekata u kojima je potvrđena infekcija virusom BA-a, za svaku od posljednje tri godine;

| (h) | datum zabrane cijepljenja držanih svinja protiv virusa BA-a. |
| --- | --- |

(h)

datum zabrane cijepljenja držanih svinja protiv virusa BA-a.

| 7. | U slučaju programâ iskorjenjivanja VPG-a, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:






  (a) | broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- | --- |

7.

U slučaju programâ iskorjenjivanja VPG-a, po zoni ako obuhvaćeno područje programa uključuje više od jedne zone:

(a)

broj objekata u kojima se drže goveda, isključujući objekte na koje se primjenjuje odstupanje u skladu s člankom 19. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (b) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(b)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (a) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (c) | broj objekata sa statusom „slobodno od VPG-a”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(c)

broj objekata sa statusom „slobodno od VPG-a”, uključujući objekte sa suspendiranim statusom „slobodno od bolesti”, na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (d) | broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(d)

broj goveda koja se drže u objektima iz točke (c) na dan 31. prosinca za svaku od posljednje tri godine;

| (e) | broj objekata testiranih na VPG, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(e)

broj objekata testiranih na VPG, za svaku od posljednje tri godine;

| (f) | broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(f)

broj objekata u pogledu kojih postoji sumnja nakon testiranja iz točke (e), za svaku od posljednje tri godine;

| (g) | broj objekata u kojima je potvrđena infekcija VPG-om, za svaku od posljednje tri godine; |
| --- | --- |

(g)

broj objekata u kojima je potvrđena infekcija VPG-om, za svaku od posljednje tri godine;

| (h) | datum zabrane cijepljenja držanih goveda protiv VPG-a.”; |
| --- | --- |

(h)

datum zabrane cijepljenja držanih goveda protiv VPG-a.”;

| ii. | točka 10. zamjenjuje se sljedećim:






  „10. | U slučaju programâ iskorjenjivanja bolesti kategorije B i C akvatičnih životinja dostavite sljedeće informacije za svaku godinu programa po državi članici, zoni ili kompartmentu, ovisno o obuhvaćenom području:






  (a) | broj odobrenih objekata akvakulture i, prema potrebi, broj registriranih objekata akvakulture u kojima se drže životinje ciljane populacije životinja i točaka uzorkovanja u divljim populacijama, koji su uključeni u program iskorjenjivanja te karte na kojima je označen položaj objekata i točaka uzorkovanja u divljim populacijama; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

točka 10. zamjenjuje se sljedećim:

„10.

U slučaju programâ iskorjenjivanja bolesti kategorije B i C akvatičnih životinja dostavite sljedeće informacije za svaku godinu programa po državi članici, zoni ili kompartmentu, ovisno o obuhvaćenom području:

(a)

broj odobrenih objekata akvakulture i, prema potrebi, broj registriranih objekata akvakulture u kojima se drže životinje ciljane populacije životinja i točaka uzorkovanja u divljim populacijama, koji su uključeni u program iskorjenjivanja te karte na kojima je označen položaj objekata i točaka uzorkovanja u divljim populacijama;

| (b) | broj objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, koji nisu zaraženi, u odnosu na broj objekata i točaka uzorkovanja iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

broj objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, koji nisu zaraženi, u odnosu na broj objekata i točaka uzorkovanja iz točke (a);

| (c) | broj veterinarskih posjeta po odobrenim i, prema potrebi, registriranim objektima akvakulture; |
| --- | --- |

(c)

broj veterinarskih posjeta po odobrenim i, prema potrebi, registriranim objektima akvakulture;

| (d) | broj uzorkovanja po odobrenim i, prema potrebi, registriranim objektima akvakulture i točkama uzorkovanja u divljim populacijama te pojedinosti o vrstama, rezultati uzorkovanja (pozitivni ili negativni) i temperature vode u trenutku uzorkovanja; |
| --- | --- |

(d)

broj uzorkovanja po odobrenim i, prema potrebi, registriranim objektima akvakulture i točkama uzorkovanja u divljim populacijama te pojedinosti o vrstama, rezultati uzorkovanja (pozitivni ili negativni) i temperature vode u trenutku uzorkovanja;

| (e) | broj zaraženih objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, s potvrđenim slučajevima, u odnosu na broj objekata iz točke (a); |
| --- | --- |

(e)

broj zaraženih objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, s potvrđenim slučajevima, u odnosu na broj objekata iz točke (a);

| (f) | broj novih zaraženih objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, s potvrđenim slučajevima, u odnosu na broj objekata iz točke (a).”; |
| --- | --- |

(f)

broj novih zaraženih objekata akvakulture i, prema potrebi, točaka uzorkovanja u divljim populacijama, s potvrđenim slučajevima, u odnosu na broj objekata iz točke (a).”;

| (3) | Prilog VII. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u odjeljku 1. točka 9. zamjenjuje se sljedećim:






  „9. | Srednjoročni ciljevi programa iskorjenjivanja povezani s kriterijima za dobivanje statusa „slobodno od bolesti” specifičnima za određenu bolest, koji uključuju barem:






  (a) | očekivano godišnje smanjenje broja zaraženih objekata; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Prilog VII. mijenja se kako slijedi:

(a)

u odjeljku 1. točka 9. zamjenjuje se sljedećim:

„9.

Srednjoročni ciljevi programa iskorjenjivanja povezani s kriterijima za dobivanje statusa „slobodno od bolesti” specifičnima za određenu bolest, koji uključuju barem:

(a)

očekivano godišnje smanjenje broja zaraženih objekata;

| (b) | očekivano godišnje povećanje broja objekata slobodnih od bolesti.”; |
| --- | --- |

(b)

očekivano godišnje povećanje broja objekata slobodnih od bolesti.”;

| (b) | u odjeljku 4. točke 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:






  „5. | Opis epidemiološke situacije u državi članici, zoni ili kompartmentu, ovisno o obuhvaćenom području programa, uključujući:






  (a) | broj odobrenih objekata akvakulture i broj registriranih objekata akvakulture u kojima se drže životinje ciljane populacije životinja, po vrsti proizvodnje i po zdravstvenom statusu; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

u odjeljku 4. točke 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

„5.

Opis epidemiološke situacije u državi članici, zoni ili kompartmentu, ovisno o obuhvaćenom području programa, uključujući:

(a)

broj odobrenih objekata akvakulture i broj registriranih objekata akvakulture u kojima se drže životinje ciljane populacije životinja, po vrsti proizvodnje i po zdravstvenom statusu;

| (b) | vrste s popisa koje se drže u objektima akvakulture iz točke (a) po zdravstvenom statusu; |
| --- | --- |

(b)

vrste s popisa koje se drže u objektima akvakulture iz točke (a) po zdravstvenom statusu;

| (c) | karte na kojima je prikazan:






  i. | geografski položaj objekata akvakulture iz točke (a) i relevantna područja vodenog sliva; i |
| --- | --- | --- |

(c)

karte na kojima je prikazan:

i.

geografski položaj objekata akvakulture iz točke (a) i relevantna područja vodenog sliva; i

| ii. | geografska rasprostranjenost slučajeva infekcije relevantnom bolešću kategorije B ili C tijekom najmanje pet posljednjih godina; |
| --- | --- |

ii.

geografska rasprostranjenost slučajeva infekcije relevantnom bolešću kategorije B ili C tijekom najmanje pet posljednjih godina;

| (d) | informacije o epidemiološkom stanju divljih akvatičnih životinja, prema potrebi. |
| --- | --- |

(d)

informacije o epidemiološkom stanju divljih akvatičnih životinja, prema potrebi.

| 6. | Opis strategije kontrole bolesti programa iskorjenjivanja u skladu s člankom 46. Delegirane uredbe (EU) 2020/689 koji uključuje barem sljedeće:






  (a) | planove uzorkovanja i dijagnostičke metode koji se trebaju primjenjivati u skladu s Prilogom VI. Delegiranoj uredbi (EU) 2020/689 za:






  i. | veterinarske posjete i uzorkovanje u objektima akvakulture; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Opis strategije kontrole bolesti programa iskorjenjivanja u skladu s člankom 46. Delegirane uredbe (EU) 2020/689 koji uključuje barem sljedeće:

(a)

planove uzorkovanja i dijagnostičke metode koji se trebaju primjenjivati u skladu s Prilogom VI. Delegiranoj uredbi (EU) 2020/689 za:

i.

veterinarske posjete i uzorkovanje u objektima akvakulture;

| ii. | ciljano nadziranje divljih populacija, prema potrebi; |
| --- | --- |

ii.

ciljano nadziranje divljih populacija, prema potrebi;

| (b) | mjere kontrole bolesti koje se trebaju provoditi u slučaju potvrđenog slučaja; |
| --- | --- |

(b)

mjere kontrole bolesti koje se trebaju provoditi u slučaju potvrđenog slučaja;

| (c) | biosigurnosne mjere i mjere za umanjivanje rizika koje je potrebno provesti; |
| --- | --- |

(c)

biosigurnosne mjere i mjere za umanjivanje rizika koje je potrebno provesti;

| (d) | programe cijepljenja, prema potrebi; |
| --- | --- |

(d)

programe cijepljenja, prema potrebi;

| (e) | mjere koje je potrebno provesti u pogledu divljih akvatičnih životinja te broj i geografski položaj točaka uzorkovanja prema potrebi; |
| --- | --- |

(e)

mjere koje je potrebno provesti u pogledu divljih akvatičnih životinja te broj i geografski položaj točaka uzorkovanja prema potrebi;

| (f) | odstupanja koja se primjenjuju u skladu s člankom 47. stavkom 4., člankom 51. stavkom 2. ili člankom 53. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, prema potrebi; |
| --- | --- |

(f)

odstupanja koja se primjenjuju u skladu s člankom 47. stavkom 4., člankom 51. stavkom 2. ili člankom 53. Delegirane uredbe (EU) 2020/689, prema potrebi;

| (g) | koordinirane mjere s drugim državama članicama ili trećim zemljama, prema potrebi.”. |
| --- | --- |

(g)

koordinirane mjere s drugim državama članicama ili trećim zemljama, prema potrebi.”.

---

(*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 od 17. prosinca 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila o nadziranju, programima iskorjenjivanja i statusu „slobodno od bolesti” za određene bolesti s popisa i emergentne bolesti (SL L 174, 3.6.2020., str. 211.).”;”

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/57

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1452

оd 13. srpnja 2023.

o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske unije (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

1.1.   Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

Prethodni ispitni postupci i mjere na snazi

| (1) | Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 248/2011 (2) („početni ispitni postupak”) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana („roving od staklenih vlakana” ili „predmetni proizvod” ili „proizvod iz postupka revizije”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina” ili „predmetna zemlja”). Ta se pristojba temeljila na razini uklanjanja štete, a kretala se u rasponu od 7,3 % do 13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 248/2011 (2) („početni ispitni postupak”) Vijeće je uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana („roving od staklenih vlakana” ili „predmetni proizvod” ili „proizvod iz postupka revizije”) podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK” ili „Kina” ili „predmetna zemlja”). Ta se pristojba temeljila na razini uklanjanja štete, a kretala se u rasponu od 7,3 % do 13,8 %.

2

| (2) | Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1379/2014 (3) nakon antisubvencijskog ispitnog postupka i djelomične privremene revizije antidampinških mjera izmijenila prvotnu antidampinšku pristojbu na vrijednosti u rasponu od 0 % do 19,9 % te uvela dodatnu kompenzacijsku pristojbu u rasponu od 4,9 % do 10,3 %. Stoga se posljedične kombinirane kompenzacijske i antidampinške mjere kreću u rasponu od 4,9 % do 30,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1379/2014 (3) nakon antisubvencijskog ispitnog postupka i djelomične privremene revizije antidampinških mjera izmijenila prvotnu antidampinšku pristojbu na vrijednosti u rasponu od 0 % do 19,9 % te uvela dodatnu kompenzacijsku pristojbu u rasponu od 4,9 % do 10,3 %. Stoga se posljedične kombinirane kompenzacijske i antidampinške mjere kreću u rasponu od 4,9 % do 30,2 %.

3

| (3) | Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/724 (4) nakon revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera odlučila zadržati te mjere kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1379/2014. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/724 (4) nakon revizije zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera odlučila zadržati te mjere kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1379/2014.

4

| (4) | Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/328 (5) nakon revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera odlučila zadržati te mjere kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1379/2014. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/328 (5) nakon revizije zbog predstojećeg isteka kompenzacijskih mjera odlučila zadržati te mjere kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 1379/2014.

5

| (5) | Stoga se posljedične kombinirane kompenzacijske i antidampinške mjere kreću u rasponu od 4,9 % do 30,2 %. |
| --- | --- |

(5)

Stoga se posljedične kombinirane kompenzacijske i antidampinške mjere kreću u rasponu od 4,9 % do 30,2 %.

| (6) | Na snazi su i mjere na uvoz rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta. Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/870 (6) nakon antisubvencijskog ispitnog postupka uvela konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta. Ta se pristojba temeljila na razini subvencioniranja, a iznosila je 13,1 %. |
| --- | --- |

(6)

Na snazi su i mjere na uvoz rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta. Komisija je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/870 (6) nakon antisubvencijskog ispitnog postupka uvela konačnu kompenzacijsku pristojbu na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta. Ta se pristojba temeljila na razini subvencioniranja, a iznosila je 13,1 %.

6

1.2.   Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

Pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera

| (7) | Komisija je 19. siječnja 2022. primila zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških pristojbi na snazi koji je Europska udruga proizvođača staklenih vlakana („podnositelj zahtjeva”) podnijela u ime proizvođača proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana industrije Unije u smislu članka 5. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 („osnovna uredba”). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 19. siječnja 2022. primila zahtjev za reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških pristojbi na snazi koji je Europska udruga proizvođača staklenih vlakana („podnositelj zahtjeva”) podnijela u ime proizvođača proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana industrije Unije u smislu članka 5. stavka 4. Uredbe (EU) 2016/1036 („osnovna uredba”).

| (8) | Komisija je 21. travnja 2022. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz u Uniju rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (7). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 21. travnja 2022. pokrenula reviziju zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz u Uniju rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine na temelju članka 11. stavka 2. osnovne uredbe. Objavila je Obavijest o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije („Obavijest o pokretanju postupka”) (7).

Službenom listu Europske unije

7

| (9) | Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i nastavka štete za industriju Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zahtjev za reviziju temeljio se na činjenici da bi istekom mjera vjerojatno došlo do nastavka dampinga i nastavka štete za industriju Unije.

1.3.   Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje

| (10) | Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). |
| --- | --- |

(10)

Ispitnim postupkom u vezi s nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2018. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”).

1.4.   Zainteresirane strane

Zainteresirane strane

| (11) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u, tijela predmetne zemlje, poznate uvoznike i korisnike te ih je pozvala na sudjelovanje. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka pozvala zainteresirane strane da joj se obrate radi sudjelovanja u ispitnom postupku. Osim toga, Komisija je o pokretanju revizije zbog predstojećeg isteka mjera obavijestila podnositelja zahtjeva, druge poznate proizvođače iz Unije, poznate proizvođače izvoznike u NRK-u, tijela predmetne zemlje, poznate uvoznike i korisnike te ih je pozvala na sudjelovanje.

| (12) | Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirane strane imale su priliku dostaviti primjedbe na pokretanje revizije zbog predstojećeg isteka mjera i zatražiti saslušanje pred Komisijom i/ili službenikom za saslušanje u trgovinskim postupcima.

1.5.   Odabir uzorka

Odabir uzorka

| (13) | U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

U Obavijesti o pokretanju postupka Komisija je navela da bi mogla provesti odabir uzorka zainteresiranih strana u skladu s člankom 17. osnovne uredbe.

1.5.1.   Odabir uzorka proizvođača iz Unije

Odabir uzorka proizvođača iz Unije

| (14) | Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje rovinga od staklenih vlakana tijekom RIPR-a koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 76 % proizvodnje industrije Unije tijekom RIPR-a. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je u Obavijesti o pokretanju postupka navela da je odabrala privremeni uzorak proizvođača iz Unije. Komisija je odabrala uzorak na temelju najvećeg reprezentativnog obujma proizvodnje i prodaje rovinga od staklenih vlakana tijekom RIPR-a koji bi se razumno mogao ispitati u raspoloživom vremenu. Uzorak se sastojao od tri proizvođača iz Unije. Proizvođači iz Unije u uzorku činili su 76 % proizvodnje industrije Unije tijekom RIPR-a. U skladu s člankom 17. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave primjedbe o privremenom uzorku. Nije zaprimljena nijedna primjedba. Uzorak je reprezentativan za industriju Unije.

1.5.2.   Odabir uzorka uvoznika

Odabir uzorka uvoznika

| (15) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od nepovezanih uvoznika zatražila da dostave informacije navedene u Obavijesti o pokretanju postupka.

| (16) | Jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. S obzirom na njihov mali broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. |
| --- | --- |

(16)

Jedan nepovezani uvoznik dostavio je zatražene informacije i pristao da ga se uključi u uzorak. S obzirom na njihov mali broj Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban.

1.5.3.   Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u

Odabir uzorka proizvođača izvoznika u NRK-u

| (17) | Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupi u kontakt s njima. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi odlučila je li odabir uzorka potreban i, ako jest, kako bi odabrala uzorak, Komisija je od svih poznatih proizvođača izvoznika iz NRK-a zatražila da dostave podatke navedene u Obavijesti o pokretanju postupka. Uz to, Komisija je zatražila od Misije Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji da utvrdi ostale proizvođače izvoznike koji bi mogli biti zainteresirani za sudjelovanje u ispitnom postupku i/ili da stupi u kontakt s njima.

| (18) | Jedan proizvođač izvoznik u predmetnoj zemlji dostavio je zatražene informacije u roku definiranom u Obavijesti o pokretanju postupka i pristao da ga se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj odgovora Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. O toj je odluci obavijestila proizvođača izvoznika koji se odazvao i Misiju Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji. Nisu dostavljene nikakve primjedbe. |
| --- | --- |

(18)

Jedan proizvođač izvoznik u predmetnoj zemlji dostavio je zatražene informacije u roku definiranom u Obavijesti o pokretanju postupka i pristao da ga se uključi u uzorak. S obzirom na mali broj odgovora Komisija je odlučila da odabir uzorka nije potreban. O toj je odluci obavijestila proizvođača izvoznika koji se odazvao i Misiju Narodne Republike Kine pri Europskoj uniji. Nisu dostavljene nikakve primjedbe.

1.6.   Odgovori na upitnik

Odgovori na upitnik

| (19) | Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je Vladi Narodne Republike Kine („kineska vlada”) poslala upitnik o postojanju znatnih poremećaja u NRK-u u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

| (20) | Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima koji surađuju, proizvođačima iz Unije, korisnicima i uvoznicima. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (8) na dan pokretanja postupka. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je poslala upitnike proizvođačima izvoznicima koji surađuju, proizvođačima iz Unije, korisnicima i uvoznicima. Ti su upitnici bili objavljeni i na internetu (8) na dan pokretanja postupka.

8

| (21) | Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije. |
| --- | --- |

(21)

Odgovore na upitnik dostavila su tri proizvođača iz Unije.

| (22) | Komisija nije zaprimila odgovore od proizvođača izvoznika koji surađuje, kineske vlade, nepovezanog uvoznika ni korisnikâ. |
| --- | --- |

(22)

Komisija nije zaprimila odgovore od proizvođača izvoznika koji surađuje, kineske vlade, nepovezanog uvoznika ni korisnikâ.

1.7.   Provjera

Provjera

| (23) | Komisija je svoju analizu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljila na raspoloživim podacima zbog nesuradnje proizvođača izvoznika koji surađuje i u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Koristila se informacijama navedenima u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i statističkim podacima dostupnima u bazama podataka Comext i Global Trade Atlas („GTA”) te drugim javno dostupnim izvorima. Sve zainteresirane strane i kineska vlada obaviješteni su o tome i nisu podnijeli prigovor. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je svoju analizu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljila na raspoloživim podacima zbog nesuradnje proizvođača izvoznika koji surađuje i u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Koristila se informacijama navedenima u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i statističkim podacima dostupnima u bazama podataka Comext i Global Trade Atlas („GTA”) te drugim javno dostupnim izvorima. Sve zainteresirane strane i kineska vlada obaviješteni su o tome i nisu podnijeli prigovor.

| (24) | Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:
  Proizvođači iz Unije






  — | 3B-Fibreglass S.P.R.L., Bruxelles, Belgija |
| --- | --- | --- |

(24)

Komisija je zatražila i provjerila sve informacije koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete te interesa Unije. Posjeti radi provjere u skladu s člankom 16. osnovne uredbe obavljeni su u poslovnim prostorima sljedećih društava:

Proizvođači iz Unije

—

3B-Fibreglass S.P.R.L., Bruxelles, Belgija

| — | European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Bruxelles, Belgija |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Bruxelles, Belgija

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Slovačka |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Slovačka

1.8.   Daljnji postupak

Daljnji postupak

| (25) | Komisija je 28. travnja 2023. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi. Svim je strankama odobren rok u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je 28. travnja 2023. objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala zadržati antidampinške pristojbe na snazi. Svim je strankama odobren rok u kojem su mogle iznijeti primjedbe na objavu.

| (26) | Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno stranama koje su ga zatražile. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je razmotrila primjedbe zainteresiranih strana i prema potrebi ih uzela u obzir. Saslušanje je omogućeno stranama koje su ga zatražile.

2.   PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

PROIZVOD IZ POSTUPKA REVIZIJE, PREDMETNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD

2.1.   Proizvod iz postupka revizije

Proizvod iz postupka revizije

| (27) | Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, tj. rezani strukovi dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana, osim impregniranog i prevučenog te s gubitkom mase pri žarenju većim od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te mat izrađen od filamentnih staklenih vlakana, osim mata od staklene vune, trenutačno razvrstanog u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 i 7019 15 00 (9). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe, ne dovodeći u pitanje naknadne izmjene razvrstavanja u carinsku tarifu. |
| --- | --- |

(27)

Proizvod iz postupka revizije isti je kao u početnom ispitnom postupku i prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, tj. rezani strukovi dužine ne veće od 50 mm; roving od staklenih vlakana, osim impregniranog i prevučenog te s gubitkom mase pri žarenju većim od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te mat izrađen od filamentnih staklenih vlakana, osim mata od staklene vune, trenutačno razvrstanog u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 i 7019 15 00 (9). Oznake KN i TARIC navedene su samo u informativne svrhe, ne dovodeći u pitanje naknadne izmjene razvrstavanja u carinsku tarifu.

9

| (28) | Predmetni je proizvod sirovina koja se najčešće upotrebljava za pojačanje termoplastičnih i termoaktivnih smola u industriji kompozitnih materijala. Tako nastali kompozitni materijali (materijali ojačani filamentnim staklenim vlaknima) upotrebljavaju se u mnogim industrijama: industriji prijevoza (automobilska industrija, industrija pomorskog prijevoza, industrija zračnog prijevoza i vojna industrija), električnoj i elektroničkoj industriji, industriji povezanoj s energijom vjetra, građevinskoj industriji i građevinarstvu, industriji spremnika/cijevi, industriji potrošačke robe itd. |
| --- | --- |

(28)

Predmetni je proizvod sirovina koja se najčešće upotrebljava za pojačanje termoplastičnih i termoaktivnih smola u industriji kompozitnih materijala. Tako nastali kompozitni materijali (materijali ojačani filamentnim staklenim vlaknima) upotrebljavaju se u mnogim industrijama: industriji prijevoza (automobilska industrija, industrija pomorskog prijevoza, industrija zračnog prijevoza i vojna industrija), električnoj i elektroničkoj industriji, industriji povezanoj s energijom vjetra, građevinskoj industriji i građevinarstvu, industriji spremnika/cijevi, industriji potrošačke robe itd.

2.2.   Predmetni proizvod

Predmetni proizvod

| (29) | Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka proizvod je iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a. |
| --- | --- |

(29)

Proizvod koji je predmet ovog ispitnog postupka proizvod je iz postupka revizije podrijetlom iz NRK-a.

2.3.   Istovjetni proizvod

Istovjetni proizvod

| (30) | Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno je da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:






  — | predmetni proizvod, |
| --- | --- | --- |

(30)

Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku te u prethodnoj reviziji zbog predstojećeg isteka mjera, ovom revizijom zbog predstojećeg isteka mjera potvrđeno je da sljedeći proizvodi imaju ista osnovna fizička, kemijska i tehnička svojstva te iste osnovne namjene:

—

predmetni proizvod,

| — | proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, i |
| --- | --- |

—

proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a, i

| — | proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije. |
| --- | --- |

—

proizvod koji u Uniji proizvodi i prodaje industrija Unije.

| (31) | Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

| (32) | U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjere koja je na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a. |
| --- | --- |

(32)

U skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da će istek mjere koja je na snazi dovesti do nastavka ili ponavljanja dampinga iz NRK-a.

3.1.   Uvodne napomene

Uvodne napomene

| (33) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22., nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a nije surađivao u ispitnom postupku. Komisija je stoga obavijestila tijela NRK-a da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o NRK-u. Nije zaprimljen nijedan odgovor zbog čega je Komisija odlučila primijeniti članak 18. |
| --- | --- |

(33)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 22., nijedan proizvođač izvoznik iz NRK-a nije surađivao u ispitnom postupku. Komisija je stoga obavijestila tijela NRK-a da zbog nesuradnje može primijeniti članak 18. osnovne uredbe na nalaze o NRK-u. Nije zaprimljen nijedan odgovor zbog čega je Komisija odlučila primijeniti članak 18.

| (34) | Stoga su se, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili na raspoloživim podacima, osobito informacijama iz zahtjeva za reviziju, i informacijama dobivenima od strana koje surađuju tijekom ispitnog postupka revizije (tj. podnositelja zahtjeva i proizvođača iz Unije u uzorku). |
| --- | --- |

(34)

Stoga su se, u skladu s člankom 18. osnovne uredbe, nalazi o vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga temeljili na raspoloživim podacima, osobito informacijama iz zahtjeva za reviziju, i informacijama dobivenima od strana koje surađuju tijekom ispitnog postupka revizije (tj. podnositelja zahtjeva i proizvođača iz Unije u uzorku).

3.2.   Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe za uvoz rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a

Postupak za utvrđivanje uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe za uvoz rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz NRK-a

| (35) | Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su u pogledu NRK-a upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Budući da su pri pokretanju ispitnog postupka bili raspoloživi dostatni dokazi koji su u pogledu NRK-a upućivali na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, Komisija je pokrenula ispitni postupak na temelju članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe.

| (36) | Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i u utvrđenom roku nije primljen nijedan podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe. Kineska vlada nije dostavila primjedbe o tome. |
| --- | --- |

(36)

Kako bi prikupila informacije koje je smatrala potrebnima za ispitni postupak u pogledu navodnih znatnih poremećaja, Komisija je kineskoj vladi poslala upitnik. Osim toga, Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka pozvala sve zainteresirane strane da iznesu svoja stajališta, dostave informacije i popratne dokaze o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u roku od 37 dana od datuma objave Obavijesti o pokretanju postupka u Službenom listu Europske unije. Kineska vlada nije dostavila odgovor na upitnik i u utvrđenom roku nije primljen nijedan podnesak o primjeni članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe. Komisija je zatim obavijestila kinesku vladu da će za utvrđivanje postojanja znatnih poremećaja u NRK-u upotrijebiti raspoložive podatke u smislu članka 18. osnovne uredbe. Kineska vlada nije dostavila primjedbe o tome.

Službenom listu Europske unije

| (37) | Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka navela i da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti. Prema informacijama koje su tad bile dostupne Komisiji utvrđeno je da bi Brazil i Turska mogle biti reprezentativne zemlje za NRK. Komisija je navela i da će ispitati druge moguće odgovarajuće zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a prvoj alineji osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je u točki 5.3.2. Obavijesti o pokretanju postupka navela i da će s obzirom na raspoložive dokaze možda morati odabrati odgovarajuću reprezentativnu zemlju u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe u svrhu utvrđivanja uobičajene vrijednosti na temelju nenarušenih cijena odnosno referentnih vrijednosti. Prema informacijama koje su tad bile dostupne Komisiji utvrđeno je da bi Brazil i Turska mogle biti reprezentativne zemlje za NRK. Komisija je navela i da će ispitati druge moguće odgovarajuće zemlje u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 2. stavku 6.a prvoj alineji osnovne uredbe.

| (38) | Komisija je 5. kolovoza 2022. bilješkom obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, pri čemu je Turska odabrana kao reprezentativna zemlja. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za društvo Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., proizvođača iz reprezentativne zemlje. Nije zaprimljena nijedna primjedba. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je 5. kolovoza 2022. bilješkom obavijestila zainteresirane strane o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti, pri čemu je Turska odabrana kao reprezentativna zemlja. Obavijestila je zainteresirane strane i da će troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit utvrditi na temelju raspoloživih informacija za društvo Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., proizvođača iz reprezentativne zemlje. Nije zaprimljena nijedna primjedba.

3.3   Uobičajena vrijednost

Uobičajena vrijednost

| (39) | U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”. |
| --- | --- |

(39)

U skladu s člankom 2. stavkom 1. osnovne uredbe „[u]običajena vrijednost obično se temelji na cijenama, koje su nezavisni kupci platili ili plaćaju, u uobičajenom tijeku trgovine, u zemlji izvoznici”.

| (40) | Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se [...] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. |
| --- | --- |

(40)

Međutim, prema članku 2. stavku 6.a točki (a) osnovne uredbe, „ako se [...] utvrdi da upotreba domaćih cijena i troškova u zemlji izvoznici nije primjerena zbog toga što u toj zemlji postoje znatni poremećaji u smislu točke (b), uobičajena vrijednost izračunava se isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti” i ona „uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”.

| (41) | Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i proizvođača izvoznika, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena. |
| --- | --- |

(41)

Kako je objašnjeno u nastavku, Komisija je u ovom ispitnom postupku zaključila da je, s obzirom na raspoložive dokaze i nesuradnju kineske vlade i proizvođača izvoznika, primjena članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe primjerena.

3.4.   Postojanje znatnih poremećaja

Postojanje znatnih poremećaja

| (42) | U nedavnom ispitnom postupku o sektoru staklenih vlakana u NRK-u (10) Komisija je utvrdila da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

U nedavnom ispitnom postupku o sektoru staklenih vlakana u NRK-u (10) Komisija je utvrdila da postoje znatni poremećaji u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe.

10

| (43) | U tom ispitnom postupku Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (11). Konkretno, Komisija je zaključila da u sektoru staklenih vlakana, koji uključuje roving od staklenih vlakana, postoji znatan udio vlasništva kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (12), ali kineska vlada može i utjecati na cijene i troškove zbog prisutnosti države u društvima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (13). Komisija je utvrdila i da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. U načelu, zbog sustava planiranja u NRK-u resursi su koncentrirani u sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (14). Komisija je nadalje zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja, posebno kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih poduzeća te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (15) Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u području troškova plaća u sektoru staklenih vlakana, koji uključuje roving od staklenih vlakana, u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (16) i poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno kad je riječ o pristupu kapitalu za poslovne subjekte u NRK-u (17). |
| --- | --- |

(43)

U tom ispitnom postupku Komisija je utvrdila postojanje znatnih državnih intervencija u NRK-u kojima se narušava djelotvorna raspodjela resursa u skladu s tržišnim načelima (11). Konkretno, Komisija je zaključila da u sektoru staklenih vlakana, koji uključuje roving od staklenih vlakana, postoji znatan udio vlasništva kineske vlade u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe (12), ali kineska vlada može i utjecati na cijene i troškove zbog prisutnosti države u društvima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe (13). Komisija je utvrdila i da prisutnost i intervencije države na financijskim tržištima te u nabavi sirovina i ulaznih elemenata stvaraju dodatne poremećaje na tržištu. U načelu, zbog sustava planiranja u NRK-u resursi su koncentrirani u sektorima za koje je kineska vlada odredila da su strateški ili na drugi način politički važni, umjesto da se raspodjeljuju u skladu s tržišnim silama (14). Komisija je nadalje zaključila da se kinesko zakonodavstvo o stečaju i vlasništvu ne primjenjuje na ispravan način u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe, što dovodi do poremećaja, posebno kada se omogućuje nastavak poslovanja nesolventnih poduzeća te pri dodjeli prava korištenja zemljišta u NRK-u (15) Isto tako, Komisija je utvrdila poremećaje u području troškova plaća u sektoru staklenih vlakana, koji uključuje roving od staklenih vlakana, u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe (16) i poremećaje na financijskim tržištima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, posebno kad je riječ o pristupu kapitalu za poslovne subjekte u NRK-u (17).

11

12

13

14

15

16

17

| (44) | Kao u prethodnom ispitnom postupku za sektor staklenih vlakana u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u zahtjevu i Izvješću (18), koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale nadopunila svojim istraživanjem raznih kriterija relevantnih za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupkom. |
| --- | --- |

(44)

Kao u prethodnom ispitnom postupku za sektor staklenih vlakana u NRK-u, Komisija je u ovom ispitnom postupku ispitala je li bilo primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u s obzirom na postojanje znatnih poremećaja u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe. Učinila je to na temelju raspoloživih dokaza iz dokumentacije, uključujući dokaze sadržane u zahtjevu i Izvješću (18), koje se oslanja na javno dostupne izvore. Tom su analizom obuhvaćeni ispitivanje znatnih državnih intervencija u gospodarstvu NRK-a općenito i konkretne situacije na tržištu u relevantnom sektoru, uključujući proizvod iz postupka revizije. Komisija je te dokazne materijale nadopunila svojim istraživanjem raznih kriterija relevantnih za potvrdu postojanja znatnih poremećaja u NRK-u, kako je u tom smislu utvrđeno i u prethodnim ispitnim postupkom.

18

| (45) | Podnositelj zahtjeva u zahtjevu je naveo da kineski sektor rovinga od staklenih vlakana karakteriziraju znatni poremećaji zbog državne intervencije u gospodarstvu općenito, ali i konkretno u sektoru proizvoda iz postupka revizije. U zahtjevu se tvrdilo da poremećaji jednako utječu na sve čimbenike proizvodnje – zemljište, energiju, kapital, sirovine i rad – jer na njih utječu intervencije kineske vlade koje su u konačnici dovele do neznatnih poremećaja u kineskom sektoru rovinga od staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(45)

Podnositelj zahtjeva u zahtjevu je naveo da kineski sektor rovinga od staklenih vlakana karakteriziraju znatni poremećaji zbog državne intervencije u gospodarstvu općenito, ali i konkretno u sektoru proizvoda iz postupka revizije. U zahtjevu se tvrdilo da poremećaji jednako utječu na sve čimbenike proizvodnje – zemljište, energiju, kapital, sirovine i rad – jer na njih utječu intervencije kineske vlade koje su u konačnici dovele do neznatnih poremećaja u kineskom sektoru rovinga od staklenih vlakana.

| (46) | U prilog toj tvrdnji u zahtjevu se upućivalo na niz javno dostupnih izvora informacija, kao što su Izvješće, nedavni ispitni postupak Komisije povezan sa sektorom tkanina od staklenih vlakana i Uredba (EU) 2020/492 koja ga je slijedila, 13. petogodišnji plan za razvoj industrije građevinskih materijala, 13. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj NRK-a, 14. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj i dugoročne ciljeve za 2035. te industrijska strategija Proizvedeno u Kini 2025. |
| --- | --- |

(46)

U prilog toj tvrdnji u zahtjevu se upućivalo na niz javno dostupnih izvora informacija, kao što su Izvješće, nedavni ispitni postupak Komisije povezan sa sektorom tkanina od staklenih vlakana i Uredba (EU) 2020/492 koja ga je slijedila, 13. petogodišnji plan za razvoj industrije građevinskih materijala, 13. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj NRK-a, 14. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj i dugoročne ciljeve za 2035. te industrijska strategija Proizvedeno u Kini 2025.

| (47) | Na temelju toga u zahtjevu je istaknuto da je kineska vlada vlasnik većine velikih kineskih proizvođača rovinga od staklenih vlakana te dobavljača na početku i korisnika na kraju proizvodnog lanca. Dva najveća kineska proizvođača rovinga od staklenih vlakana, CPIC i Jushi, veliki su konglomerati u državnom vlasništvu. Komisija za nadzor imovine u državnom vlasništvu i upravljanje tom imovinom nadzire i usmjerava relevantno udruženje industrije, Kineski savez za građevinske materijale. Predsjednik upravnog odbora društva Jushi i potpredsjednik društva CNBM, koje je matično društvo društva Jushi, potpredsjednici su Kineskog saveza za građevinske materijale. |
| --- | --- |

(47)

Na temelju toga u zahtjevu je istaknuto da je kineska vlada vlasnik većine velikih kineskih proizvođača rovinga od staklenih vlakana te dobavljača na početku i korisnika na kraju proizvodnog lanca. Dva najveća kineska proizvođača rovinga od staklenih vlakana, CPIC i Jushi, veliki su konglomerati u državnom vlasništvu. Komisija za nadzor imovine u državnom vlasništvu i upravljanje tom imovinom nadzire i usmjerava relevantno udruženje industrije, Kineski savez za građevinske materijale. Predsjednik upravnog odbora društva Jushi i potpredsjednik društva CNBM, koje je matično društvo društva Jushi, potpredsjednici su Kineskog saveza za građevinske materijale.

| (48) | S obzirom na učestale državne intervencije u industriji rovinga od staklenih vlakana i visok udio poduzeća u državnom vlasništvu u tom sektoru, čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(48)

S obzirom na učestale državne intervencije u industriji rovinga od staklenih vlakana i visok udio poduzeća u državnom vlasništvu u tom sektoru, čak ni proizvođači u privatnom vlasništvu ne mogu poslovati u skladu s tržišnim uvjetima.

| (49) | Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Planovima kao što su 13. petogodišnji plan za razvoj industrije građevinskih materijala, Plan razvoja pametne proizvodnje (2016. – 2020.), 13. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj NRK-a, 14. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj i dugoročne ciljeve za 2035. („14. petogodišnji plan”) te strategijom Proizvedeno u Kini 2025. potiče se državna tijela na svim razinama i financijske institucije u državnom vlasništvu da promiču napredak industrije rovinga od staklenih vlakana u NRK-u. Na temelju 14. petogodišnjeg plana kineska vlada planira istaknuti nove materijale u kontekstu izgradnje novih temelja industrijskog sustava i predviđa u potpunosti iskoristiti fondove za ulaganja u industriju te povećati financijska jamstva i kompenzaciju rizika. Sustav planiranja u Kini stoga sprečava da sile slobodnog tržišta prevladaju u sektoru rovinga od staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(49)

Smjerom kineskog gospodarstva uvelike se upravlja u okviru razrađenog sustava planiranja u kojem se utvrđuju prioriteti i postavljaju ciljevi na koje se moraju usredotočiti središnja vlast i lokalne vlasti. Planovima kao što su 13. petogodišnji plan za razvoj industrije građevinskih materijala, Plan razvoja pametne proizvodnje (2016. – 2020.), 13. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj NRK-a, 14. petogodišnji plan za nacionalni gospodarski i socijalni razvoj i dugoročne ciljeve za 2035. („14. petogodišnji plan”) te strategijom Proizvedeno u Kini 2025. potiče se državna tijela na svim razinama i financijske institucije u državnom vlasništvu da promiču napredak industrije rovinga od staklenih vlakana u NRK-u. Na temelju 14. petogodišnjeg plana kineska vlada planira istaknuti nove materijale u kontekstu izgradnje novih temelja industrijskog sustava i predviđa u potpunosti iskoristiti fondove za ulaganja u industriju te povećati financijska jamstva i kompenzaciju rizika. Sustav planiranja u Kini stoga sprečava da sile slobodnog tržišta prevladaju u sektoru rovinga od staklenih vlakana.

| (50) | Poduzeća u sektorima „novih materijala” – koji uključuju roving od staklenih vlakana – ostvaruju korist od brojnih mehanizama potpore, među ostalim politika o financijskim potporama, povlaštenih fiskalnih i poreznih politika, potpora za istraživanje i razvoj itd. |
| --- | --- |

(50)

Poduzeća u sektorima „novih materijala” – koji uključuju roving od staklenih vlakana – ostvaruju korist od brojnih mehanizama potpore, među ostalim politika o financijskim potporama, povlaštenih fiskalnih i poreznih politika, potpora za istraživanje i razvoj itd.

| (51) | Troškovi sirovina, kao što su kaolin i dolomit, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer država dodjeljuje potporu za proizvodnju tih sirovina u NRK-u; znatni sustavni poremećaji utvrđeni su i u pogledu pristupa kapitalu, zemlji i radu. Nedavnim antisubvencijskim ispitnim postupkom Komisije povezanim s uvozom rovinga od staklenih vlakana iz Kine utvrđeno je da su kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana ostvarivali korist od povlaštenog pristupa zemljištu i povlaštenih zajmova ostvarenih u bankama u državnom vlasništvu i privatnim bankama (19). |
| --- | --- |

(51)

Troškovi sirovina, kao što su kaolin i dolomit, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer država dodjeljuje potporu za proizvodnju tih sirovina u NRK-u; znatni sustavni poremećaji utvrđeni su i u pogledu pristupa kapitalu, zemlji i radu. Nedavnim antisubvencijskim ispitnim postupkom Komisije povezanim s uvozom rovinga od staklenih vlakana iz Kine utvrđeno je da su kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana ostvarivali korist od povlaštenog pristupa zemljištu i povlaštenih zajmova ostvarenih u bankama u državnom vlasništvu i privatnim bankama (19).

19

| (52) | Kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta i dokaze o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu. |
| --- | --- |

(52)

Kineska vlada nije dostavila primjedbe ni dokaze kojima bi potkrijepila ili osporila postojeće dokaze iz dokumentacije predmeta i dokaze o postojanju znatnih poremećaja i/ili primjerenosti primjene članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe u ovom predmetu.

| (53) | U sektoru rovinga od staklenih vlakana kineska vlada i dalje ima znatan udio vlasništva i kontrole u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe. Budući da kineski izvoznici proizvoda iz postupka revizije nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača. Međutim, u ispitnom je postupku potvrđeno da su tri najveća proizvođača u sektoru rovinga od staklenih vlakana – Jushi, Taishan Glassfiber i CPIC – u potpunom državnom vlasništvu ili da država u njima ima udio koji joj omogućuje kontrolu. Ta tri proizvođača čine oko 75 % kineskih proizvođača rovinga od staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(53)

U sektoru rovinga od staklenih vlakana kineska vlada i dalje ima znatan udio vlasništva i kontrole u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) prve alineje osnovne uredbe. Budući da kineski izvoznici proizvoda iz postupka revizije nisu surađivali, nije se mogao utvrditi točan omjer privatnih i državnih proizvođača. Međutim, u ispitnom je postupku potvrđeno da su tri najveća proizvođača u sektoru rovinga od staklenih vlakana – Jushi, Taishan Glassfiber i CPIC – u potpunom državnom vlasništvu ili da država u njima ima udio koji joj omogućuje kontrolu. Ta tri proizvođača čine oko 75 % kineskih proizvođača rovinga od staklenih vlakana.

| (54) | I javna i privatna poduzeća u sektoru rovinga od staklenih vlakana politički se nadziru i usmjeravaju. Najnoviji kineski dokumenti o politikama koji se odnose na rovinga od staklenih vlakana potvrđuju kontinuiranu važnost tog sektora za kinesku vladu, među ostalim i namjeru da intervenira u sektor radi njegova oblikovanja u skladu s državnim politikama. To je vidljivo iz 14. petogodišnjeg plana za razvoj industrije sirovina u kojem je taj sektor (konkretno, staklena vlakna za posebne namjene) naveden među sirovinama čija će se tehnološka inovacija podupirati politikama u okviru Plana (20). Staklena vlakna navedena su i među poticanim sektorima u izdanju Kataloga smjernica za strukturnu prilagodbu industrije iz 2019. (21) i Kataloga smjernica za glavne nove materijale koji ispunjavaju uvjete programâ prve primjene/demonstracije iz 2021. (22)
  .. |
| --- | --- |

(54)

I javna i privatna poduzeća u sektoru rovinga od staklenih vlakana politički se nadziru i usmjeravaju. Najnoviji kineski dokumenti o politikama koji se odnose na rovinga od staklenih vlakana potvrđuju kontinuiranu važnost tog sektora za kinesku vladu, među ostalim i namjeru da intervenira u sektor radi njegova oblikovanja u skladu s državnim politikama. To je vidljivo iz 14. petogodišnjeg plana za razvoj industrije sirovina u kojem je taj sektor (konkretno, staklena vlakna za posebne namjene) naveden među sirovinama čija će se tehnološka inovacija podupirati politikama u okviru Plana (20). Staklena vlakna navedena su i među poticanim sektorima u izdanju Kataloga smjernica za strukturnu prilagodbu industrije iz 2019. (21) i Kataloga smjernica za glavne nove materijale koji ispunjavaju uvjete programâ prve primjene/demonstracije iz 2021. (22)
  ..

20

21

22

.

| (55) | Slični primjeri namjere kineskih tijela da nadziru i usmjeravaju razvoj sektora vidljivi su na razini pokrajina, na primjer u pokrajini Shandong u kojoj se, kad je riječ o industriji staklenih vlakana i kompozitnih materijala, planira „aktivno poticati vodeća i temeljna poduzeća koja se odlikuju snažnim utjecajem robne marke i tržišnom privlačnosti te snažnim sposobnostima za integraciju, imaju poticajan učinak na industrijske lance i klastere, podupiru međusektorska i međuregionalna spajanja i spajanja s uzajamnim vlasništvom te reorganizacije poduzeća” i „razvijati staklena vlakna i proizvode visokih performansi [i] poticati razvoj drugih staklenih vlakana i proizvoda od staklenih vlakana visokih performansi koji su ultratanki, visoke snage, visokog modula čvrstoće, otporni na lužinu, niske vrijednosti dielektrične konstante, slabošireći, s visokim udjelom silicija, razgradivi i posebno oblikovanog poprečnog presjeka. U prvi plan staviti potrebe elektroničkih i informacijskih tehnologija, zrakoplovne i svemirske industrije, novih energija, velikih poljoprivrednih gospodarstava za uzgoj životinja, poljoprivrednih staklenika i drugih područja, istraživati, razvijati i promicati termoplastične i termoaktivne kompozitne proizvode ojačane staklenim vlaknima te kompozitne rešetke ojačane staklenim vlaknima za primjenu u infrastrukturnim projektima.” (23) Slično tome, u 14. petogodišnjem planu pokrajine Chongqing za razvoj strateških i novih industrija predviđeno je „proširenje industrijskih lanaca vlaknastih i kompozitnih materijala visokih performansi” i „ubrzanje izgradnje projekata kao što su [...] proizvodna linija staklenih vlakana visokih performansi s godišnjom proizvodnjom od 150 000 tona i proizvodna osnova za ultratanke materijale od staklenih vlakana i kompozitne materijale radi povećanja proizvodnih kapaciteta staklenih vlakana i kompozitnih materijala visokih performansi” (24). Staklena vlakna istaknuta su i u dokumentima za planiranje drugih pokrajina, kao što su Guanxi (25), Hubei (26) ili Zhejiang (27). |
| --- | --- |

(55)

Slični primjeri namjere kineskih tijela da nadziru i usmjeravaju razvoj sektora vidljivi su na razini pokrajina, na primjer u pokrajini Shandong u kojoj se, kad je riječ o industriji staklenih vlakana i kompozitnih materijala, planira „aktivno poticati vodeća i temeljna poduzeća koja se odlikuju snažnim utjecajem robne marke i tržišnom privlačnosti te snažnim sposobnostima za integraciju, imaju poticajan učinak na industrijske lance i klastere, podupiru međusektorska i međuregionalna spajanja i spajanja s uzajamnim vlasništvom te reorganizacije poduzeća” i „razvijati staklena vlakna i proizvode visokih performansi [i] poticati razvoj drugih staklenih vlakana i proizvoda od staklenih vlakana visokih performansi koji su ultratanki, visoke snage, visokog modula čvrstoće, otporni na lužinu, niske vrijednosti dielektrične konstante, slabošireći, s visokim udjelom silicija, razgradivi i posebno oblikovanog poprečnog presjeka. U prvi plan staviti potrebe elektroničkih i informacijskih tehnologija, zrakoplovne i svemirske industrije, novih energija, velikih poljoprivrednih gospodarstava za uzgoj životinja, poljoprivrednih staklenika i drugih područja, istraživati, razvijati i promicati termoplastične i termoaktivne kompozitne proizvode ojačane staklenim vlaknima te kompozitne rešetke ojačane staklenim vlaknima za primjenu u infrastrukturnim projektima.” (23) Slično tome, u 14. petogodišnjem planu pokrajine Chongqing za razvoj strateških i novih industrija predviđeno je „proširenje industrijskih lanaca vlaknastih i kompozitnih materijala visokih performansi” i „ubrzanje izgradnje projekata kao što su [...] proizvodna linija staklenih vlakana visokih performansi s godišnjom proizvodnjom od 150 000 tona i proizvodna osnova za ultratanke materijale od staklenih vlakana i kompozitne materijale radi povećanja proizvodnih kapaciteta staklenih vlakana i kompozitnih materijala visokih performansi” (24). Staklena vlakna istaknuta su i u dokumentima za planiranje drugih pokrajina, kao što su Guanxi (25), Hubei (26) ili Zhejiang (27).

23

24

25

26

27

| (56) | Kad je riječ o mogućnosti kineske vlade da utječe na cijene i troškove zbog prisutnosti države u društvima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, mnogi proizvođači proizvoda iz postupka revizije na svojim internetskim stranicama izričito ističu aktivnosti jačanja partije ili u upravi društva imaju članove partije i ističu svoju povezanost s KPK-om. |
| --- | --- |

(56)

Kad je riječ o mogućnosti kineske vlade da utječe na cijene i troškove zbog prisutnosti države u društvima u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) druge alineje osnovne uredbe, mnogi proizvođači proizvoda iz postupka revizije na svojim internetskim stranicama izričito ističu aktivnosti jačanja partije ili u upravi društva imaju članove partije i ističu svoju povezanost s KPK-om.

| (57) | Primjerice, predsjednik upravnog odbora društva Jushi istodobno obnaša dužnost zamjenika tajnika partijskog komiteta u društvu CNBM (28). Slično tome, predsjednik upravnog odbora društva Sinoma Science and Technology, koje je holding društvo društva Taishan Fiberglass, obnaša dužnost tajnika partijskog komiteta, a predsjednik društva Sinoma Science and Technology zamjenik je tajnika partijskog komiteta (29). Kad je riječ o društvu CPIC, zamjenik predsjednika upravnog odbora i izvršni direktor istodobno obnaša dužnost zamjenika tajnika partijskog komiteta, predsjednik grupacije društva koje je matično društvo društva CPIC obnaša dužnost tajnika partijskog komiteta, a potpredsjednik grupacije obnaša dužnost zamjenika tajnika partijskog komiteta (30). |
| --- | --- |

(57)

Primjerice, predsjednik upravnog odbora društva Jushi istodobno obnaša dužnost zamjenika tajnika partijskog komiteta u društvu CNBM (28). Slično tome, predsjednik upravnog odbora društva Sinoma Science and Technology, koje je holding društvo društva Taishan Fiberglass, obnaša dužnost tajnika partijskog komiteta, a predsjednik društva Sinoma Science and Technology zamjenik je tajnika partijskog komiteta (29). Kad je riječ o društvu CPIC, zamjenik predsjednika upravnog odbora i izvršni direktor istodobno obnaša dužnost zamjenika tajnika partijskog komiteta, predsjednik grupacije društva koje je matično društvo društva CPIC obnaša dužnost tajnika partijskog komiteta, a potpredsjednik grupacije obnaša dužnost zamjenika tajnika partijskog komiteta (30).

28

29

30

| (58) | Nadalje, izravan partijski nadzor osnovnog poslovanja društva izričito je predviđen člankom 195. Statuta društva Jushi u kojem je navedeno da „partijski komitet poduzeća raspravlja i odlučuje o glavnim pitanjima poduzeća u skladu s propisima”, da su glavne dužnosti partijskog komiteta „razmatrati glavna pitanja upravljanja poslovanjem poduzeća i raspravljati o njima, podupirati sastanke dioničara, upravni odbor, nadzorni odbor i upravu društva u izvršavanju njihovih ovlasti u skladu sa zakonom” te „jačati vodstvo i nadzor nad odabirom i raspoređivanjem osoblja poduzeća i kvalitetno raditi na uspostavljanju voditeljskog, kadrovskog i stručnog tima u poduzeću” (31). |
| --- | --- |

(58)

Nadalje, izravan partijski nadzor osnovnog poslovanja društva izričito je predviđen člankom 195. Statuta društva Jushi u kojem je navedeno da „partijski komitet poduzeća raspravlja i odlučuje o glavnim pitanjima poduzeća u skladu s propisima”, da su glavne dužnosti partijskog komiteta „razmatrati glavna pitanja upravljanja poslovanjem poduzeća i raspravljati o njima, podupirati sastanke dioničara, upravni odbor, nadzorni odbor i upravu društva u izvršavanju njihovih ovlasti u skladu sa zakonom” te „jačati vodstvo i nadzor nad odabirom i raspoređivanjem osoblja poduzeća i kvalitetno raditi na uspostavljanju voditeljskog, kadrovskog i stručnog tima u poduzeću” (31).

31

| (59) | Nadalje, društvo Taishan Fiberglass održalo je proslavu 99. godišnjice osnivanja KPK-a i tajnik partijskog komiteta društva održao je govor: „To je upravo zato što je društvo Taishan Fiberglass uvijek poštovalo vodstvo Partije, neprestano poštuje ‚dvije konstante’ i uvijek je poštovalo rad grupe na jačanju Partije u skladu s pojmovima ‚jedan račun’, ‚četiri integracije’ i ‚četiri modernizacije i integracije’ i drugim pojmovima za jačanje Partije.” (32) |
| --- | --- |

(59)

Nadalje, društvo Taishan Fiberglass održalo je proslavu 99. godišnjice osnivanja KPK-a i tajnik partijskog komiteta društva održao je govor: „To je upravo zato što je društvo Taishan Fiberglass uvijek poštovalo vodstvo Partije, neprestano poštuje ‚dvije konstante’ i uvijek je poštovalo rad grupe na jačanju Partije u skladu s pojmovima ‚jedan račun’, ‚četiri integracije’ i ‚četiri modernizacije i integracije’ i drugim pojmovima za jačanje Partije.” (32)

32

| (60) | Nadalje, u sektoru rovinga od staklenih vlakana na snazi su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili se na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe. Iako se industrijske politike uglavnom odnose na više sektora, a ne isključivo na jedan, sektorom rovinga od staklenih vlakana bave se brojni planovi, smjernice, direktive i drugi dokumenti o politikama izdani na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini (vidjeti i uvodne izjave 47. i 48.). Te politike ponekad su potpuno neusklađene s tržišnim silama, na primjer, u Trogodišnjem akcijskom planu pokrajine Guangxi za strateške i nove industrije administrativno su utvrđeni budući ciljni obujmi proizvodnje i stope rasta: „do 2023. vrijednost industrijske proizvodnje novih materijala dosegnut će 133 milijarde CNY, a dodana vrijednost dosegnut će 44 milijarde CNY” (33). |
| --- | --- |

(60)

Nadalje, u sektoru rovinga od staklenih vlakana na snazi su politike kojima se diskriminira u korist domaćih proizvođača ili se na drugi način utječe na tržište u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) treće alineje osnovne uredbe. Iako se industrijske politike uglavnom odnose na više sektora, a ne isključivo na jedan, sektorom rovinga od staklenih vlakana bave se brojni planovi, smjernice, direktive i drugi dokumenti o politikama izdani na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini (vidjeti i uvodne izjave 47. i 48.). Te politike ponekad su potpuno neusklađene s tržišnim silama, na primjer, u Trogodišnjem akcijskom planu pokrajine Guangxi za strateške i nove industrije administrativno su utvrđeni budući ciljni obujmi proizvodnje i stope rasta: „do 2023. vrijednost industrijske proizvodnje novih materijala dosegnut će 133 milijarde CNY, a dodana vrijednost dosegnut će 44 milijarde CNY” (33).

33

| (61) | Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju glavnih ulaznih elemenata koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila. |
| --- | --- |

(61)

Ukratko, kineska vlada utvrdila je mjere kojima subjekte navodi da postupaju u skladu s ciljevima javne politike pružanja potpore poticanim industrijama, uključujući proizvodnju glavnih ulaznih elemenata koji se upotrebljavaju u proizvodnji proizvoda iz postupka revizije. Takvim se mjerama sprečava slobodno djelovanje tržišnih sila.

| (62) | Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe u sektoru rovinga od staklenih vlakana iz uvodne izjave 43. ne bi utjecali na proizvođače proizvoda iz postupka revizije. |
| --- | --- |

(62)

Ovim ispitnim postupkom nisu otkriveni nikakvi dokazi da diskriminatorna primjena ili neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva o stečaju i vlasništvu iz članka 2. stavka 6.a točke (b) četvrte alineje osnovne uredbe u sektoru rovinga od staklenih vlakana iz uvodne izjave 43. ne bi utjecali na proizvođače proizvoda iz postupka revizije.

| (63) | Na sektor rovinga od staklenih vlakana utječu i poremećaji u troškovima plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 43. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u). |
| --- | --- |

(63)

Na sektor rovinga od staklenih vlakana utječu i poremećaji u troškovima plaća u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) pete alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 43. Ti poremećaji utječu na sektor izravno (kad je riječ o proizvodnji proizvoda iz postupka revizije ili glavnih ulaznih elemenata) i neizravno (kad je riječ o pristupu kapitalu ili ulaznim elementima društava koja podliježu istom sustavu rada u NRK-u).

| (64) | Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da na sektor rovinga od staklenih vlakana ne utječe intervencija vlade u financijski sustav u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 43. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama. |
| --- | --- |

(64)

Nadalje, u ovom ispitnom postupku nisu dostavljeni nikakvi dokazi koji pokazuju da na sektor rovinga od staklenih vlakana ne utječe intervencija vlade u financijski sustav u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) šeste alineje osnovne uredbe, kako je navedeno i u uvodnoj izjavi 43. Prema tomu, znatne državne intervencije u financijski sustav ozbiljno utječu na tržišne uvjete na svim razinama.

| (65) | Konačno, Komisija podsjeća da su za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije potrebni brojni ulazni elementi. Kada proizvođači proizvoda iz postupka revizije kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Primjerice, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima. |
| --- | --- |

(65)

Konačno, Komisija podsjeća da su za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije potrebni brojni ulazni elementi. Kada proizvođači proizvoda iz postupka revizije kupuju ulazne elemente ili ugovaraju njihovu nabavu, cijene koje plaćaju (i koje se iskazuju kao njihovi troškovi) izložene su istim prethodno navedenim sustavnim poremećajima. Primjerice, dobavljači ulaznih elemenata zapošljavaju radnu snagu koja je izložena poremećajima. Mogu pozajmiti novac koji je izložen poremećajima u financijskom sektoru/raspodjeli kapitala. Osim toga, dio su sustava planiranja koji se primjenjuje na svim razinama vlasti i u svim sektorima.

| (66) | Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz postupka revizije nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje. |
| --- | --- |

(66)

Stoga ne samo da domaće prodajne cijene proizvoda iz postupka revizije nisu primjerene za uporabu u smislu članka 2. stavka 6.a točke (a) osnovne uredbe nego su i svi troškovi ulaznih elemenata (uključujući sirovine, energiju, zemljište, financiranje, rad itd.) nepouzdani jer na određivanje njihovih cijena utječu znatne državne intervencije, kako je opisano u dijelovima I. i II. Izvješća. Naime, državne intervencije opisane u pogledu raspodjele kapitala, zemljišta, rada, energije i sirovina prisutne su u cijelom NRK-u. To znači, na primjer, da je ulazni element koji je sam proizveden u NRK-u kombinacijom niza čimbenika proizvodnje izložen znatnim poremećajima. Isto vrijedi i za ulazne elemente ulaznih elemenata i tako dalje.

| (67) | Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili dokaze ili argumente koji bi to osporili. |
| --- | --- |

(67)

Ni kineska vlada ni proizvođači izvoznici nisu u ovom ispitnom postupku predočili dokaze ili argumente koji bi to osporili.

| (68) | Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više u njoj navedenih relevantnih elemenata. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, što se opisuje u sljedećem odjeljku. |
| --- | --- |

(68)

Ukratko, raspoloživi dokazi pokazali su da cijene ili troškovi proizvoda iz postupka revizije, uključujući troškove sirovina, energije i rada, nisu rezultat sila slobodnog tržišta jer na njih utječu znatne državne intervencije u smislu članka 2. stavka 6.a točke (b) osnovne uredbe, kao što je vidljivo iz stvarnog ili mogućeg utjecaja jednog ili više u njoj navedenih relevantnih elemenata. Na temelju toga i zbog nesuradnje kineske vlade Komisija je zaključila da u ovom predmetu nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. Komisija je stoga uobičajenu vrijednost izračunala isključivo na temelju troškova proizvodnje i prodaje koji odražavaju nenarušene cijene odnosno referentne vrijednosti, to jest, u ovom slučaju, na temelju odgovarajućih troškova proizvodnje i prodaje u odgovarajućoj reprezentativnoj zemlji, u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe, što se opisuje u sljedećem odjeljku.

3.5.   Reprezentativna zemlja

Reprezentativna zemlja

3.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (69) | Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:






  — | sličan stupanj gospodarskog razvoja kao NRK. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (34), |
| --- | --- | --- |

(69)

Odabir reprezentativne zemlje temeljio se na sljedećim kriterijima u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe:

—

sličan stupanj gospodarskog razvoja kao NRK. U tu svrhu Komisija je iz baze podataka Svjetske banke odabrala zemlje čiji je bruto nacionalni dohodak po stanovniku sličan bruto nacionalnom dohotku NRK-a (34),

34

| — | proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (35), |
| --- | --- |

—

proizvodnja proizvoda iz postupka revizije u toj zemlji (35),

35

| — | raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji, |
| --- | --- |

—

raspoloživost relevantnih javnih podataka u reprezentativnoj zemlji,

| — | ako ima više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi, ako je to moguće, trebalo dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša. |
| --- | --- |

—

ako ima više mogućih reprezentativnih zemalja, prednost bi, ako je to moguće, trebalo dati zemlji s odgovarajućom razinom socijalne zaštite i zaštite okoliša.

| (70) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 38., Komisija je 5. kolovoza 2022. u dokumentaciju dodala bilješku o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U toj je bilješci Komisija opisala činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da Tursku smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovom slučaju ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(70)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 38., Komisija je 5. kolovoza 2022. u dokumentaciju dodala bilješku o izvorima za utvrđivanje uobičajene vrijednosti. U toj je bilješci Komisija opisala činjenice i dokazi na kojima se temelje relevantni kriteriji te obavijestila zainteresirane strane o svojoj namjeri da Tursku smatra odgovarajućom reprezentativnom zemljom u ovom slučaju ako se potvrdi postojanje znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a osnovne uredbe.

| (71) | U skladu s kriterijima iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, Komisija je utvrdila da je Turska zemlja s razinom gospodarskog razvoja sličnom onoj NRK-a. Svjetska banka na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstava Tursku u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom”. Nadalje, utvrđeno je da je Turska zemlja u kojoj se proizvodi proizvod iz postupka revizije i da su dostupni relevantni podaci. |
| --- | --- |

(71)

U skladu s kriterijima iz članka 2. stavka 6.a osnovne uredbe, Komisija je utvrdila da je Turska zemlja s razinom gospodarskog razvoja sličnom onoj NRK-a. Svjetska banka na temelju bruto nacionalnog dohotka svrstava Tursku u kategoriju zemalja s „visokim srednjim dohotkom”. Nadalje, utvrđeno je da je Turska zemlja u kojoj se proizvodi proizvod iz postupka revizije i da su dostupni relevantni podaci.

| (72) | Konačno, s obzirom na nedostatak suradnje i budući da se na temelju svih navedenih elemenata utvrdilo da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebno provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Konačno, s obzirom na nedostatak suradnje i budući da se na temelju svih navedenih elemenata utvrdilo da je Turska odgovarajuća reprezentativna zemlja, nije bilo potrebno provesti ocjenu razine socijalne zaštite i zaštite okoliša u skladu sa zadnjom rečenicom članka 2. stavka 6.a točke (a) prve alineje osnovne uredbe.

3.5.2.   Zaključak

Zaključak

| (73) | Zbog nedostatka suradnje, Komisija je, kako je predloženo u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i jer Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe, odabrala Tursku kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju. |
| --- | --- |

(73)

Zbog nedostatka suradnje, Komisija je, kako je predloženo u zahtjevu za reviziju zbog predstojećeg isteka mjera i jer Turska ispunjava kriterije utvrđene u članku 2. stavku 6.a točki (a) prvoj alineji osnovne uredbe, odabrala Tursku kao odgovarajuću reprezentativnu zemlju.

3.6.   Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

Izvori upotrijebljeni za utvrđivanje nenarušenih troškova

| (74) | Komisija je u bilješci o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti navela čimbenike proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Komisija je navela i da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka Global Trade Atlas kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, ponajprije sirovina. Osim toga, Komisija je navela da će za utvrđivanje nenarušenih troškova rada (36) i energije (37) upotrijebiti podatke Turskog zavoda za statistiku (TurkStat). |
| --- | --- |

(74)

Komisija je u bilješci o relevantnim izvorima koje namjerava upotrijebiti za utvrđivanje uobičajene vrijednosti navela čimbenike proizvodnje kao što su materijali, energija i rad koje proizvođači izvoznici upotrebljavaju za proizvodnju proizvoda iz postupka revizije. Komisija je navela i da će za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe upotrijebiti bazu podataka Global Trade Atlas kako bi utvrdila nenarušeni trošak većine čimbenika proizvodnje, ponajprije sirovina. Osim toga, Komisija je navela da će za utvrđivanje nenarušenih troškova rada (36) i energije (37) upotrijebiti podatke Turskog zavoda za statistiku (TurkStat).

36

37

| (75) | Komisija je obavijestila zainteresirane strane i o tome da je, zbog nesuradnje kineskih izvoznika, uvrstila vrijednost režijskih troškova proizvodnje i potrošnog materijala kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. Komisija je utvrdila omjer režijskih troškova proizvodnje i potrošnog materijala i izravnih troškova proizvodnje za svaku kategoriju proizvoda rovinga od staklenih vlakana na temelju podataka koje su podnositelji zahtjeva dostavili u zahtjevu za reviziju. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je obavijestila zainteresirane strane i o tome da je, zbog nesuradnje kineskih izvoznika, uvrstila vrijednost režijskih troškova proizvodnje i potrošnog materijala kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. Komisija je utvrdila omjer režijskih troškova proizvodnje i potrošnog materijala i izravnih troškova proizvodnje za svaku kategoriju proizvoda rovinga od staklenih vlakana na temelju podataka koje su podnositelji zahtjeva dostavili u zahtjevu za reviziju.

| (76) | Naposljetku, Komisija je navela da će za utvrđivanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti upotrijebiti financijske podatke turskog proizvođača proizvoda iz postupka revizije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 38. |
| --- | --- |

(76)

Naposljetku, Komisija je navela da će za utvrđivanje troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti upotrijebiti financijske podatke turskog proizvođača proizvoda iz postupka revizije, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 38.

3.7.   Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

Nenarušeni troškovi i referentne vrijednosti

3.7.1.   Čimbenici proizvodnje

Čimbenici proizvodnje

| (77) | Uzimajući u obzir sve informacije na temelju zahtjeva i informacije koje je naknadno dostavio podnositelj zahtjeva, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

  Tablica 1.


  Čimbenici proizvodnje određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana










  Čimbenik proizvodnje | Oznaka robe | Izvori | Nenarušena vrijednost (u CNY) | Mjerna jedinica |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sirovine |
| Kaolin | 25070020 | Global Trade Atlas (GTA) (38) | 1,04 | kg |
| Dolomit | 251810 , 251820 | baza podataka GTA | 2,03 | kg |
| Vapnenac | 2521 | baza podataka GTA | 5,8 | kg |
| Silika | 250510 | baza podataka GTA | 0,31 | kg |
| Platina | 711011 | baza podataka GTA | 224,24 | gr |
| Rodij | 711031 | baza podataka GTA | 2 721,49 | gr |
| Vezivno sredstvo, kisik, rezervni dijelovi, pakiranje | | | % izravnog troška | % |
| Rad |
| Izravni rad | nije primjenjivo | TurkStat (39) | 28,16 | sat |
| Energetika |
| Električna energija | nije primjenjivo | TurkStat (40) | 0,52 | KWh |
| Prirodni plin | nije primjenjivo | TurkStat (40) | 165,95 | m3 |

(77)

Uzimajući u obzir sve informacije na temelju zahtjeva i informacije koje je naknadno dostavio podnositelj zahtjeva, utvrđeni su sljedeći čimbenici proizvodnje i njihovi izvori za potrebe utvrđivanja uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe:

Tablica 1.

Tablica 1.

Čimbenici proizvodnje određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana

Čimbenici proizvodnje određenih proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana

Čimbenik proizvodnje

Oznaka robe

Izvori

Nenarušena vrijednost (u CNY)

Mjerna jedinica

Sirovine

Kaolin

25070020

Global Trade Atlas (GTA) (38)

38

1,04

kg

Dolomit

251810 , 251820

baza podataka GTA

2,03

kg

Vapnenac

2521

baza podataka GTA

5,8

kg

Silika

250510

baza podataka GTA

0,31

kg

Platina

711011

baza podataka GTA

224,24

gr

Rodij

711031

baza podataka GTA

2 721,49

gr

Vezivno sredstvo, kisik, rezervni dijelovi, pakiranje

% izravnog troška

%

Rad

Izravni rad

nije primjenjivo

TurkStat (39)

39

28,16

sat

Energetika

Električna energija

nije primjenjivo

TurkStat (40)

40

0,52

KWh

Prirodni plin

nije primjenjivo

TurkStat (40)

40

165,95

m3

3

3.7.2.   Sirovine

Sirovine

| (78) | Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (41). |
| --- | --- |

(78)

Kako bi utvrdila nenarušenu cijenu sirovina dostavljenih do vrata tvornice proizvođača iz reprezentativne zemlje, Komisija je kao temelj upotrijebila ponderiranu prosječnu cijenu uvoza u reprezentativnu zemlju na temelju podataka iz baze podataka GTA, kojoj su dodane uvozne carine. Uvozna cijena u reprezentativnoj zemlji utvrđena je kao ponderirani prosjek jediničnih cijena uvoza iz svih trećih zemalja osim NRK-a i zemalja koje nisu članice WTO-a i koje su navedene u Prilogu 1. Uredbi (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća (41).

41

| (79) | Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u odjeljku 3.4. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan. |
| --- | --- |

(79)

Komisija je odlučila isključiti uvoz iz NRK-a u reprezentativnu zemlju jer je u odjeljku 3.4. zaključila da nije primjereno upotrijebiti domaće cijene i troškove u NRK-u zbog postojanja znatnih poremećaja u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (b) osnovne uredbe. S obzirom na to da nema dokaza koji potvrđuju da isti poremećaji ne utječu jednako na proizvode namijenjene izvozu, Komisija je smatrala da su isti poremećaji utjecali na izvozne cijene. Nakon isključenja uvoza iz NRK-a u reprezentativnu zemlju obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja ostao je reprezentativan.

| (80) | Komisija je izračunala udio potrošnog materijala u izravnim troškovima proizvodnje u razdoblju ispitnog postupka revizije. Potrošni materijal uključivao je trošak vezivnih sredstava, kisika, rezervnih dijelova i pakiranja. Zbog nesuradnje proizvođača izvoznika Komisija je za utvrđivanje nenarušene vrijednosti tih komponenti troška upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Ti specifični postoci za svaku kategoriju proizvoda rovinga od staklenih vlakana zatim su primijenjeni na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi se utvrdila nenarušena vrijednost potrošnog materijala. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je izračunala udio potrošnog materijala u izravnim troškovima proizvodnje u razdoblju ispitnog postupka revizije. Potrošni materijal uključivao je trošak vezivnih sredstava, kisika, rezervnih dijelova i pakiranja. Zbog nesuradnje proizvođača izvoznika Komisija je za utvrđivanje nenarušene vrijednosti tih komponenti troška upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Ti specifični postoci za svaku kategoriju proizvoda rovinga od staklenih vlakana zatim su primijenjeni na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi se utvrdila nenarušena vrijednost potrošnog materijala.

| (81) | U pravilu bi se uvoznim cijenama sirovina trebale dodati cijene domaćeg prijevoza. Međutim, s obzirom na izostanak suradnje te prirodu ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera koji je, umjesto na utvrđivanje točnog iznosa dampinga, usmjeren na utvrđivanje toga je li se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ili bi se mogao nastaviti, Komisija je odlučila da nisu potrebne prilagodbe uračunavanjem troškova domaćeg prijevoza. Takvim prilagodbama samo bi se povećala uobičajena vrijednost, a time i dampinška marža. |
| --- | --- |

(81)

U pravilu bi se uvoznim cijenama sirovina trebale dodati cijene domaćeg prijevoza. Međutim, s obzirom na izostanak suradnje te prirodu ovog ispitnog postupka revizije zbog predstojećeg isteka mjera koji je, umjesto na utvrđivanje točnog iznosa dampinga, usmjeren na utvrđivanje toga je li se damping nastavio tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije ili bi se mogao nastaviti, Komisija je odlučila da nisu potrebne prilagodbe uračunavanjem troškova domaćeg prijevoza. Takvim prilagodbama samo bi se povećala uobičajena vrijednost, a time i dampinška marža.

3.7.3.   Rad

Rad

| (82) | Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada u reprezentativnoj zemlji, Komisija je upotrijebila raspoložive podatke koje je objavio Turski zavod za statistiku (TurkStat). TurkStat objavljuje detaljne informacije o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je upotrijebila dostupne statističke podatke za 2020. za prosječne troškove rada u industriji proizvodnje staklenih vlakana (kategorija 23. u skladu s NACE-om 2.0) (42). Dobiveni trošak sata rada za 2020. zatim je indeksiran za indeks prosječne cijene proizvođača u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(82)

Kako bi utvrdila referentnu vrijednost za troškove rada u reprezentativnoj zemlji, Komisija je upotrijebila raspoložive podatke koje je objavio Turski zavod za statistiku (TurkStat). TurkStat objavljuje detaljne informacije o plaćama u različitim gospodarskim sektorima u Turskoj. Komisija je upotrijebila dostupne statističke podatke za 2020. za prosječne troškove rada u industriji proizvodnje staklenih vlakana (kategorija 23. u skladu s NACE-om 2.0) (42). Dobiveni trošak sata rada za 2020. zatim je indeksiran za indeks prosječne cijene proizvođača u razdoblju ispitnog postupka revizije.

42

3.7.4.   Električna energija

Električna energija

| (83) | TurkStat semestralno objavljuje cijenu električne energije za poduzeća u Turskoj. Komisija je upotrijebila najnovije dostupne podatke o cijenama električne energije za industrijske krajnje korisnike u Turskoj (43) u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. (razdoblje ispitnog postupka revizije). S obzirom na to da su podaci o prosječnim cijenama za krajnje korisnike uključivali sve poreze, Komisija je izračunala prosječnu cijenu za krajnje korisnike bez PDV-a. |
| --- | --- |

(83)

TurkStat semestralno objavljuje cijenu električne energije za poduzeća u Turskoj. Komisija je upotrijebila najnovije dostupne podatke o cijenama električne energije za industrijske krajnje korisnike u Turskoj (43) u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2021. (razdoblje ispitnog postupka revizije). S obzirom na to da su podaci o prosječnim cijenama za krajnje korisnike uključivali sve poreze, Komisija je izračunala prosječnu cijenu za krajnje korisnike bez PDV-a.

43

3.7.5.   Prirodni plin

Prirodni plin

| (84) | TurkStat semestralno objavljuje cijenu prirodnog plina za poduzeća (industrijski korisnici) u Turskoj. Komisija je upotrijebila najnovije dostupne podatke o cijenama prirodnog plina za industrijske krajnje korisnike u Turskoj (44) u razdoblju ispitnog postupka revizije. S obzirom na to da su podaci o prosječnim cijenama za krajnje korisnike uključivali sve poreze, Komisija je izračunala prosječnu cijenu za krajnje korisnike bez PDV-a. |
| --- | --- |

(84)

TurkStat semestralno objavljuje cijenu prirodnog plina za poduzeća (industrijski korisnici) u Turskoj. Komisija je upotrijebila najnovije dostupne podatke o cijenama prirodnog plina za industrijske krajnje korisnike u Turskoj (44) u razdoblju ispitnog postupka revizije. S obzirom na to da su podaci o prosječnim cijenama za krajnje korisnike uključivali sve poreze, Komisija je izračunala prosječnu cijenu za krajnje korisnike bez PDV-a.

44

3.7.6.   Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi, dobit i amortizacija

Režijski troškovi proizvodnje, troškovi prodaje te opći i administrativni troškovi, dobit i amortizacija

| (85) | U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 80., vrijednost režijskih troškova proizvodnje utvrđena je kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje. |
| --- | --- |

(85)

U skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe „izračunana uobičajena vrijednost uključuje nenarušen i razuman iznos troškova prodaje te administrativnih i općih troškova i dobiti”. Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 80., vrijednost režijskih troškova proizvodnje utvrđena je kako bi se obuhvatili troškovi koji nisu uključeni u navedene čimbenike proizvodnje.

| (86) | Zbog nesuradnje proizvođača iz NRK-a Komisija je za utvrđivanje nenarušene vrijednosti režijskih troškova proizvodnje upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Komisija je stoga na temelju podataka podnositelja zahtjeva utvrdila omjer režijskih troškova proizvodnje i ukupnih izravnih troškova proizvodnje. U režijske troškove proizvodnje uključeni su trošak zbrinjavanja otpada, neizravni rad, održavanje i amortizacija imovine, postrojenja i opreme. Ti specifični postoci za svaku kategoriju proizvoda rovinga od staklenih vlakana zatim su primijenjeni na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi se utvrdila nenarušena vrijednost režijskih troškova proizvodnje, ovisno o kategoriji proizvedenog rovinga od staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(86)

Zbog nesuradnje proizvođača iz NRK-a Komisija je za utvrđivanje nenarušene vrijednosti režijskih troškova proizvodnje upotrijebila raspoložive podatke u skladu s člankom 18. osnovne uredbe. Komisija je stoga na temelju podataka podnositelja zahtjeva utvrdila omjer režijskih troškova proizvodnje i ukupnih izravnih troškova proizvodnje. U režijske troškove proizvodnje uključeni su trošak zbrinjavanja otpada, neizravni rad, održavanje i amortizacija imovine, postrojenja i opreme. Ti specifični postoci za svaku kategoriju proizvoda rovinga od staklenih vlakana zatim su primijenjeni na nenarušenu vrijednost troška proizvodnje kako bi se utvrdila nenarušena vrijednost režijskih troškova proizvodnje, ovisno o kategoriji proizvedenog rovinga od staklenih vlakana.

| (87) | Kako bi utvrdila nenarušen i razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti, Komisija se oslonila na najnovije raspoložive financijske podatke proizvođača iz Turske za kojeg je u bilješci u dokumentaciji o relevantnim izvorima utvrđeno da je aktivan i profitabilan proizvođač rovinga od staklenih vlakana u razdoblju ispitnog postupka revizije. Upotrijebljeni su javno dostupni financijski podaci sljedećeg društva, objavljeni na internetskim stranicama društva:






  — | Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (financijska godina 2021.) (45). |
| --- | --- | --- |

(87)

Kako bi utvrdila nenarušen i razuman iznos troškova prodaje, općih i administrativnih troškova te dobiti, Komisija se oslonila na najnovije raspoložive financijske podatke proizvođača iz Turske za kojeg je u bilješci u dokumentaciji o relevantnim izvorima utvrđeno da je aktivan i profitabilan proizvođač rovinga od staklenih vlakana u razdoblju ispitnog postupka revizije. Upotrijebljeni su javno dostupni financijski podaci sljedećeg društva, objavljeni na internetskim stranicama društva:

—

Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (financijska godina 2021.) (45).

45

3.8.   Izračun uobičajene vrijednosti

Izračun uobičajene vrijednosti

| (88) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda rovinga od staklenih vlakana na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(88)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je izračunala uobičajenu vrijednost po vrsti proizvoda rovinga od staklenih vlakana na razini franko tvornica u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe.

| (89) | Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije o omjeru potrošnje svakog čimbenika proizvodnje (materijala, energije i rada) proizvoda iz postupka revizije koje je podnositelj zahtjeva naveo u zahtjevu za reviziju. |
| --- | --- |

(89)

Prvo, Komisija je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje. Budući da proizvođači izvoznici nisu surađivali, Komisija se oslonila na informacije o omjeru potrošnje svakog čimbenika proizvodnje (materijala, energije i rada) proizvoda iz postupka revizije koje je podnositelj zahtjeva naveo u zahtjevu za reviziju.

| (90) | Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje i potrošni materijal, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, kako je navedeno u uvodnim izjavama 80. i od 85. do 87. Komisija je nenarušenim troškovima proizvodnje dodala stavke u nastavku:






  — | potrošni materijal i režijske troškove proizvodnje kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 80. i 86., |
| --- | --- | --- |

(90)

Nakon što je utvrdila nenarušene troškove proizvodnje, Komisija je dodala režijske troškove proizvodnje i potrošni materijal, troškove prodaje, opće i administrativne troškove te dobit, kako je navedeno u uvodnim izjavama 80. i od 85. do 87. Komisija je nenarušenim troškovima proizvodnje dodala stavke u nastavku:

—

potrošni materijal i režijske troškove proizvodnje kako je utvrđeno u uvodnim izjavama 80. i 86.,

| — | troškove prodaje, opće i administrativne troškove te ostale troškove koji su činili 16,8 % troškova prodane robe društva Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., i |
| --- | --- |

—

troškove prodaje, opće i administrativne troškove te ostale troškove koji su činili 16,8 % troškova prodane robe društva Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., i

| — | dobit, koja je iznosila 36,74 % troškova prodane robe, koju je društvo Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. ostvarilo u financijskoj godini 2021. |
| --- | --- |

—

dobit, koja je iznosila 36,74 % troškova prodane robe, koju je društvo Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. ostvarilo u financijskoj godini 2021.

| (91) | Iako o tome nisu zaprimljene primjedbe nakon objave bilješke u dokumentaciji o relevantnim izvorima, Komisija je napomenula da je društvo Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. 2021. zabilježilo relativno visoke prihode i dobit u usporedbi s 2020. Međutim, čak i kad bi se za utvrđivanje uobičajene vrijednosti upotrebljavala dobit tog društva iz 2020. koja je iznosila 10,4 %, ne bi se promijenili nalazi o tome da se kineski roving od staklenih vlakana izvozio u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije po cijenama nižima od uobičajene vrijednosti. |
| --- | --- |

(91)

Iako o tome nisu zaprimljene primjedbe nakon objave bilješke u dokumentaciji o relevantnim izvorima, Komisija je napomenula da je društvo Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. 2021. zabilježilo relativno visoke prihode i dobit u usporedbi s 2020. Međutim, čak i kad bi se za utvrđivanje uobičajene vrijednosti upotrebljavala dobit tog društva iz 2020. koja je iznosila 10,4 %, ne bi se promijenili nalazi o tome da se kineski roving od staklenih vlakana izvozio u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije po cijenama nižima od uobičajene vrijednosti.

3.9.   Izvozna cijena

Izvozna cijena

| (92) | Zbog nesuradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a izvozna je cijena utvrđena na temelju Eurostatovih podataka o cijeni CIF, koji su korigirani na razinu cijena franko tvornica. Stoga je cijena CIF umanjena za troškove pomorskog prijevoza, domaćeg prijevoza i carinskog postupka EU-a. Ti troškovi temeljili su se na podacima koje su podnositelji zahtjeva naveli u zahtjevu za reviziju. |
| --- | --- |

(92)

Zbog nesuradnje proizvođača izvoznika iz NRK-a izvozna je cijena utvrđena na temelju Eurostatovih podataka o cijeni CIF, koji su korigirani na razinu cijena franko tvornica. Stoga je cijena CIF umanjena za troškove pomorskog prijevoza, domaćeg prijevoza i carinskog postupka EU-a. Ti troškovi temeljili su se na podacima koje su podnositelji zahtjeva naveli u zahtjevu za reviziju.

3.10.   Usporedba

Usporedba

| (93) | Komisija je izračunanu uobičajenu vrijednost utvrđenu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za svaku kategoriju rovinga od staklenih vlakana usporedila s prethodno utvrđenom izvoznom cijenom na temelju cijena franko tvornica. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je izračunanu uobičajenu vrijednost utvrđenu u skladu s člankom 2. stavkom 6.a točkom (a) osnovne uredbe za svaku kategoriju rovinga od staklenih vlakana usporedila s prethodno utvrđenom izvoznom cijenom na temelju cijena franko tvornica.

3.11.   Dampinške marže

Dampinške marže

| (94) | Na temelju toga ponderirane prosječne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kretale su se u rasponu od 50 % do 54 %. Stoga je zaključeno da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(94)

Na temelju toga ponderirane prosječne dampinške marže izražene kao postotak cijene CIF na granici Unije, neocarinjeno, kretale su se u rasponu od 50 % do 54 %. Stoga je zaključeno da se damping nastavio u razdoblju ispitnog postupka revizije.

4.   VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

VJEROJATNOST NASTAVKA DAMPINGA

| (95) | Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: i. razvoj proizvodnih kapaciteta i neiskorišteni kapaciteti u NRK-u, ii. odnos između kineskih izvoznih cijena u treće zemlje i kineskih izvoznih cijena u Uniju te iii. privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(95)

Slijedom nalaza o postojanju dampinga tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije Komisija je, u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe, ispitala vjerojatnost nastavka dampinga u slučaju stavljanja mjera izvan snage. Analizirani su sljedeći dodatni elementi: i. razvoj proizvodnih kapaciteta i neiskorišteni kapaciteti u NRK-u, ii. odnos između kineskih izvoznih cijena u treće zemlje i kineskih izvoznih cijena u Uniju te iii. privlačnost tržišta Unije.

4.1.   Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

Proizvodni kapacitet i neiskorišteni kapacitet u NRK-u

| (96) | Kako bi analizirala proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u te s obzirom na nesuradnju kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika, Komisija se oslonila na informacije koje je podnositelj zahtjeva dostavio u svojem zahtjevu za reviziju, kako je navedeno u uvodnim izjavama u nastavku. |
| --- | --- |

(96)

Kako bi analizirala proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u NRK-u te s obzirom na nesuradnju kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika, Komisija se oslonila na informacije koje je podnositelj zahtjeva dostavio u svojem zahtjevu za reviziju, kako je navedeno u uvodnim izjavama u nastavku.

| (97) | Ispitni postupak pokazao je da postoji opći višak kapacitetâ u proizvodnji određenog rovinga od staklenih vlakana u Kini. Procijenjeno je da su proizvodni kapaciteti u Kini od 2020. do 2021. iznosili otprilike 3,8–4,4 milijuna tona. U skladu s podacima o tržištu podnositelja zahtjeva kineska domaća potražnja za rovingom od staklenih vlakana kretala se u rasponu od 2,4 do 2,9 milijuna tona i stoga prekomjerni kapaciteti iznose najmanje 1,1 milijun tona, što čini više od 100 % potrošnje Europske unije tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(97)

Ispitni postupak pokazao je da postoji opći višak kapacitetâ u proizvodnji određenog rovinga od staklenih vlakana u Kini. Procijenjeno je da su proizvodni kapaciteti u Kini od 2020. do 2021. iznosili otprilike 3,8–4,4 milijuna tona. U skladu s podacima o tržištu podnositelja zahtjeva kineska domaća potražnja za rovingom od staklenih vlakana kretala se u rasponu od 2,4 do 2,9 milijuna tona i stoga prekomjerni kapaciteti iznose najmanje 1,1 milijun tona, što čini više od 100 % potrošnje Europske unije tijekom RIPR-a.

| (98) | Uz to, unatoč tome što postoji strukturni višak kapacitetâ na kineskom domaćem tržištu, proizvođači u NRK-u i dalje proširuju postojeće kapacitete te grade nove proizvodne pogone u Kini i inozemstvu. |
| --- | --- |

(98)

Uz to, unatoč tome što postoji strukturni višak kapacitetâ na kineskom domaćem tržištu, proizvođači u NRK-u i dalje proširuju postojeće kapacitete te grade nove proizvodne pogone u Kini i inozemstvu.

| (99) | Društvo Jushi izvornim je proizvodnim kapacitetima u jednom od svojih proizvodnih pogona 2020. dodalo 30 000 tona proizvodnih kapaciteta čime se ukupna godišnja proizvodnja rovinga od staklenih vlakana društva Jushi povećala na 250 000 tona. Slična kretanja zabilježena su i za druge kineske proizvođače izvoznike rovinga od staklenih vlakana kao što je CPIP s dodatnih 88 000 tona, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. s dodatnih 100 000 tona i Weibo s dodatnih 15 000 tona. Nova povećanja proizvodnih kapaciteta rovinga od staklenih vlakana priprema su za budućnost u kojoj Kina očekuje da će dodatna proizvodnja rovinga od staklenih vlakana iznositi 780 000 tona. Stoga bi se procijenjeni kineski neiskorišteni kapaciteti mogli preusmjeriti na tržište Unije ako aktualne mjere više ne budu na snazi (46). |
| --- | --- |

(99)

Društvo Jushi izvornim je proizvodnim kapacitetima u jednom od svojih proizvodnih pogona 2020. dodalo 30 000 tona proizvodnih kapaciteta čime se ukupna godišnja proizvodnja rovinga od staklenih vlakana društva Jushi povećala na 250 000 tona. Slična kretanja zabilježena su i za druge kineske proizvođače izvoznike rovinga od staklenih vlakana kao što je CPIP s dodatnih 88 000 tona, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. s dodatnih 100 000 tona i Weibo s dodatnih 15 000 tona. Nova povećanja proizvodnih kapaciteta rovinga od staklenih vlakana priprema su za budućnost u kojoj Kina očekuje da će dodatna proizvodnja rovinga od staklenih vlakana iznositi 780 000 tona. Stoga bi se procijenjeni kineski neiskorišteni kapaciteti mogli preusmjeriti na tržište Unije ako aktualne mjere više ne budu na snazi (46).

46

| (100) | S obzirom na to da je razina proizvodnje u Uniji manja od potrošnje, kako je utvrđeno u analizi štete, i s obzirom na privlačnost tržišta Unije opisanu u nastavku, Komisija je zaključila da bi se kineski prekomjerni kapaciteti mogli lako preusmjeriti na europsko tržište radi zadovoljavanja potražnje ako bi se postojeće mjere stavile izvan snage. |
| --- | --- |

(100)

S obzirom na to da je razina proizvodnje u Uniji manja od potrošnje, kako je utvrđeno u analizi štete, i s obzirom na privlačnost tržišta Unije opisanu u nastavku, Komisija je zaključila da bi se kineski prekomjerni kapaciteti mogli lako preusmjeriti na europsko tržište radi zadovoljavanja potražnje ako bi se postojeće mjere stavile izvan snage.

4.2.   Odnos između kineskih izvoznih cijena u treće zemlje i kineskih izvoznih cijena u Uniju

Odnos između kineskih izvoznih cijena u treće zemlje i kineskih izvoznih cijena u Uniju

| (101) | Komisija je analizirala uvozne cijene kineskog izvoza na tržište Unije kako bi utvrdila mogući razvoj uvoza u Uniju ako se mjere stave izvan snage. Komisija je analizirala podatke o izvozu određenog rovinga od staklenih vlakana na razini oznaka KN (47) iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je analizirala uvozne cijene kineskog izvoza na tržište Unije kako bi utvrdila mogući razvoj uvoza u Uniju ako se mjere stave izvan snage. Komisija je analizirala podatke o izvozu određenog rovinga od staklenih vlakana na razini oznaka KN (47) iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

47

| (102) | Utvrđeno je da je tržište Unije bilo drugo najveće odredište uvoza određenog rovinga od staklenih vlakana iz Kine (oznake KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) tijekom RIPR-a, a na prvom su mjestu bile Sjedinjene Američke Države. Kako je navedeno u tablici 2., cijene rovinga od staklenih vlakana u Uniji i dalje su osobito profitabilne za kineske proizvođače izvoznike u usporedbi s drugim velikim odredištima kao što su Sjedinjene Američke Države, Južna Koreja, Indija, Rusija, Japan ili Turska.

  Tablica 2.


  Kineski izvoz rovinga od staklenih vlakana glavnim trgovinskim partnerima








  Odredišna zemlja | Količina (kg) | Prosječna jedinična cijena (EUR/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Sjedinjene Američke Države | 141 337 277 | 0,98 |
| Europska unija | 112 219 001 | 1,33 |
| Južna Koreja | 107 628 028 | 1,00 |
| Indija | 68 040 603 | 0,95 |
| Rusija | 58 719 928 | 1,05 |
| Japan | 52 798 901 | 1,09 |
| Turska | 42 275 522 | 1,16 |
| Izvor: baza podataka GTA. Prosječna jedinična cijena za sve kategorije rovinga od staklenih vlakana. |

(102)

Utvrđeno je da je tržište Unije bilo drugo najveće odredište uvoza određenog rovinga od staklenih vlakana iz Kine (oznake KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) tijekom RIPR-a, a na prvom su mjestu bile Sjedinjene Američke Države. Kako je navedeno u tablici 2., cijene rovinga od staklenih vlakana u Uniji i dalje su osobito profitabilne za kineske proizvođače izvoznike u usporedbi s drugim velikim odredištima kao što su Sjedinjene Američke Države, Južna Koreja, Indija, Rusija, Japan ili Turska.

Tablica 2.

Tablica 2.

Kineski izvoz rovinga od staklenih vlakana glavnim trgovinskim partnerima

Kineski izvoz rovinga od staklenih vlakana glavnim trgovinskim partnerima

Odredišna zemlja

Količina (kg)

Prosječna jedinična cijena (EUR/kg)

Sjedinjene Američke Države

141 337 277

0,98

Europska unija

112 219 001

1,33

Južna Koreja

107 628 028

1,00

Indija

68 040 603

0,95

Rusija

58 719 928

1,05

Japan

52 798 901

1,09

Turska

42 275 522

1,16

Izvor: baza podataka GTA. Prosječna jedinična cijena za sve kategorije rovinga od staklenih vlakana.

Izvor

| (103) | Na razini oznaka KN tržište Unije bilo je drugo najvažnije kad je riječ o količinama rezanih strukova izvezenima iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Cijene u Uniji (1,61 EUR/kg) bile su znatno više u odnosu na cijene na glavnim izvoznim tržištima, a poredano po važnosti ta tržišta su: Južna Koreja (0,85 EUR/kg), Japan (0,82 EUR/kg), Sjedinjene Američke Države (1,05 EUR/kg) i Indija (0,82 EUR/kg). |
| --- | --- |

(103)

Na razini oznaka KN tržište Unije bilo je drugo najvažnije kad je riječ o količinama rezanih strukova izvezenima iz NRK-a tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Cijene u Uniji (1,61 EUR/kg) bile su znatno više u odnosu na cijene na glavnim izvoznim tržištima, a poredano po važnosti ta tržišta su: Južna Koreja (0,85 EUR/kg), Japan (0,82 EUR/kg), Sjedinjene Američke Države (1,05 EUR/kg) i Indija (0,82 EUR/kg).

| (104) | Tržište Unije bilo je drugo najvažnije odredište, nakon Sjedinjenih Američkih Država, i kad je riječ o količinama rovinga izvezenog iz Kine tijekom RIPR-a. Iako su cijene u svijetu bile slične, bile su najviše u Uniji te su iznosile 1,11 EUR/kg. Za usporedbu, u Sjedinjenim Američkim Državama iznosile su tek 0,77 EUR/kg, u Južnoj Koreji 0,88 EUR/kg, a u Rusiji 0,80 EUR/kg. Cijene u Uniji bile su među najvišima na 18 najvažnijih izvoznih tržišta. |
| --- | --- |

(104)

Tržište Unije bilo je drugo najvažnije odredište, nakon Sjedinjenih Američkih Država, i kad je riječ o količinama rovinga izvezenog iz Kine tijekom RIPR-a. Iako su cijene u svijetu bile slične, bile su najviše u Uniji te su iznosile 1,11 EUR/kg. Za usporedbu, u Sjedinjenim Američkim Državama iznosile su tek 0,77 EUR/kg, u Južnoj Koreji 0,88 EUR/kg, a u Rusiji 0,80 EUR/kg. Cijene u Uniji bile su među najvišima na 18 najvažnijih izvoznih tržišta.

| (105) | Tržište Unije bilo je treće najvažnije odredište, nakon Indije i Sjedinjenih Američkih Država, kad je riječ o količinama mata od staklenih vlakana izvezenog iz Kine tijekom RIPR-a. Cijene u Uniji bile su među najvišima i za taj proizvod, a 2021. iznosile su 1,48 EUR/kg, u usporedbi s nižim cijenama u Indiji (1,25 EUR/kg), Sjedinjenim Američkim Državama (1,11 EUR/kg), Meksiku (1,34 EUR/kg) i Turskoj (1,41 EUR/kg). Cijene mata u Uniji bile su najviše u usporedbi s deset najvažnijih izvoznih tržišta kad je riječ o prodanim količinama. |
| --- | --- |

(105)

Tržište Unije bilo je treće najvažnije odredište, nakon Indije i Sjedinjenih Američkih Država, kad je riječ o količinama mata od staklenih vlakana izvezenog iz Kine tijekom RIPR-a. Cijene u Uniji bile su među najvišima i za taj proizvod, a 2021. iznosile su 1,48 EUR/kg, u usporedbi s nižim cijenama u Indiji (1,25 EUR/kg), Sjedinjenim Američkim Državama (1,11 EUR/kg), Meksiku (1,34 EUR/kg) i Turskoj (1,41 EUR/kg). Cijene mata u Uniji bile su najviše u usporedbi s deset najvažnijih izvoznih tržišta kad je riječ o prodanim količinama.

| (106) | Komisija je navedenu analizu temeljila na podacima na razini osmeroznamenkastih oznaka KN za tri kategorije rovinga od staklenih vlakana, tj. rezane strukove (KN 7019 11 00), roving (KN 7019 12 00) i mat (7019 14 00, 7019 15 00). Zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije raspolagala podacima na razini kontrolnog broja proizvoda jer nisu bili dostupni za analizu. Podaci o cijenama na razini kontrolnog broja proizvoda bili bi precizniji te ne bi bili podložni mogućim netočnostima uzrokovanim velikim varijacijama u cijenama unutar iste kategorije proizvoda rovinga od staklenih vlakana (npr. sječene niti različitih promjera). |
| --- | --- |

(106)

Komisija je navedenu analizu temeljila na podacima na razini osmeroznamenkastih oznaka KN za tri kategorije rovinga od staklenih vlakana, tj. rezane strukove (KN 7019 11 00), roving (KN 7019 12 00) i mat (7019 14 00, 7019 15 00). Zbog nesuradnje kineske vlade i kineskih proizvođača izvoznika Komisija nije raspolagala podacima na razini kontrolnog broja proizvoda jer nisu bili dostupni za analizu. Podaci o cijenama na razini kontrolnog broja proizvoda bili bi precizniji te ne bi bili podložni mogućim netočnostima uzrokovanim velikim varijacijama u cijenama unutar iste kategorije proizvoda rovinga od staklenih vlakana (npr. sječene niti različitih promjera).

| (107) | Unatoč tom ograničenju iz raspoloživih je podataka vidljivo da su cijene na glavnim izvoznim odredištima kineskog rovinga od staklenih vlakana bile niže od cijena na tržištu Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije. Uzimajući u obzir privlačnost tržišta Unije kad je riječ o veličini tržišta i povijesnim trgovinskim tokovima, vjerojatno je da će se znatne količine koje se trenutačno prodaju na druga tržišta preusmjeriti na tržište Unije i da bi postojeći neiskorišteni kapaciteti iz Kine mogli biti poslani na tržište Unije stave li se antidampinške mjere izvan snage. |
| --- | --- |

(107)

Unatoč tom ograničenju iz raspoloživih je podataka vidljivo da su cijene na glavnim izvoznim odredištima kineskog rovinga od staklenih vlakana bile niže od cijena na tržištu Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije. Uzimajući u obzir privlačnost tržišta Unije kad je riječ o veličini tržišta i povijesnim trgovinskim tokovima, vjerojatno je da će se znatne količine koje se trenutačno prodaju na druga tržišta preusmjeriti na tržište Unije i da bi postojeći neiskorišteni kapaciteti iz Kine mogli biti poslani na tržište Unije stave li se antidampinške mjere izvan snage.

4.3.   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (108) | Komisija je analizirala i privlačnost tržišta Unije kako bi utvrdila mogući razvoj uvoza ako se mjere stave izvan snage. Komisija je analizirala podatke o izvozu određenog rovinga od staklenih vlakana na razini oznaka KN (48) u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je analizirala i privlačnost tržišta Unije kako bi utvrdila mogući razvoj uvoza ako se mjere stave izvan snage. Komisija je analizirala podatke o izvozu određenog rovinga od staklenih vlakana na razini oznaka KN (48) u Uniju tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

48

| (109) | Analizirani podaci pokazali su da je Kina treći najveći izvoznik rovinga od staklenih vlakana u Uniju nakon Malezije i Egipta (poredano po važnosti) i da izvoz podrijetlom iz NRK-a čini oko 13 % ukupnog uvoza u Uniju. |
| --- | --- |

(109)

Analizirani podaci pokazali su da je Kina treći najveći izvoznik rovinga od staklenih vlakana u Uniju nakon Malezije i Egipta (poredano po važnosti) i da izvoz podrijetlom iz NRK-a čini oko 13 % ukupnog uvoza u Uniju.

| (110) | Komisija je primijetila da se uvoz rovinga od staklenih vlakana povećao od 2018. do RIPR-a, što potvrđuje i analiza štete navedena u odjeljku 5. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je primijetila da se uvoz rovinga od staklenih vlakana povećao od 2018. do RIPR-a, što potvrđuje i analiza štete navedena u odjeljku 5.

| (111) | Privlačnost tržišta Unije potvrđuju i ulaganja kineskih izvoznika u treće zemlje, pogotovo u Egipat koji je drugi najveći izvoznik rovinga od staklenih vlakana u Europu. Kako je utvrđeno antisubvencijskim ispitnim postupkom, proizvodi iz tih proizvodnih pogona usmjeravaju se na tržište Unije i stekli su znatan tržišni udio (49). Točnije, kineski proizvođači u NRK-u nastavljaju širiti svoje kapacitete u proizvodnim pogonima u inozemstvu. Društvo Jushi najavilo je u ožujku 2021. povećanje kapaciteta jedne od postojećih peći društva Jushi u Egiptu za 40 000 tona, a u kolovozu 2021. dodavanje nove peći kapaciteta 120 000 tona, čime će se ukupni kapaciteti tog pogona povećati na 360 000 tona do 2023. (50) Istodobno je društvo CPIC u Bahreinu 2021. objavilo da je ponovno pokrenulo jednu od svojih peći s povećanim kapacitetom od 100 000 tona. U prethodno navedenom nedavnom antisubvencijskom ispitnom postupku utvrđeno je da kineski proizvođači ulažu u postrojenja u Egiptu baš radi pristupa tržištu Unije, što potvrđuje privlačnost tržišta Unije. |
| --- | --- |

(111)

Privlačnost tržišta Unije potvrđuju i ulaganja kineskih izvoznika u treće zemlje, pogotovo u Egipat koji je drugi najveći izvoznik rovinga od staklenih vlakana u Europu. Kako je utvrđeno antisubvencijskim ispitnim postupkom, proizvodi iz tih proizvodnih pogona usmjeravaju se na tržište Unije i stekli su znatan tržišni udio (49). Točnije, kineski proizvođači u NRK-u nastavljaju širiti svoje kapacitete u proizvodnim pogonima u inozemstvu. Društvo Jushi najavilo je u ožujku 2021. povećanje kapaciteta jedne od postojećih peći društva Jushi u Egiptu za 40 000 tona, a u kolovozu 2021. dodavanje nove peći kapaciteta 120 000 tona, čime će se ukupni kapaciteti tog pogona povećati na 360 000 tona do 2023. (50) Istodobno je društvo CPIC u Bahreinu 2021. objavilo da je ponovno pokrenulo jednu od svojih peći s povećanim kapacitetom od 100 000 tona. U prethodno navedenom nedavnom antisubvencijskom ispitnom postupku utvrđeno je da kineski proizvođači ulažu u postrojenja u Egiptu baš radi pristupa tržištu Unije, što potvrđuje privlačnost tržišta Unije.

49

50

| (112) | Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 102., tržište Unije drugo je najveće odredište uvoza rovinga od staklenih vlakana iz Kine koji je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio ukupno 112 000 tona, a u istom je razdoblju ukupna potrošnja u Uniji iznosila 941 000 tona, kako je navedeno u tablici 3. Važnost izvoza u Uniju, veličina tržišta Unije i mogućnost daljnjeg povećanja kineskog izvoza u Uniju čimbenici su zbog kojih je tržište Unije privlačno kineskim izvoznicima. |
| --- | --- |

(112)

Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 102., tržište Unije drugo je najveće odredište uvoza rovinga od staklenih vlakana iz Kine koji je tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosio ukupno 112 000 tona, a u istom je razdoblju ukupna potrošnja u Uniji iznosila 941 000 tona, kako je navedeno u tablici 3. Važnost izvoza u Uniju, veličina tržišta Unije i mogućnost daljnjeg povećanja kineskog izvoza u Uniju čimbenici su zbog kojih je tržište Unije privlačno kineskim izvoznicima.

4.4.   Zaključak

Zaključak

| (113) | S obzirom na nalaze o nastavku dampinga tijekom RIPR-a i vjerojatnom razvoju izvoza u slučaju isteka mjera Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost da će se znatne količine rovinga od staklenih vlakana izvoziti u Uniju. S obzirom na to da su tijekom RIPR-a utvrđene znatne dampinške marže, nema razloga vjerovati da se damping više ne bi provodio ako bi se dopustilo da mjere isteknu. Stoga je vrlo vjerojatno da bi istek antidampinških mjera na uvoz iz Kine doveo do nastavka dampinga. |
| --- | --- |

(113)

S obzirom na nalaze o nastavku dampinga tijekom RIPR-a i vjerojatnom razvoju izvoza u slučaju isteka mjera Komisija je zaključila da postoji velika vjerojatnost da će se znatne količine rovinga od staklenih vlakana izvoziti u Uniju. S obzirom na to da su tijekom RIPR-a utvrđene znatne dampinške marže, nema razloga vjerovati da se damping više ne bi provodio ako bi se dopustilo da mjere isteknu. Stoga je vrlo vjerojatno da bi istek antidampinških mjera na uvoz iz Kine doveo do nastavka dampinga.

5.   ŠTETA

ŠTETA

5.1.   Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

Definicija industrije Unije i proizvodnje u Uniji

| (114) | Devet proizvođača iz Unije proizvodilo je istovjetni proizvod na početku razmatranog razdoblja, a jedan od njih prestao je poslovati 2019. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Devet proizvođača iz Unije proizvodilo je istovjetni proizvod na početku razmatranog razdoblja, a jedan od njih prestao je poslovati 2019. Oni čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. osnovne uredbe.

| (115) | Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 594 500 tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini 76 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji. |
| --- | --- |

(115)

Ukupna proizvodnja u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije iznosila je otprilike 594 500 tona. Komisija je taj iznos utvrdila na temelju svih raspoloživih podataka o industriji Unije, kao što su podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., tri proizvođača iz Unije odabrana su u uzorak koji čini 76 % ukupne proizvodnje istovjetnog proizvoda u Uniji.

5.2.   Potrošnja u Uniji

Potrošnja u Uniji

| (116) | Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka Eurostata, podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je utvrdila potrošnju u Uniji na temelju podataka Eurostata, podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (117) | Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

  Tablica 3.


  Potrošnja u Uniji (u tonama) | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupna potrošnja u Uniji | 934 988 | 857 298 | 782 515 | 941 231 |
| Indeks | 100 | 92 | 84 | 101 |
| Izvor: podaci Eurostata, podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(117)

Potrošnja u Uniji kretala se kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Potrošnja u Uniji (u tonama)

Potrošnja u Uniji (u tonama)

2018.

2019.

2020.

RIPR

Ukupna potrošnja u Uniji

934 988

857 298

782 515

941 231

Indeks

Indeks

100

100

92

92

84

84

101

101

Izvor: podaci Eurostata, podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor

| (118) | Potrošnja u Uniji smanjila se za 8 % od 2018. do 2019., a zatim je snažno pala (–16 %) 2020. Pad zabilježen 2020. bio je privremen i uglavnom je bio posljedica globalnih mjera ograničenja kretanja koje su vlade uvele zbog pandemije bolesti COVID-19. Više velikih korisnika rovinga od staklenih vlakana u Uniji, među ostalim u industriji pomorskog prijevoza i građevinskoj industriji, moralo je privremeno smanjiti ili zaustaviti svoju proizvodnju. Automobilska industrija, koja čini do 45 % potražnje EU-a, bila je najviše zahvaćena od svih industrija korisnika rovinga od staklenih vlakana. Njezino je poslovanje gotovo u potpunosti zaustavljeno. Ipak, oporavak i povećanje potražnje bili su vidljivi već tijekom RIPR-a (+ 20 % u odnosu na 2020. i +1 % u odnosu na 2018.). |
| --- | --- |

(118)

Potrošnja u Uniji smanjila se za 8 % od 2018. do 2019., a zatim je snažno pala (–16 %) 2020. Pad zabilježen 2020. bio je privremen i uglavnom je bio posljedica globalnih mjera ograničenja kretanja koje su vlade uvele zbog pandemije bolesti COVID-19. Više velikih korisnika rovinga od staklenih vlakana u Uniji, među ostalim u industriji pomorskog prijevoza i građevinskoj industriji, moralo je privremeno smanjiti ili zaustaviti svoju proizvodnju. Automobilska industrija, koja čini do 45 % potražnje EU-a, bila je najviše zahvaćena od svih industrija korisnika rovinga od staklenih vlakana. Njezino je poslovanje gotovo u potpunosti zaustavljeno. Ipak, oporavak i povećanje potražnje bili su vidljivi već tijekom RIPR-a (+ 20 % u odnosu na 2020. i +1 % u odnosu na 2018.).

5.3.   Uvoz iz predmetne zemlje

Uvoz iz predmetne zemlje

5.3.1.   Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

Obujam i tržišni udio uvoza iz predmetne zemlje

| (119) | Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata provjerenih usporedbom s podacima koje su prikupile države članice na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe („baza podataka na temelju članka 14. stavka 6.”). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka Eurostata, podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je obujam uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata provjerenih usporedbom s podacima koje su prikupile države članice na temelju članka 14. stavka 6. osnovne uredbe („baza podataka na temelju članka 14. stavka 6.”). Tržišni udio uvoza utvrđen je na temelju podataka Eurostata, podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (120) | Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

  Tablica 4.


  Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama) | 49 596 | 49 997 | 46 455 | 61 005 |
| Indeks | 100 | 101 | 94 | 123 |
| Tržišni udio | 5,3  % | 5,8  % | 5,9  % | 6,5  % |
| Indeks | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Izvor: podaci Eurostata, podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(120)

Uvoz u Uniju iz predmetne zemlje kretao se kako slijedi:

Tablica 4.

Tablica 4.

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

Obujam uvoza (u tonama) i tržišni udio

2018.

2019.

2020.

RIPR

Obujam uvoza iz NRK-a (u tonama)

49 596

49 997

46 455

61 005

Indeks

Indeks

100

100

101

101

94

94

123

123

Tržišni udio

5,3  %

5,8  %

5,9  %

6,5  %

Indeks

Indeks

100

100

110

110

112

112

122

122

Izvor: podaci Eurostata, podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva i provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor

| (121) | Uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a smanjio se (–6 %) 2020. zbog mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Međutim, uvoz se tijekom RIPR-a povećavao brže od potražnje (+ 31 % u odnosu na 2020. i +23 % u odnosu na 2018.). Zbog toga je tijekom RIPR-a došlo do povećanja tržišnog udjela uvoza iz NRK-a na 6,5 % (taj je udio 2018. iznosio 5,3 %). |
| --- | --- |

(121)

Uvoz predmetnog proizvoda iz NRK-a smanjio se (–6 %) 2020. zbog mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Međutim, uvoz se tijekom RIPR-a povećavao brže od potražnje (+ 31 % u odnosu na 2020. i +23 % u odnosu na 2018.). Zbog toga je tijekom RIPR-a došlo do povećanja tržišnog udjela uvoza iz NRK-a na 6,5 % (taj je udio 2018. iznosio 5,3 %).

5.3.2.   Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

Cijene proizvoda uvezenih iz predmetne zemlje i sniženje cijena

| (122) | Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Sniženje cijena uvoza utvrđeno je na temelju podataka Eurostata i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je cijene uvoza utvrdila na temelju podataka Eurostata. Sniženje cijena uvoza utvrđeno je na temelju podataka Eurostata i provjerenih odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

| (123) | Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

  Tablica 5.


  Uvozne cijene (EUR/tona) | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NRK | 1 058 | 1 046 | 931 | 1 363 |
| Indeks | 100 | 99 | 88 | 129 |
| Izvor: Eurostat. |

(123)

Prosječna cijena uvoza u Uniju iz predmetne zemlje kretala se kako slijedi:

Tablica 5.

Tablica 5.

Uvozne cijene (EUR/tona)

Uvozne cijene (EUR/tona)

2018.

2019.

2020.

RIPR

NRK

1 058

1 046

931

1 363

Indeks

Indeks

100

100

99

99

88

88

129

129

Izvor: Eurostat.

Izvor

| (124) | Prosječna cijena uvoza iz NRK-a bez pristojbi smanjivala se i stalno je bila niža od prosječne cijene proizvođača iz Unije u razdoblju prije RIPR-a. Međutim, povećala se za 46 % na godišnjoj razini tijekom RIPR-a i iznosila je 1 363 EUR/tona. Ta je cijena bila veća od prosječne cijene proizvođača iz Unije (1 092 EUR/tona) i veća od troška proizvodnje industrije Unije (1 181 EUR/tona) tijekom RIPR-a. Prema podacima iz baze podataka na temelju članka 14. stavka 6., kad se tim cijenama dodaju troškovi nakon uvoza i postojeće kombinirane mjere, na razinama stvarno plaćenih pristojbi po proizvođaču izvozniku, uvoz iz Kine u Uniju ulazio je po cijenama koje su bile čak 53 % veće od cijena industrije Unije. Uvoz iz Kine stoga nije doveo do sniženja cijena ni do sprečavanja rasta cijena tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(124)

Prosječna cijena uvoza iz NRK-a bez pristojbi smanjivala se i stalno je bila niža od prosječne cijene proizvođača iz Unije u razdoblju prije RIPR-a. Međutim, povećala se za 46 % na godišnjoj razini tijekom RIPR-a i iznosila je 1 363 EUR/tona. Ta je cijena bila veća od prosječne cijene proizvođača iz Unije (1 092 EUR/tona) i veća od troška proizvodnje industrije Unije (1 181 EUR/tona) tijekom RIPR-a. Prema podacima iz baze podataka na temelju članka 14. stavka 6., kad se tim cijenama dodaju troškovi nakon uvoza i postojeće kombinirane mjere, na razinama stvarno plaćenih pristojbi po proizvođaču izvozniku, uvoz iz Kine u Uniju ulazio je po cijenama koje su bile čak 53 % veće od cijena industrije Unije. Uvoz iz Kine stoga nije doveo do sniženja cijena ni do sprečavanja rasta cijena tijekom RIPR-a.

5.4   Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a

| (125) | Kad je riječ o uvozu rovinga od staklenih vlakana iz trećih zemalja osim NRK-a, uglavnom se uvozilo iz Egipta i Malezije. |
| --- | --- |

(125)

Kad je riječ o uvozu rovinga od staklenih vlakana iz trećih zemalja osim NRK-a, uglavnom se uvozilo iz Egipta i Malezije.

| (126) | (Zbirni) obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene za uvoz žice od molibdena iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

  Tablica 6.


  Uvoz iz trećih zemalja











  Zemlja | | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malezija | Obujam (u tonama) | 120 557 | 77 708 | 86 829 | 135 919 |
| | Indeks | 100 | 64 | 72 | 113 |
| | Tržišni udio | 12,9  % | 9,1  % | 11,1  % | 14,4  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 981 | 950 | 873 | 1 056 |
| | Indeks | 100 | 97 | 89 | 108 |
| Egipat | Obujam (u tonama) | 118 575 | 114 872 | 91 327 | 119 150 |
| | Indeks | 100 | 97 | 77 | 100 |
| | Tržišni udio | 12,7  % | 13,4  % | 11,7  % | 12,7  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 888 | 882 | 765 | 849 |
| | Indeks | 100 | 99 | 86 | 96 |
| Ujedinjena Kraljevina | Obujam (u tonama) | 42 950 | 38 520 | 34 829 | 40 147 |
| | Indeks | 100 | 90 | 81 | 93 |
| | Tržišni udio | 4,6  % | 4,5  % | 4,5  % | 4,3  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 185 | 1 145 | 1 102 | 1 083 |
| | Indeks | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Ostale treće zemlje | Obujam (u tonama) | 133 064 | 127 133 | 119 291 | 158 978 |
| | Indeks | 100 | 96 | 90 | 119 |
| | Tržišni udio | 14,2  % | 14,8  % | 15,2  % | 16,9  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 150 | 1 190 | 1 024 | 1 149 |
| | Indeks | 100 | 103 | 89 | 100 |
| Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a | Obujam (u tonama) | 415 146 | 358 233 | 332 277 | 454 194 |
| | Indeks | 100 | 86 | 80 | 109 |
| | Tržišni udio | 44,4  % | 41,8  % | 42,5  % | 48,3  % |
| | Prosječna cijena (EUR/tona) | 1 030 | 1 034 | 921 | 1 037 |
| | Indeks | 100 | 100 | 89 | 101 |
| Izvor: Eurostat |

(126)

(Zbirni) obujam uvoza u Uniju te tržišni udio i cijene za uvoz žice od molibdena iz ostalih trećih zemalja kretali su se kako slijedi:

Tablica 6.

Tablica 6.

Uvoz iz trećih zemalja

Uvoz iz trećih zemalja

Zemlja

2018.

2019.

2020.

RIPR

Malezija

Obujam (u tonama)

120 557

77 708

86 829

135 919

Indeks

Indeks

100

100

64

64

72

72

113

113

Tržišni udio

12,9  %

9,1  %

11,1  %

14,4  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

981

950

873

1 056

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

108

108

Egipat

Obujam (u tonama)

118 575

114 872

91 327

119 150

Indeks

Indeks

100

100

97

97

77

77

100

100

Tržišni udio

12,7  %

13,4  %

11,7  %

12,7  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

888

882

765

849

Indeks

Indeks

100

100

99

99

86

86

96

96

Ujedinjena Kraljevina

Obujam (u tonama)

42 950

38 520

34 829

40 147

Indeks

Indeks

100

100

90

90

81

81

93

93

Tržišni udio

4,6  %

4,5  %

4,5  %

4,3  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 185

1 145

1 102

1 083

Indeks

Indeks

100

100

97

97

93

93

91

91

Ostale treće zemlje

Obujam (u tonama)

133 064

127 133

119 291

158 978

Indeks

Indeks

100

100

96

96

90

90

119

119

Tržišni udio

14,2  %

14,8  %

15,2  %

16,9  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 150

1 190

1 024

1 149

Indeks

Indeks

100

100

103

103

89

89

100

100

Ukupno sve treće zemlje osim NRK-a

Obujam (u tonama)

415 146

358 233

332 277

454 194

Indeks

Indeks

100

100

86

86

80

80

109

109

Tržišni udio

44,4  %

41,8  %

42,5  %

48,3  %

Prosječna cijena (EUR/tona)

1 030

1 034

921

1 037

Indeks

Indeks

100

100

100

100

89

89

101

101

Izvor: Eurostat

Izvor:

| (127) | Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a ukupno je iznosio 454 000 tona (tj. 48 % tržišnog udjela) tijekom RIPR-a. Četvrtina ili 26 % uvoza iz trećih zemalja podrijetlom je iz proširenih kineskih proizvodnih kapaciteta u Egiptu za koji su od lipnja 2020. na snazi kompenzacijske mjere. Uvoz iz Egipta predstavljao je 12,7 % tržišnog udjela Unije tijekom RIPR-a. Uvozne cijene iz Egipta bile su znatno niže od cijena industrije Unije. |
| --- | --- |

(127)

Uvoz iz trećih zemalja osim NRK-a ukupno je iznosio 454 000 tona (tj. 48 % tržišnog udjela) tijekom RIPR-a. Četvrtina ili 26 % uvoza iz trećih zemalja podrijetlom je iz proširenih kineskih proizvodnih kapaciteta u Egiptu za koji su od lipnja 2020. na snazi kompenzacijske mjere. Uvoz iz Egipta predstavljao je 12,7 % tržišnog udjela Unije tijekom RIPR-a. Uvozne cijene iz Egipta bile su znatno niže od cijena industrije Unije.

| (128) | Podrijetlom iz Malezije bilo je 30 % uvoza iz trećih zemalja osim NRK-a. Taj je uvoz predstavljao 14,4 % tržišnog udjela Unije tijekom RIPR-a. Utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene iz Malezije niže od prosječnih cijena industrije Unije. Međutim, uspoređujući na temelju vrste proizvoda, malezijske cijene (1 056 EUR/tona) bile su više od cijena industrije Unije jer se uvozila samo jedna vrsta proizvoda (rezani strukovi) za koji je cijena industrije Unije iznosila 1 015 EUR/tona tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(128)

Podrijetlom iz Malezije bilo je 30 % uvoza iz trećih zemalja osim NRK-a. Taj je uvoz predstavljao 14,4 % tržišnog udjela Unije tijekom RIPR-a. Utvrđeno je da su prosječne uvozne cijene iz Malezije niže od prosječnih cijena industrije Unije. Međutim, uspoređujući na temelju vrste proizvoda, malezijske cijene (1 056 EUR/tona) bile su više od cijena industrije Unije jer se uvozila samo jedna vrsta proizvoda (rezani strukovi) za koji je cijena industrije Unije iznosila 1 015 EUR/tona tijekom RIPR-a.

| (129) | Uvoz iz Ujedinjene Kraljevine predstavljao je oko 4,5 % tržišnog udjela Unije tijekom razmatranog razdoblja, a prodavao se po cijenama nižima od cijena industrije Unije samo tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(129)

Uvoz iz Ujedinjene Kraljevine predstavljao je oko 4,5 % tržišnog udjela Unije tijekom razmatranog razdoblja, a prodavao se po cijenama nižima od cijena industrije Unije samo tijekom RIPR-a.

| (130) | Uvoz iz trećih zemalja smanjio se (–10 %) 2020. zbog mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, a povećao se 2021. (+ 33 % u odnosu na 2020. i +19 % u odnosu na 2018.). Utvrđeno je da su uvozne cijene iz ostalih trećih zemalja bile više od cijena industrije Unije tijekom čitavog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(130)

Uvoz iz trećih zemalja smanjio se (–10 %) 2020. zbog mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, a povećao se 2021. (+ 33 % u odnosu na 2020. i +19 % u odnosu na 2018.). Utvrđeno je da su uvozne cijene iz ostalih trećih zemalja bile više od cijena industrije Unije tijekom čitavog razmatranog razdoblja.

5.5.   Gospodarsko stanje industrije Unije

Gospodarsko stanje industrije Unije

5.5.1.   Opće napomene

Opće napomene

| (131) | Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(131)

Procjena gospodarskog stanja industrije Unije uključivala je ocjenu svih gospodarskih pokazatelja koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja.

| (132) | Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije. |
| --- | --- |

(132)

Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 14., odabir uzorka proveden je radi procjene gospodarskog stanja industrije Unije.

| (133) | Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(133)

Za utvrđivanje štete Komisija je razlikovala makroekonomske i mikroekonomske pokazatelje štete. Komisija je ocijenila makroekonomske pokazatelje na temelju podataka koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Podaci su se odnosili na sve proizvođače iz Unije. Komisija je ocijenila mikroekonomske pokazatelje na temelju podataka iz odgovora na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. Podaci su se odnosili na proizvođače iz Unije u uzorku. Utvrđeno je da su oba skupa podataka reprezentativna za gospodarsko stanje industrije Unije.

| (134) | Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(134)

Makroekonomski su pokazatelji sljedeći: proizvodnja, proizvodni kapacitet, iskorištenost kapaciteta, obujam prodaje, tržišni udio, rast, zaposlenost, produktivnost, visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga.

| (135) | Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala. |
| --- | --- |

(135)

Mikroekonomski su pokazatelji sljedeći: prosječne jedinične cijene, jedinični trošak, troškovi rada, zalihe, profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala.

5.5.2.   Makroekonomski pokazatelji

Makroekonomski pokazatelji

5.5.2.1.   Opće napomene

| (136) | Gospodarsko stanje industrije Unije pogoršavalo se tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Stanje industrije Unije naglo se pogoršalo 2020. i nije se moglo u potpunosti oporaviti 2021. (tijekom RIPR-a) zbog ograničenja kretanja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 i posljedičnog zaustavljanja poslovanja korisnika. |
| --- | --- |

(136)

Gospodarsko stanje industrije Unije pogoršavalo se tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Stanje industrije Unije naglo se pogoršalo 2020. i nije se moglo u potpunosti oporaviti 2021. (tijekom RIPR-a) zbog ograničenja kretanja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 i posljedičnog zaustavljanja poslovanja korisnika.

5.5.2.2.   Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta

| (137) | Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 7.


  Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam proizvodnje (u tonama) | 650 509 | 621 145 | 503 135 | 594 464 |
| Indeks | 100 | 95 | 77 | 91 |
| Proizvodni kapacitet (u tonama) | 702 599 | 720 257 | 718 735 | 684 618 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 97 |
| Iskorištenost kapaciteta | 93  % | 86  % | 70  % | 87  % |
| Indeks | 100 | 93 | 76 | 94 |
| Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva. |

(137)

Ukupna proizvodnja u Uniji, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 7.

Tablica 7.

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

Proizvodnja, proizvodni kapaciteti i iskorištenost kapaciteta

2018.

2019.

2020.

RIPR

Obujam proizvodnje (u tonama)

650 509

621 145

503 135

594 464

Indeks

Indeks

100

100

95

95

77

77

91

91

Proizvodni kapacitet (u tonama)

702 599

720 257

718 735

684 618

Indeks

Indeks

100

100

103

103

102

102

97

97

Iskorištenost kapaciteta

93  %

86  %

70  %

87  %

Indeks

Indeks

100

100

93

93

76

76

94

94

Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

Izvor

| (138) | Proizvodnja u Uniji smanjila se za 23 % od 2018. do 2020. i zatim se povećala za 18 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije, odnosno ukupno se smanjila za 9 % tijekom čitavog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(138)

Proizvodnja u Uniji smanjila se za 23 % od 2018. do 2020. i zatim se povećala za 18 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije, odnosno ukupno se smanjila za 9 % tijekom čitavog razmatranog razdoblja.

| (139) | Industrija Unije povećala je svoje kapacitete 2019. u okviru ponovne izgradnje (potrebna su znatna i dugoročna ulaganja u industriju rovinga od staklenih vlakana kako bi se moglo ponovno izgraditi peći u redovitim vremenskim intervalima i nastaviti poslovanje). Međutim, jedan proizvođač iz Unije morao je trajno zatvoriti svoje postrojenje u ljeto 2019. Kapaciteti su se tijekom razmatranog razdoblja smanjili za ukupno 3 %. |
| --- | --- |

(139)

Industrija Unije povećala je svoje kapacitete 2019. u okviru ponovne izgradnje (potrebna su znatna i dugoročna ulaganja u industriju rovinga od staklenih vlakana kako bi se moglo ponovno izgraditi peći u redovitim vremenskim intervalima i nastaviti poslovanje). Međutim, jedan proizvođač iz Unije morao je trajno zatvoriti svoje postrojenje u ljeto 2019. Kapaciteti su se tijekom razmatranog razdoblja smanjili za ukupno 3 %.

| (140) | Iskorištenost kapacitetâ kretala se u skladu s promjenama u proizvodnji i kapacitetima, tj. smanjila se na 70 % u 2020. zbog ograničenja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Nakon ukidanja tih ograničenja iskorištenost kapacitetâ povećala se na 87 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ipak, zbog tehničkih ograničenja ponovnog pokretanja kapacitetâ iz stanja mirovanja nakon ukidanja ograničenja povezanih s pandemijom, proizvođači iz Unije nisu mogli dovoljno povećati proizvodnju kako bi pravodobno zadovoljili povećanu potražnju nakon pandemije. |
| --- | --- |

(140)

Iskorištenost kapacitetâ kretala se u skladu s promjenama u proizvodnji i kapacitetima, tj. smanjila se na 70 % u 2020. zbog ograničenja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Nakon ukidanja tih ograničenja iskorištenost kapacitetâ povećala se na 87 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. Ipak, zbog tehničkih ograničenja ponovnog pokretanja kapacitetâ iz stanja mirovanja nakon ukidanja ograničenja povezanih s pandemijom, proizvođači iz Unije nisu mogli dovoljno povećati proizvodnju kako bi pravodobno zadovoljili povećanu potražnju nakon pandemije.

5.5.2.3.   Obujam prodaje, tržišni udio i rast

| (141) | Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 8.


  Obujam prodaje i tržišni udio (tone) | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obujam prodaje na tržištu Unije | 470 246 | 449 068 | 403 784 | 426 032 |
| Indeks | 100 | 95 | 86 | 91 |
| Tržišni udio | 50,3  % | 52,4  % | 51,6  % | 45,3  % |
| Indeks | 100 | 104 | 103 | 90 |
| Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva. |

(141)

Obujam prodaje industrije Unije i tržišni udio u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 8.

Tablica 8.

Obujam prodaje i tržišni udio (tone)

Obujam prodaje i tržišni udio (tone)

2018.

2019.

2020.

RIPR

Obujam prodaje na tržištu Unije

470 246

449 068

403 784

426 032

Indeks

Indeks

100

100

95

95

86

86

91

91

Tržišni udio

50,3  %

52,4  %

51,6  %

45,3  %

Indeks

Indeks

100

100

104

104

103

103

90

90

Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

Izvor:

| (142) | Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 14 % od 2018. do 2020. i zatim se povećao za 6 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije, odnosno ukupno se smanjio za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(142)

Obujam prodaje industrije Unije smanjio se za 14 % od 2018. do 2020. i zatim se povećao za 6 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije, odnosno ukupno se smanjio za 9 % tijekom razmatranog razdoblja.

| (143) | Ta kretanja ukazuju na to da industrija Unije nije mogla u potpunosti ostvariti korist od rasta potražnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije zbog tehničkih ograničenja ponovnog pokretanja kapacitetâ iz stanja mirovanja nakon ukidanja ograničenja povezanih s pandemijom, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 140. Zbog toga se tržišni udio industrije Unije smanjio na 45,3 % na kraju razmatranog razdoblja, tj. smanjio se za pet postotnih bodova od početka razmatranog razdoblja. Od tih pet postotnih bodova tržišnog udjela 1,2 postotna boda preuzeo je uvoz iz Kine, a 3,8 postotnih bodova preuzele su treće zemlje. |
| --- | --- |

(143)

Ta kretanja ukazuju na to da industrija Unije nije mogla u potpunosti ostvariti korist od rasta potražnje tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije zbog tehničkih ograničenja ponovnog pokretanja kapacitetâ iz stanja mirovanja nakon ukidanja ograničenja povezanih s pandemijom, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 140. Zbog toga se tržišni udio industrije Unije smanjio na 45,3 % na kraju razmatranog razdoblja, tj. smanjio se za pet postotnih bodova od početka razmatranog razdoblja. Od tih pet postotnih bodova tržišnog udjela 1,2 postotna boda preuzeo je uvoz iz Kine, a 3,8 postotnih bodova preuzele su treće zemlje.

5.5.2.4.   Zaposlenost i produktivnost

| (144) | Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 9.


  Zaposlenost i produktivnost | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zaposlenika | 3 426 | 3 387 | 3 130 | 3 101 |
| Indeks | 100 | 99 | 91 | 91 |
| Produktivnost (u tonama po zaposleniku) | 190 | 183 | 161 | 192 |
| Indeks | 100 | 97 | 85 | 101 |
| Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva. |

(144)

Zaposlenost i produktivnost u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 9.

Tablica 9.

Zaposlenost i produktivnost

Zaposlenost i produktivnost

2018.

2019.

2020.

RIPR

Broj zaposlenika

3 426

3 387

3 130

3 101

Indeks

Indeks

100

100

99

99

91

91

91

91

Produktivnost (u tonama po zaposleniku)

190

183

161

192

Indeks

Indeks

100

100

97

97

85

85

101

101

Izvor: podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva.

Izvor:

| (145) | Zaposlenost se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Produktivnost se kretala u skladu s promjenama u proizvodnji i zaposlenosti, tj. smanjila se za 15 % od 2018. do 2020., a zatim povećala za 19 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(145)

Zaposlenost se smanjila za 9 % tijekom razmatranog razdoblja. Produktivnost se kretala u skladu s promjenama u proizvodnji i zaposlenosti, tj. smanjila se za 15 % od 2018. do 2020., a zatim povećala za 19 % od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije.

5.5.2.5.   Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga

| (146) | Ovim ispitnim postupkom utvrđeno je da se dampinška marža kreće u rasponu od 50 % do 54 %, ovisno o kategoriji rovinga od staklenih vlakana koja se razmatra. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije možda se mogao ublažiti kombiniranim antidampinškim i kompenzacijskim mjerama na snazi, no industrija Unije i dalje nije mogla održati svoj tržišni udio i cijene su joj i dalje bile niske, iako su na to možda utjecali drugi čimbenici, kako je opisano u uvodnim izjavama od 168. do 173. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije još nije uspjela oporaviti od prethodnog dampinga. |
| --- | --- |

(146)

Ovim ispitnim postupkom utvrđeno je da se dampinška marža kreće u rasponu od 50 % do 54 %, ovisno o kategoriji rovinga od staklenih vlakana koja se razmatra. Utjecaj visine stvarnih dampinških marži na industriju Unije možda se mogao ublažiti kombiniranim antidampinškim i kompenzacijskim mjerama na snazi, no industrija Unije i dalje nije mogla održati svoj tržišni udio i cijene su joj i dalje bile niske, iako su na to možda utjecali drugi čimbenici, kako je opisano u uvodnim izjavama od 168. do 173. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije još nije uspjela oporaviti od prethodnog dampinga.

5.5.3.   Mikroekonomski pokazatelji

Mikroekonomski pokazatelji

5.5.3.1.   Cijene i čimbenici koji utječu na cijene

| (147) | Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 10.


  Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t) | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji na ukupnom tržištu | 1 090 | 1 057 | 1 009 | 1 092 |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 100 |
| Jedinični trošak proizvodnje | 1 045 | 1 063 | 1 217 | 1 181 |
| Indeks | 100 | 102 | 116 | 113 |
| Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(147)

Ponderirane prosječne jedinične prodajne cijene proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima u Uniji u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 10.

Tablica 10.

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t)

Prodajne cijene i trošak proizvodnje u Uniji (EUR/t)

2018.

2019.

2020.

RIPR

Prosječne jedinične prodajne cijene u Uniji na ukupnom tržištu

1 090

1 057

1 009

1 092

Indeks

Indeks

100

100

97

97

93

93

100

100

Jedinični trošak proizvodnje

1 045

1 063

1 217

1 181

Indeks

Indeks

100

100

102

102

116

116

113

113

Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor

| (148) | Ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima održavala se na sličnoj razini u razmatranom razdoblju i bila je niža od troška proizvodnje od 2019. do 2021. Kako je utvrđeno prethodnim ispitnim postupkom za isti proizvod (51), proizvođači iz Unije nisu mogli povećati svoje cijene tijekom razmatranog razdoblja (što je istovjetno situaciji sprečavanja rasta cijena) zbog postupanja kineskih izvoznika na tržištu i cjenovnog pritiska u godinama prije razdoblja ispitnog postupka revizije te zbog uvoza rovinga od staklenih vlakana koji izvoze kineski proizvođači koji se nalaze izvan Kine, primjerice u Egiptu, i čije su uvozne cijene bile znatno niže od prodajne cijene proizvođača iz Unije tijekom čitavog razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(148)

Ponderirana prosječna jedinična prodajna cijena proizvođača iz Unije u uzorku prema nepovezanim kupcima održavala se na sličnoj razini u razmatranom razdoblju i bila je niža od troška proizvodnje od 2019. do 2021. Kako je utvrđeno prethodnim ispitnim postupkom za isti proizvod (51), proizvođači iz Unije nisu mogli povećati svoje cijene tijekom razmatranog razdoblja (što je istovjetno situaciji sprečavanja rasta cijena) zbog postupanja kineskih izvoznika na tržištu i cjenovnog pritiska u godinama prije razdoblja ispitnog postupka revizije te zbog uvoza rovinga od staklenih vlakana koji izvoze kineski proizvođači koji se nalaze izvan Kine, primjerice u Egiptu, i čije su uvozne cijene bile znatno niže od prodajne cijene proizvođača iz Unije tijekom čitavog razmatranog razdoblja.

51

| (149) | Iako je izvoz iz Kine ulazio na tržište Unije po znatno višim cijenama od onih industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, tržišni udio Kine i dalje se povećavao zbog naglog rasta potražnje nakon ukidanja većine mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 u Uniji, što je dovelo do povećanja proizvodnje na različitim razinama korisnika rovinga od staklenih vlakana na kraju proizvodnog lanca. Na svim su razinama bili potrebni materijali za proizvodnju i nadopunu potrošenih zaliha. S druge strane, industrija Unije nije mogla u potpunosti ostvariti korist od tog poboljšanog stanja na tržištu jer je s korisnicima imala sklopljene godišnje/dvogodišnje ugovore, a kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana opskrbljuju na temelju promptnih ugovora. To je spriječilo proizvođače iz Unije da povećaju svoje cijene u skladu s rastom cijena rovinga od staklenih vlakana na tržištu. Proizvođači iz Unije svoje su prodajne cijene mogli povećati tek u četvrtom tromjesečju razdoblja ispitnog postupka revizije oslanjajući se na klauzule o prilagodbi cijena iz ugovorâ s korisnicima. |
| --- | --- |

(149)

Iako je izvoz iz Kine ulazio na tržište Unije po znatno višim cijenama od onih industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, tržišni udio Kine i dalje se povećavao zbog naglog rasta potražnje nakon ukidanja većine mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 u Uniji, što je dovelo do povećanja proizvodnje na različitim razinama korisnika rovinga od staklenih vlakana na kraju proizvodnog lanca. Na svim su razinama bili potrebni materijali za proizvodnju i nadopunu potrošenih zaliha. S druge strane, industrija Unije nije mogla u potpunosti ostvariti korist od tog poboljšanog stanja na tržištu jer je s korisnicima imala sklopljene godišnje/dvogodišnje ugovore, a kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana opskrbljuju na temelju promptnih ugovora. To je spriječilo proizvođače iz Unije da povećaju svoje cijene u skladu s rastom cijena rovinga od staklenih vlakana na tržištu. Proizvođači iz Unije svoje su prodajne cijene mogli povećati tek u četvrtom tromjesečju razdoblja ispitnog postupka revizije oslanjajući se na klauzule o prilagodbi cijena iz ugovorâ s korisnicima.

| (150) | Prosječan jedinični trošak proizvodnje povećao se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Do najvećeg povećanja od 16 % došlo je zato što su industrijski kapaciteti korisnika privremeno stavljeni u mirovanje 2020. zbog ograničenja kretanja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 (ta je industrija vrlo osjetljiva na fluktuacije obujma proizvodnje zbog visokog udjela fiksnih troškova). Iako su se proizvodni pogoni počeli vraćati u stanje optimalne iskorištenosti kapacitetâ u razdoblju ispitnog postupka revizije, prosječni troškovi bili su viši nego 2018. i 2019. zbog naglog povećanja cijena energije i određenih sirovina (točnije, puškica od rodija i platine (52)). |
| --- | --- |

(150)

Prosječan jedinični trošak proizvodnje povećao se za 13 % tijekom razmatranog razdoblja. Do najvećeg povećanja od 16 % došlo je zato što su industrijski kapaciteti korisnika privremeno stavljeni u mirovanje 2020. zbog ograničenja kretanja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 (ta je industrija vrlo osjetljiva na fluktuacije obujma proizvodnje zbog visokog udjela fiksnih troškova). Iako su se proizvodni pogoni počeli vraćati u stanje optimalne iskorištenosti kapacitetâ u razdoblju ispitnog postupka revizije, prosječni troškovi bili su viši nego 2018. i 2019. zbog naglog povećanja cijena energije i određenih sirovina (točnije, puškica od rodija i platine (52)).

52

5.5.3.2.   Troškovi rada

| (151) | Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 11.


  Prosječni troškovi rada po zaposleniku | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR) | 57 703 | 58 366 | 58 311 | 62 186 |
| Indeks | 100 | 101 | 101 | 108 |
| Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(151)

Prosječni troškovi rada proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 11.

Tablica 11.

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

Prosječni troškovi rada po zaposleniku

2018.

2019.

2020.

RIPR

Prosječni troškovi rada po zaposleniku (EUR)

57 703

58 366

58 311

62 186

Indeks

Indeks

100

100

101

101

101

101

108

108

Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor

| (152) | Prosječni troškovi rada povećali su se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(152)

Prosječni troškovi rada povećali su se za 8 % tijekom razmatranog razdoblja.

5.5.3.3.   Zalihe

| (153) | Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

  Tablica 12.


  Zalihe | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Završne zalihe (u tonama) | 86 975 | 86 773 | 42 269 | 46 957 |
| Indeks | 100 | 100 | 49 | 54 |
| Završne zalihe kao postotak proizvodnje | 19  % | 19  % | 11  % | 10  % |
| Indeks | 100 | 101 | 61 | 55 |
| Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(153)

Razine zaliha proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretale su se kako slijedi:

Tablica 12.

Tablica 12.

Zalihe

Zalihe

2018.

2019.

2020.

RIPR

Završne zalihe (u tonama)

86 975

86 773

42 269

46 957

Indeks

Indeks

100

100

100

100

49

49

54

54

Završne zalihe kao postotak proizvodnje

19  %

19  %

11  %

10  %

Indeks

Indeks

100

100

101

101

61

61

55

55

Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor:

| (154) | Razine zaliha bile su uobičajene 2018. i 2019., no smanjile su se na pola 2020. i ostale su na toj razini u razdoblju ispitnog postupka revizije. Industrija Unije morala je prodati znatne količine zaliha zbog vladinih mjera ograničenja kretanja, a proizvodnja je i dalje bila zaustavljena 2020. zbog ograničenja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Potražnja je ponovno počela rasti 2021., no poduzeća nisu mogla obnoviti zalihe na uobičajene razine zbog globalnih nestašica i prekida lanca opskrbe u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga zalihe nije bilo moguće obnoviti na uobičajenu razinu i predstavljale su samo 10 % proizvodnje, što je gotovo upola manje nego na početku razmatranog razdoblja. |
| --- | --- |

(154)

Razine zaliha bile su uobičajene 2018. i 2019., no smanjile su se na pola 2020. i ostale su na toj razini u razdoblju ispitnog postupka revizije. Industrija Unije morala je prodati znatne količine zaliha zbog vladinih mjera ograničenja kretanja, a proizvodnja je i dalje bila zaustavljena 2020. zbog ograničenja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19. Potražnja je ponovno počela rasti 2021., no poduzeća nisu mogla obnoviti zalihe na uobičajene razine zbog globalnih nestašica i prekida lanca opskrbe u razdoblju ispitnog postupka revizije. Stoga zalihe nije bilo moguće obnoviti na uobičajenu razinu i predstavljale su samo 10 % proizvodnje, što je gotovo upola manje nego na početku razmatranog razdoblja.

| (155) | Jedan proizvođač iz Unije u uzorku uočio je administrativnu pogrešku u podacima o razini svojih zaliha u konačnoj objavi. Podaci o zalihama su ispravljeni. Ukupno kretanje zaliha ostalo je nepromijenjeno. |
| --- | --- |

(155)

Jedan proizvođač iz Unije u uzorku uočio je administrativnu pogrešku u podacima o razini svojih zaliha u konačnoj objavi. Podaci o zalihama su ispravljeni. Ukupno kretanje zaliha ostalo je nepromijenjeno.

5.5.3.4.   Profitabilnost, novčani tok, ulaganja, povrat ulaganja i sposobnost prikupljanja kapitala

| (156) | Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

  Tablica 13.


  Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja | 2018. | 2019. | 2020. | RIPR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa) | 6,2  % | 2,1  % | –17,6  % | –3,6  % |
| Indeks | 100 | 34 | – 285 | –59 |
| Novčani tok (EUR) | 52 145 718 | 48 763 953 | 7 446 265 | 21 969 516 |
| Indeks | 100 | 94 | 14 | 42 |
| Ulaganja (EUR) | 52 191 829 | 29 187 167 | 34 071 488 | 30 676 390 |
| Indeks | 100 | 56 | 65 | 59 |
| Povrat ulaganja | 10,0  % | 6,2  % | –16,3  % | –3,1  % |
| Indeks | 100 | 62 | – 163 | –31 |
| Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku. |

(156)

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja proizvođača iz Unije u uzorku u razmatranom razdoblju kretali su se kako slijedi:

Tablica 13.

Tablica 13.

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

Profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja

2018.

2019.

2020.

RIPR

Profitabilnost prodaje u Uniji nepovezanim kupcima (% prodajnog prometa)

6,2  %

2,1  %

–17,6  %

–3,6  %

Indeks

Indeks

100

100

34

34

– 285

– 285

–59

–59

Novčani tok (EUR)

52 145 718

48 763 953

7 446 265

21 969 516

Indeks

Indeks

100

100

94

94

14

14

42

42

Ulaganja (EUR)

52 191 829

29 187 167

34 071 488

30 676 390

Indeks

Indeks

100

100

56

56

65

65

59

59

Povrat ulaganja

10,0  %

6,2  %

–16,3  %

–3,1  %

Indeks

Indeks

100

100

62

62

– 163

– 163

–31

–31

Izvor: provjereni odgovori na upitnik koje su dostavili proizvođači iz Unije u uzorku.

Izvor

| (157) | Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je utvrdila profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku iskazivanjem neto dobiti prije oporezivanja od prodaje istovjetnog proizvoda nepovezanim kupcima u Uniji kao postotak prometa od te prodaje.

| (158) | Rast prosječnih troškova i nemogućnost povećanja prosječne cijene stvorili su gubitke industriji Unije u posljednje dvije godine razmatranog razdoblja. Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se sa 6,2 % u 2018. na 2,1 % u 2019., a zatim je znatno pala na –17,6 % u 2020. Industrija Unije i dalje je ostvarivala gubitke (–3,6 %) u razdoblju ispitnog postupka revizije, no u manjoj mjeri nego prethodne godine. |
| --- | --- |

(158)

Rast prosječnih troškova i nemogućnost povećanja prosječne cijene stvorili su gubitke industriji Unije u posljednje dvije godine razmatranog razdoblja. Profitabilnost proizvođača iz Unije u uzorku smanjila se sa 6,2 % u 2018. na 2,1 % u 2019., a zatim je znatno pala na –17,6 % u 2020. Industrija Unije i dalje je ostvarivala gubitke (–3,6 %) u razdoblju ispitnog postupka revizije, no u manjoj mjeri nego prethodne godine.

| (159) | Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanja neto novčanog toka bila su slična kretanjima profitabilnosti. Novčani tok smanjio se s 52 milijuna EUR u 2018. na 29 milijuna EUR u 2019. i zatim na 0,5 milijuna EUR u 2020., a povećao se na oko 31 milijun EUR tijekom RIPR-a. Novčani tok ukupno se smanjio za više od 50 % u razmatranom razdoblju. |
| --- | --- |

(159)

Neto novčani tok sposobnost je proizvođača iz Unije da samostalno financiraju svoje aktivnosti. Kretanja neto novčanog toka bila su slična kretanjima profitabilnosti. Novčani tok smanjio se s 52 milijuna EUR u 2018. na 29 milijuna EUR u 2019. i zatim na 0,5 milijuna EUR u 2020., a povećao se na oko 31 milijun EUR tijekom RIPR-a. Novčani tok ukupno se smanjio za više od 50 % u razmatranom razdoblju.

| (160) | Jedan proizvođač iz Unije u uzorku uočio je administrativnu pogrešku u podacima o svojem novčanom toku u konačnoj objavi. Podaci o novčanom toku su ispravljeni. Novčani tok stoga se smanjio s 52 milijuna EUR u 2018. na 48,7 milijuna EUR u 2019. i zatim na 7,4 milijuna EUR u 2020., a povećao se na oko 21 milijun EUR tijekom RIPR-a. Novčani tok ukupno se smanjio za više od 50 % u razmatranom razdoblju, no njegovo je kretanje ostalo nepromijenjeno. |
| --- | --- |

(160)

Jedan proizvođač iz Unije u uzorku uočio je administrativnu pogrešku u podacima o svojem novčanom toku u konačnoj objavi. Podaci o novčanom toku su ispravljeni. Novčani tok stoga se smanjio s 52 milijuna EUR u 2018. na 48,7 milijuna EUR u 2019. i zatim na 7,4 milijuna EUR u 2020., a povećao se na oko 21 milijun EUR tijekom RIPR-a. Novčani tok ukupno se smanjio za više od 50 % u razmatranom razdoblju, no njegovo je kretanje ostalo nepromijenjeno.

| (161) | Industriji Unije potrebna su znatna i dugoročna ulaganja kako bi mogla ponovo izgraditi peći u redovitim vremenskim intervalima i nastaviti svoje poslovanje. Međutim, zbog lošeg stanja neto novčanog toka ulaganja su se smanjila s 52 milijuna EUR u 2018. na 29 milijuna EUR u 2019., a zatim su se povećala na više od 30 milijuna EUR u godinama koje su slijedile. Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja smanjila ukupno za 41 %. |
| --- | --- |

(161)

Industriji Unije potrebna su znatna i dugoročna ulaganja kako bi mogla ponovo izgraditi peći u redovitim vremenskim intervalima i nastaviti svoje poslovanje. Međutim, zbog lošeg stanja neto novčanog toka ulaganja su se smanjila s 52 milijuna EUR u 2018. na 29 milijuna EUR u 2019., a zatim su se povećala na više od 30 milijuna EUR u godinama koje su slijedile. Ulaganja su se tijekom razmatranog razdoblja smanjila ukupno za 41 %.

| (162) | Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja smanjio se s 10 % u 2018. na 6,2 % u 2019. i zatim pao na –16,3 % u 2020. Ukupno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je –3,1 % u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(162)

Povrat ulaganja je dobit izražena u postotku neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja. Povrat ulaganja smanjio se s 10 % u 2018. na 6,2 % u 2019. i zatim pao na –16,3 % u 2020. Ukupno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja i iznosio je –3,1 % u razdoblju ispitnog postupka revizije.

5.6.   Zaključak o šteti

Zaključak o šteti

| (163) | Dobit industrije Unije pretrpjela je znatne gubitke tijekom razmatranog razdoblja jer je sa 6,2 % dobiti u 2018. pala na –3,6 % gubitka u razdoblju ispitnog postupka revizije. Negativna profitabilnost ukazuje na osobito nesigurno stanje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(163)

Dobit industrije Unije pretrpjela je znatne gubitke tijekom razmatranog razdoblja jer je sa 6,2 % dobiti u 2018. pala na –3,6 % gubitka u razdoblju ispitnog postupka revizije. Negativna profitabilnost ukazuje na osobito nesigurno stanje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (164) | Smanjenje količina prodaje zajedno sa smanjenjem cijena dovelo je do pogoršanja svih pokazatelja uspješnosti. Industrija Unije istodobno je izgubila dio svojeg tržišnog udjela, što je imalo negativan učinak na profitabilnost. Uz pretrpljene gubitke smanjili su se i zaposlenost i iskorištenost kapacitetâ. Završne zalihe nisu se mogle oporaviti na svoje uobičajene razine. Novčani tok smanjio se za 62 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u odnosu na 2018. Povrat ulaganja smanjio se na –3,1 % s 10 % iz 2018. |
| --- | --- |

(164)

Smanjenje količina prodaje zajedno sa smanjenjem cijena dovelo je do pogoršanja svih pokazatelja uspješnosti. Industrija Unije istodobno je izgubila dio svojeg tržišnog udjela, što je imalo negativan učinak na profitabilnost. Uz pretrpljene gubitke smanjili su se i zaposlenost i iskorištenost kapacitetâ. Završne zalihe nisu se mogle oporaviti na svoje uobičajene razine. Novčani tok smanjio se za 62 % tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije u odnosu na 2018. Povrat ulaganja smanjio se na –3,1 % s 10 % iz 2018.

| (165) | Pad proizvodnje znatno je utjecao na industriju, što je vidljivo u gubitcima ostvarenima u razdoblju 2020.–2021., zbog visokih fiksnih troškova i nemogućnosti fleksibilnog smanjenja proizvodnje jer se peći moraju u potpunosti iskoristiti u tom specifičnom procesu proizvodnje. |
| --- | --- |

(165)

Pad proizvodnje znatno je utjecao na industriju, što je vidljivo u gubitcima ostvarenima u razdoblju 2020.–2021., zbog visokih fiksnih troškova i nemogućnosti fleksibilnog smanjenja proizvodnje jer se peći moraju u potpunosti iskoristiti u tom specifičnom procesu proizvodnje.

| (166) | Čak i u takvim nepovoljnim okolnostima bila su potrebna stalna ulaganja, uglavnom radi zamjene peći koje imaju strogo ograničen vijek trajanja. To je vršilo dodatan financijski pritisak na proizvođače. |
| --- | --- |

(166)

Čak i u takvim nepovoljnim okolnostima bila su potrebna stalna ulaganja, uglavnom radi zamjene peći koje imaju strogo ograničen vijek trajanja. To je vršilo dodatan financijski pritisak na proizvođače.

| (167) | Uzimajući u obzir sve prethodno navedene činjenice, Komisija je zaključila da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavila trpjeti materijalnu štetu u smislu članka 3. osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(167)

Uzimajući u obzir sve prethodno navedene činjenice, Komisija je zaključila da je industrija Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije nastavila trpjeti materijalnu štetu u smislu članka 3. osnovne uredbe.

6.   UZROČNOST

UZROČNOST

| (168) | Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz Kine industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 6. osnovne uredbe ispitala je li zbog dampinškog uvoza iz Kine industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu. Komisija je u skladu s člankom 3. stavkom 7. osnovne uredbe ispitala i postoje li drugi poznati čimbenici koji su istodobno mogli uzrokovati štetu industriji Unije.

| (169) | Stalna prisutnost uvoza iz Kine koji vrši pritisak na cijene na tržištu EU-a očito je doprinijela stanju u kojem je industrija Unije trpjela štetu u godinama prije razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na neštetne cijene uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, koje su bile znatno više od prodajnih cijena i troška proizvodnje industrije Unije i stoga nisu vršile nikakav pritisak na industriju Unije, Komisija je analizirala jesu li štetu prouzročili drugi čimbenici koji nisu dampinški uvoz iz Kine. Ti čimbenici bili su: uvoz iz Egipta, iz proširenih kineskih proizvodnih kapaciteta; povećanje troška proizvodnje u Uniji; ugovorni uvjeti s korisnicima. |
| --- | --- |

(169)

Stalna prisutnost uvoza iz Kine koji vrši pritisak na cijene na tržištu EU-a očito je doprinijela stanju u kojem je industrija Unije trpjela štetu u godinama prije razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, s obzirom na neštetne cijene uvoza iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, koje su bile znatno više od prodajnih cijena i troška proizvodnje industrije Unije i stoga nisu vršile nikakav pritisak na industriju Unije, Komisija je analizirala jesu li štetu prouzročili drugi čimbenici koji nisu dampinški uvoz iz Kine. Ti čimbenici bili su: uvoz iz Egipta, iz proširenih kineskih proizvodnih kapaciteta; povećanje troška proizvodnje u Uniji; ugovorni uvjeti s korisnicima.

| (170) | Kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana koji se nalaze izvan Kine (točnije, u Egiptu) činili su 12,7 % tržišnog udjela tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i njihove su uvozne cijene bile znatno niže od cijena zabilježenih za druge zemlje i za industriju Unije. Stoga je cjenovni pritisak kineskih proizvođača rovinga od staklenih vlakana koji se nalaze izvan Kine bio prisutan tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Taj zaključak u skladu je s prethodnim ispitnim postupkom za isti proizvod (53). |
| --- | --- |

(170)

Kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana koji se nalaze izvan Kine (točnije, u Egiptu) činili su 12,7 % tržišnog udjela tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije i njihove su uvozne cijene bile znatno niže od cijena zabilježenih za druge zemlje i za industriju Unije. Stoga je cjenovni pritisak kineskih proizvođača rovinga od staklenih vlakana koji se nalaze izvan Kine bio prisutan tijekom čitavog razmatranog razdoblja. Taj zaključak u skladu je s prethodnim ispitnim postupkom za isti proizvod (53).

53

| (171) | Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 149., u drugoj polovini razmatranog razdoblja (2020.–RIPR) globalna nestašica prouzročena mjerama vlada povezanima s pandemijom bolesti COVID-19 omogućila je industriji Unije da se počne oporavljati kad je riječ o prodaji, no istodobno se morala nositi s povećanim troškovima proizvodnje, kao što su veći fiksni troškovi zbog privremenog mirovanja industrijskih kapaciteta korisnika zbog ograničenja kretanja povezanih s pandemijom te veći troškovi energije i određenih sirovina. S druge strane, industrija Unije nije mogla odmah znatno povećati svoj obujam proizvodnje zbog vremena koje je potrebno kako bi se kapaciteti ponovno pokrenuli iz stanja mirovanja. Korisnici iz EU-a stoga su privremeno bili prisiljeni kupovati robu uvezenu iz Kine po mnogo višim cijenama, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela Kine od 6,5 % tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(171)

Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 149., u drugoj polovini razmatranog razdoblja (2020.–RIPR) globalna nestašica prouzročena mjerama vlada povezanima s pandemijom bolesti COVID-19 omogućila je industriji Unije da se počne oporavljati kad je riječ o prodaji, no istodobno se morala nositi s povećanim troškovima proizvodnje, kao što su veći fiksni troškovi zbog privremenog mirovanja industrijskih kapaciteta korisnika zbog ograničenja kretanja povezanih s pandemijom te veći troškovi energije i određenih sirovina. S druge strane, industrija Unije nije mogla odmah znatno povećati svoj obujam proizvodnje zbog vremena koje je potrebno kako bi se kapaciteti ponovno pokrenuli iz stanja mirovanja. Korisnici iz EU-a stoga su privremeno bili prisiljeni kupovati robu uvezenu iz Kine po mnogo višim cijenama, što je dovelo do povećanja tržišnog udjela Kine od 6,5 % tijekom RIPR-a.

| (172) | Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 150., s obzirom na to da je industrija Unije imala dugoročne ugovore s korisnicima, nije mogla odmah povisiti svoje prodajne cijene kako bi iskoristila poboljšano stanje na tržištu i nepostojanje štetnih kineskih cijena. S druge strane, kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana imali su fleksibilnost koju su im omogućivali promptni ugovori te su povisili svoje cijene u skladu sa stanjem na tržištu. Svi pokazatelji financijske uspješnosti industrije Unije stoga su bili negativni u razdoblju ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(172)

Nadalje, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 150., s obzirom na to da je industrija Unije imala dugoročne ugovore s korisnicima, nije mogla odmah povisiti svoje prodajne cijene kako bi iskoristila poboljšano stanje na tržištu i nepostojanje štetnih kineskih cijena. S druge strane, kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana imali su fleksibilnost koju su im omogućivali promptni ugovori te su povisili svoje cijene u skladu sa stanjem na tržištu. Svi pokazatelji financijske uspješnosti industrije Unije stoga su bili negativni u razdoblju ispitnog postupka revizije.

| (173) | Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da se šteta koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIPR-a ne može pripisati dampinškom uvozu iz Kine i da su drugi čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, utjecali na štetno stanje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, umanjujući uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz Kine i štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIPR-a. |
| --- | --- |

(173)

Na temelju prethodno navedenog Komisija je zaključila da se šteta koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIPR-a ne može pripisati dampinškom uvozu iz Kine i da su drugi čimbenici, uzeti u obzir pojedinačno ili zajedno, utjecali na štetno stanje industrije Unije tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije, umanjujući uzročno-posljedičnu vezu između uvoza iz Kine i štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom RIPR-a.

| (174) | Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete prouzročene dampinškim uvozom iz Kine u slučaju isteka antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(174)

Komisija je stoga u skladu s člankom 11. stavkom 2. osnovne uredbe procijenila vjerojatnost ponavljanja štete prouzročene dampinškim uvozom iz Kine u slučaju isteka antidampinških mjera.

7.   VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE PROUZROČENE DAMPINŠKIM UVOZOM IZ KINE

VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE PROUZROČENE DAMPINŠKIM UVOZOM IZ KINE

| (175) | Komisija je radi procjene vjerojatnosti ponavljanja štete prouzročene dampinškim uvozom iz Kine ispitala sljedeće čimbenike: (a) vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine u slučaju nepostojanja antidampinških mjera, (b) privlačnost tržišta Unije, (c) proizvodni kapaciteti i neiskorišteni kapaciteti u Kini. |
| --- | --- |

(175)

Komisija je radi procjene vjerojatnosti ponavljanja štete prouzročene dampinškim uvozom iz Kine ispitala sljedeće čimbenike: (a) vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine u slučaju nepostojanja antidampinških mjera, (b) privlačnost tržišta Unije, (c) proizvodni kapaciteti i neiskorišteni kapaciteti u Kini.

7.1.1.   Vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine u slučaju nepostojanja antisubvencijskih mjera

Vjerojatne razine cijena uvoza iz Kine u slučaju nepostojanja antisubvencijskih mjera

| (176) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da su se cijene dampinškog uvoza iz Kine, zabilježene na razini cijena CIF, znatno povećale (za 46 %) u posljednjoj godini razmatranog razdoblja, tj. od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, do tog je povećanja uglavnom došlo zbog izuzetnog rasta troškova prijevoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Naime, procijenjena kineska cijena na razini franko tvornica povećala se za samo 5 % od 2020. do 2021. i iznosila je oko 907 EUR/tona te je bila znatno niža od prosječne cijene franko tvornica proizvođača iz Unije (1 092 EUR/tona). Da je trošak prijevoza ostao isti od 2020. do 2021., cijene uvoza iz Kine bez pristojbi bile bi niže od cijena industrije Unije za 21,1 % i niže od troškova proizvodnje industrije Unije, slične onima zabilježenima u godinama prije razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(176)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da su se cijene dampinškog uvoza iz Kine, zabilježene na razini cijena CIF, znatno povećale (za 46 %) u posljednjoj godini razmatranog razdoblja, tj. od 2020. do razdoblja ispitnog postupka revizije. Međutim, do tog je povećanja uglavnom došlo zbog izuzetnog rasta troškova prijevoza tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Naime, procijenjena kineska cijena na razini franko tvornica povećala se za samo 5 % od 2020. do 2021. i iznosila je oko 907 EUR/tona te je bila znatno niža od prosječne cijene franko tvornica proizvođača iz Unije (1 092 EUR/tona). Da je trošak prijevoza ostao isti od 2020. do 2021., cijene uvoza iz Kine bez pristojbi bile bi niže od cijena industrije Unije za 21,1 % i niže od troškova proizvodnje industrije Unije, slične onima zabilježenima u godinama prije razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (177) | Rast troška prijevoza bio je izuzetan i privremen – trošak se usedmerostručio od 2020. do 2021., no zatim se u studenome 2022. vratio na početnu razinu iz 2020. (54) Stoga se u studenome 2022. smanjila i cijena uvoza iz Kine te je početkom 2023. na razini cijene CIF ponovno bila na razini cijene industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, točnije 1 093 EUR/tona. Štoviše, cijene uvoza iz Kine početkom 2023. ponovno su snižavale cijene industrije Unije nakon razdoblja ispitnog postupka revizije za 14,9 % i bile su znatno niže od troškova proizvodnje industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije (koji su iznosili prosječno 1 181 EUR/tona u 2022.) i nakon razdoblja ispitnog postupka revizije (prosječno 1 445 EUR/tona u 2022.) (55). |
| --- | --- |

(177)

Rast troška prijevoza bio je izuzetan i privremen – trošak se usedmerostručio od 2020. do 2021., no zatim se u studenome 2022. vratio na početnu razinu iz 2020. (54) Stoga se u studenome 2022. smanjila i cijena uvoza iz Kine te je početkom 2023. na razini cijene CIF ponovno bila na razini cijene industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije, točnije 1 093 EUR/tona. Štoviše, cijene uvoza iz Kine početkom 2023. ponovno su snižavale cijene industrije Unije nakon razdoblja ispitnog postupka revizije za 14,9 % i bile su znatno niže od troškova proizvodnje industrije Unije u razdoblju ispitnog postupka revizije (koji su iznosili prosječno 1 181 EUR/tona u 2022.) i nakon razdoblja ispitnog postupka revizije (prosječno 1 445 EUR/tona u 2022.) (55).

54

55

| (178) | Komisija je na temelju prethodno navedene analize zaključila da su se cijene uvoza iz Kine na razini cijena CIF privremeno povećale zbog rasta troška prijevoza, no cijene uvoza počele su se vraćati na razine zabilježene prije razdoblja ispitnog postupka revizije kad se trošak prijevoza u studenome 2022. vratio na svoje početne razine i time su znatno snižavale cijenu industrije Unije i sprečavale njezin rast. S obzirom na izuzetan i privremen rast cijena uvoza iz Kine u razdoblju ispitnog postupka revizije i kretanje tih cijena nakon razdoblja ispitnog postupka revizije, vjerojatno je da bi razine cijena dampinškog uvoza iz Kine snižavale cijenu industrije Unije i sprečavale njezin rast kad ne bi bilo antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(178)

Komisija je na temelju prethodno navedene analize zaključila da su se cijene uvoza iz Kine na razini cijena CIF privremeno povećale zbog rasta troška prijevoza, no cijene uvoza počele su se vraćati na razine zabilježene prije razdoblja ispitnog postupka revizije kad se trošak prijevoza u studenome 2022. vratio na svoje početne razine i time su znatno snižavale cijenu industrije Unije i sprečavale njezin rast. S obzirom na izuzetan i privremen rast cijena uvoza iz Kine u razdoblju ispitnog postupka revizije i kretanje tih cijena nakon razdoblja ispitnog postupka revizije, vjerojatno je da bi razine cijena dampinškog uvoza iz Kine snižavale cijenu industrije Unije i sprečavale njezin rast kad ne bi bilo antidampinških mjera.

7.1.2.   Privlačnost tržišta Unije

Privlačnost tržišta Unije

| (179) | Tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena, s obzirom na razinu potrošnje u Uniji i višu razinu cijena u Uniji u usporedbi s drugim velikim odredištima izvoza iz Kine. Statistički podaci o izvozu iz baze podataka Global Trade Atlas (56) pokazuju da su kineske izvozne cijene u Uniju u prosjeku bile 26 % više od kineskih izvoznih cijena na tri najveća izvozna tržišta (Sjedinjene Američke Države, Južna Koreja i Indija, ne uzimajući u obzir Uniju) u razdoblju ispitnog postupka revizije. Tržište Unije stoga je unosnije odredište od tržišta trećih zemalja. Tržište Unije već je bilo drugo najveće odredište za izvoz rovinga od staklenih vlakana iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, Kina je treći najveći izvoznik rovinga od staklenih vlakana u Uniju nakon Malezije i Egipta. |
| --- | --- |

(179)

Tržište Unije privlačno je zbog svoje veličine i cijena, s obzirom na razinu potrošnje u Uniji i višu razinu cijena u Uniji u usporedbi s drugim velikim odredištima izvoza iz Kine. Statistički podaci o izvozu iz baze podataka Global Trade Atlas (56) pokazuju da su kineske izvozne cijene u Uniju u prosjeku bile 26 % više od kineskih izvoznih cijena na tri najveća izvozna tržišta (Sjedinjene Američke Države, Južna Koreja i Indija, ne uzimajući u obzir Uniju) u razdoblju ispitnog postupka revizije. Tržište Unije stoga je unosnije odredište od tržišta trećih zemalja. Tržište Unije već je bilo drugo najveće odredište za izvoz rovinga od staklenih vlakana iz Kine tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Nadalje, Kina je treći najveći izvoznik rovinga od staklenih vlakana u Uniju nakon Malezije i Egipta.

56

| (180) | Ispitivanjem podataka nakon razdoblja ispitnog postupka revizije utvrđeno je da se uvoz iz Kine drastično povećao, s otprilike 61 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije na više od 91 000 tona u 2022. (povećanje od 50 %), što jasno ilustrira privlačnost tržišta Unije za kineske proizvođače rovinga od staklenih vlakana. |
| --- | --- |

(180)

Ispitivanjem podataka nakon razdoblja ispitnog postupka revizije utvrđeno je da se uvoz iz Kine drastično povećao, s otprilike 61 000 tona u razdoblju ispitnog postupka revizije na više od 91 000 tona u 2022. (povećanje od 50 %), što jasno ilustrira privlačnost tržišta Unije za kineske proizvođače rovinga od staklenih vlakana.

| (181) | Privlačnost tržišta Unije za kineske proizvođače rovinga od staklenih vlakana potvrđuje i činjenica da su društvo CPIC i grupa CNBM (veliki kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana) proveli znatna ulaganja kako bi započeli s velikim izvozom rovinga od staklenih vlakana iz postrojenja u Bahreinu i Egiptu namijenjenim europskom tržištu ubrzo nakon uvođenja antisubvencijskih i antidampinških mjera protiv Kine u prosincu 2014. Kako je potvrđeno u prethodnom ispitnom postupku za isti proizvod (57), grupa CNBM otvorila je postrojenje u Egiptu isključivo radi prodaje rovinga od staklenih vlakana na tržištu Unije kako bi izbjegla plaćanje pristojbi koje su uvedene na uvoz iz Kine. |
| --- | --- |

(181)

Privlačnost tržišta Unije za kineske proizvođače rovinga od staklenih vlakana potvrđuje i činjenica da su društvo CPIC i grupa CNBM (veliki kineski proizvođači rovinga od staklenih vlakana) proveli znatna ulaganja kako bi započeli s velikim izvozom rovinga od staklenih vlakana iz postrojenja u Bahreinu i Egiptu namijenjenim europskom tržištu ubrzo nakon uvođenja antisubvencijskih i antidampinških mjera protiv Kine u prosincu 2014. Kako je potvrđeno u prethodnom ispitnom postupku za isti proizvod (57), grupa CNBM otvorila je postrojenje u Egiptu isključivo radi prodaje rovinga od staklenih vlakana na tržištu Unije kako bi izbjegla plaćanje pristojbi koje su uvedene na uvoz iz Kine.

57

| (182) | Uzimajući u obzir privlačnost tržišta Unije kad je riječ o veličini tržišta, povijesnim trgovinskim tokovima i njihovim kretanjima nakon razdoblja ispitnog postupka revizije, vjerojatno je da će se znatne količine koje se trenutačno prodaju na druga tržišta preusmjeriti na tržište Unije u slučaju isteka antidampinških mjera. |
| --- | --- |

(182)

Uzimajući u obzir privlačnost tržišta Unije kad je riječ o veličini tržišta, povijesnim trgovinskim tokovima i njihovim kretanjima nakon razdoblja ispitnog postupka revizije, vjerojatno je da će se znatne količine koje se trenutačno prodaju na druga tržišta preusmjeriti na tržište Unije u slučaju isteka antidampinških mjera.

7.1.3.   Proizvodni kapaciteti i neiskorišteni kapaciteti u Kini

Proizvodni kapaciteti i neiskorišteni kapaciteti u Kini

| (183) | Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u Kini postoji najmanje 1,1 milijun tona prekomjernih kapaciteta, što predstavlja više od 100 % potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Unatoč tome što postoji strukturni višak kapacitetâ na kineskom domaćem tržištu, proizvođači su i dalje proširivali postojeće kapacitete ili najavljivali nove nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Provedu li se najavljena povećanja kapacitetâ, prekomjerni kapaciteti u Kini iznosili bi 2,6 milijuna tona, što je više no dvostruko od ukupne potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(183)

Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva, u Kini postoji najmanje 1,1 milijun tona prekomjernih kapaciteta, što predstavlja više od 100 % potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Unatoč tome što postoji strukturni višak kapacitetâ na kineskom domaćem tržištu, proizvođači su i dalje proširivali postojeće kapacitete ili najavljivali nove nakon razdoblja ispitnog postupka revizije. Provedu li se najavljena povećanja kapacitetâ, prekomjerni kapaciteti u Kini iznosili bi 2,6 milijuna tona, što je više no dvostruko od ukupne potrošnje u Uniji tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (184) | S obzirom na opisanu privlačnost tržišta Unije, vjerojatno je da bi postojeći neiskorišteni kapaciteti iz Kine mogli biti poslani na tržište Unije stave li se antidampinške mjere izvan snage. |
| --- | --- |

(184)

S obzirom na opisanu privlačnost tržišta Unije, vjerojatno je da bi postojeći neiskorišteni kapaciteti iz Kine mogli biti poslani na tržište Unije stave li se antidampinške mjere izvan snage.

7.2.   Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete prouzročene dampinškim uvozom iz Kine

Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete prouzročene dampinškim uvozom iz Kine

| (185) | Dopusti li se da mjere isteknu, može se razumno očekivati da bi zbog privlačnosti tržišta Unije i golemih raspoloživih neiskorištenih kapaciteta u Kini moglo doći do znatnog povećanja uvoza rovinga od staklenih vlakana iz Kine u Uniju po dampinškim cijenama koje bi snižavale cijene industrije Unije i sprečavale njihov rast. Kineski izvoz u Uniju brzo bi preuzeo još veći tržišni udio na štetu industrije Unije, koja bi se suočila s trenutačnim padom obujma prodaje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova. Povećanje fiksnih troškova u kombinaciji sa smanjenjem prodajnih cijena odmah bi negativno utjecalo na profitabilnost industrije Unije, koja je bila negativna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Industrija Unije stoga bi počela stvarati još veće gubitke i to bi ugrozilo njezinu održivost. |
| --- | --- |

(185)

Dopusti li se da mjere isteknu, može se razumno očekivati da bi zbog privlačnosti tržišta Unije i golemih raspoloživih neiskorištenih kapaciteta u Kini moglo doći do znatnog povećanja uvoza rovinga od staklenih vlakana iz Kine u Uniju po dampinškim cijenama koje bi snižavale cijene industrije Unije i sprečavale njihov rast. Kineski izvoz u Uniju brzo bi preuzeo još veći tržišni udio na štetu industrije Unije, koja bi se suočila s trenutačnim padom obujma prodaje i povećanjem fiksnih jediničnih troškova. Povećanje fiksnih troškova u kombinaciji sa smanjenjem prodajnih cijena odmah bi negativno utjecalo na profitabilnost industrije Unije, koja je bila negativna tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. Industrija Unije stoga bi počela stvarati još veće gubitke i to bi ugrozilo njezinu održivost.

| (186) | Na temelju toga zaključuje se da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Kine po štetnim cijenama, što bi snizilo cijene industrije Unije i sprečavalo njihov rast te prouzročilo materijalnu štetu i dodatno pogoršalo ionako štetno stanje industrije Unije zabilježeno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(186)

Na temelju toga zaključuje se da bi nepostojanje mjera najvjerojatnije dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza iz Kine po štetnim cijenama, što bi snizilo cijene industrije Unije i sprečavalo njihov rast te prouzročilo materijalnu štetu i dodatno pogoršalo ionako štetno stanje industrije Unije zabilježeno tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

8.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (187) | U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika. |
| --- | --- |

(187)

U skladu s člankom 21. osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li zadržavanje postojećih antidampinških mjera bilo protivno interesu Unije kao cjeline. Pri utvrđivanju interesa Unije u obzir su uzeti interesi svih raznih uključenih strana, uključujući interese industrije Unije, uvoznika i korisnika.

8.1.   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (188) | Ispitnim postupkom utvrđeno je da je industrija Unije u štetnom stanju i da bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza rovinga od staklenih vlakana iz Kine kojim bi se uvelike snizile cijene industrije Unije i spriječio njihov rast, što bi dodatno pogoršalo materijalnu štetu prouzročenu industriji Unije koja je zabilježena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije. |
| --- | --- |

(188)

Ispitnim postupkom utvrđeno je da je industrija Unije u štetnom stanju i da bi ukidanje mjera vjerojatno dovelo do znatnog povećanja dampinškog uvoza rovinga od staklenih vlakana iz Kine kojim bi se uvelike snizile cijene industrije Unije i spriječio njihov rast, što bi dodatno pogoršalo materijalnu štetu prouzročenu industriji Unije koja je zabilježena tijekom razdoblja ispitnog postupka revizije.

| (189) | Komisija je stoga zaključila da je u interesu industrije Unije da se zadrže mjere na snazi. |
| --- | --- |

(189)

Komisija je stoga zaključila da je u interesu industrije Unije da se zadrže mjere na snazi.

8.2.   Interes nepovezanih uvoznika

Interes nepovezanih uvoznika

| (190) | Komisija je pozvala sve nepovezane uvoznike da sudjeluju u ispitnom postupku. Samo jedan uvoznik registrirao se kao zainteresirana strana, no nije odgovorio na upitnik. |
| --- | --- |

(190)

Komisija je pozvala sve nepovezane uvoznike da sudjeluju u ispitnom postupku. Samo jedan uvoznik registrirao se kao zainteresirana strana, no nije odgovorio na upitnik.

| (191) | Komisija je smatrala da je roving od staklenih vlakana u velikoj mjeri standardiziran te se izvori opskrbe njime mogu učinkovito promijeniti. |
| --- | --- |

(191)

Komisija je smatrala da je roving od staklenih vlakana u velikoj mjeri standardiziran te se izvori opskrbe njime mogu učinkovito promijeniti.

| (192) | Na temelju toga, uzimajući u obzir i alternativne izvore dostupne opskrbe koji ne podliježu mjerama, Komisija je zaključila da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale nikakve značajne negativne učinke na položaj uvoznika te da nastavak primjene mjera ne bi neprikladno utjecao na njih. |
| --- | --- |

(192)

Na temelju toga, uzimajući u obzir i alternativne izvore dostupne opskrbe koji ne podliježu mjerama, Komisija je zaključila da mjere koje su trenutačno na snazi nisu imale nikakve značajne negativne učinke na položaj uvoznika te da nastavak primjene mjera ne bi neprikladno utjecao na njih.

8.3.   Interes korisnika

Interes korisnika

| (193) | Samo tri pojedinačna korisnika i jedno udruženje korisnika (58) registrirali su se kao zainteresirane strane, no nitko od njih nije odgovorio na upitnik Komisije. |
| --- | --- |

(193)

Samo tri pojedinačna korisnika i jedno udruženje korisnika (58) registrirali su se kao zainteresirane strane, no nitko od njih nije odgovorio na upitnik Komisije.

58

| (194) | Udruženje korisnika zauzelo je stajalište kojim podupire mjere, napominjući da su proizvođači rovinga od staklenih vlakana iz Unije pokretači istraživanja, razvoja i inovacija (59). Bez tih proizvođača zaustavile bi se industrije tkanina na kraju proizvodnog lanca i inovacije u tom sektoru. Uz to, propadne li industrija Unije, opskrba rovinzima industrije tkanina u EU-u gotovo bi u potpunosti ovisila o kineskim poduzećima u državnom vlasništvu, što bi je stavilo u izuzetno osjetljiv položaj. Taj rizik već se ostvario tijekom pandemije bolesti COVID-19 kad je više proizvođača tkanina u Uniji primilo odbijenice dobavljača rovinga iz Kine u kojima su napomenuli da neće opskrbljivati inozemne kupce dok se ne ublaži nestašica na domaćem tržištu. Preživljavanje industrije tkanina na kraju proizvodnog lanca u Uniji stoga ovisi i o održivosti industrije rovinga od staklenih vlakana u Uniji. |
| --- | --- |

(194)

Udruženje korisnika zauzelo je stajalište kojim podupire mjere, napominjući da su proizvođači rovinga od staklenih vlakana iz Unije pokretači istraživanja, razvoja i inovacija (59). Bez tih proizvođača zaustavile bi se industrije tkanina na kraju proizvodnog lanca i inovacije u tom sektoru. Uz to, propadne li industrija Unije, opskrba rovinzima industrije tkanina u EU-u gotovo bi u potpunosti ovisila o kineskim poduzećima u državnom vlasništvu, što bi je stavilo u izuzetno osjetljiv položaj. Taj rizik već se ostvario tijekom pandemije bolesti COVID-19 kad je više proizvođača tkanina u Uniji primilo odbijenice dobavljača rovinga iz Kine u kojima su napomenuli da neće opskrbljivati inozemne kupce dok se ne ublaži nestašica na domaćem tržištu. Preživljavanje industrije tkanina na kraju proizvodnog lanca u Uniji stoga ovisi i o održivosti industrije rovinga od staklenih vlakana u Uniji.

59

| (195) | Budući da se nije javio nijedan pojedinačni korisnik, najbolji raspoloživi podaci koje Komisija o tome ima zaključci su iz prethodnih ispitnih postupaka: revizija zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera kako je detaljno opisana u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/724, u kojoj je zaključeno da bi produljenje mjera imalo ograničen učinak na položaj korisnika i antisubvencijski ispitni postupak, kako je detaljno opisan u Provedbenoj uredbi (EU) 2020/379, u kojem je zaključeno da, uzimajući u obzir alternativne izvore dostupne opskrbe koji ne podliježu mjerama i uzimajući u obzir to da nema dokaza koji jasno pokazuju da korisnici ne bi mogli apsorbirati dodatne troškove mjera uvedenih na uvoz, negativni učinci na korisnike nisu jasno pokazali da primjena mjera nije u interesu Unije. |
| --- | --- |

(195)

Budući da se nije javio nijedan pojedinačni korisnik, najbolji raspoloživi podaci koje Komisija o tome ima zaključci su iz prethodnih ispitnih postupaka: revizija zbog predstojećeg isteka antidampinških mjera kako je detaljno opisana u Provedbenoj uredbi (EU) 2017/724, u kojoj je zaključeno da bi produljenje mjera imalo ograničen učinak na položaj korisnika i antisubvencijski ispitni postupak, kako je detaljno opisan u Provedbenoj uredbi (EU) 2020/379, u kojem je zaključeno da, uzimajući u obzir alternativne izvore dostupne opskrbe koji ne podliježu mjerama i uzimajući u obzir to da nema dokaza koji jasno pokazuju da korisnici ne bi mogli apsorbirati dodatne troškove mjera uvedenih na uvoz, negativni učinci na korisnike nisu jasno pokazali da primjena mjera nije u interesu Unije.

8.4.   Zaključak o interesu Unije

Zaključak o interesu Unije

| (196) | Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga povezanih s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za uvoz rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Kine. |
| --- | --- |

(196)

Na temelju prethodno navedenoga Komisija je zaključila da nema uvjerljivih razloga povezanih s interesom Unije protiv zadržavanja postojećih mjera za uvoz rovinga od staklenih vlakana podrijetlom iz Kine.

9.   ANTIDAMPINŠKE MJERE

ANTIDAMPINŠKE MJERE

| (197) | Na temelju Komisijinih zaključaka o nastavku dampinga, ponavljanju štete prouzročene dampinškim uvozom iz Kine i interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere za roving od staklenih vlakana iz Kine. |
| --- | --- |

(197)

Na temelju Komisijinih zaključaka o nastavku dampinga, ponavljanju štete prouzročene dampinškim uvozom iz Kine i interesu Unije trebalo bi zadržati antidampinške mjere za roving od staklenih vlakana iz Kine.

| (198) | Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. |
| --- | --- |

(198)

Kako bi se rizik od izbjegavanja mjera zbog razlike u stopama pristojbe sveo na najmanju moguću razinu, potrebne su posebne mjere kako bi se osigurala primjena pojedinačnih antidampinških pristojbi. Društva na koja se primjenjuju pojedinačne antidampinške pristojbe moraju carinskim tijelima država članica predočiti valjani trgovački račun. Račun mora biti u skladu sa zahtjevima iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe. Na uvoz uz koji nije priložen takav račun trebalo bi primjenjivati antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na „sva ostala društva”.

| (199) | Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica dužna su provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti podataka navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima. |
| --- | --- |

(199)

Iako je predočenje tog računa potrebno carinskim tijelima država članica za primjenu pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe na uvoz, to nije jedini element o kojem carinska tijela trebaju voditi računa. Naime, čak i ako im se predoči račun koji ispunjava sve zahtjeve iz članka 1. stavka 3. ove Uredbe, carinska tijela država članica dužna su provesti uobičajene provjere i mogu, kao u svim drugim slučajevima, zatražiti dodatne dokumente (otpremne dokumente itd.) radi provjere točnosti podataka navedenih u izjavi te bi trebala osigurati da daljnja primjena stope pristojbe bude opravdana, u skladu s carinskim propisima.

| (200) | Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U ovom se ispitnom postupku može među ostalim ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe na razini zemlje. |
| --- | --- |

(200)

Ako se obujam izvoza jednog od društava koja ostvaruju korist od nižih stopa pojedinačne pristojbe znatno poveća nakon uvođenja predmetnih mjera, takvo bi se povećanje obujma moglo smatrati promjenom strukture trgovine zbog uvođenja mjera u smislu članka 13. stavka 1. osnovne uredbe. U tim okolnostima i ako su ispunjeni uvjeti, moguće je pokrenuti ispitni postupak za sprečavanje izbjegavanja mjera. U ovom se ispitnom postupku može među ostalim ispitati potreba za ukidanjem pojedinačnih stopa pristojbe i posljedično uvođenje pristojbe na razini zemlje.

| (201) | Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe. |
| --- | --- |

(201)

Stope antidampinške pristojbe za pojedinačna društva navedene u ovoj Uredbi primjenjuju se isključivo na uvoz proizvoda iz postupka revizije podrijetlom iz Narodne Republike Kine koji proizvode navedeni pravni subjekti. Na uvoz proizvoda iz postupka revizije koji proizvodi bilo koje drugo društvo koje nije izričito navedeno u izvršnom dijelu ove Uredbe, uključujući subjekte koji su povezani s izričito navedenim subjektima, trebalo bi primjenjivati stopu pristojbe koja se primjenjuje na „sva ostala društva”. Taj uvoz ne bi trebao podlijegati nikakvoj drugoj pojedinačnoj stopi antidampinške pristojbe.

| (202) | Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (60). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

(202)

Društvo može zatražiti primjenu tih pojedinačnih stopa antidampinške pristojbe ako naknadno promijeni naziv subjekta. Zahtjev se mora uputiti Komisiji (60). Zahtjev mora sadržavati sve relevantne informacije kojima je moguće dokazati da ta promjena ne utječe na pravo društva na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje. Ako promjena naziva tog društva ne utječe na njegovo pravo na ostvarivanje koristi od stope pristojbe koja se na njega primjenjuje, uredba o promjeni naziva objavit će se u Službenom listu Europske unije.

60

Službenom listu Europske unije

| (203) | Sve zainteresirane strane obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Dano im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon te objave. U ovoj su Uredbi uzeti u obzir manji ispravci podataka o industriji Unije i nisu zaprimljene druge primjedbe. |
| --- | --- |

(203)

Sve zainteresirane strane obaviještene su o osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti zadržavanje postojećih mjera. Dano im je i razdoblje za podnošenje prigovora nakon te objave. U ovoj su Uredbi uzeti u obzir manji ispravci podataka o industriji Unije i nisu zaprimljene druge primjedbe.

| (204) | Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (61), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca. |
| --- | --- |

(204)

Uzimajući u obzir članak 109. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (61), kada se iznos treba nadoknaditi zbog presude Suda Europske unije, trebala bi se primijeniti kamatna stopa koju primjenjuje Europska središnja banka za svoje glavne operacije refinanciranja, objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije prvog kalendarskog dana svakog mjeseca.

61

Službenog lista Europske unije

| (205) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(205)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 15. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1036,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz sječenih niti od staklenih vlakana, duljine od najviše 50 mm; roving od staklenih vlakana, osim impregniranog i prevučenog te s gubitkom mase pri žarenju većim od 3 % (kako je utvrđeno normom ISO 1887); te podloga izrađenih od filamentnih staklenih vlakana, osim podloga od staklene vune, trenutačno razvrstanih u oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 i 7019 15 00 (62) i podrijetlom iz Narodne Republike Kine.

2.   Stope konačne antidampinške pristojbe koje se primjenjuju na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode društva navedena u nastavku, jesu sljedeće:

| Društvo | Antidampinška pristojba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Ostala društva koja surađuju s popisa iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/724 | 15,9 | |
| Sva ostala društva | 19,9 | A999 |

Društvo

Antidampinška pristojba

Dodatna oznaka TARIC

Jushi Group Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd, Jushi Group Chengdu Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd, Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Ostala društva koja surađuju s popisa iz Priloga I. Provedbenoj uredbi (EU) 2017/724

15,9

Sva ostala društva

19,9

A999

3.   Uvjet za primjenu pojedinačnih stopa pristojbe utvrđenih za društva navedena u stavku 2. predočenje je carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa na kojem se nalazi datirana izjava koju je potpisao službenik subjekta koji izdaje račun, uz navođenje njegova imena i funkcije, koja glasi: „Ja, niže potpisani, potvrđujem da je (obujam) (proizvoda iz postupka revizije) iz ovog računa koji se prodaje za izvoz u Europsku uniju proizvelo društvo (naziv društva i adresa) (dodatna oznaka TARIC) u [predmetna zemlja]. Izjavljujem da su podaci na ovom računu potpuni i točni.” Ako se takav račun ne predoči, primjenjuje se pristojba koja se primjenjuje na sva ostala društva.

4.   U slučajevima kada je roba oštećena prije puštanja u slobodan promet pa je stoga stvarno plaćena ili plativa cijena raspodijeljena za određivanje carinske vrijednosti u skladu s člankom 131. stavkom 2. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (63), iznos antidampinške pristojbe, izračunan na temelju gore određenih iznosa, smanjuje se za postotak koji odgovara raspodjeli stvarno plaćene ili plative cijene.

5.   Ako se konačne kompenzacijske pristojbe uvedene člankom 1. Provedbene uredbe (EU) 2021/328 izmijene ili uklone, pristojbe utvrđene u stavku 2. povećavat će se u istom omjeru ograničeno na utvrđenu stvarnu dampinšku maržu ili utvrđenu maržu štete, kako je primjereno za društvo, od stupanja na snagu ove Uredbe.

6.   U slučajevima u kojima je kompenzacijska pristojba oduzeta od antidampinške pristojbe za određene proizvođače izvoznike, zahtjevi za povrat na temelju članka 21. Uredbe (EU) 2016/1037 pokreću i procjenu dampinške marže za tog proizvođača izvoznika koja je prevladavala tijekom razdoblja ispitnog postupka u vezi s povratom. Iznos koji se nadoknađuje podnositelju zahtjeva za povrat ne može biti veći od razlike između naplaćene pristojbe i kombiniranih kompenzacijskih i antidampinških pristojbi utvrđenih ispitnim postupkom u vezi s povratom.

7.   Ako nije drukčije određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinama.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 176, 30.6.2016., str. 21.

1

(2)  Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 248/2011 od 9. ožujka 2011. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 67, 15.3.2011., str. 2.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1379/2014 оd 16. prosinca 2014. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz određenih proizvoda od filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 248/2011 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine (SL L 367, 23.12.2014., str. 22.)

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/724 оd 24. travnja 2017. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od beskonačnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1036 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 107, 25.4.2017., str. 4.)

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/328 оd 24. veljače 2021. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije zbog predstojećeg isteka mjera u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2016/1037 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 65, 25.2.2021., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/870 оd 24. lipnja 2020. o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe i konačnoj naplati privremene kompenzacijske pristojbe uvedene na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta i o uvođenju konačne kompenzacijske pristojbe na evidentirani uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta (SL L 201, 25.6.2020., str. 10.).

6

(7)  
  SL C 167, 21.4.2022., str. 20.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2595

8

(9)  Od 1. siječnja 2022. podloge se više ne razvrstavaju u oznaku KN 7019 31 00 nego u oznake KN 7019 14 00 i 7019 15 00. Do 31. prosinca 2021. primjenjive oznake TARIC glasile su 7019310010 i 7019310090. Od 1. siječnja 2022. zamijenjene su oznakama TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 i 7019150090.

9

(10)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/492 od 1. travnja 2020. o uvođenju konačnih antidampinških pristojbi na uvoz određenih tkanih i/ili prošivenih tkanina od staklenih vlakana podrijetlom iz Narodne Republike Kine i Egipta, (SL L 108, 6.4.2020., str. 1.).

10

(11)  
  Ibidem., uvodne izjave 161., 162. i 167.

11

Ibidem

(12)  
  Ibidem., uvodne izjave 116.–119.

12

Ibidem

(13)  
  Ibidem., uvodne izjave 120.–122. Iako se može smatrati da pravo relevantnih državnih tijela na imenovanje i razrješenje ključnog rukovodstva u poduzećima u državnom vlasništvu, kako je predviđeno kineskim zakonodavstvom, odražava pripadajuća prava vlasništva, ćelije KPK-a u poduzećima u državnom i poduzećima u privatnom vlasništvu još su jedan važan način na koji država može utjecati na donošenje poslovnih odluka. U skladu s pravom trgovačkih društava NRK-a u svakom društvu mora se uspostaviti organizacija KPK-a (s najmanje tri člana KPK-a kako je određeno u Statutu KPK-a), a društvo je dužno osigurati potrebne uvjete za aktivnosti partijske organizacije. Čini se da se u prošlosti taj zahtjev nije uvijek poštovao ili strogo provodio. Međutim, barem od 2016. KPK je ojačao svoja prava na kontrolu poslovnih odluka poduzeća u državnom vlasništvu kao pitanje političkog načela. Zabilježeno je i da KPK vrši pritisak na privatna društva da na prvo mjesto stave „patriotizam” i da se pridržavaju partijske stege. U 2017. zabilježeno je da su partijske ćelije postojale u 70 % od približno 1,86 milijuna društava u privatnom vlasništvu i da je pritisak da organizacije KPK-a imaju konačnu riječ u poslovnim odlukama u društvima u kojima djeluju sve veći. Ta se pravila primjenjuju općenito na cijelo kinesko gospodarstvo u svim sektorima, uključujući proizvođače aluminijskih folija i dobavljače ulaznih elemenata za te proizvode.

13

Ibidem

(14)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/492, uvodne izjave 123.–138.

14

(15)  
  Ibidem., uvodne izjave 139.–142.

15

Ibidem

(16)  
  Ibidem., uvodne izjave 143.–145.

16

Ibidem

(17)  
  Ibidem., uvodne izjave 146.–155.

17

Ibidem

(18)  Radni dokument službi Komisije SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017., dostupan na: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

18

(19)  Provedbena uredba (EU) 2021/328.

19

(20)  Vidjeti 14. petogodišnji plan razvoja industrije sirovina, odjeljak IV. pododjeljak 3.

20

(21)  Dostupno na: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

21

(22)  Dostupno na: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tg/art/2021/art_ba8afb04dc694ad8a5830f15bd5ffda7.html (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

22

(23)  Vidjeti 14. petogodišnji plan pokrajine Shandong za građevinske materijale, poglavlje IV., odjeljak 4.; dostupan na: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211129/1190544.shtml (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

23

(24)  Vidjeti 14. petogodišnji plan pokrajine Chongqing za razvoj strateških i novih industrija, dostupan na: http://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkzl/fdzdgknr/ghxx/zxgh/202203/t20220318_10526318.html (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

24

(25)  Trogodišnji akcijski plan pokrajine Guangxi za strateške i nove industrije: „snažno razvijati industriju novih materijala. U prvi plan staviti razvoj inovativnih tehnologija i vrhunskih proizvoda, čeličnih materijala visokih performansi, vrhunskih neželjeznih metalnih materijala, visokokvalitetnih materijala od kalcijeva karbonata, materijala za baterije za nove energije, kompozitnih materijala ojačanih staklenim vlaknima visokih performansi, grafena itd. Do 2023. vrijednost industrijske proizvodnje novih materijala dosegnut će 133 milijarde juana, a dodana vrijednost dosegnut će 44 milijarde juana.”

25

(26)  14. petogodišnji plan pokrajine Hubei za visokokvalitetan razvoj novih materijala: „u prvi plan staviti promicanje pametne tehnologije proizvodnje velikih peći za staklena vlakna, proizvoda od staklenih vlakana i tehnologija za mreže 5G itd. te podupirati zajednička znanstvena istraživanja u kojima poduzeća imaju glavnu ulogu.”

26

(27)  14. petogodišnji plan pokrajine Zhejiang za razvoj industrije novih materijala: „oslanjati se uglavnom na ekonomsku razvojnu zonu Tongxiang [gdje se nalazi društvo Jushi (napomena Komisije)] i u prvi plan staviti vlaknaste i kompozitne materijale visokih performansi, materijale za baterije visokih performansi, inovativne nove materijale i druga potpodručja radi izgradnje industrijskog lanca materijala od staklenih vlakana i kompozitnih materijala visokih performansi te industrijskog lanca materijala za baterije visokih performansi i proizvoda na kraju proizvodnog lanca kako bi se unaprijedio lanac vrijednosti”.

27

(28)  Vidjeti f10.eastmoney.com/f10_v2/CompanyManagement.aspx?code=sh600176 (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

28

(29)  Vidjeti https://www.ctgf.com/contents/12/8897.html (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

29

(30)  Vidjeti https://www.cpicfiber.com/index/listr/s/107/id/2937.html (posljednji pristup 26. listopada 2022.) i f.dfcfw.com/pdf/H2_AN202202221548514546_1.pdf (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

30

(31)  Vidjeti Statut društva dostupan na: https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202203181553440430_1.pdf?1647632338000.pdf (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

31

(32)  Članak na internetskim stranicama društva Taishan dostupan na: https://www.ctgf.com/contents/16/6469.html (posljednji pristup 26. listopada 2022.).

32

(33)  Vidjeti Trogodišnji akcijski plan pokrajine Guangxi za strateške i nove industrije.

33

(34)  Otvoreni podaci Svjetske banke – viši srednji dohodak, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

34

(35)  Ako se u nekoj zemlji sa sličnim stupnjem razvoja ne proizvodi proizvod iz postupka revizije, može se uzeti u obzir proizvodnja proizvoda iz iste opće kategorije i/ili sektora proizvoda iz postupka revizije.

35

(36)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020., https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

36

(37)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021., https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

37

(38)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

38

(39)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020., https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

39

(40)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021., https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

40

(41)  Uredba (EU) 2015/755 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o zajedničkim pravilima za uvoz iz određenih trećih zemalja (SL L 123, 19.5.2015., str. 33.).

41

(42)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020., https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

42

(43)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021., https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

43

(44)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021., https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

44

(45)  Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., Godišnje izvješće za 2021.: https://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports.

45

(46)  Prilog 10. zahtjevu za reviziju.

46

(47)  Podaci su izvedeni na razini osmeroznamenkastih oznaka za tri kategorije rovinga od staklenih vlakana (tj. rezani strukovi, roving i mat) iz baze podataka Global Trade Atlas. Podaci o cijenama temelje se na razini oznaka KN.

47

(48)  Podaci Eurostata.

48

(49)  Odjeljak 4.3. PROVEDBENE UREDBE KOMISIJE (EU) 2020/379 od 5. ožujka 2020. o uvođenju privremene kompenzacijske pristojbe na uvoz proizvoda od beskonačnih filamentnih staklenih vlakana podrijetlom iz Egipta (SL L 69, 6.3.2020., str. 14.).

49

(50)  Prilog 10. zahtjevu za reviziju.

50

(51)  Uvodna izjava 283. Provedbene uredbe (EU) 2021/328.

51

(52)  Puškice od rodija i platine upotrebljavaju se u proizvodnji staklenih vlakana radi kontroliranja temperature vrućeg filamenta dok prolazi kroz vlakna.

52

(53)  Uvodne izjave od 279. do 281. Provedbene uredbe (EU) 2021/328.

53

(54)  Na temelju svjetskog indeksa kontejnerskog prometa od Šangaja do Genove i Rotterdama.

54

(55)  Na temelju mjesečnih podataka nakon RIPR-a koje su dostavili proizvođači iz Unije.

55

(56)  Statistički podaci bili su dostupni na razini šesteroznamenkastih oznaka HS i stoga su obuhvaćali mnogo veći opseg proizvoda nego što je proizvod iz postupka revizije.

56

(57)  Uvodna izjava 296. Provedbene uredbe (EU) 2021/328.

57

(58)  Tech-Fab Europe – udruženje proizvođača tehničkih tkanina iz EU-a.

58

(59)  S tehničkog gledišta osmišljavanje novih i boljih proizvoda i namjena ovisi o međudjelovanju rovinga, smolâ i drugih materijala i čvrstoće tkanine koja se može dobiti tkanjem.

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgija.

60

(61)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

61

(62)  Od 1. siječnja 2022. podloge se više ne razvrstavaju u oznaku KN 7019 31 00 nego u oznake KN 7019 14 00 i 7019 15 00. Do 31. prosinca 2021. primjenjive oznake TARIC glasile su 7019310010 i 7019310090. Od 1. siječnja 2022. zamijenjene su oznakama TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 i 7019150090.

62

(63)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o Carinskom zakoniku Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

63

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/90 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/90

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1453

оd 13. srpnja 2023.

o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2021/1533 o uvođenju posebnih uvjeta za uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili otpremljene iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1), a posebno njezin članak 53. stavak 1. točku (b) podtočku ii.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (2), a posebno njezin članak 54. stavak 4. prvi podstavak točku (b) i članak 90. prvi podstavak točke (a), (c) i (f),

budući da:

| (1) | Nakon nesreće koja se dogodila 11. ožujka 2011. u nuklearnoj elektrani Fukushima Komisija je obaviještena da su razine radionuklida u određenim prehrambenim proizvodima podrijetlom iz Japana premašile granične vrijednosti za hranu koje se primjenjuju u Japanu. Budući da takvo onečišćenje može ugroziti javno zdravlje i zdravlje životinja u Uniji, Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 297/2011 (3) uvedeni su posebni uvjeti za uvoz hrane i hrane za životinje podrijetlom ili poslane iz Japana. Ta je provedbena uredba stavljena izvan snage i zamijenjena provedbenim uredbama Komisije (EU) br. 961/2011 (4), (EU) br. 284/2012 (5), (EU) br. 996/2012 (6), (EU) br. 322/2014 (7), (EU) 2016/6 (8) i (EU) 2021/1533 (9). |
| --- | --- |

(1)

Nakon nesreće koja se dogodila 11. ožujka 2011. u nuklearnoj elektrani Fukushima Komisija je obaviještena da su razine radionuklida u određenim prehrambenim proizvodima podrijetlom iz Japana premašile granične vrijednosti za hranu koje se primjenjuju u Japanu. Budući da takvo onečišćenje može ugroziti javno zdravlje i zdravlje životinja u Uniji, Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 297/2011 (3) uvedeni su posebni uvjeti za uvoz hrane i hrane za životinje podrijetlom ili poslane iz Japana. Ta je provedbena uredba stavljena izvan snage i zamijenjena provedbenim uredbama Komisije (EU) br. 961/2011 (4), (EU) br. 284/2012 (5), (EU) br. 996/2012 (6), (EU) br. 322/2014 (7), (EU) 2016/6 (8) i (EU) 2021/1533 (9).

| (2) | Tim uzastopnim revizijama postupno su se ublažavali posebni uvjeti za uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima. U posebnim uvjetima iz Provedbene uredbe (EU) 2021/1533 utvrđuju se stroge najveće dopuštene razine radionuklida u navedenim proizvodima iz pogođenih prefektura te se propisuje ispitivanje radioaktivnosti tih proizvoda prije izvoza u Uniju i obveza nadležnih tijela da izdaju certifikat o njihovoj usklađenosti sa strogim najvećim dopuštenim razinama radionuklida. |
| --- | --- |

(2)

Tim uzastopnim revizijama postupno su se ublažavali posebni uvjeti za uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima. U posebnim uvjetima iz Provedbene uredbe (EU) 2021/1533 utvrđuju se stroge najveće dopuštene razine radionuklida u navedenim proizvodima iz pogođenih prefektura te se propisuje ispitivanje radioaktivnosti tih proizvoda prije izvoza u Uniju i obveza nadležnih tijela da izdaju certifikat o njihovoj usklađenosti sa strogim najvećim dopuštenim razinama radionuklida.

| (3) | Od lipnja 2011. na ulaznim točkama pri uvozu u Uniju nisu uočene neusklađenosti s tim najvećim dopuštenim razinama radionuklida, što potvrđuje djelotvornost sustava kontrole, kao i provjera koje provode japanska nadležna tijela. Osim toga, proizvodima podrijetlom iz konkretnih prefektura za koje su u Provedbenoj uredbi (EU) 2021/1533 utvrđeni posebni uvjeti za uvoz u Uniji se trguje samo u manjim količinama te oni u zanemarivoj mjeri pridonose izloženosti stanovništva Unije radionuklidima. |
| --- | --- |

(3)

Od lipnja 2011. na ulaznim točkama pri uvozu u Uniju nisu uočene neusklađenosti s tim najvećim dopuštenim razinama radionuklida, što potvrđuje djelotvornost sustava kontrole, kao i provjera koje provode japanska nadležna tijela. Osim toga, proizvodima podrijetlom iz konkretnih prefektura za koje su u Provedbenoj uredbi (EU) 2021/1533 utvrđeni posebni uvjeti za uvoz u Uniji se trguje samo u manjim količinama te oni u zanemarivoj mjeri pridonose izloženosti stanovništva Unije radionuklidima.

| (4) | Japanska nadležna tijela obvezala su se održavati odgovarajući i opsežan sustav kontrole za otkrivanje prisutnosti radionuklida u hrani i hrani za životinje te redovito objavljivati sve rezultate praćenja na internetskim stranicama japanskog Ministarstva zdravstva, rada i socijalne skrbi. |
| --- | --- |

(4)

Japanska nadležna tijela obvezala su se održavati odgovarajući i opsežan sustav kontrole za otkrivanje prisutnosti radionuklida u hrani i hrani za životinje te redovito objavljivati sve rezultate praćenja na internetskim stranicama japanskog Ministarstva zdravstva, rada i socijalne skrbi.

| (5) | Stoga više nije potrebno zadržati mjere predviđene Provedbenom uredbom (EU) 2021/1533 kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja životinja i javnog zdravlja, iako će Komisija nastaviti pratiti razine radionuklida u hrani i hrani za životinje podrijetlom iz Japana kako bi zajamčila visoku razinu zaštite sigurnosti potrošača. |
| --- | --- |

(5)

Stoga više nije potrebno zadržati mjere predviđene Provedbenom uredbom (EU) 2021/1533 kako bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja životinja i javnog zdravlja, iako će Komisija nastaviti pratiti razine radionuklida u hrani i hrani za životinje podrijetlom iz Japana kako bi zajamčila visoku razinu zaštite sigurnosti potrošača.

| (6) | Stoga je primjereno staviti izvan snage Provedbenu uredbu (EU) 2021/1533. |
| --- | --- |

(6)

Stoga je primjereno staviti izvan snage Provedbenu uredbu (EU) 2021/1533.

| (7) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(7)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Stavljanje izvan snage

Provedbena uredba (EU) 2021/1533 stavlja se izvan snage.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

1

(2)  
  SL L 95, 7.4.2017., str. 1.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 297/2011 od 25. ožujka 2011. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima (SL L 80, 26.3.2011., str. 5.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 961/2011 od 27. rujna 2011. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 297/2011 (SL L 252, 28.9.2011., str. 10.).

4

(5)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 284/2012 od 29. ožujka 2012. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 961/2011 (SL L 92, 30.3.2012., str. 16.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 996/2012 od 26. listopada 2012. o propisivanju posebnih pravila za uvoz hrane i hrane za životinje podrijetlom ili isporučene iz Japana nakon incidenta u nuklearnoj elektrani Fukushima i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 284/2012 (SL L 299, 27.10.2012., str. 31.).

6

(7)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 322/2014 od 28. ožujka 2014. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslanih iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima (SL L 95, 29.3.2014., str. 1.).

7

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/6 od 5. siječnja 2016. o uvođenju posebnih uvjeta kojima se uređuje uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili poslane iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 322/2014 (SL L 3, 6.1.2016., str. 5.).

8

(9)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/1533 od 17. rujna 2021. o uvođenju posebnih uvjeta za uvoz hrane za životinje i hrane podrijetlom ili otpremljene iz Japana nakon nesreće u nuklearnoj elektrani Fukushima i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2016/6 (SL L 330, 20.9.2021., str. 72.).

9

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/93

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1454

оd 13. srpnja 2023.

o izdavanju odobrenja Unije za pojedinačni biocidni proizvod „WESSOCLEAN GOLD LINE” u skladu s Uredbom (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (1), a posebno njezin članak 44. stavak 5. prvi podstavak,

budući da:

| (1) | Društvo WESSO AG podnijelo je 28. rujna 2017. Europskoj agenciji za kemikalije („Agencija”) zahtjev u skladu s člankom 43. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 za odobrenje Unije za pojedinačni biocidni proizvod pod nazivom „WESSOCLEAN GOLD LINE”, koji pripada vrstama proizvoda 3 i 4 kako su opisane u Prilogu V. toj uredbi, uz pisanu potvrdu da je nadležno tijelo Njemačke pristalo ocijeniti taj zahtjev. Zahtjev je evidentiran u registru biocidnih proizvoda pod brojem predmeta BC-QN034236-29. |
| --- | --- |

(1)

Društvo WESSO AG podnijelo je 28. rujna 2017. Europskoj agenciji za kemikalije („Agencija”) zahtjev u skladu s člankom 43. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012 za odobrenje Unije za pojedinačni biocidni proizvod pod nazivom „WESSOCLEAN GOLD LINE”, koji pripada vrstama proizvoda 3 i 4 kako su opisane u Prilogu V. toj uredbi, uz pisanu potvrdu da je nadležno tijelo Njemačke pristalo ocijeniti taj zahtjev. Zahtjev je evidentiran u registru biocidnih proizvoda pod brojem predmeta BC-QN034236-29.

| (2) | „WESSOCLEAN GOLD LINE” kao aktivnu tvar sadržava peroctenu kiselinu, koja je uvrštena na popis odobrenih aktivnih tvari Unije iz članka 9. stavka 2. Uredbe (EU) br. 528/2012 za vrste proizvoda 3 i 4. |
| --- | --- |

(2)

„WESSOCLEAN GOLD LINE” kao aktivnu tvar sadržava peroctenu kiselinu, koja je uvrštena na popis odobrenih aktivnih tvari Unije iz članka 9. stavka 2. Uredbe (EU) br. 528/2012 za vrste proizvoda 3 i 4.

| (3) | Nadležno ocjenjivačko tijelo Agenciji je 9. ožujka 2022., u skladu s člankom 44. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012, podnijelo izvješće o ocjenjivanju i zaključke ocjenjivanja. |
| --- | --- |

(3)

Nadležno ocjenjivačko tijelo Agenciji je 9. ožujka 2022., u skladu s člankom 44. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 528/2012, podnijelo izvješće o ocjenjivanju i zaključke ocjenjivanja.

| (4) | Agencija je 14. listopada 2022. Komisiji dostavila mišljenje (2), nacrt sažetka svojstava biocidnog proizvoda za „WESSOCLEAN GOLD LINE” i konačno izvješće o ocjenjivanju pojedinačnog biocidnog proizvoda, u skladu s člankom 44. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je 14. listopada 2022. Komisiji dostavila mišljenje (2), nacrt sažetka svojstava biocidnog proizvoda za „WESSOCLEAN GOLD LINE” i konačno izvješće o ocjenjivanju pojedinačnog biocidnog proizvoda, u skladu s člankom 44. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 528/2012.

| (5) | U mišljenju se zaključuje da je „WESSOCLEAN GOLD LINE” pojedinačni biocidni proizvod u smislu članka 3. stavka 1. točke (r) Uredbe (EU) br. 528/2012, da ispunjava uvjete za odobrenje Unije u skladu s člankom 42. stavkom 1. te uredbe te da, podložno sukladnosti s nacrtom sažetka svojstava biocidnog proizvoda, ispunjava uvjete utvrđene u članku 19. stavku 1. te uredbe. |
| --- | --- |

(5)

U mišljenju se zaključuje da je „WESSOCLEAN GOLD LINE” pojedinačni biocidni proizvod u smislu članka 3. stavka 1. točke (r) Uredbe (EU) br. 528/2012, da ispunjava uvjete za odobrenje Unije u skladu s člankom 42. stavkom 1. te uredbe te da, podložno sukladnosti s nacrtom sažetka svojstava biocidnog proizvoda, ispunjava uvjete utvrđene u članku 19. stavku 1. te uredbe.

| (6) | Agencija je 28. listopada 2022. Komisiji dostavila nacrt sažetka svojstava biocidnog proizvoda na svim službenim jezicima Unije u skladu s člankom 44. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je 28. listopada 2022. Komisiji dostavila nacrt sažetka svojstava biocidnog proizvoda na svim službenim jezicima Unije u skladu s člankom 44. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 528/2012.

| (7) | Komisija je suglasna s mišljenjem Agencije i stoga smatra da je primjereno izdati odobrenje Unije za biocidni proizvod „WESSOCLEAN GOLD LINE”. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je suglasna s mišljenjem Agencije i stoga smatra da je primjereno izdati odobrenje Unije za biocidni proizvod „WESSOCLEAN GOLD LINE”.

| (8) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode, |
| --- | --- |

(8)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za biocidne proizvode,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Društvu WESSO AG izdaje se odobrenje Unije s brojem odobrenja EU-0029720-0000 za stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporabu pojedinačnog biocidnog proizvoda „WESSOCLEAN GOLD LINE” u skladu sa sažetkom svojstava biocidnog proizvoda iz Priloga.

Odobrenje Unije valjano je od 3. kolovoza 2023. do 31. srpnja 2033.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

1

(2)  Mišljenje ECHA-e od 28. rujna 2022. o odobrenju Unije za pojedinačni biocidni proizvod „WESSOCLEAN GOLD LINE” (ECHA/BPC/359/2022), https://echa.europa.eu/bpc-opinions-on-union-authorisation.

2

---

PRILOG

Sažetak svojstava biocidnog proizvoda

WESSOCLEAN GOLD LINE

Vrsta proizvoda 3 – Biocidni proizvodi u veterinarskoj higijeni (dezinfekcijska sredstva)

Vrsta proizvoda 4 – Dezinfekcijska sredstva na području hrane i hrane za životinje (dezinfekcijska sredstva)

Broj odobrenja: EU-0029720-0000

Broj odluke iz Registra biocidnih proizvoda (R4BP): EU-0029720-0000

1.   ADMINISTRATIVNE INFORMACIJE

1.1.   Trgovački naziv(i) proizvoda

| Trgovački naziv | WESSOCLEAN GOLD LINE
  WESSOCLEAN AGRO PROTECT |
| --- | --- |

Trgovački naziv

WESSOCLEAN GOLD LINE

WESSOCLEAN AGRO PROTECT

1.2.   Nositelj odobrenja

| Naziv i adresa nositelja odobrenja | Naziv | WESSO AG |
| --- | --- | --- |
| Adresa | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Njemačka |
| Broj odobrenja | EU-0029720-0000 |
| Broj odluke iz Registra biocidnih proizvoda (R4BP) | EU-0029720-0000 |
| Datum odobrenja | 3. kolovoza 2023. |
| Datum isteka odobrenja | 31. srpnja 2033. |

Naziv i adresa nositelja odobrenja

Naziv

WESSO AG

Adresa

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Njemačka

Broj odobrenja

EU-0029720-0000

Broj odluke iz Registra biocidnih proizvoda (R4BP)

EU-0029720-0000

Datum odobrenja

3. kolovoza 2023.

Datum isteka odobrenja

31. srpnja 2033.

1.3.   Proizvođač(i) proizvoda

| Naziv proizvođača | WESSO AG |
| --- | --- |
| Adresa proizvođača | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Njemačka |
| Lokacija proizvodnih pogona | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Njemačka |

Naziv proizvođača

WESSO AG

Adresa proizvođača

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Njemačka

Lokacija proizvodnih pogona

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Njemačka

1.4.   Proizvođači aktivnih tvari

| Aktivna tvar | Peroctena kiselina |
| --- | --- |
| Naziv proizvođača | Evonik Resource Efficiency GmbH |
| Adresa proizvođača | Postfach 1345, 63403 Hanau Njemačka |
| Lokacija proizvodnih pogona | Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Austrija |

Aktivna tvar

Peroctena kiselina

Naziv proizvođača

Evonik Resource Efficiency GmbH

Adresa proizvođača

Postfach 1345, 63403 Hanau Njemačka

Lokacija proizvodnih pogona

Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Austrija

2.   SASTAV I FORMULACIJA PROIZVODA

2.1.   Kvalitativne i kvantitativne informacije o sastavu proizvoda

| Uobičajeni naziv | IUPAC naziv | Funkcija | CAS broj | EC broj | Sadržaj (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peroctena kiselina | | Aktivna tvar | 79-21-0 | 201-186-8 | 0,03 |
| etanol | | Neaktivna tvar | 64-17-5 | 200-578-6 | 1,61 |
| propan-2-ol | | Neaktivna tvar | 67-63-0 | 200-661-7 | 2,52 |
| vodikov peroksid | | Neaktivna tvar | 7722-84-1 | 231-765-0 | 3,15 |
| octena kiselina | | Neaktivna tvar | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,06 |
| sumporna kiselina | | Neaktivna tvar | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,01 |

Uobičajeni naziv

IUPAC naziv

Funkcija

CAS broj

EC broj

Sadržaj (%)

Peroctena kiselina

Aktivna tvar

79-21-0

201-186-8

0,03

etanol

Neaktivna tvar

64-17-5

200-578-6

1,61

propan-2-ol

Neaktivna tvar

67-63-0

200-661-7

2,52

vodikov peroksid

Neaktivna tvar

7722-84-1

231-765-0

3,15

octena kiselina

Neaktivna tvar

64-19-7

200-580-7

0,06

sumporna kiselina

Neaktivna tvar

7664-93-9

231-639-5

0,01

2.2.   Vrsta formulacije

AL – svaka druga tekućina

3.   OZNAKE OPASNOSTI I OBAVIJESTI

| Oznaka upozorenja | Može nagrizati metale.
  Uzrokuje jako nadraživanje oka.
  Štetno za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima. |
| --- | --- |
| Oznake obavijesti | Čuvati samo u originalnom pakiranju.
  Nakon uporabe temeljito oprati ruke
  Izbjegavati ispuštanje u okoliš.
  Nositi zaštitu za oči.
  U SLUČAJU DODIRA S OČIMA: Oprezno ispirati vodom nekoliko minuta. Ukloniti kontaktne leće ukoliko ih nosite i ako se one lako uklanjaju. Nastaviti ispiranje.
  Ako nadražaj oka ne prestaje: Zatražiti savjet liječnika.
  Apsorbirati proliveno kako bi se spriječila materijalna šteta.
  Odložiti sadržaj u/na odobreno postrojenje za zbrinjavanje otpada u skladu s nacionalnim propisima.
  Odložiti spremnik u/na odobreno postrojenje za zbrinjavanje otpada u skladu s nacionalnim propisima. |

Oznaka upozorenja

Može nagrizati metale.

Uzrokuje jako nadraživanje oka.

Štetno za vodeni okoliš s dugotrajnim učincima.

Oznake obavijesti

Čuvati samo u originalnom pakiranju.

Nakon uporabe temeljito oprati ruke

Izbjegavati ispuštanje u okoliš.

Nositi zaštitu za oči.

U SLUČAJU DODIRA S OČIMA: Oprezno ispirati vodom nekoliko minuta. Ukloniti kontaktne leće ukoliko ih nosite i ako se one lako uklanjaju. Nastaviti ispiranje.

Ako nadražaj oka ne prestaje: Zatražiti savjet liječnika.

Apsorbirati proliveno kako bi se spriječila materijalna šteta.

Odložiti sadržaj u/na odobreno postrojenje za zbrinjavanje otpada u skladu s nacionalnim propisima.

Odložiti spremnik u/na odobreno postrojenje za zbrinjavanje otpada u skladu s nacionalnim propisima.

4.   ODOBRENA UPORABA

4.1.   Opis uporabe

Tablica 1.

Uporaba br. 1 – Uporaba 1 – Dezinfekcija jaja za valenje na sobnoj temperaturi

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvoda 03: Biocidni proizvodi u veterinarskoj higijeni (dezinficijensi) |
| --- | --- |
| Ako je relevantno, točan opis odobrene uporabe | - |
| Ciljni organizam(mi) (uključujući razvojnu fazu) | Znanstveno ime: bakterije
  Uobičajeno ime: Bakterije
  Stadij razvoja: -
  Znanstveno ime: kvasac
  Uobičajeno ime: Kvasci
  Stadij razvoja: -
  Znanstveno ime: gljive
  Uobičajeno ime: Gljive
  Stadij razvoja: - |
| Područje primjene | Unutra
  Valionice, dezinfekcija jaja za valenje |
| Načini primjene | Metoda: Zatvoreni sustav: hladno zamagljivanje
  Detaljan opis:
  - |
| Količine kod primjene i učestalost | Stopa primjene: 1 litra nerazrijeđenog proizvoda na 15 m3 (= 0,067 litara/m3) sobnog zraka; srednja veličina kapljice ≤ 15 μm
  Razrjeđivanje (%): nerazrijeđeno
  Broj i vremenski raspored primjene:
  Dezinfekcija nakon svakog novog punjenja dezinfekcijske komore jajima. |
| Kategorije korisnika | profesionalac |
| Veličine pakiranja i ambalažni materijal | — | boca od 1 litre (polietilen - PE) |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda 03: Biocidni proizvodi u veterinarskoj higijeni (dezinficijensi)

Ako je relevantno, točan opis odobrene uporabe

-

Ciljni organizam(mi) (uključujući razvojnu fazu)

Znanstveno ime: bakterije

Uobičajeno ime: Bakterije

Stadij razvoja: -

Znanstveno ime: kvasac

Uobičajeno ime: Kvasci

Stadij razvoja: -

Znanstveno ime: gljive

Uobičajeno ime: Gljive

Stadij razvoja: -

Područje primjene

Unutra

Valionice, dezinfekcija jaja za valenje

Načini primjene

Metoda: Zatvoreni sustav: hladno zamagljivanje

Detaljan opis:

-

Količine kod primjene i učestalost

Stopa primjene: 1 litra nerazrijeđenog proizvoda na 15 m3 (= 0,067 litara/m3) sobnog zraka; srednja veličina kapljice ≤ 15 μm

Razrjeđivanje (%): nerazrijeđeno

Broj i vremenski raspored primjene:

Dezinfekcija nakon svakog novog punjenja dezinfekcijske komore jajima.

Kategorije korisnika

profesionalac

Veličine pakiranja i ambalažni materijal

—

boca od 1 litre (polietilen - PE)

| — | limenka od 20 litara (polietilen visoke gustoće - HDPE) |
| --- | --- |

—

limenka od 20 litara (polietilen visoke gustoće - HDPE)

| — | bačva od 220 litara (HDPE) |
| --- | --- |

—

bačva od 220 litara (HDPE)

| — | spremnik za robu u rasutom stanju (IBC) (PE) od 1 000 litara |
| --- | --- |

—

spremnik za robu u rasutom stanju (IBC) (PE) od 1 000 litara

4.1.1.   Upute za uporabu specifične za uporabu

| 1) | 1 litra proizvoda na 15 m3 (= 0,067 l/m3) mora se distribuirati najmanje 30 minuta. Vrijeme kontakta počinje kada se nebulizira potrebna ukupna količina proizvoda (vidi stopu primjene).
  Za baktericidnu, učinkovitost protiv kvasca i fungicidnu učinkovitost ostavite proizvod da djeluje na 20 °C tijekom 60 minuta vremena kontakta. Nakon toga se zrak u komori treba zamijeniti pomoću ispušnog sustava. |
| --- | --- |

1)

Za baktericidnu, učinkovitost protiv kvasca i fungicidnu učinkovitost ostavite proizvod da djeluje na 20 °C tijekom 60 minuta vremena kontakta. Nakon toga se zrak u komori treba zamijeniti pomoću ispušnog sustava.

| 2) | Proizvod je spreman za upotrebu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dezinfekcija nakon svakog novog punjenja dezinfekcijske komore jajima. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Samo za uporabu u suhim zatvorenim prostorima od 4 do 150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biološku validaciju provodi korisnik biocidnih proizvoda za svaku prostoriju (uključujući npr. jaja za valenje, opremu) koja se dezinficira zamagljivanjem (ili u prikladnoj „standardnoj” prostoriji u objektu, ako je primjenjivo) s uređajima koji se trebaju koristiti u procesu dezinfekcije, nakon čega se može izraditi i koristiti protokol za dezinfekcijske procese u tim prostorijama. |
| --- | --- |

5)

4.1.2.   Mjere za smanjenje rizika specifične za uporabu

Pogledajte opće upute za uporabu

4.1.3.   Ako su specifične za uporabu, pojedinosti o vjerojatnim izravnim i posrednim učincima, upute za prvu pomoć i hitne mjere u slučaju nužde za zaštitu okoliša

Pogledajte opće upute za uporabu

4.1.4.   Ako su specifične za uporabu, upute za sigurno odlaganje proizvoda i ambalaže

Pogledajte opće upute za uporabu

4.1.5.   Ako su specifični za uporabu, uvjeti skladištenja i rok trajanja proizvoda u uobičajenim uvjetima skladištenja

Pogledajte opće upute za uporabu

4.2.   Opis uporabe

Tablica 2.

Uporaba br. 2 – Uporaba 2 – Dezinfekcija jaja za valenje na 36 °C u valionici

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvoda 03: Biocidni proizvodi u veterinarskoj higijeni (dezinficijensi) |
| --- | --- |
| Ako je relevantno, točan opis odobrene uporabe | - |
| Ciljni organizam(mi) (uključujući razvojnu fazu) | Znanstveno ime: bakterije
  Uobičajeno ime: Bakterije
  Stadij razvoja: -
  Znanstveno ime: kvasac
  Uobičajeno ime: Kvasci
  Stadij razvoja: -
  Znanstveno ime: gljive
  Uobičajeno ime: Gljive
  Stadij razvoja: - |
| Područje primjene | Unutra
  Valionice, dezinfekcija jaja za valenje |
| Načini primjene | Metoda: Zatvoreni sustav: hladno zamagljivanje
  Detaljan opis:
  - |
| Količine kod primjene i učestalost | Stopa primjene: 1 litra nerazrijeđenog proizvoda na 15 m3 (= 0,067 litara/m3) sobnog zraka; srednja veličina kapljice ≤ 15 μm
  Razrjeđivanje (%): nerazrijeđeno
  Broj i vremenski raspored primjene:
  Dezinfekcija nakon svakog novog punjenja dezinfekcijske komore jajima. |
| Kategorije korisnika | profesionalac |
| Veličine pakiranja i ambalažni materijal | — | boca od 1 l (PE) |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda 03: Biocidni proizvodi u veterinarskoj higijeni (dezinficijensi)

Ako je relevantno, točan opis odobrene uporabe

-

Ciljni organizam(mi) (uključujući razvojnu fazu)

Znanstveno ime: bakterije

Uobičajeno ime: Bakterije

Stadij razvoja: -

Znanstveno ime: kvasac

Uobičajeno ime: Kvasci

Stadij razvoja: -

Znanstveno ime: gljive

Uobičajeno ime: Gljive

Stadij razvoja: -

Područje primjene

Unutra

Valionice, dezinfekcija jaja za valenje

Načini primjene

Metoda: Zatvoreni sustav: hladno zamagljivanje

Detaljan opis:

-

Količine kod primjene i učestalost

Stopa primjene: 1 litra nerazrijeđenog proizvoda na 15 m3 (= 0,067 litara/m3) sobnog zraka; srednja veličina kapljice ≤ 15 μm

Razrjeđivanje (%): nerazrijeđeno

Broj i vremenski raspored primjene:

Dezinfekcija nakon svakog novog punjenja dezinfekcijske komore jajima.

Kategorije korisnika

profesionalac

Veličine pakiranja i ambalažni materijal

—

boca od 1 l (PE)

| — | limenka od 20 litara (HDPE) |
| --- | --- |

—

limenka od 20 litara (HDPE)

| — | bačva od 220 litara (HDPE) |
| --- | --- |

—

bačva od 220 litara (HDPE)

| — | IBC spremnik od 1 000 l (PE) |
| --- | --- |

—

IBC spremnik od 1 000 l (PE)

4.2.1.   Upute za uporabu specifične za uporabu

| 1) | 1 litra proizvoda na 15 m3 (= 0,067 l/m3) mora se distribuirati najmanje 30 minuta. Vrijeme kontakta počinje kada se nebulizira potrebna ukupna količina proizvoda (vidi stopu primjene).
  Za baktericidnu, učinkovitost protiv kvasca i fungicidnu učinkovitost ostavite proizvod da djeluje na 36 °C tijekom 60 minuta vremena kontakta. Nakon toga se zrak u komori treba zamijeniti pomoću ispušnog sustava. |
| --- | --- |

1)

Za baktericidnu, učinkovitost protiv kvasca i fungicidnu učinkovitost ostavite proizvod da djeluje na 36 °C tijekom 60 minuta vremena kontakta. Nakon toga se zrak u komori treba zamijeniti pomoću ispušnog sustava.

| 2) | Proizvod je spreman za upotrebu. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dezinfekcija nakon svakog novog punjenja dezinfekcijske komore jajima. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Samo za uporabu u suhim zatvorenim prostorima od 4 do 150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biološku validaciju provodi korisnik biocidnih proizvoda za svaku prostoriju (uključujući npr. jaja za valenje, opremu) koja se dezinficira zamagljivanjem (ili u prikladnoj „standardnoj” prostoriji u objektu, ako je primjenjivo) s uređajima koji se trebaju koristi za proces dezinfekcije, nakon čega se može izraditi i koristiti protokol za dezinfekcijske procese u tim prostorijama. |
| --- | --- |

5)

4.2.2.   Mjere za smanjenje rizika specifične za uporabu

Pogledajte opće upute za uporabu

4.2.3.   Ako su specifične za uporabu, pojedinosti o vjerojatnim izravnim i posrednim učincima, upute za prvu pomoć i hitne mjere u slučaju nužde za zaštitu okoliša

Pogledajte opće upute za uporabu

4.2.4.   Ako su specifične za uporabu, upute za sigurno odlaganje proizvoda i ambalaže

Pogledajte opće upute za uporabu

4.2.5.   Ako su specifični za uporabu, uvjeti skladištenja i rok trajanja proizvoda u uobičajenim uvjetima skladištenja

Pogledajte opće upute za uporabu

4.3.   Opis uporabe

Tablica 3.

Uporaba br. 3 – Uporaba 3 – Dezinfekcija površina u industriji pakiranja povrća, voća i biljaka difuzijom u zraku

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvoda 04: Dezinfekcijska sredstva na području hrane i hrane za životinje (dezinficijensi) |
| --- | --- |
| Ako je relevantno, točan opis odobrene uporabe | - |
| Ciljni organizam(mi) (uključujući razvojnu fazu) | Znanstveno ime: bakterije
  Uobičajeno ime: Bakterije
  Stadij razvoja: -
  Znanstveno ime: kvasac
  Uobičajeno ime: Kvasci
  Stadij razvoja: -
  Znanstveno ime: gljive
  Uobičajeno ime: Gljive
  Stadij razvoja: - |
| Područje primjene | Unutra
  Neporozne površine opreme za transport i skladištenje krumpira, voća, povrća i biljaka bez izravnog kontakta s krumpirom, voćem, povrćem ili biljkama. |
| Načini primjene | Metoda: Zatvoreni sustav: hladno zamagljivanje
  Detaljan opis:
  - |
| Količine kod primjene i učestalost | Stopa primjene: 40 ml proizvoda po 1 m3 (0,04 l/m3) sobnog zraka; srednja veličina kapljice ≤ 15 μm
  Razrjeđivanje (%): nerazrijeđeno
  Broj i vremenski raspored primjene:
  Dezinfekcija prije stavljanja novih artikala u liniju za pakiranje. |
| Kategorije korisnika | profesionalac |
| Veličine pakiranja i ambalažni materijal | Boca od 1 litre (PE)
  Limenka od 20 litara (HDPE)
  Bačva od 220 litara (HDPE)
  IBC spremnik od 1 000 l (PE) |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda 04: Dezinfekcijska sredstva na području hrane i hrane za životinje (dezinficijensi)

Ako je relevantno, točan opis odobrene uporabe

-

Ciljni organizam(mi) (uključujući razvojnu fazu)

Znanstveno ime: bakterije

Uobičajeno ime: Bakterije

Stadij razvoja: -

Znanstveno ime: kvasac

Uobičajeno ime: Kvasci

Stadij razvoja: -

Znanstveno ime: gljive

Uobičajeno ime: Gljive

Stadij razvoja: -

Područje primjene

Unutra

Neporozne površine opreme za transport i skladištenje krumpira, voća, povrća i biljaka bez izravnog kontakta s krumpirom, voćem, povrćem ili biljkama.

Načini primjene

Metoda: Zatvoreni sustav: hladno zamagljivanje

Detaljan opis:

-

Količine kod primjene i učestalost

Stopa primjene: 40 ml proizvoda po 1 m3 (0,04 l/m3) sobnog zraka; srednja veličina kapljice ≤ 15 μm

Razrjeđivanje (%): nerazrijeđeno

Broj i vremenski raspored primjene:

Dezinfekcija prije stavljanja novih artikala u liniju za pakiranje.

Kategorije korisnika

profesionalac

Veličine pakiranja i ambalažni materijal

Boca od 1 litre (PE)

Limenka od 20 litara (HDPE)

Bačva od 220 litara (HDPE)

IBC spremnik od 1 000 l (PE)

4.3.1.   Upute za uporabu specifične za uporabu

| 1) | 40 ml proizvoda spremnog za uporabu po 1 m3 sobnog zraka (0,04 litre/m3) distribuira se najmanje 30 minuta. Vrijeme kontakta počinje kada se nebulizira potrebna ukupna količina proizvoda (vidi stopu primjene).
  Za baktericidnu, učinkovitost protiv kvasca i fungicidnu učinkovitost ostavite proizvod da djeluje na sobnoj temperaturi tijekom 30 minuta vremena kontakta. Nakon toga prostoriju treba intenzivno prozračiti. |
| --- | --- |

1)

Za baktericidnu, učinkovitost protiv kvasca i fungicidnu učinkovitost ostavite proizvod da djeluje na sobnoj temperaturi tijekom 30 minuta vremena kontakta. Nakon toga prostoriju treba intenzivno prozračiti.

| 2) | Proizvod je otopina spremna za uporabu koja se ne smije razrjeđivati vodom. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dezinfekcija prije stavljanja novih artikala u liniju za pakiranje. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Samo za uporabu u suhim zatvorenim prostorima od 3 do 5 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biološku validaciju provodi korisnik biocidnih proizvoda za svaku ugradnju koja će se koristiti za dezinficiranje zamagljivanjem (ili u prikladnoj „standardnoj” instalaciji u objektu, ako je primjenjivo) s uređajima koji se trebaju koristiti za proces dezinfekcije, nakon čega se može izraditi i koristiti protokol za dezinfekcije tih instalacija. |
| --- | --- |

5)

4.3.2.   Mjere za smanjenje rizika specifične za uporabu

Pogledajte opće upute za uporabu

4.3.3.   Ako su specifične za uporabu, pojedinosti o vjerojatnim izravnim i posrednim učincima, upute za prvu pomoć i hitne mjere u slučaju nužde za zaštitu okoliša

Pogledajte opće upute za uporabu

4.3.4.   Ako su specifične za uporabu, upute za sigurno odlaganje proizvoda i ambalaže

Pogledajte opće upute za uporabu

4.3.5.   Ako su specifični za uporabu, uvjeti skladištenja i rok trajanja proizvoda u uobičajenim uvjetima skladištenja

Pogledajte opće upute za uporabu

5.   OPĆE UPUTE ZA UPORABU (1)

5.1.   Upute za uporabu

Za punjenje proizvoda:

Proizvod se smije prebaciti/puniti samo automatskim pumpama.

5.2.   Mjere za smanjenje rizika

Za punjenje proizvoda:

| 1) | Korištenje zaštite za oči u skladu s europskim standardom EN ISO16321 ili njegovim ekvivalentom tijekom rukovanja proizvodom. Vidi odjeljak 6 za puni naziv EN norme. |
| --- | --- |

1)

Korištenje zaštite za oči u skladu s europskim standardom EN ISO16321 ili njegovim ekvivalentom tijekom rukovanja proizvodom. Vidi odjeljak 6 za puni naziv EN norme.

Za primjenu proizvoda:

| 1) | Primjena proizvoda dopuštena je samo u zatvorenim, zrakonepropusnim sustavima za dezinfekciju. Radnici ne smiju biti prisutni tijekom procesa dezinfekcije. Radnicima nije dopušten pristup dezinfekcijskoj komori tijekom primjene. |
| --- | --- |

1)

Primjena proizvoda dopuštena je samo u zatvorenim, zrakonepropusnim sustavima za dezinfekciju. Radnici ne smiju biti prisutni tijekom procesa dezinfekcije. Radnicima nije dopušten pristup dezinfekcijskoj komori tijekom primjene.

| 2) | Dezinfekciju se smije započeti samo s vanjske strane dezinfekcijske komore kako bi se izbjegao kontakt s dezinficijensom. |
| --- | --- |

2)

Dezinfekciju se smije započeti samo s vanjske strane dezinfekcijske komore kako bi se izbjegao kontakt s dezinficijensom.

| 3) | Komora mora ostati hermetički zatvorena tijekom dezinfekcije i mora se spriječiti ponovni ulazak. Mora biti naznačeno da je u tijeku proces dezinfekcije. |
| --- | --- |

3)

Komora mora ostati hermetički zatvorena tijekom dezinfekcije i mora se spriječiti ponovni ulazak. Mora biti naznačeno da je u tijeku proces dezinfekcije.

| 4) | Nakon nanošenja, komora mora biti potpuno prozračena tehničkim sustavom ventilacije. |
| --- | --- |

4)

Nakon nanošenja, komora mora biti potpuno prozračena tehničkim sustavom ventilacije.

| 5) | Ponovni ulazak dopušten je samo nakon što se proizvod osuši sa svih površina i kada koncentracije peroctene kiseline i vodikovog peroksida u zraku padnu ispod odgovarajućih referentnih vrijednosti (AECi). Kako bi se osigurala dostatna ventilacija, mora se koristiti ili sustav za dezinfekciju sa senzorima koji pokazuju kada su relevantne koncentracije pale ispod referentnih vrijednosti ili se potrebno trajanje tehničke ventilacije mora utvrditi mjerenjem odgovarajućom mjernom opremom za svaku tehničku instalaciju i nakon bilo kakve promjene relevantnih graničnih uvjeta. |
| --- | --- |

5)

Ponovni ulazak dopušten je samo nakon što se proizvod osuši sa svih površina i kada koncentracije peroctene kiseline i vodikovog peroksida u zraku padnu ispod odgovarajućih referentnih vrijednosti (AECi). Kako bi se osigurala dostatna ventilacija, mora se koristiti ili sustav za dezinfekciju sa senzorima koji pokazuju kada su relevantne koncentracije pale ispod referentnih vrijednosti ili se potrebno trajanje tehničke ventilacije mora utvrditi mjerenjem odgovarajućom mjernom opremom za svaku tehničku instalaciju i nakon bilo kakve promjene relevantnih graničnih uvjeta.

Za popravak ili održavanje pumpi za doziranje:

| 1) | Prije izvođenja popravka ili održavanja pumpi, postojeći ostaci proizvoda moraju se ukloniti u najvećoj mjeri ispiranjem pumpi. |
| --- | --- |

1)

Prije izvođenja popravka ili održavanja pumpi, postojeći ostaci proizvoda moraju se ukloniti u najvećoj mjeri ispiranjem pumpi.

5.3.   Pojedinosti o vjerojatnim izravnim i posrednim učincima, upute za prvu pomoć i hitne mjere u slučaju nužde za zaštitu okoliša

Prva pomoć

| 1) | AKO SE UDAHNE: Ako se jave simptomi pozovite CENTAR ZA TROVANJE ili liječnika. |
| --- | --- |

1)

| 2) | AKO SE PROGUTA: Isperite usta. Ako izložena osoba može progutati dajte joj nešto za piće. NE izazivati povraćanje. Pozovite CENTAR ZA TROVANJE ili liječnika. |
| --- | --- |

2)

| 3) | AKO DOĐE U DODIR S KOŽOM: Isprati kožu vodom. Ako se jave simptomi pozovite CENTAR ZA TROVANJE ili liječnika. |
| --- | --- |

3)

| 4) | AKO DOĐE U DODIR S OČIMA: Isprati vodom. Ukloniti kontaktne leće, ako ih nosite i ako je to lako učiniti. Nastavite ispirati 5 minuta. Pozovite CENTAR ZA TROVANJE ili liječnika. |
| --- | --- |

4)

Okruženje:

| 5) | Izbjegavajte izravno ispuštanje nerazrijeđenog proizvoda u okoliš i kanalizaciju. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Velika izlijevanja: Pokrijte tekućinu upijajućim materijalom. Zadržite i sakupite u svrhu zbrinjavanja. |
| --- | --- |

6)

5.4.   Upute za sigurno odlaganje proizvoda i ambalaže

| 1) | Ostaci biocidnog proizvoda moraju se zbrinuti u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Europskim katalogom otpada (EWC) te nacionalnim i regionalnim propisima. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ne ispuštati u odvode. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Odložite sadržaj i spremnik na ovlašteno mjesto za prikupljanje otpada. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Biocidne proizvode ostaviti u originalnim spremnicima. Ne miješati s drugim otpadom. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kada su potpuno prazni, spremnici se mogu reciklirati. |
| --- | --- |

5)

5.5.   Uvjeti skladištenja i roka trajanja proizvoda pod normalnim uvjetima skladištenja

| 1) | Rok trajanja: 12 mjeseci. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Zaštitite od mraza. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Čuvajte na temperaturama ispod 30 °C. |
| --- | --- |

3)

6.   OSTALE INFORMACIJE

| 1) | Imajte na umu referentnu vrijednost EU od 0,5 mg/m3 za aktivnu tvar peroctenu kiselinu (CAS br.: 79-21-0) koja je korištena za procjenu rizika za ovaj proizvod. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Imajte na umu referentnu vrijednost EU od 1,25 mg/m3 za problematičnu tvar vodikov peroksid (CAS br.: 7722-84-1) koja je korištena za procjenu rizika za ovaj proizvod. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Imajte na umu referentnu vrijednost EU-a od 17,9 mg/kg tm/dan za problematičnu tvar propan-2-ol (CAS br.: 67-63-0) koja je korištena za procjenu rizika za ovaj proizvod. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Za orijentaciju: relativna vlažnost kako je ispitana u prilagođenom EN 17272 za učinkovitost: 33 – 53 %.
  Puni nazivi EN normi na koje se upućuje u ovom odjeljku i u odjeljcima 5.2. „Mjere za smanjenje rizika” i 5.4. „Upute za sigurno odlaganje proizvoda i njegove ambalaže” su:
  EN 17272 - Kemijski dezinficijensi i antiseptici - Metode dezinfekcije prostorija zračnim putem automatiziranim postupkom - Određivanje baktericidnog, mikobaktericidnog, sporicidnog, fungicidnog, protukvasnog, virucidnog i fagocidnog djelovanja.
  EN ISO16321 - Zaštita za oči i lice za radnu uporabu
  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.). |
| --- | --- |

4)

Puni nazivi EN normi na koje se upućuje u ovom odjeljku i u odjeljcima 5.2. „Mjere za smanjenje rizika” i 5.4. „Upute za sigurno odlaganje proizvoda i njegove ambalaže” su:

EN 17272 - Kemijski dezinficijensi i antiseptici - Metode dezinfekcije prostorija zračnim putem automatiziranim postupkom - Određivanje baktericidnog, mikobaktericidnog, sporicidnog, fungicidnog, protukvasnog, virucidnog i fagocidnog djelovanja.

EN ISO16321 - Zaštita za oči i lice za radnu uporabu

Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

---

(1)  Upute o uporabi, mjere za smanjenje rizika i druge smjernice za uporabu u ovom odjeljku vrijede za svaku autoriziranu uporabu.

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/103

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1455

оd 13. srpnja 2023.

o žurnom privremenom odobrenju tvari kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat kao dodataka hrani za preživače s funkcionalnim buragom, kopitare i dvojezupce

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje za korištenje u hranidbi životinja (1), a posebno njezin članak 15.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 1831/2003 propisano je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. Konkretno, člankom 15. te uredbe predviđeno je da Komisija u posebnim slučajevima, kada je potrebno žurno odobrenje kako bi se osigurala zaštita dobrobiti životinja, može privremeno odobriti korištenje dodataka. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 1831/2003 propisano je odobravanje dodataka hrani za životinje te osnove i postupci za izdavanje odobrenja. Konkretno, člankom 15. te uredbe predviđeno je da Komisija u posebnim slučajevima, kada je potrebno žurno odobrenje kako bi se osigurala zaštita dobrobiti životinja, može privremeno odobriti korištenje dodataka.

| (2) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 601/2013 (2) odobrene su na razdoblje od 10 godina tvari kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat, kobaltov(II) sulfat heptahidrat i obloženi granulirani kobaltov(II) karbonat kao dodaci hrani za životinje koji pripadaju kategoriji „nutritivni dodaci” i funkcionalnoj skupini „mineralne mješavine”. Ti su dodaci odobreni za uporabu kod preživača s funkcionalnim buragom, kopitara, dvojezubaca, glodavaca, gmazova biljojeda i sisavaca u zoološkim vrtovima. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 601/2013 (2) odobrene su na razdoblje od 10 godina tvari kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat, kobaltov(II) sulfat heptahidrat i obloženi granulirani kobaltov(II) karbonat kao dodaci hrani za životinje koji pripadaju kategoriji „nutritivni dodaci” i funkcionalnoj skupini „mineralne mješavine”. Ti su dodaci odobreni za uporabu kod preživača s funkcionalnim buragom, kopitara, dvojezubaca, glodavaca, gmazova biljojeda i sisavaca u zoološkim vrtovima.

| (3) | U roku navedenom u članku 14. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 nije podnesen nijedan zahtjev za produljenje odobrenja dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat (3), koje istječe 15. srpnja 2023. Za te je dodatke 20. listopada 2022. podnesen zahtjev za novo odobrenje u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 za uporabu kod istih životinjskih vrsta na koje se odnosilo i prethodno odobrenje te se u njemu traži da ih se razvrsta u kategoriju dodataka „nutritivni dodaci” i funkcionalnu skupinu „mineralne mješavine”. |
| --- | --- |

(3)

U roku navedenom u članku 14. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 nije podnesen nijedan zahtjev za produljenje odobrenja dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat (3), koje istječe 15. srpnja 2023. Za te je dodatke 20. listopada 2022. podnesen zahtjev za novo odobrenje u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 za uporabu kod istih životinjskih vrsta na koje se odnosilo i prethodno odobrenje te se u njemu traži da ih se razvrsta u kategoriju dodataka „nutritivni dodaci” i funkcionalnu skupinu „mineralne mješavine”.

| (4) | Uzimajući u obzir razdoblje potrebno za obradu zahtjeva za odobrenje podnesenog za dodatke kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat, novo odobrenje za te dodatke nije moguće izdati do 15. srpnja 2023. |
| --- | --- |

(4)

Uzimajući u obzir razdoblje potrebno za obradu zahtjeva za odobrenje podnesenog za dodatke kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat, novo odobrenje za te dodatke nije moguće izdati do 15. srpnja 2023.

| (5) | Kao rezultat toga, Komisiji je 30. svibnja 2023. podnesen zahtjev jednog trgovačkog društva za izdavanje privremenog žurnog odobrenja u skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 za uporabu dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat namijenjenih preživačima, konjima i kunićima. |
| --- | --- |

(5)

Kao rezultat toga, Komisiji je 30. svibnja 2023. podnesen zahtjev jednog trgovačkog društva za izdavanje privremenog žurnog odobrenja u skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 za uporabu dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat namijenjenih preživačima, konjima i kunićima.

| (6) | U svojem mišljenju od 12. studenoga 2009. (4) Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) zaključila je da bi zbog velike brzine razgradnje oralno primijenjenog vitamina B12 u buragu optimalna opskrba preživača mikronutrijentima trebala uključivati kobalt. Agencija je taj zaključak proširila na konje i kuniće, smatrajući da bi i kod njih trebalo zadržati dodavanje kobalta prehrani. Agencija je u svojim mišljenjima od 22. svibnja 2012. (5) i 12. lipnja 2012. (6) potvrdila da su dodaci kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat učinkoviti izvori kobalta kao esencijalnog elementa u tragovima, od kojeg pak, mikrobnom fermentacijom u buragu, nastaje vitamin B12. |
| --- | --- |

(6)

U svojem mišljenju od 12. studenoga 2009. (4) Europska agencija za sigurnost hrane („Agencija”) zaključila je da bi zbog velike brzine razgradnje oralno primijenjenog vitamina B12 u buragu optimalna opskrba preživača mikronutrijentima trebala uključivati kobalt. Agencija je taj zaključak proširila na konje i kuniće, smatrajući da bi i kod njih trebalo zadržati dodavanje kobalta prehrani. Agencija je u svojim mišljenjima od 22. svibnja 2012. (5) i 12. lipnja 2012. (6) potvrdila da su dodaci kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat učinkoviti izvori kobalta kao esencijalnog elementa u tragovima, od kojeg pak, mikrobnom fermentacijom u buragu, nastaje vitamin B12.

| (7) | Kako je navedeno u mišljenju Agencije od 12. studenoga 2009., nedostatak kobalta kod životinja općenito dovodi do gubitka apetita, smanjene stope rasta, gubitka tjelesne težine, anemije, poremećaja metabolizma lipida, smanjene razine folata, nakupljanja željeza i nikla u jetri, ugrožene funkcije neutrofila i smanjene otpornosti na parazitske infekcije, što je posebno slučaj kad je riječ o preživačima. |
| --- | --- |

(7)

Kako je navedeno u mišljenju Agencije od 12. studenoga 2009., nedostatak kobalta kod životinja općenito dovodi do gubitka apetita, smanjene stope rasta, gubitka tjelesne težine, anemije, poremećaja metabolizma lipida, smanjene razine folata, nakupljanja željeza i nikla u jetri, ugrožene funkcije neutrofila i smanjene otpornosti na parazitske infekcije, što je posebno slučaj kad je riječ o preživačima.

| (8) | Stoga se čini da bi takav nedostatak vjerojatno imao ozbiljne negativne učinke na dobrobit životinja za koje je kobalt neophodan za sintezu vitamina B12, uključujući slabljenje imunološkog sustava, povećanje učestalosti crijevnih poremećaja i ketoze, narušenu reproduktivnu funkciju, kod ovaca povećani rizik od bolesti bijele jetre, te čak rezultirao mogućim povećanjem morbiditeta ili smrtnosti (7). |
| --- | --- |

(8)

Stoga se čini da bi takav nedostatak vjerojatno imao ozbiljne negativne učinke na dobrobit životinja za koje je kobalt neophodan za sintezu vitamina B12, uključujući slabljenje imunološkog sustava, povećanje učestalosti crijevnih poremećaja i ketoze, narušenu reproduktivnu funkciju, kod ovaca povećani rizik od bolesti bijele jetre, te čak rezultirao mogućim povećanjem morbiditeta ili smrtnosti (7).

| (9) | Kako bi se izbjegla kritična pomanjkanja, životinje koje pasu na tlima siromašnima kobaltom ili se hrane sijenom ili biljkama proizvedenima na takvim tlima, ali i određene kategorije životinja s posebnim potrebama, kao što su životinje kojima se hrana daje s pomoću automatskih dozatora koncentrata s crpkama za doziranje ili neke životinje s metaboličkim poremećajima, moraju dobivati dopunsku hranu u obliku bolusa ili tekućine radi opskrbe esencijalnim hranjivim tvarima, uključujući kobalt. Upotreba kanti mineralne soli ili mineralnog kamena za lizanje u hranidbi kao alternativa za pašne životinje općenito se ne smatra optimalnom u svim okolnostima za osiguravanje dostatne, učinkovite i sigurne opskrbe kobaltom i to zato što je za životinje konzumacija kobalta u tom slučaju dobrovoljna i konkurentska pa je dopunjavanje prehrane manje kontrolirano i manje ciljano te zbog utjecaja klimatskih uvjeta na kvalitetu hrane za životinje i dodatnih zahtjeva u smislu rukovanja. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se izbjegla kritična pomanjkanja, životinje koje pasu na tlima siromašnima kobaltom ili se hrane sijenom ili biljkama proizvedenima na takvim tlima, ali i određene kategorije životinja s posebnim potrebama, kao što su životinje kojima se hrana daje s pomoću automatskih dozatora koncentrata s crpkama za doziranje ili neke životinje s metaboličkim poremećajima, moraju dobivati dopunsku hranu u obliku bolusa ili tekućine radi opskrbe esencijalnim hranjivim tvarima, uključujući kobalt. Upotreba kanti mineralne soli ili mineralnog kamena za lizanje u hranidbi kao alternativa za pašne životinje općenito se ne smatra optimalnom u svim okolnostima za osiguravanje dostatne, učinkovite i sigurne opskrbe kobaltom i to zato što je za životinje konzumacija kobalta u tom slučaju dobrovoljna i konkurentska pa je dopunjavanje prehrane manje kontrolirano i manje ciljano te zbog utjecaja klimatskih uvjeta na kvalitetu hrane za životinje i dodatnih zahtjeva u smislu rukovanja.

| (10) | Dodatak obloženi granulirani kobaltov(II) karbonat, za čiju je uporabu podnesen zahtjev za produljenje odobrenja u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 i koji je trenutačno odobren kao dodatak hrani za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1831/2003, ne može se upotrebljavati u formulaciji hrane za životinje koja se daje u obliku tekuće dopunske hrane, ni kao bolus. Razlog tomu su tehničke specifikacije tog dodatka, koji sadržava netopive čestice koje utječu na homogenost tekuće hrane za životinje, ima vrlo nisku koncentraciju kobalta i nije jako stlačiv, što onemogućuje proizvodnju prikladnih bolusa visoke gustoće. Tekuća hrana za životinje trebala bi sadržavati kobalt u topivom obliku, kao što su dodaci kobaltov(II)acetat tetrahidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat, dok bi proizvodnja odgovarajućih bolusa koji životinjama osiguravaju potrebnu sigurnu količinu kobalta uključivala dodatke kobaltov(II) karbonat i kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat. Trenutačno nije odobren nijedan drugi spoj kobalta kao dodatak hrani za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(10)

Dodatak obloženi granulirani kobaltov(II) karbonat, za čiju je uporabu podnesen zahtjev za produljenje odobrenja u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003 i koji je trenutačno odobren kao dodatak hrani za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1831/2003, ne može se upotrebljavati u formulaciji hrane za životinje koja se daje u obliku tekuće dopunske hrane, ni kao bolus. Razlog tomu su tehničke specifikacije tog dodatka, koji sadržava netopive čestice koje utječu na homogenost tekuće hrane za životinje, ima vrlo nisku koncentraciju kobalta i nije jako stlačiv, što onemogućuje proizvodnju prikladnih bolusa visoke gustoće. Tekuća hrana za životinje trebala bi sadržavati kobalt u topivom obliku, kao što su dodaci kobaltov(II)acetat tetrahidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat, dok bi proizvodnja odgovarajućih bolusa koji životinjama osiguravaju potrebnu sigurnu količinu kobalta uključivala dodatke kobaltov(II) karbonat i kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat. Trenutačno nije odobren nijedan drugi spoj kobalta kao dodatak hrani za životinje u skladu s Uredbom (EZ) br. 1831/2003.

| (11) | Uredbom Komisije (EU) 2020/354 (8) utvrđena je, kao posebna hranidbena namjena, dugoročna opskrba pašnih životinja elementima u tragovima i/ili vitaminima za hranu za životinje namijenjenu preživačima s funkcionalnim buragom, koja se smije davati u obliku bolusa. Prestanak uporabe spojeva kobalta kao dodatka hrani za životinje, konkretno kao dijetetske hrane u obliku bolusa za pašne životinje, onemogućio bi gospodarske subjekte u ispunjavanju te posebne hranidbene namjene s obzirom na posebne prehrambene potrebe preživača čiji proces asimilacije, apsorpcije ili metabolizma može biti narušen zbog nedostatka kobalta u prehrani. Takav nedostatak hrane za životinje koja odgovara uvjetima za pašne preživače stoga bi bio štetan za dobrobit tih životinja. |
| --- | --- |

(11)

Uredbom Komisije (EU) 2020/354 (8) utvrđena je, kao posebna hranidbena namjena, dugoročna opskrba pašnih životinja elementima u tragovima i/ili vitaminima za hranu za životinje namijenjenu preživačima s funkcionalnim buragom, koja se smije davati u obliku bolusa. Prestanak uporabe spojeva kobalta kao dodatka hrani za životinje, konkretno kao dijetetske hrane u obliku bolusa za pašne životinje, onemogućio bi gospodarske subjekte u ispunjavanju te posebne hranidbene namjene s obzirom na posebne prehrambene potrebe preživača čiji proces asimilacije, apsorpcije ili metabolizma može biti narušen zbog nedostatka kobalta u prehrani. Takav nedostatak hrane za životinje koja odgovara uvjetima za pašne preživače stoga bi bio štetan za dobrobit tih životinja.

| (12) | Stvarni učinak nedostupnosti dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat može se izmjeriti uzimajući u obzir opseg uporabe tih dodataka u Uniji, iako su neke države članice više pogođene nedostatkom kobalta zbog prirode njihovih tala i pašnjaka. Na primjer, u Irskoj 62 % sve dopunske krmne smjese proizvedene za preživače i kopitare sadržava jedan od ta četiri dodatka te bi nedostupnost tih proizvoda mogla negativno utjecati na više od 11,7 milijuna životinja. U Francuskoj 11,5 milijuna grla preživača dobiva jedan od ta četiri dodatka kao dopunu prehrani u obliku bolusa ili tekuće hrane za životinje te bi prestanak upotrebe tih proizvoda negativno utjecao na dobrobit tih životinja. Općenito, na temelju podataka dobivenih od nadležnih nacionalnih tijela i gospodarskih subjekata čini se da su predmetni dodaci u širokoj uporabi za preživače, uglavnom u hrani za životinje u obliku bolusa ili tekućine, ali i za konje i kuniće. Procjenjuje se da je krajem 2021. na poljoprivrednim gospodarstvima Unije bilo 76 milijuna grla goveda i 71 milijun grla ovaca i koza (9). Statistički podaci o uzgoju kunića (10) iz 2016. pokazuju da se za potrošnju mesa u Uniji uzgajalo oko 180 milijuna kunića. |
| --- | --- |

(12)

Stvarni učinak nedostupnosti dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat može se izmjeriti uzimajući u obzir opseg uporabe tih dodataka u Uniji, iako su neke države članice više pogođene nedostatkom kobalta zbog prirode njihovih tala i pašnjaka. Na primjer, u Irskoj 62 % sve dopunske krmne smjese proizvedene za preživače i kopitare sadržava jedan od ta četiri dodatka te bi nedostupnost tih proizvoda mogla negativno utjecati na više od 11,7 milijuna životinja. U Francuskoj 11,5 milijuna grla preživača dobiva jedan od ta četiri dodatka kao dopunu prehrani u obliku bolusa ili tekuće hrane za životinje te bi prestanak upotrebe tih proizvoda negativno utjecao na dobrobit tih životinja. Općenito, na temelju podataka dobivenih od nadležnih nacionalnih tijela i gospodarskih subjekata čini se da su predmetni dodaci u širokoj uporabi za preživače, uglavnom u hrani za životinje u obliku bolusa ili tekućine, ali i za konje i kuniće. Procjenjuje se da je krajem 2021. na poljoprivrednim gospodarstvima Unije bilo 76 milijuna grla goveda i 71 milijun grla ovaca i koza (9). Statistički podaci o uzgoju kunića (10) iz 2016. pokazuju da se za potrošnju mesa u Uniji uzgajalo oko 180 milijuna kunića.

| (13) | Na temelju mišljenjâ Agencije od 12. studenoga 2009., 22. svibnja 2012. i 12. lipnja 2012. te na temelju podataka o stvarnoj uporabi u Uniji dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat, može se zaključiti da su preživači, konji i kunići životinjske vrste ili kategorije čija bi dobrobit bila znatno narušena zbog prestanka uporabe kobalta u njihovoj prehrani. |
| --- | --- |

(13)

Na temelju mišljenjâ Agencije od 12. studenoga 2009., 22. svibnja 2012. i 12. lipnja 2012. te na temelju podataka o stvarnoj uporabi u Uniji dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat, može se zaključiti da su preživači, konji i kunići životinjske vrste ili kategorije čija bi dobrobit bila znatno narušena zbog prestanka uporabe kobalta u njihovoj prehrani.

| (14) | Kako bi se izbjegli negativni učinci na dobrobit preživača, konja i kunića koja bi proizašla iz prekida odobrenja uporabe dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat od 15. srpnja 2023. te u nedostatku trenutačno dostupne alternative, njihovu bi uporabu trebalo hitno privremeno odobriti dok se ne donese odluka o zahtjevu za njihovo odobrenje podnesenom u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. Privremeno odobrenje trebalo bi izdati na razdoblje od najviše pet godina, u skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se izbjegli negativni učinci na dobrobit preživača, konja i kunića koja bi proizašla iz prekida odobrenja uporabe dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat od 15. srpnja 2023. te u nedostatku trenutačno dostupne alternative, njihovu bi uporabu trebalo hitno privremeno odobriti dok se ne donese odluka o zahtjevu za njihovo odobrenje podnesenom u skladu s člankom 7. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. Privremeno odobrenje trebalo bi izdati na razdoblje od najviše pet godina, u skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

| (15) | Kako bi se osiguralo da se upotrebljavaju samo sigurni i učinkoviti dodaci u skladu s ciljevima Uredbe (EZ) br. 1831/2003, uvjeti privremenog odobrenja trebali bi odražavati uvjete odobrenja predviđene Provedbenom uredbom (EU) br. 601/2013 za četiri predmetna dodatka u pogledu uporabe kod preživača, kopitara i dvojezubaca. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi se osiguralo da se upotrebljavaju samo sigurni i učinkoviti dodaci u skladu s ciljevima Uredbe (EZ) br. 1831/2003, uvjeti privremenog odobrenja trebali bi odražavati uvjete odobrenja predviđene Provedbenom uredbom (EU) br. 601/2013 za četiri predmetna dodatka u pogledu uporabe kod preživača, kopitara i dvojezubaca.

| (16) | Referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003 smatrao je da su zaključci i preporuke u pogledu tih dodataka iz ranije procjene metode analize u kontekstu odobrenja izdanog Provedbenom uredbom (EU) br. 601/2013 valjani i primjenjivi na privremeno odobrenje. |
| --- | --- |

(16)

Referentni laboratorij osnovan Uredbom (EZ) br. 1831/2003 smatrao je da su zaključci i preporuke u pogledu tih dodataka iz ranije procjene metode analize u kontekstu odobrenja izdanog Provedbenom uredbom (EU) br. 601/2013 valjani i primjenjivi na privremeno odobrenje.

| (17) | Zbog isteka odobrenja za uporabu dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat 15. srpnja 2023. te kako bi se osigurala visoka razina zaštite dobrobiti životinja na koje se odnosi privremeno odobrenje, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(17)

Zbog isteka odobrenja za uporabu dodataka kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat i kobaltov(II) sulfat heptahidrat 15. srpnja 2023. te kako bi se osigurala visoka razina zaštite dobrobiti životinja na koje se odnosi privremeno odobrenje, ova bi Uredba trebala hitno stupiti na snagu.

| (18) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(18)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Privremeno odobrenje

Tvari navedene u Prilogu, koje pripadaju kategoriji dodataka hrani za životinje „nutritivni dodaci” i funkcionalnoj skupini „mineralne mješavine”, privremeno se odobravaju kao dodaci hrani za životinje pod uvjetima utvrđenima u tom prilogu.

Članak 2.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 268, 18.10.2003., str. 29.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 601/2013 od 24. lipnja 2013. o izdavanju odobrenja za kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat, kobaltov(II) sulfat heptahidrat i obloženi granulirani kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat kao dodatke hrani za životinje (SL L 172, 25.6.2013., str. 14.).

2

(3)  Podnesen je zahtjev za produljenje odobrenja za tvar obloženi granulirani kobaltov(II) karbonat kao dodatak hrani za životinje u skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1831/2003. Taj dodatak nije obuhvaćen ovom Uredbom.

3

(4)  EFSA Journal 2009.;7(12) :1383.

4

(5)  EFSA Journal 2012.;10(6):2727.

5

(6)  EFSA Journal 2012.;10(7):2791.

6

(7)  Pregled uloge kobalta u metabolizmu životinja, posebno preživača, i učinaka nedostatka kobalta dostupan je u: „Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update”, autori: Jose-Ramiro González-Montaňa et al., Animals 2020, 10, 1855; doi:10.3390/ani10101855.

7

(8)  Uredba Komisije (EU) 2020/354 od 4. ožujka 2020. o utvrđivanju popisa predviđenih namjena korištenja hrane za životinje za posebne hranidbene namjene i stavljanju izvan snage Direktive 2008/38/EZ (SL L 67, 5.3.2020., str. 1.).

8

(9)  
  Ključni podaci o europskom prehrambenom lancu – izdanje za 2022., Eurostat.

9

Ključni podaci o europskom prehrambenom lancu

(10)  Europska komisija, Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane, Komercijalni uzgoj kunića u Europskoj uniji – sažeto izvješće, Ured za publikacije, 2018., https://data.europa.eu/doi/10.2772/62174.

10

Komercijalni uzgoj kunića u Europskoj uniji – sažeto izvješće

---

PRILOG

| Identifikacijski broj dodatka | Dodatak | Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda | Vrsta ili kategorija životinje | Najviša dob | Najmanja količina | Najveća dopuštena količina | Ostale odredbe | Datum isteka važenja odobrenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Element (Co) u mg/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 % |
| Kategorija nutritivnih dodataka. Funkcionalna skupina: mineralna mješavina |
| 3b301 | Kobaltov(II) acetat tetrahidrat | Sastav dodatka

  Kobaltov(II) acetat tetrahidrat u kristalima/granulama s minimalnim udjelom kobalta od 23 %
  Čestice < 50 μm: ispod 1 %

  Karakterizacija aktivne tvari

  Kemijska formula:
  Co(CH3COO)2 x 4H2O
  CAS broj: 6147-53-1

  Analitičke metode
   (1)


  Za utvrđivanje acetata u dodatku:







  — | monografija Europske farmakopeje 01/2008:20301. |

Identifikacijski broj dodatka

Dodatak

Sastav, kemijska formula, opis, analitička metoda

Vrsta ili kategorija životinje

Najviša dob

Najmanja količina

Najveća dopuštena količina

Ostale odredbe

Datum isteka važenja odobrenja

Element (Co) u mg/kg potpune krmne smjese s udjelom vlage od 12 %

Kategorija nutritivnih dodataka. Funkcionalna skupina: mineralna mješavina

3b301

Kobaltov(II) acetat tetrahidrat

Sastav dodatka

Kobaltov(II) acetat tetrahidrat u kristalima/granulama s minimalnim udjelom kobalta od 23 %

Čestice < 50 μm: ispod 1 %

Karakterizacija aktivne tvari

Kemijska formula:

Co(CH3COO)2 x 4H2O

CAS broj: 6147-53-1

Analitičke metode
   (1)

Za utvrđivanje acetata u dodatku:

—

monografija Europske farmakopeje 01/2008:20301.

Za određivanje kristalografskih karakteristika dodatka:

| — | rendgenska difrakcija. |
| --- | --- |

—

rendgenska difrakcija.

Za utvrđivanje ukupnog kobalta u dodatku hrani za životinje, premiksima, krmnoj smjesi i krmivu:

| — | EN 15510 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES)
  ili |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES)

ili

| — | CEN/TS 15621 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES) nakon razgradnje pod tlakom. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES) nakon razgradnje pod tlakom.

Za utvrđivanje distribucije veličine čestica:

| — | ISO 13320 – analiza veličine čestica – metode laserske difrakcije. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – analiza veličine čestica – metode laserske difrakcije.

Preživači s funkcionalnim buragom, kopitari, dvojezupci

–

–

1 (ukupno)

| 1. | Dodatak hrani za životinje unosi se u krmnu smjesu u obliku premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatak hrani za životinje unosi se u krmnu smjesu u obliku premiksa.

| 2. | Pri označivanju dodatka i premiksa potrebno je navesti sljedeće:






  — | Količina kobalta |
| --- | --- | --- |

2.

Pri označivanju dodatka i premiksa potrebno je navesti sljedeće:

—

Količina kobalta

| — | „Preporučuje se ograničiti dodavanje kobalta na 0,3 mg/kg u potpunoj krmnoj smjesi. U tom kontekstu, treba uzeti u obzir rizik od pomanjkanja kobalta zbog lokalnih uvjeta i specifični sastav prehrane.” |
| --- | --- |

—

„Preporučuje se ograničiti dodavanje kobalta na 0,3 mg/kg u potpunoj krmnoj smjesi. U tom kontekstu, treba uzeti u obzir rizik od pomanjkanja kobalta zbog lokalnih uvjeta i specifični sastav prehrane.”

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu za kožu, oči i dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu za kožu, oči i dišne organe.

| 4. | Izjava koje se mora nalaziti u uputama za uporabu krmne smjese: „Potrebno je poduzeti zaštitne mjere za izbjegavanje izlaganja kobaltu udisanjem ili preko kože.” |
| --- | --- |

4.

Izjava koje se mora nalaziti u uputama za uporabu krmne smjese: „Potrebno je poduzeti zaštitne mjere za izbjegavanje izlaganja kobaltu udisanjem ili preko kože.”

Čim se donese odluka o odobrenju dodatka u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1831/2003, a najkasnije 14. srpnja 2028.

3b302

Kobaltov(II) karbonat

Sastav dodatka

Kobaltov(II) karbonat kao prašak, s minimalnim udjelom kobalta od 45 % – 48 %

Kobaltov karbonat: minimalno 75 %

Kobaltov hidroksid: 3 % – 15 %

Voda: najviše 6 %

Čestice < 11 μm: ispod 90 %

Karakterizacija aktivne tvari

Kemijska formula: CoCO3

CAS broj: 513-79-1

Analitičke metode
   (1)

Za utvrđivanje karbonata u dodatku hrani za životinje:

| — | Monografija Europske farmakopeje 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Monografija Europske farmakopeje 01/2008:20301.

Za određivanje kristalografskih karakteristika dodatka:

| — | rendgenska difrakcija. |
| --- | --- |

—

rendgenska difrakcija.

Za utvrđivanje ukupnog kobalta u dodatku hrani za životinje, premiksima, krmnoj smjesi i krmivu:

| — | EN 15510 - optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES)
  ili |
| --- | --- |

—

EN 15510 - optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES)

ili

| — | CEN/TS 15621 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES) nakon razgradnje pod tlakom. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES) nakon razgradnje pod tlakom.

Za utvrđivanje distribucije veličine čestica:

| — | ISO 13320 – analiza veličine čestica – metode laserske difrakcije. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – analiza veličine čestica – metode laserske difrakcije.

Preživači s funkcionalnim buragom, kopitari, dvojezupci

–

–

1 (ukupno)

| 1. | Dodatak hrani za životinje unosi se u krmnu smjesu u obliku premiksa. Ova se krmna smjesa stavlja na tržište u obliku različitom od oblika praška. |
| --- | --- |

1.

Dodatak hrani za životinje unosi se u krmnu smjesu u obliku premiksa. Ova se krmna smjesa stavlja na tržište u obliku različitom od oblika praška.

| 2. | Pri označivanju dodatka i premiksa potrebno je navesti sljedeće:






  — | Količina kobalta |
| --- | --- | --- |

2.

Pri označivanju dodatka i premiksa potrebno je navesti sljedeće:

—

Količina kobalta

| — | „Preporučuje se ograničiti dodavanje kobalta na 0,3 mg/kg u potpunoj krmnoj smjesi. U tom kontekstu, treba uzeti u obzir rizik od pomanjkanja kobalta zbog lokalnih uvjeta i specifični sastav prehrane.” |
| --- | --- |

—

„Preporučuje se ograničiti dodavanje kobalta na 0,3 mg/kg u potpunoj krmnoj smjesi. U tom kontekstu, treba uzeti u obzir rizik od pomanjkanja kobalta zbog lokalnih uvjeta i specifični sastav prehrane.”

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu za kožu, oči i dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu za kožu, oči i dišne organe.

| 4. | Izjava koje se mora nalaziti u uputama za uporabu krmne smjese: „Potrebno je poduzeti zaštitne mjere za izbjegavanje izlaganja kobaltu udisanjem ili preko kože.” |
| --- | --- |

4.

Izjava koje se mora nalaziti u uputama za uporabu krmne smjese: „Potrebno je poduzeti zaštitne mjere za izbjegavanje izlaganja kobaltu udisanjem ili preko kože.”

Čim se donese odluka o odobrenju dodatka u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1831/2003, a najkasnije 14. srpnja 2028.

3b303

Kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat

Sastav dodatka

Kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat, kao prašak, s minimalnim udjelom kobalta od 50 %

Čestice < 50 μm: ispod 98 %

Karakterizacija aktivne tvari

Kemijska formula:

2CoCO3 × 3Co(OH)2 × H2O

CAS broj: 51839-24-8

Analitičke metode
   (1)

Za utvrđivanje karbonata u dodatku hrani za životinje:

| — | Monografija Europske farmakopeje 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Monografija Europske farmakopeje 01/2008:20301.

Za određivanje kristalografskih karakteristika dodatka:

| — | rendgenska difrakcija. |
| --- | --- |

—

rendgenska difrakcija.

Za utvrđivanje ukupnog kobalta u dodatku hrani za životinje, premiksima, krmnoj smjesi i krmivu:

| — | EN 15510 - optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES)
  ili |
| --- | --- |

—

EN 15510 - optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES)

ili

| — | CEN/TS 15621 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES) nakon razgradnje pod tlakom. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES) nakon razgradnje pod tlakom.

Za utvrđivanje distribucije veličine čestica:

| — | ISO 13320 – analiza veličine čestica – metode laserske difrakcije. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – analiza veličine čestica – metode laserske difrakcije.

Preživači s funkcionalnim buragom, kopitari, dvojezupci

–

–

1 (ukupno)

| 1. | Dodatak hrani za životinje unosi se u krmnu smjesu u obliku premiksa. Ova se krmna smjesa stavlja na tržište u obliku različitom od oblika praška. |
| --- | --- |

1.

Dodatak hrani za životinje unosi se u krmnu smjesu u obliku premiksa. Ova se krmna smjesa stavlja na tržište u obliku različitom od oblika praška.

| 2. | Pri označivanju dodatka i premiksa potrebno je navesti sljedeće:






  — | Količina kobalta |
| --- | --- | --- |

2.

Pri označivanju dodatka i premiksa potrebno je navesti sljedeće:

—

Količina kobalta

| — | „Preporučuje se ograničiti dodavanje kobalta na 0,3 mg/kg u potpunoj krmnoj smjesi. U tom kontekstu, treba uzeti u obzir rizik od pomanjkanja kobalta zbog lokalnih uvjeta i specifični sastav prehrane.” |
| --- | --- |

—

„Preporučuje se ograničiti dodavanje kobalta na 0,3 mg/kg u potpunoj krmnoj smjesi. U tom kontekstu, treba uzeti u obzir rizik od pomanjkanja kobalta zbog lokalnih uvjeta i specifični sastav prehrane.”

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu za kožu, oči i dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu za kožu, oči i dišne organe.

| 4. | Izjava koje se mora nalaziti u uputama za uporabu krmne smjese: „Potrebno je poduzeti zaštitne mjere za izbjegavanje izlaganja kobaltu udisanjem ili preko kože.” |
| --- | --- |

4.

Izjava koje se mora nalaziti u uputama za uporabu krmne smjese: „Potrebno je poduzeti zaštitne mjere za izbjegavanje izlaganja kobaltu udisanjem ili preko kože.”

Čim se donese odluka o odobrenju dodatka u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1831/2003, a najkasnije 14. srpnja 2028.

3b305

Kobaltov(II) sulfat heptahidrat

Sastav dodatka

Kobaltov(II) sulfat heptahidrat, kao prašak, s minimalnim udjelom kobalta od 20 %

Čestice < 50 μm: ispod 95 %

Karakterizacija aktivne tvari

Kemijska formula: CoSO4 x 7H2O

CAS broj: 10026-24-1

Analitičke metode
   (1)

Za utvrđivanje sulfata u dodatku hrani za životinje:

| — | Monografija Europske farmakopeje 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Monografija Europske farmakopeje 01/2008:20301.

Za određivanje kristalografskih karakteristika dodatka:

| — | rendgenska difrakcija. |
| --- | --- |

—

rendgenska difrakcija.

Za utvrđivanje ukupnog kobalta u dodatku hrani za životinje, premiksima, krmnoj smjesi i krmivu:

| — | EN 15510 - optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES)
  ili |
| --- | --- |

—

EN 15510 - optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES)

ili

| — | CEN/TS 15621 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES) nakon razgradnje pod tlakom. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – optička (atomska) emisijska spektrometrija uz induktivno spregnutu plazmu (ICP-AES) nakon razgradnje pod tlakom.

Za utvrđivanje distribucije veličine čestica:

| — | ISO 13320 – analiza veličine čestica – metode laserske difrakcije. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – analiza veličine čestica – metode laserske difrakcije.

Preživači s funkcionalnim buragom, kopitari, dvojezupci

–

–

1 (ukupno)

| 1. | Dodatak hrani za životinje unosi se u krmnu smjesu u obliku premiksa. Ova se krmna smjesa stavlja na tržište u obliku različitom od oblika praška. |
| --- | --- |

1.

Dodatak hrani za životinje unosi se u krmnu smjesu u obliku premiksa. Ova se krmna smjesa stavlja na tržište u obliku različitom od oblika praška.

| 2. | Pri označivanju dodatka i premiksa potrebno je navesti sljedeće:






  — | Količina kobalta |
| --- | --- | --- |

2.

Pri označivanju dodatka i premiksa potrebno je navesti sljedeće:

—

Količina kobalta

| — | „Preporučuje se ograničiti dodavanje kobalta na 0,3 mg/kg u potpunoj krmnoj smjesi. U tom kontekstu, treba uzeti u obzir rizik od pomanjkanja kobalta zbog lokalnih uvjeta i specifični sastav prehrane.” |
| --- | --- |

—

„Preporučuje se ograničiti dodavanje kobalta na 0,3 mg/kg u potpunoj krmnoj smjesi. U tom kontekstu, treba uzeti u obzir rizik od pomanjkanja kobalta zbog lokalnih uvjeta i specifični sastav prehrane.”

| 3. | Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu za kožu, oči i dišne organe. |
| --- | --- |

3.

Za korisnike dodatka i premiksâ subjekti u poslovanju s hranom za životinje utvrđuju operativne postupke i organizacijske mjere radi uklanjanja mogućih rizika koji proizlaze iz njihove uporabe. Ako se tim postupcima i mjerama rizici ne mogu ukloniti, pri uporabi dodatka i premiksâ treba nositi osobnu zaštitnu opremu za kožu, oči i dišne organe.

| 4. | Izjava koje se mora nalaziti u uputama za uporabu krmne smjese: „Potrebno je poduzeti zaštitne mjere za izbjegavanje izlaganja kobaltu udisanjem ili preko kože.” |
| --- | --- |

4.

Izjava koje se mora nalaziti u uputama za uporabu krmne smjese: „Potrebno je poduzeti zaštitne mjere za izbjegavanje izlaganja kobaltu udisanjem ili preko kože.”

Čim se donese odluka o odobrenju dodatka u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1831/2003, a najkasnije 14. srpnja 2028.

---

(1)  Podaci o analitičkim metodama dostupni su na sljedećoj adresi referentnog laboratorija: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_hr

---

ODLUKE

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/113

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2023/1456

od 10. srpnja 2023.

o imenovanju člana Revizorskog suda

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 286. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Mađarske,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | Mandat gđe Ildikó GÁLL-PELCZ istječe 31. kolovoza 2023. |
| --- | --- |

(1)

Mandat gđe Ildikó GÁLL-PELCZ istječe 31. kolovoza 2023.

| (2) | Stoga bi trebalo imenovati člana Revizorskog suda, |
| --- | --- |

(2)

Stoga bi trebalo imenovati člana Revizorskog suda,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Gđa Ildikó GÁLL-PELCZ imenuje se članom Revizorskog suda za razdoblje od 1. rujna 2023. do 31. kolovoza 2029.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. srpnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednik

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Mišljenje od 1. lipnja 2023. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/114 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/114

---

ODLUKA POLITIČKOG I SIGURNOSNOG ODBORA (ZVSP) 2023/1457

od 13. srpnja 2023.

o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije za doprinos pomorskoj sigurnosti u zapadnom Indijskom oceanu i Crvenome moru (EUNAVFOR ATALANTA) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

POLITIČKI I SIGURNOSNI ODBOR,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 38.,

uzimajući u obzir Zajedničku akciju Vijeća 2008/851/ZVSP od 10. studenoga 2008. o vojnoj operaciji Europske unije za doprinos pomorskoj sigurnosti u zapadnom Indijskom oceanu i Crvenome moru (EUNAVFOR ATALANTA) (1), a posebno njezin članak 6. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Vijeće je na temelju članka 6. stavka 1. Zajedničke akcije 2008/851/ZVSP ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje odgovarajućih odluka u vezi s imenovanjem zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije za doprinos pomorskoj sigurnosti u zapadnom Indijskom oceanu i Crvenome moru (EUNAVFOR ATALANTA) („zapovjednik snaga EU-a”). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je na temelju članka 6. stavka 1. Zajedničke akcije 2008/851/ZVSP ovlastilo Politički i sigurnosni odbor (PSO) za donošenje odgovarajućih odluka u vezi s imenovanjem zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije za doprinos pomorskoj sigurnosti u zapadnom Indijskom oceanu i Crvenome moru (EUNAVFOR ATALANTA) („zapovjednik snaga EU-a”).

| (2) | PSO je 7. veljače 2023. donio Odluku (ZVSP) 2023/311 (2) o imenovanju kontraadmirala Juana Maríje IBÁÑEZA MARTÍNA zapovjednikom snaga EU-a. |
| --- | --- |

(2)

PSO je 7. veljače 2023. donio Odluku (ZVSP) 2023/311 (2) o imenovanju kontraadmirala Juana Maríje IBÁÑEZA MARTÍNA zapovjednikom snaga EU-a.

| (3) | Talijanska vojna tijela 23. svibnja 2023. predložila su da kontraadmiral Fabrizio RUTTERI od 17. srpnja 2023. preuzme dužnost zapovjednika snaga EU-a od kontraadmirala Juana Maríje IBÁÑEZA MARTÍNA. |
| --- | --- |

(3)

Talijanska vojna tijela 23. svibnja 2023. predložila su da kontraadmiral Fabrizio RUTTERI od 17. srpnja 2023. preuzme dužnost zapovjednika snaga EU-a od kontraadmirala Juana Maríje IBÁÑEZA MARTÍNA.

| (4) | Zapovjednik operacije EU-a za operaciju EUNAVFOR ATALANTA podržao je 2. lipnja 2023. to predloženo imenovanje. |
| --- | --- |

(4)

Zapovjednik operacije EU-a za operaciju EUNAVFOR ATALANTA podržao je 2. lipnja 2023. to predloženo imenovanje.

| (5) | Vojni odbor EU-a 9. lipnja 2023. podržao je preporuku talijanskih vojnih tijela. |
| --- | --- |

(5)

Vojni odbor EU-a 9. lipnja 2023. podržao je preporuku talijanskih vojnih tijela.

| (6) | Trebalo bi donijeti odluku o imenovanju kontraadmirala Fabrizija RUTTERIJA. |
| --- | --- |

(6)

Trebalo bi donijeti odluku o imenovanju kontraadmirala Fabrizija RUTTERIJA.

| (7) | Odluku (ZVSP) 2023/311 trebalo bi stoga staviti izvan snage, |
| --- | --- |

(7)

Odluku (ZVSP) 2023/311 trebalo bi stoga staviti izvan snage,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Kontraadmiral Fabrizio RUTTERI imenuje se zapovjednikom snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije za doprinos pomorskoj sigurnosti u zapadnom Indijskom oceanu i Crvenome moru (EUNAVFOR ATALANTA) od 17. srpnja 2023.

Članak 2.

Odluka (ZVSP) 2023/311 stavlja se izvan snage.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 17. srpnja 2023.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. srpnja 2023.

Za Politički i sigurnosni odbor

Predsjednica

D. PRONK

---

(1)  
  SL L 301, 12.11.2008., str. 33.

1

(2)  Odluka Političkog i sigurnosnog odbora (ZVSP) 2023/311 od 7. veljače 2023. o imenovanju zapovjednika snaga EU-a za vojnu operaciju Europske unije za doprinos pomorskoj sigurnosti u zapadnom Indijskom oceanu i Crvenom moru (EUNAVFOR ATALANTA) i stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2022/2205 (EUNAVFOR ATALANTA/1/2023) (SL L 40, 10.2.2023., str. 24.).

2

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/116 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/116

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/1458

оd 11. srpnja 2023.

o određenim privremeni hitnim mjerama povezanima s afričkom svinjskom kugom u Grčkoj

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 4794)

(Vjerodostojan je samo tekst na grčkom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), a posebno njezin članak 259. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Afrička svinjska kuga zarazna je virusna bolest koja pogađa držane i divlje svinje te može ozbiljno utjecati na populaciju tih životinja i unosnost uzgoja jer uzrokuje poremećaje u premještanjima pošiljaka tih životinja i proizvoda dobivenih od njih unutar Unije te u izvozu u treće zemlje. |
| --- | --- |

(1)

Afrička svinjska kuga zarazna je virusna bolest koja pogađa držane i divlje svinje te može ozbiljno utjecati na populaciju tih životinja i unosnost uzgoja jer uzrokuje poremećaje u premještanjima pošiljaka tih životinja i proizvoda dobivenih od njih unutar Unije te u izvozu u treće zemlje.

| (2) | U slučaju izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja postoji ozbiljan rizik od širenja te bolesti na druge objekte u kojima se drže svinje. |
| --- | --- |

(2)

U slučaju izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja postoji ozbiljan rizik od širenja te bolesti na druge objekte u kojima se drže svinje.

| (3) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/687 (2) dopunjuju se pravila za kontrolu bolesti s popisa koje su navedene u članku 9. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) 2016/429 i definirane kao bolesti kategorije A, B i C u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3). Konkretno, u člancima 21. i 22. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 propisano je uspostavljanje zone ograničenja u slučaju izbijanja bolesti kategorije A, uključujući afričku svinjsku kugu, te određene mjere koje se moraju primjenjivati u toj zoni. Osim toga, člankom 21. stavkom 1. te delegirane uredbe utvrđeno je da zona ograničenja obuhvaća zonu zaštite, zonu nadziranja i, prema potrebi, dodatne zone ograničenja oko zone zaštite i zone nadziranja ili u njihovoj blizini. |
| --- | --- |

(3)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/687 (2) dopunjuju se pravila za kontrolu bolesti s popisa koje su navedene u članku 9. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) Uredbe (EU) 2016/429 i definirane kao bolesti kategorije A, B i C u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3). Konkretno, u člancima 21. i 22. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 propisano je uspostavljanje zone ograničenja u slučaju izbijanja bolesti kategorije A, uključujući afričku svinjsku kugu, te određene mjere koje se moraju primjenjivati u toj zoni. Osim toga, člankom 21. stavkom 1. te delegirane uredbe utvrđeno je da zona ograničenja obuhvaća zonu zaštite, zonu nadziranja i, prema potrebi, dodatne zone ograničenja oko zone zaštite i zone nadziranja ili u njihovoj blizini.

| (4) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/594 (4) utvrđene su posebne mjere za kontrolu afričke svinjske kuge. Konkretno, u članku 3. točki (a) te provedbene uredbe propisano je uspostavljanje zone ograničenja u slučaju izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja, u skladu s člankom 21. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(4)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/594 (4) utvrđene su posebne mjere za kontrolu afričke svinjske kuge. Konkretno, u članku 3. točki (a) te provedbene uredbe propisano je uspostavljanje zone ograničenja u slučaju izbijanja afričke svinjske kuge kod držanih svinja, u skladu s člankom 21. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

| (5) | Grčka je obavijestila Komisiju o trenutačnoj situaciji u pogledu afričke svinjske kuge na svojem državnom području nakon jednog izbijanja te bolesti kod držanih svinja u regiji Zapadnoj Makedoniji potvrđenog 5. srpnja 2023. te je u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687 i Provedbenom uredbom (EU) 2023/594 uspostavila zonu ograničenja, koja obuhvaća zone zaštite i zone nadziranja, u kojoj se primjenjuju opće mjere kontrole bolesti utvrđene u Delegiranoj uredbi (EU) 2020/687, radi sprečavanja daljnjeg širenja te bolesti. |
| --- | --- |

(5)

Grčka je obavijestila Komisiju o trenutačnoj situaciji u pogledu afričke svinjske kuge na svojem državnom području nakon jednog izbijanja te bolesti kod držanih svinja u regiji Zapadnoj Makedoniji potvrđenog 5. srpnja 2023. te je u skladu s Delegiranom uredbom (EU) 2020/687 i Provedbenom uredbom (EU) 2023/594 uspostavila zonu ograničenja, koja obuhvaća zone zaštite i zone nadziranja, u kojoj se primjenjuju opće mjere kontrole bolesti utvrđene u Delegiranoj uredbi (EU) 2020/687, radi sprečavanja daljnjeg širenja te bolesti.

| (6) | Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjeglo da treće zemlje nametnu neopravdane prepreke trgovini, potrebno je u Grčkoj na razini Unije utvrditi zonu ograničenja za afričku svinjsku kugu, koja obuhvaća zone zaštite i zone nadziranja, u suradnji s tom državom članicom. |
| --- | --- |

(6)

Kako bi se spriječili nepotrebni poremećaji trgovine u Uniji i izbjeglo da treće zemlje nametnu neopravdane prepreke trgovini, potrebno je u Grčkoj na razini Unije utvrditi zonu ograničenja za afričku svinjsku kugu, koja obuhvaća zone zaštite i zone nadziranja, u suradnji s tom državom članicom.

| (7) | S obzirom na hitnost epidemiološke situacije u Uniji u pogledu širenja afričke svinjske kuge, važno je da se mjere utvrđene u ovoj Provedbenoj odluci što prije počnu primjenjivati. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na hitnost epidemiološke situacije u Uniji u pogledu širenja afričke svinjske kuge, važno je da se mjere utvrđene u ovoj Provedbenoj odluci što prije počnu primjenjivati.

| (8) | U skladu s tim, do donošenja mišljenja Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, trebalo bi odmah uspostaviti zaraženu zonu u Grčkoj i navesti je u Prilogu ovoj Odluci te utvrditi trajanje tog zoniranja. |
| --- | --- |

(8)

U skladu s tim, do donošenja mišljenja Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, trebalo bi odmah uspostaviti zaraženu zonu u Grčkoj i navesti je u Prilogu ovoj Odluci te utvrditi trajanje tog zoniranja.

| (9) | Ova će se Odluka preispitati na sljedećem sastanku Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(9)

Ova će se Odluka preispitati na sljedećem sastanku Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Grčka osigurava sljedeće:

| (a) | u skladu s člankom 21. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 i pod uvjetima utvrđenima u tom članku odmah uspostavlja zonu ograničenja koja obuhvaća zonu zaštite i zonu nadziranja; |
| --- | --- |

(a)

u skladu s člankom 21. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2020/687 i pod uvjetima utvrđenima u tom članku odmah uspostavlja zonu ograničenja koja obuhvaća zonu zaštite i zonu nadziranja;

| (b) | zone zaštite i zone nadziranja iz točke (a) obuhvaćaju barem područja navedena u Prilogu ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(b)

zone zaštite i zone nadziranja iz točke (a) obuhvaćaju barem područja navedena u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova se Odluka primjenjuje do 5. listopada 2023.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 11. srpnja 2023.

Za Komisiju

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 od 17. prosinca 2019. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za sprečavanje i kontrolu određenih bolesti s popisa (SL L 174, 3.6.2020., str. 64.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 оd 3. prosinca 2018. o primjeni određenih pravila za sprečavanje i suzbijanje bolesti na kategorije bolesti s popisa i o utvrđivanju popisa vrsta i skupina vrsta koje predstavljaju znatan rizik za širenje tih bolesti s popisa (SL L 308, 4.12.2018., str. 21.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/594 оd 16. ožujka 2023. o utvrđivanju posebnih mjera za kontrolu afričke svinjske kuge i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2021/605 (SL L 79, 17.3.2023., str. 65.).

4

---

PRILOG

| Područja u Grčkoj utvrđena kao zona ograničenja iz članka 1. | Datum do kojeg se primjenjuje |
| --- | --- |
| Zona zaštite:






  1. | u regionalnoj jedinici Florina |

Područja u Grčkoj utvrđena kao zona ograničenja iz članka 1.

Datum do kojeg se primjenjuje

Zona zaštite:

1.

u regionalnoj jedinici Florina

općinska jedinica Skopos (općina Florina)

5. listopada 2023.

Zona nadziranja:

| 1. | u regionalnoj jedinici Florina: |
| --- | --- |

1.

u regionalnoj jedinici Florina:

općinske jedinice Achlada, Meliti, Lofi, Vevi, Sitaria, Palestra, Neochoraki, Tripotamos, Itea, Papagiannis, Marina, Mesochori i Mesokampos (općina Florina)

općinske jedinice Kelli, Klidi, Petres, Agios Panteleimon i Faraggi (općina Amintaio)

| 2. | u regionalnoj jedinici Pella |
| --- | --- |

2.

u regionalnoj jedinici Pella

općinske jedinice Agios Athanasios, Panagitsa, Arnissa i Perea (općina Edessa)

općinske jedinice Orma i Sarakini (općina Almopia)

5. listopada 2023.

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/119

---

ODLUKA br. 1/2023 ZAJEDNIČKOG ODBORA EUROPSKE UNIJE I ŠVICARSKE ZA ZRAČNI PROMET OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE ZAJEDNICE I ŠVICARSKE KONFEDERACIJE O ZRAČNOM PROMETU

od 9. lipnja 2023.

o zamjeni Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu [2023/1459]

ODBOR EUROPSKE UNIJE I ŠVICARSKE ZA ZRAČNI PROMET,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 23. stavak 4.,

ODLUČIO JE:

Jedini članak

Prilog Sporazumu zamjenjuje se Prilogom ovoj Odluci od 15. srpnja 2023.

Sastavljeno u Bernu i Bruxellesu 9. lipnja 2023.

Za Zajednički odbor

Voditelj delegacije Europske unije

Filip CORNELIS

Voditelj delegacije Švicarske

Christian HEGNER

---

PRILOG

Za potrebe ovog Sporazuma:

| — | Ugovorom iz Lisabona, koji je stupio na snagu 1. prosinca 2009., Europska unija zamjenjuje i nasljeđuje Europsku zajednicu, |
| --- | --- |

—

Ugovorom iz Lisabona, koji je stupio na snagu 1. prosinca 2009., Europska unija zamjenjuje i nasljeđuje Europsku zajednicu,

| — | kad god akti navedeni u ovom Prilogu sadržavaju upućivanja na države članice Europske zajednice, koja je zamijenjena Europskom unijom, ili zahtjev za poveznicu s potonjom, za potrebe ovog Sporazuma smatra se da se upućivanja jednako odnose na Švicarsku ili na zahtjev za poveznicu sa Švicarskom, |
| --- | --- |

—

kad god akti navedeni u ovom Prilogu sadržavaju upućivanja na države članice Europske zajednice, koja je zamijenjena Europskom unijom, ili zahtjev za poveznicu s potonjom, za potrebe ovog Sporazuma smatra se da se upućivanja jednako odnose na Švicarsku ili na zahtjev za poveznicu sa Švicarskom,

| — | upućivanja na uredbe Vijeća (EEZ) br. 2407/92 i (EEZ) br. 2408/92 iz članaka 4., 15., 18., 27. i 35. Sporazuma smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- |

—

upućivanja na uredbe Vijeća (EEZ) br. 2407/92 i (EEZ) br. 2408/92 iz članaka 4., 15., 18., 27. i 35. Sporazuma smatraju se upućivanjima na Uredbu (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća,

| — | ne dovodeći u pitanje članak 15. ovog Sporazuma, izrazom „zračni prijevoznik Zajednice” u sljedećim direktivama i uredbama Unije obuhvaćen je zračni prijevoznik koji ima licenciju i glavno mjesto poslovanja te registrirano sjedište, ako ga ima, u Švicarskoj u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Svako upućivanje na Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2407/92 tumači se kao upućivanje na Uredbu (EZ) br. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

ne dovodeći u pitanje članak 15. ovog Sporazuma, izrazom „zračni prijevoznik Zajednice” u sljedećim direktivama i uredbama Unije obuhvaćen je zračni prijevoznik koji ima licenciju i glavno mjesto poslovanja te registrirano sjedište, ako ga ima, u Švicarskoj u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Svako upućivanje na Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2407/92 tumači se kao upućivanje na Uredbu (EZ) br. 1008/2008,

| — | svako upućivanje u sljedećim tekstovima na članke 81. i 82. Ugovora ili na članke 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije tumači se kao upućivanje na članke 8. i 9. ovog Sporazuma. |
| --- | --- |

—

svako upućivanje u sljedećim tekstovima na članke 81. i 82. Ugovora ili na članke 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije tumači se kao upućivanje na članke 8. i 9. ovog Sporazuma.

1.   Liberalizacija zrakoplovstva i drugi propisi o civilnom zrakoplovstvu

Uredba (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (preinaka), SL L 293, 31.10.2008., str. 3., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

| — | Uredbom (EU) 2020/696, SL L 165, 27.5.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2020/696, SL L 165, 27.5.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2114, SL L 426, 17.12.2020., str. 1., koja se u Švicarskoj u cijelosti primjenjuje od 18.12.2020., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2114, SL L 426, 17.12.2020., str. 1., koja se u Švicarskoj u cijelosti primjenjuje od 18.12.2020.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2115, SL L 426, 17.12.2020., str. 4., koja se u Švicarskoj u cijelosti primjenjuje od 18.12.2020. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2115, SL L 426, 17.12.2020., str. 4., koja se u Švicarskoj u cijelosti primjenjuje od 18.12.2020.

Direktiva Vijeća 2000/79/EZ od 27. studenoga 2000. o Europskom sporazumu o organizaciji radnog vremena mobilnog osoblja u civilnom zrakoplovstvu, koji su sklopili Udruga europskih zračnih prijevoznika (AEA), Udruženje europskih radnika u prometu (ETF), Europska udruga osoblja pilotskih kabina (ECA), Udruga europskih regionalnih zračnih prijevoznika (ERA) i Međunarodna udruga zračnih prijevoznika (IACA) (Tekst značajan za EGP), SL L 302, 1.12.2000., str. 57.

Direktiva 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena, SL L 299, 18.11.2003., str. 9.

Uredba (EZ) br. 437/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. veljače 2003. o statističkim podatcima o prijevozu putnika, tereta i pošte u zračnom prometu, SL L 66, 11.3.2003., str. 1.

Uredba Komisije (EZ) br. 1358/2003 od 31. srpnja 2003. o provedbi Uredbe (EZ) br. 437/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o statističkim podacima u odnosu na prijevoz putnika, tereta i pošte u zračnom prometu i o izmjeni njezinih priloga I. i II., SL L 194, 1.8.2003., str. 9., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 158/2007, SL L 49, 17.2.2007., str. 9. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 158/2007, SL L 49, 17.2.2007., str. 9.

Uredba (EZ) br. 785/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o zahtjevima za zračne prijevoznike i operatore zrakoplova u vezi s osiguranjem, SL L 138, 30.4.2004., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 285/2010, SL L 87, 7.4.2010., str. 19., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 285/2010, SL L 87, 7.4.2010., str. 19.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1118, SL L 243, 29.7.2020., str. 1. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1118, SL L 243, 29.7.2020., str. 1.

Uredba Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice, SL L 14, 22.1.1993., str. 1. (članci od 1. do 12.), kako je izmijenjena:

| — | Uredbom (EZ) br. 793/2004, SL L 138, 30.4.2004., str. 50., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 793/2004, SL L 138, 30.4.2004., str. 50.,

| — | Uredbom (EU) 2020/459, SL L 99, 31.3.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2020/459, SL L 99, 31.3.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1477, SL L 338, 15.10.2020., str. 4., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1477, SL L 338, 15.10.2020., str. 4.,

| — | Uredbom (EU) 2021/250, SL L 58, 19.2.2021., str. 1.; stavci 1. i 4. članka 10.a Uredbe (EEZ) br. 95/93, kako su izmijenjeni člankom 1. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/250, primjenjuju se u Švicarskoj od 20.2.2021., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2021/250, SL L 58, 19.2.2021., str. 1.; stavci 1. i 4. članka 10.a Uredbe (EEZ) br. 95/93, kako su izmijenjeni člankom 1. stavkom 6. Uredbe (EU) 2021/250, primjenjuju se u Švicarskoj od 20.2.2021.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1889, SL L 384, 29.10.2021., str. 20., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1889, SL L 384, 29.10.2021., str. 20.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/255, SL L 42, 23.2.2022., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/255, SL L 42, 23.2.2022., str. 1.,

| — | Uredbom (EU) 2022/2038, SL L 275, 25.10.2022., str. 14. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2022/2038, SL L 275, 25.10.2022., str. 14.

Direktiva 2009/12/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o naknadama zračnih luka (Tekst značajan za EGP), SL L 70, 14.3.2009., str. 11.

Direktiva Vijeća 96/67/EZ od 15. listopada 1996. o pristupu tržištu zemaljskih usluga u zračnim lukama Zajednice, SL L 272, 25.10.1996., str. 36., članci od 1. do 9., članci od 11. do 23. i članak 25.

Uredba (EZ) br. 80/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. siječnja 2009. o Kodeksu poslovanja računalnih sustava rezervacija i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2299/89 (Tekst značajan za EGP), SL L 35, 4.2.2009., str. 47.

2.   Pravila tržišnog natjecanja

Uredba Vijeća (EZ) br. 1/2003 od 16. prosinca 2002. o provedbi pravila o tržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 82. Ugovora o EZ-u (Tekst značajan za EGP), SL L 1, 4.1.2003., str. 1. (članci od 1. do 13. i od 15. do 45.)

(U mjeri u kojoj je ta uredba mjerodavna za primjenu ovog Sporazuma. Njezino uključenje ne utječe na podjelu zadataka u skladu s ovim Sporazumom.)

Uredba Komisije (EZ) br. 773/2004 od 7. travnja 2004. o postupcima koje Komisija vodi na temelju članaka 81. i 82. Ugovora o EZ-u (Tekst značajan za EGP), SL L 123, 27.4.2004., str. 18., kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 622/2008, SL L 171, 1.7.2008., str. 3. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 622/2008, SL L 171, 1.7.2008., str. 3.

Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (Uredba EZ o koncentracijama) (Tekst značajan za EGP), SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

(članci od 1. do 18., članak 19. stavci 1. i 2. i članci od 20. do 23.)

S obzirom na članak 4. stavak 5. Uredbe o koncentracijama, između Europske zajednice i Švicarske primjenjuje se sljedeće:

| 1. | u pogledu koncentracije, kako je definirana u članku 3. Uredbe (EZ) br. 139/2004 i koja nije od značaja za cijelu Zajednicu u smislu članka 1. te uredbe te koja se može preispitati prema nacionalnom pravu tržišnog natjecanja najmanje triju država članica EZ-a i Švicarske Konfederacije, osobe ili poduzetnici iz članka 4. stavka 2. te uredbe mogu, prije prijavljivanja nadležnim tijelima, obrazloženim podneskom obavijestiti Komisiju EZ-a da bi koncentraciju trebala ispitati Komisija; |
| --- | --- |

1.

u pogledu koncentracije, kako je definirana u članku 3. Uredbe (EZ) br. 139/2004 i koja nije od značaja za cijelu Zajednicu u smislu članka 1. te uredbe te koja se može preispitati prema nacionalnom pravu tržišnog natjecanja najmanje triju država članica EZ-a i Švicarske Konfederacije, osobe ili poduzetnici iz članka 4. stavka 2. te uredbe mogu, prije prijavljivanja nadležnim tijelima, obrazloženim podneskom obavijestiti Komisiju EZ-a da bi koncentraciju trebala ispitati Komisija;

| 2. | Europska komisija bez odgode prosljeđuje sve podneske Švicarskoj Konfederaciji u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 139/2004 i prethodnim stavkom; |
| --- | --- |

2.

Europska komisija bez odgode prosljeđuje sve podneske Švicarskoj Konfederaciji u skladu s člankom 4. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 139/2004 i prethodnim stavkom;

| 3. | ako Švicarska Konfederacija izrazi protivljenje zahtjevu za upućivanje predmeta, švicarsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje zadržava svoju nadležnost i predmet se ne upućuje iz Švicarske Konfederacije u skladu s ovim stavkom. |
| --- | --- |

3.

ako Švicarska Konfederacija izrazi protivljenje zahtjevu za upućivanje predmeta, švicarsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje zadržava svoju nadležnost i predmet se ne upućuje iz Švicarske Konfederacije u skladu s ovim stavkom.

S obzirom na rokove iz članka 4. stavaka 4. i 5., članka 9. stavaka 2. i 6. i članka 22. stavka 2. Uredbe o koncentracijama:

| 1. | Europska komisija bez odgode šalje Švicarskoj Konfederaciji sve relevantne dokumente u skladu s člankom 4. stavcima 4. i 5., člankom 9. stavcima 2. i 6. i člankom 22. stavkom 2.; |
| --- | --- |

1.

Europska komisija bez odgode šalje Švicarskoj Konfederaciji sve relevantne dokumente u skladu s člankom 4. stavcima 4. i 5., člankom 9. stavcima 2. i 6. i člankom 22. stavkom 2.;

| 2. | rokovi iz članka 4. stavaka 4. i 5., članka 9. stavaka 2. i 6. i članka 22. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 139/2004 za Švicarsku Konfederaciju počinju teći kad švicarsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje primi relevantne dokumente. |
| --- | --- |

2.

rokovi iz članka 4. stavaka 4. i 5., članka 9. stavaka 2. i 6. i članka 22. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 139/2004 za Švicarsku Konfederaciju počinju teći kad švicarsko tijelo nadležno za tržišno natjecanje primi relevantne dokumente.

Uredba Komisije (EZ) br. 802/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 o kontroli koncentracija između poduzetnika (Tekst značajan za EGP), SL L 133, 30.4.2004., str. 1. (članci od 1. do 24.), kako je izmijenjena:

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 1792/2006, SL L 362, 20.12.2006., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 1792/2006, SL L 362, 20.12.2006., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 1033/2008, SL L 279, 22.10.2008., str. 3., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 1033/2008, SL L 279, 22.10.2008., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1269/2013, SL L 336, 14.12.2013., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1269/2013, SL L 336, 14.12.2013., str. 1.

Direktiva Komisije 2006/111/EZ od 16. studenoga 2006. o transparentnosti financijskih odnosa između država članica i javnih poduzeća, kao i o financijskoj transparentnosti unutar određenih poduzeća (kodificirana verzija) (Tekst značajan za EGP), SL L 318, 17.11.2006., str. 17.

Uredba Vijeća (EZ) br. 487/2009 od 25. svibnja 2009. o primjeni članka 81. stavka 3. Ugovora na određene kategorije sporazuma i usklađenih praksi u sektoru zračnog prometa (kodificirana verzija) (Tekst značajan za EGP), SL L 148, 11.6.2009., str. 1.

3.   Sigurnost zračnog prometa

Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i izmjeni uredbi (EZ) br. 2111/2005, (EZ) br. 1008/2008, (EU) br. 996/2010, (EU) br. 376/2014 i direktiva 2014/30/EU i 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 552/2004 i (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91, SL L 212, 22.8.2018., str. 1., kako je izmijenjena:

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1087, SL L 236, 5.7.2021., str. 1. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1087, SL L 236, 5.7.2021., str. 1.

Agencija i u Švicarskoj uživa ovlasti koje su joj dodijeljene u skladu s odredbama Uredbe.

Komisija i u Švicarskoj uživa ovlasti koje su joj dodijeljene za odluke u skladu s člankom 2. stavcima 6. i 7., člankom 41. stavkom 6., člankom 62. stavkom 5., člankom 67. stavcima 2. i 3., člankom 70. stavkom 4., člankom 71. stavkom 2., člankom 76. stavkom 4., člankom 84. stavkom 1., člankom 85. stavkom 9., člankom 104. stavkom 3. točkom i., člankom 105. stavkom 1. i člankom 106. stavcima 1. i 6.

Neovisno o horizontalnoj prilagodbi predviđenoj u drugoj alineji Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu, smatra se da se upućivanja na „države članice” iz odredaba Uredbe (EU) br. 182/2011 navedenih u članku 127. Uredbe (EU) 2018/1139 ne odnose na Švicarsku.

Ništa se u Uredbi ne tumači tako da se na Europsku agenciju za sigurnost zračnog prometa (EASA) prenosi ovlast za postupanje u ime Švicarske u skladu s međunarodnim sporazumima za bilo koje druge svrhe osim za pomoć pri izvršenju njezinih obveza na temelju navedenih sporazuma.

Za potrebe ovog Sporazuma tekst Uredbe sadržava sljedeće prilagodbe:

| (a) | članak 68. mijenja se kako slijedi:






  i. | u stavku 1. točki (a) iza riječi „Unije” umeću se riječi „ili Švicarske”; |
| --- | --- | --- |

(a)

članak 68. mijenja se kako slijedi:

i.

u stavku 1. točki (a) iza riječi „Unije” umeću se riječi „ili Švicarske”;

| ii. | dodaje se sljedeći stavak:

  „4.   Kad god Unija pregovara s trećom zemljom o sklapanju sporazuma u skladu s kojim država članica ili Agencija može izdati certifikate na temelju certifikata koje su izdala zrakoplovna tijela te treće zemlje, nastoji za Švicarsku dobiti ponudu za sličan sporazum s predmetnom trećom zemljom. Švicarska zauzvrat nastoji s trećim zemljama sklopiti sporazume koji odgovaraju sporazumima Unije.”
  ; |
| --- | --- |

ii.

dodaje se sljedeći stavak:

„4.   Kad god Unija pregovara s trećom zemljom o sklapanju sporazuma u skladu s kojim država članica ili Agencija može izdati certifikate na temelju certifikata koje su izdala zrakoplovna tijela te treće zemlje, nastoji za Švicarsku dobiti ponudu za sličan sporazum s predmetnom trećom zemljom. Švicarska zauzvrat nastoji s trećim zemljama sklopiti sporazume koji odgovaraju sporazumima Unije.”

| (b) | u članku 95. dodaje se sljedeći stavak:

  „3.   Odstupajući od odredaba članka 12. stavka 2. točke (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije, švicarski državljani koji imaju sva prava kao državljani mogu se zaposliti na temelju ugovora s izvršnim direktorom Agencije.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

u članku 95. dodaje se sljedeći stavak:

„3.   Odstupajući od odredaba članka 12. stavka 2. točke (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije, švicarski državljani koji imaju sva prava kao državljani mogu se zaposliti na temelju ugovora s izvršnim direktorom Agencije.”

| (c) | u članku 96. dodaje se sljedeći stavak:

  „Švicarska na Agenciju primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije koji je naveden u Prilogu A ovom Prilogu, u skladu s Dodatkom Prilogu A.”; |
| --- | --- |

(c)

u članku 96. dodaje se sljedeći stavak:

„Švicarska na Agenciju primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije koji je naveden u Prilogu A ovom Prilogu, u skladu s Dodatkom Prilogu A.”;

| (d) | u članku 102. dodaje se sljedeći stavak:

  „5.   Švicarska u potpunosti sudjeluje u Upravnom odboru i unutar njega ima ista prava i obveze kao države članice Europske unije, osim prava glasa.”
  ; |
| --- | --- |

(d)

u članku 102. dodaje se sljedeći stavak:

„5.   Švicarska u potpunosti sudjeluje u Upravnom odboru i unutar njega ima ista prava i obveze kao države članice Europske unije, osim prava glasa.”

| (e) | u članku 120. dodaje se sljedeći stavak:

  „13.   Švicarska sudjeluje u financijskom doprinosu iz stavka 1. točke (b) u skladu sa sljedećom formulom:
  S (0.2/100) + S [1 – (a+b) 0.2/100] c/C
  pri čemu je:







  S | = | dio proračuna Agencije koji nije obuhvaćen naknadama i pristojbama navedenima u stavku 1. točkama (c) i (d) |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | broj pridruženih zemalja |
| b | = | broj država članica EU-a |
| c | = | doprinos Švicarske proračunu ICAO-a |
| C | = | ukupni doprinos država članica EU-a i pridruženih zemalja proračunu ICAO-a.” |

(e)

u članku 120. dodaje se sljedeći stavak:

„13.   Švicarska sudjeluje u financijskom doprinosu iz stavka 1. točke (b) u skladu sa sljedećom formulom:

S (0.2/100) + S [1 – (a+b) 0.2/100] c/C

pri čemu je:

S

=

dio proračuna Agencije koji nije obuhvaćen naknadama i pristojbama navedenima u stavku 1. točkama (c) i (d)

a

=

broj pridruženih zemalja

b

=

broj država članica EU-a

c

=

doprinos Švicarske proračunu ICAO-a

C

=

ukupni doprinos država članica EU-a i pridruženih zemalja proračunu ICAO-a.”

| (f) | u članku 122. dodaje se sljedeći stavak:

  „6.   Odredbe koje se odnose na financijski nadzor koji Unija provodi u Švicarskoj u pogledu sudionika u aktivnostima Agencije utvrđene su u Prilogu B ovom Prilogu.”
  ; |
| --- | --- |

(f)

u članku 122. dodaje se sljedeći stavak:

„6.   Odredbe koje se odnose na financijski nadzor koji Unija provodi u Švicarskoj u pogledu sudionika u aktivnostima Agencije utvrđene su u Prilogu B ovom Prilogu.”

| (g) | Prilog I. Uredbi proširuje se kako bi uključivao sljedeće zrakoplove kao proizvode obuhvaćene člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija (1): | A/c – [HB-JES] – zrakoplov tipa Gulfstream G-V |
| --- | --- | --- |

(g)

Prilog I. Uredbi proširuje se kako bi uključivao sljedeće zrakoplove kao proizvode obuhvaćene člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija (1):

1

A/c – [HB-JES] – zrakoplov tipa Gulfstream G-V

| | A/c – [HB-ZDF] – zrakoplov tipa MD900; |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZDF] – zrakoplov tipa MD900;

| (h) | u članku 132. stavku 1. upućivanje na Uredbu (EU) 2016/679 smatra se, kad je riječ o Švicarskoj, upućivanjem na relevantno nacionalno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

(h)

u članku 132. stavku 1. upućivanje na Uredbu (EU) 2016/679 smatra se, kad je riječ o Švicarskoj, upućivanjem na relevantno nacionalno zakonodavstvo;

| (i) | članak 140. stavak 6. ne primjenjuje se na Švicarsku. |
| --- | --- |

(i)

članak 140. stavak 6. ne primjenjuje se na Švicarsku.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1645 оd 14. srpnja 2022. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za upravljanje rizicima za informacijsku sigurnost koji bi mogli utjecati na sigurnost zračnog prometa za organizacije obuhvaćene uredbama Komisije (EU) br. 748/2012 i (EU) br. 139/2014 i o izmjeni uredbi Komisije (EU) br. 748/2012 i (EU) br. 139/2014, SL L 248, 26.9.2022., str. 18.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1645

Provedbena uredba komisije (EU) 2023/203 оd 27. listopada 2022. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za upravljanje rizicima za informacijsku sigurnost koji bi mogli utjecati na sigurnost zračnog prometa za organizacije obuhvaćene uredbama Komisije (EU) br. 1321/2014, (EU) br. 965/2012, (EU) br. 1178/2011, (EU) 2015/340, provedbenim uredbama Komisije (EU) 2017/373 i (EU) 2021/664 i za nadležna tijela obuhvaćena uredbama Komisije (EU) br. 748/2012, (EU) br. 1321/2014, (EU) br. 965/2012, (EU) br. 1178/2011, (EU) 2015/340 i (EU) br. 139/2014, provedbenim uredbama Komisije (EU) 2017/373 i (EU) 2021/664 te o izmjeni uredbi Komisije (EU) br. 1178/2011, (EU) br. 748/2012, (EU) br. 965/2012, (EU) br. 139/2014, (EU) br. 1321/2014, (EU) 2015/340 i provedbenih uredbi Komisije (EU) 2017/373 i (EU) 2021/664, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.

Provedbena uredba komisije (EU) 2023/203

Uredba Komisije (EU) br. 1178/2011 od 3. studenoga 2011. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka vezano za članove posade zrakoplova u civilnom zrakoplovstvu u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 311, 25.11.2011., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 1178/2011

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 290/2012, SL L 100, 5.4.2012., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 290/2012, SL L 100, 5.4.2012., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 70/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 25., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 70/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 25.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 245/2014, SL L 74, 14.3.2014., str. 33., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 245/2014, SL L 74, 14.3.2014., str. 33.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/445, SL L 74, 18.3.2015., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/445, SL L 74, 18.3.2015., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/539, SL L 91, 7.4.2016., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/539, SL L 91, 7.4.2016., str. 1.

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1065, SL L 192, 30.7.2018., str. 21., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1065, SL L 192, 30.7.2018., str. 21.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1119, SL L 204, 13.8.2018., str. 13., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1119, SL L 204, 13.8.2018., str. 13.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1974, SL L 326, 20.12.2018., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1974, SL L 326, 20.12.2018., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2019/27, SL L 8, 10.1.2019., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2019/27, SL L 8, 10.1.2019., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/430, SL L 75, 19.3.2019., str. 66., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/430, SL L 75, 19.3.2019., str. 66.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1747, SL L 268, 22.10.2019., str. 23., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1747, SL L 268, 22.10.2019., str. 23.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/359, SL L 67, 5.3.2020., str. 82., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/359, SL L 67, 5.3.2020., str. 82.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/723, SL L 170, 2.6.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/723, SL L 170, 2.6.2020., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/2193, SL L 434, 23.12.2020., str. 13., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/2193, SL L 434, 23.12.2020., str. 13.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1310, SL L 284, 9.8.2021., str. 15., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1310, SL L 284, 9.8.2021., str. 15.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2227, SL L 448, 15.12.2021., str. 39., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2227, SL L 448, 15.12.2021., str. 39.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/844, SL L 148, 31.5.2022., str. 24., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/844, SL L 148, 31.5.2022., str. 24.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.

Delegirana Uredba Komisije (EU) 2020/723 оd 4. ožujka 2020. o utvrđivanju detaljnih pravila u pogledu priznavanja certifikata pilota izdanih u trećim zemljama i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1178/2011, SL L 170, 2.6.2020., str. 1.

Delegirana Uredba Komisije (EU) 2020/723

Uredba Vijeća (EEZ) br. 3922/91 od 16. prosinca 1991. o usklađivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u području civilnog zrakoplovstva, SL L 373, 31.12.1991., str. 4. (članci od 1. do 3., članak 4. stavak 2., članci od 5. do 11. i članak 13.), kako je izmijenjena:

Uredba Vijeća (EEZ) br. 3922/91

| — | Uredbom (EZ) br. 1899/2006, SL L 377, 27.12.2006., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1899/2006, SL L 377, 27.12.2006., str. 1.,

| — | Uredbom (EZ) br. 1900/2006, SL L 377, 27.12.2006., str. 176., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1900/2006, SL L 377, 27.12.2006., str. 176.,

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 8/2008, SL L 10, 12.1.2008., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 8/2008, SL L 10, 12.1.2008., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 859/2008, SL L 254, 20.9.2008., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 859/2008, SL L 254, 20.9.2008., str. 1.

U skladu s člankom 139. Uredbe (EU) 2018/1139 Uredba (EEZ) br. 3922/91 stavlja se izvan snage od datuma početka primjene detaljnih pravila donesenih na temelju članka 32. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2018/1139 o zahtjevima u vezi s ograničenjima vremena provedenog na letu i na dužnosti te zahtjevima u vezi s odmorom članova posade zrakoplova zračnog taksija, hitne medicinske službe i operacija komercijalnog zračnog prijevoza aviona s jednim pilotom.

Uredba (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o istragama i sprečavanju nesreća i nezgoda u civilnom zrakoplovstvu i stavljanju izvan snage Direktive 94/56/EZ (Tekst značajan za EGP), SL L 295, 12.11.2010., str. 35., kako je izmijenjena:

Uredba (EU) br. 996/2010

| — | Uredbom (EU) br. 376/2014, SL L 122, 24.4.2014., str. 18., |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) br. 376/2014, SL L 122, 24.4.2014., str. 18.,

| — | Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

Uredba Komisije (EZ) br. 104/2004 od 22. siječnja 2004. o utvrđivanju pravila o organizaciji i sastavu žalbenog odbora Europske agencije za sigurnost zračnog prometa, SL L 16, 23.1.2004., str. 20.

Uredba Komisije (EZ) br. 104/2004

Uredba (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2005. o uspostavi liste Zajednice koji sadrži zračne prijevoznike na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice, o informiranju putnika u zračnom prometu o identitetu zračnog prijevoznika koji obavlja let i stavljanju izvan snage članka 9. Direktive 2004/36/EZ (Tekst značajan za EGP), SL L 344, 27.12.2005., str. 15., kako je izmijenjena:

Uredba (EZ) br. 2111/2005

| — | Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

Uredba Komisije (EZ) br. 473/2006 od 22. ožujka 2006. o utvrđivanju provedbenih pravila za popis Zajednice onih zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice iz poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 84, 23.3.2006., str. 8.

Uredba Komisije (EZ) br. 473/2006

Uredba Komisije (EZ) br. 474/2006 od 22. ožujka 2006. o uspostavi popisa Zajednice onih zračnih prijevoznika na koje se primjenjuje zabrana letenja unutar Zajednice iz poglavlja II. Uredbe (EZ) br. 2111/2005 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 84, 23.3.2006., str. 14., kako je zadnje izmijenjena:

Uredba Komisije (EZ) br. 474/2006

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2295, SL L 304, 24.11.2022., str. 53., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2295, SL L 304, 24.11.2022., str. 53.,

Uredba Komisije (EU) br. 1332/2011 od 16. prosinca 2011. o zahtjevima uporabe zajedničkoga zračnog prostora i operativnim procedurama za izbjegavanje sudara u zraku (Tekst značajan za EGP), SL L 336, 20.12.2011., str. 20., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 1332/2011

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/583, SL L 101, 16.4.2016., str. 7. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/583, SL L 101, 16.4.2016., str. 7.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 646/2012 od 16. srpnja 2012. o propisivanju detaljnih pravila o globama i periodičnim novčanim kaznama u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 187, 17.7.2012., str. 29.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 646/2012

Uredba Komisije (EU) br. 748/2012 od 3. kolovoza 2012. o utvrđivanju provedbenih pravila za certifikaciju plovidbenosti i ekološku certifikaciju zrakoplova i s njima povezanih proizvoda, dijelova i uređaja te za certifikaciju projektnih i proizvodnih organizacija, SL L 224, 21.8.2012., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 748/2012

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 7/2013, SL L 4, 9.1.2013., str. 36., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 7/2013, SL L 4, 9.1.2013., str. 36.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 69/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 12., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 69/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 12.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/1039, SL L 167, 1.7.2015., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/1039, SL L 167, 1.7.2015., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/5, SL L 3, 6.1.2016., str. 3., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/5, SL L 3, 6.1.2016., str. 3.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/897, SL L 144, 3.6.2019., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/897, SL L 144, 3.6.2019., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/570, SL L 132, 27.4.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/570, SL L 132, 27.4.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/699, SL L 145, 28.4.2021., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/699, SL L 145, 28.4.2021., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1088, SL L 236, 5.7.2021., str. 3., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1088, SL L 236, 5.7.2021., str. 3.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/201, SL L 33, 15.2.2022., str. 7., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/201, SL L 33, 15.2.2022., str. 7.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/203, SL L 33, 15.2.2022., str. 46., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/203, SL L 33, 15.2.2022., str. 46.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1253, SL L 191, 20.7.2022., str. 45., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1253, SL L 191, 20.7.2022., str. 45.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/1358, SL L 205, 5.8.2022., str. 7., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/1358, SL L 205, 5.8.2022., str. 7.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1361, SL L 205, 5.8.2022., str. 127., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1361, SL L 205, 5.8.2022., str. 127.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/1645, SL L 248, 26.9.2022., str. 18., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/1645, SL L 248, 26.9.2022., str. 18.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.

Uredba Komisije (EU) br. 965/2012 od 5. listopada 2012. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka vezano za letačke operacije u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 296, 25.10.2012., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 965/2012

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 800/2013, SL L 227, 24.8.2013., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 800/2013, SL L 227, 24.8.2013., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 71/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 27., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 71/2014, SL L 23, 28.1.2014., str. 27.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 83/2014, SL L 28, 31.1.2014., str. 17., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 83/2014, SL L 28, 31.1.2014., str. 17.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 379/2014, SL L 123, 24.4.2014., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 379/2014, SL L 123, 24.4.2014., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/140, SL L 24, 30.1.2015., str. 5., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/140, SL L 24, 30.1.2015., str. 5.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/1329, SL L 206, 1.8.2015., str. 21., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/1329, SL L 206, 1.8.2015., str. 21.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/640, SL L 106, 24.4.2015., str. 18., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/640, SL L 106, 24.4.2015., str. 18.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/2338, SL L 330, 16.12.2015., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/2338, SL L 330, 16.12.2015., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/1199, SL L 198, 23.7.2016., str. 13., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/1199, SL L 198, 23.7.2016., str. 13.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2017/363, SL L 55, 2.3.2017., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2017/363, SL L 55, 2.3.2017., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/394, SL L 71, 14.3.2018., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/394, SL L 71, 14.3.2018., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1042, SL L 188, 25.7.2018., str. 3., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/745, SL L 176, 5.6.2020., str. 11., |
| --- | --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1042, SL L 188, 25.7.2018., str. 3., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/745, SL L 176, 5.6.2020., str. 11.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1975, SL L 326, 20.12.2018., str. 53., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/1975, SL L 326, 20.12.2018., str. 53.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1387, SL L 229, 5.9.2019., str. 1., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1176, SL L 259, 10.8.2020., str. 10., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1387, SL L 229, 5.9.2019., str. 1., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1176, SL L 259, 10.8.2020., str. 10.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1384, SL L 228, 4.9.2019., str. 106., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1384, SL L 228, 4.9.2019., str. 106.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/2036, SL L 416, 11.12.2020., str. 24.; stavci od 4. do 6. Priloga Uredbi (EU) 2020/2036 primjenjuju se u Švicarskoj od 31.12.2020., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/2036, SL L 416, 11.12.2020., str. 24.; stavci od 4. do 6. Priloga Uredbi (EU) 2020/2036 primjenjuju se u Švicarskoj od 31.12.2020.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1062, SL L 229, 29.6.2021., str. 3., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1062, SL L 229, 29.6.2021., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1296, SL L 282, 5.8.2021., str. 5., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1296, SL L 282, 5.8.2021., str. 5.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2237, SL L 450, 16.12.2021., str. 21., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/2237, SL L 450, 16.12.2021., str. 21.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/414, SL L 85, 14.3.2022., str. 4., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/414, SL L 85, 14.3.2022., str. 4.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/790, SL L 141, 20.5.2022., str. 13., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/790, SL L 141, 20.5.2022., str. 13.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2203, SL L 293, 14.11.2022., str. 3., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2203, SL L 293, 14.11.2022., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2502, SL L 325, 20.12.2022., str. 56., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2502, SL L 325, 20.12.2022., str. 56.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/217, SL L 30, 2.2.2023., str. 11. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/217, SL L 30, 2.2.2023., str. 11.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 628/2013 od 28. lipnja 2013. o metodama rada Europske agencije za sigurnost zračnog prometa prilikom obavljanja inspekcijskog nadzora u području standardizacije i praćenju primjene pravila Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EZ) br. 736/2006 (Tekst značajan za EGP), SL L 179, 29.6.2013., str. 46.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 628/2013

Uredba Komisije (EU) br. 139/2014 od 12. veljače 2014. o utvrđivanju zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s aerodromima u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 44, 14.2.2014., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 139/2014

| — | Uredbom Komisije (EU) 2017/161, SL L 27, 1.2.2017., str. 99., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2017/161, SL L 27, 1.2.2017., str. 99.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/401, SL L 72, 15.3.2018., str. 17., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/401, SL L 72, 15.3.2018., str. 17.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1234, SL L 282, 31.8.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1234, SL L 282, 31.8.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2148, SL L 428, 18.12.2020., str. 10., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/2148, SL L 428, 18.12.2020., str. 10.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/208, SL L 35, 17.2.2022., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/208, SL L 35, 17.2.2022., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/697, SL L 130, 4.5.2022., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/697, SL L 130, 4.5.2022., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/1645, SL L 248, 26.9.2022., str. 18., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/1645, SL L 248, 26.9.2022., str. 18.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/2074, SL L 280, 28.10.2022., str. 4., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/2074, SL L 280, 28.10.2022., str. 4.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2153 оd 16. prosinca 2019. o pristojbama i naknadama koje naplaćuje Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 319/2014, SL L 327, 17.12.2019., str. 36.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/2153

Uredba (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o izvješćivanju, analizi i naknadnom postupanju u vezi s događajima u civilnom zrakoplovstvu, o izmjeni Uredbe (EU) br. 996/2010 Europskog parlamenta i Vijeća i stavljaju izvan snage Direktive 2003/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i uredbi Komisije (EZ) br. 1321/2007 i (EZ) br. 1330/2007 (Tekst značajan za EGP), SL L 122, 24.4.2014., str. 18., kako je izmijenjena:

Uredba (EU) br. 376/2014

| — | Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EU) 2018/1139, SL L 212, 22.8.2018., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2082 оd 26. studenoga 2021. o utvrđivanju mjera za provedbu Uredbe (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zajedničkog europskog sustava klasifikacije rizika, SL L 426, 29.11.2021., str. 32.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/2082

Uredba Komisije (EU) br. 452/2014 od 29. travnja 2014. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i upravnih postupaka u vezi s letačkim operacijama operatora iz trećih zemalja u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 133, 6.5.2014., str. 12., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 452/2014

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/1158, SL L 192, 16.7.2016., str. 21. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/1158, SL L 192, 16.7.2016., str. 21.

Uredba Komisije (EU) br. 1321/2014 od 26. studenoga 2014. o kontinuiranoj plovidbenosti zrakoplova i aeronautičkih proizvoda, dijelova i uređaja te o odobravanju organizacija i osoblja uključenih u te poslove (Tekst značajan za EGP), SL L 362, 17.12.2014., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 1321/2014

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/1088, SL L 176, 7.7.2015., str. 4., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/1088, SL L 176, 7.7.2015., str. 4.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/1536, SL L 241, 17.9.2015., str. 16., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/1536, SL L 241, 17.9.2015., str. 16.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2017/334, SL L 50, 28.2.2017., str. 13., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2017/334, SL L 50, 28.2.2017., str. 13.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/750, SL L 126, 23.5.2018., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/750, SL L 126, 23.5.2018., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) 2018/1142, SL L 207, 16.8.2018., str. 2., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2018/1142, SL L 207, 16.8.2018., str. 2.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1383, SL L 228, 4.9.2019., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1383, SL L 228, 4.9.2019., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1384, SL L 228, 4.9.2019., str. 106., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1384, SL L 228, 4.9.2019., str. 106.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/270, SL L 56, 27.2.2020., str. 20., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/270, SL L 56, 27.2.2020., str. 20.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1159, SL L 257, 6.8.2020., str. 14., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1159, SL L 257, 6.8.2020., str. 14.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/685, SL L 143, 27.4.2021., str. 6., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/685, SL L 143, 27.4.2021., str. 6.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/700, SL L 145, 28.4.2021., str. 20.; članak 1. točka 1. te točke 5., 6. i 8. Priloga I. Uredbi (EU) 2021/700 primjenjuju se u Švicarskoj od 18.5.2021., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/700, SL L 145, 28.4.2021., str. 20.; članak 1. točka 1. te točke 5., 6. i 8. Priloga I. Uredbi (EU) 2021/700 primjenjuju se u Švicarskoj od 18.5.2021.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1963, SL L 400, 12.11.2021., str. 18., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1963, SL L 400, 12.11.2021., str. 18.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/410, SL L 84, 11.3.2022., str. 20., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/410, SL L 84, 11.3.2022., str. 20.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1360, SL L 205, 5.8.2022., str. 115., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1360, SL L 205, 5.8.2022., str. 115.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.

Uredba Komisije (EU) 2015/340 od 20. veljače 2015. o utvrđivanju tehničkih zahtjeva i administrativnih postupaka koji se odnose na dozvole i certifikate kontrolora zračnog prometa u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 923/2012 i o stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 805/2011 (Tekst značajan za EGP), SL L 63, 6.3.2015., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) 2015/340

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.

Uredba Komisije (EU) 2015/640 оd 23. travnja 2015. o dodatnim specifikacijama u pogledu plovidbenosti za određenu vrstu operacija i o izmjeni Uredbe (EU) br. 965/2012, SL L 106, 24.4.2015., str. 18., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) 2015/640

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/133, SL L 25, 29.1.2019., str. 14., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/133, SL L 25, 29.1.2019., str. 14.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1159, SL L 257, 6.8.2020., str. 14., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1159, SL L 257, 6.8.2020., str. 14.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/97, SL L 31, 29.1.2021., str. 208.; članak 1. Uredbe (EU) 2021/97 primjenjuje se u Švicarskoj od 26.2.2021., osim točke 1. Priloga I., koja se primjenjuje u Švicarskoj od 16.2.2021., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/97, SL L 31, 29.1.2021., str. 208.; članak 1. Uredbe (EU) 2021/97 primjenjuje se u Švicarskoj od 26.2.2021., osim točke 1. Priloga I., koja se primjenjuje u Švicarskoj od 16.2.2021.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1254, SL L 191, 20.7.2022., str. 47., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1254, SL L 191, 20.7.2022., str. 47.,

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1018 оd 29. lipnja 2015. o utvrđivanju popisa u kojem se klasificiraju događaji u civilnom zrakoplovstvu koje treba obvezno prijaviti u skladu s Uredbom (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (Tekst značajan za EGP), SL L 163, 30.6.2015., str. 1., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1018

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/3, SL L 1, 5.1.2022., str. 3. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/3, SL L 1, 5.1.2022., str. 3.

Odluka Komisije (EU) 2016/2357 оd 19. prosinca 2016. o nepostojanju stvarne usklađenosti s Uredbom (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i njezinim provedbenim propisima u pogledu potvrda koje je izdala Helenska akademija za osposobljavanje u području zrakoplovstva (HATA) i dozvola iz dijela 66. koje su izdane na temelju tih potvrda (priopćeno pod brojem dokumenta C(2016) 8645), SL L 348, 21.12.2016., str. 72.

Odluka Komisije (EU) 2016/2357

Uredba Komisije (EU) 2018/395 оd 13. ožujka 2018. o utvrđivanju detaljnih pravila za upravljanje balonima i izdavanje dozvola članovima letačke posade za balone u skladu s Uredbom (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 71, 14.3.2018., str. 10., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) 2018/395

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/357, SL L 67, 5.3.2020., str. 34., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/357, SL L 67, 5.3.2020., str. 34.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1874, SL L 378, 26.10.2021., str. 4. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1874, SL L 378, 26.10.2021., str. 4.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1976 od 14. prosinca 2018. o utvrđivanju detaljnih pravila za operacije jedrilica i izdavanje dozvola članovima letačke posade za jedrilice u skladu s Uredbom (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 326, 20.12.2018., str. 64., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1976

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/358, SL L 67, 5.3.2020., str. 57., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/358, SL L 67, 5.3.2020., str. 57.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1874, SL L 378, 26.10.2021., str. 4. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1874, SL L 378, 26.10.2021., str. 4.

Uredba (EU) 2019/494 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. ožujka 2019. o određenim aspektima sigurnosti zračnog prometa s obzirom na povlačenje Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije (Tekst značajan za EGP), SL L 85 I, 27.3.2019., str. 11.

Uredba (EU) 2019/494

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/945 оd 12. ožujka 2019. o sustavima bespilotnih zrakoplova i o operatorima sustava bespilotnih zrakoplova iz trećih zemalja, SL L 152, 11.6.2019., str. 1., kako je izmijenjena:

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/945

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1058 od 27. travnja 2020., SL L 232, 20.7.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2020/1058 od 27. travnja 2020., SL L 232, 20.7.2020., str. 1.,

| — | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/851 od 22. ožujka 2022., SL L 150, 1.6.2022., str. 21. |
| --- | --- |

—

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2022/851 od 22. ožujka 2022., SL L 150, 1.6.2022., str. 21.

Kad je riječ o proizvodima navedenima u članku 2. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/945, Švicarska primjenjuje akte iz te Uredbe kako su navedeni u ovom Prilogu, među ostalim kako je navedeno u nastavku, pri čemu se podrazumijeva da se druga alineja Priloga primjenjuje i na sljedeće akte:

| — | Uredbu (EZ) br. 765/2008 (2), kako je navedeno u članku 3. stavku 9., članku 15., članku 19. stavku 2. i članku 39. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Uredbu (EZ) br. 765/2008 (2), kako je navedeno u članku 3. stavku 9., članku 15., članku 19. stavku 2. i članku 39. stavku 1. točki (a) Uredbe (EU) 2019/945,

2

| — | Uredbu (EU) br. 1025/2012 (3), kako je navedeno u članku 3. stavku 20. i članku 37. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Uredbu (EU) br. 1025/2012 (3), kako je navedeno u članku 3. stavku 20. i članku 37. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/945,

3

| — | Direktivu 2009/48/EZ (4), kako je navedeno u članku 4. stavku 2., članku 13. stavku 2. točki (c) te točki 10. dijela 1. Priloga Uredbi (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Direktivu 2009/48/EZ (4), kako je navedeno u članku 4. stavku 2., članku 13. stavku 2. točki (c) te točki 10. dijela 1. Priloga Uredbi (EU) 2019/945,

4

| — | Direktivu 2006/42/EZ (5), kako je navedeno u članku 4. stavku 2. Uredbe (EU) 2019/945, uključujući:






  — | Direktivu 73/23/EEZ (6), kako je navedeno u članku 1. stavku 2. točki (k) Direktive 2006/42/EZ i u stavku 1.5.1. njezina Priloga I., imajući na umu da je Direktiva 73/23/EEZ stavljena izvan snage i da se upućivanja na nju tumače kao upućivanja na odgovarajuće odredbe Direktive 2014/35/EU (7), |
| --- | --- | --- |

—

Direktivu 2006/42/EZ (5), kako je navedeno u članku 4. stavku 2. Uredbe (EU) 2019/945, uključujući:

5

—

Direktivu 73/23/EEZ (6), kako je navedeno u članku 1. stavku 2. točki (k) Direktive 2006/42/EZ i u stavku 1.5.1. njezina Priloga I., imajući na umu da je Direktiva 73/23/EEZ stavljena izvan snage i da se upućivanja na nju tumače kao upućivanja na odgovarajuće odredbe Direktive 2014/35/EU (7),

6

7

| — | Uredbu (EU) 2019/1020 (8), uključujući upućivanja na nju u članku 5. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/945 te članku 35. i članku 36. navedene uredbe, imajući na umu da upućivanja na izbrisane odredbe Uredbe (EZ) br. 765/2008 treba tumačiti kao upućivanja na relevantne odredbe Uredbe (EU) 2019/1020 (9), uključujući i:






  — | Uredbu (EU) 2019/515 (10), kako je navedeno u članku 8. stavku 2. Uredbe (EU) 2019/1020, u mjeri u kojoj se to odnosi na kontaktne točke za proizvode, |
| --- | --- | --- |

—

Uredbu (EU) 2019/1020 (8), uključujući upućivanja na nju u članku 5. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/945 te članku 35. i članku 36. navedene uredbe, imajući na umu da upućivanja na izbrisane odredbe Uredbe (EZ) br. 765/2008 treba tumačiti kao upućivanja na relevantne odredbe Uredbe (EU) 2019/1020 (9), uključujući i:

8

9

—

Uredbu (EU) 2019/515 (10), kako je navedeno u članku 8. stavku 2. Uredbe (EU) 2019/1020, u mjeri u kojoj se to odnosi na kontaktne točke za proizvode,

10

| — | Uredbu (EZ) br. 765/2008, kako je navedeno u članku 11. stavku 5. Uredbe (EU) 2019/1020, |
| --- | --- |

—

Uredbu (EZ) br. 765/2008, kako je navedeno u članku 11. stavku 5. Uredbe (EU) 2019/1020,

| — | Direktivu 2001/95/EZ (11), kako je navedeno u članku 20. stavku 4. i članku 34. stavku 4. Uredbe (EU) 2019/1020. |
| --- | --- |

—

Direktivu 2001/95/EZ (11), kako je navedeno u članku 20. stavku 4. i članku 34. stavku 4. Uredbe (EU) 2019/1020.

11

Za upućivanja na „Uniju” u članku 1. stavku 1. (zadnji dio rečenice), članku 3. stavcima 1., 2., 9., 12. (prvi dio rečenice) i 21., članku 4. stavku 1. (zadnji dio rečenice) i stavku 2. točkama (a), (b) i (d), članku 5. stavku 2., članku 6., članku 21. stavku 1. (zadnji dio rečenice), članku 29. stavku 2., članku 31. stavku 2. točki (p) Uredbe (EU) 2019/1020 smatra se da se jednako odnose na Švicarsku.

Upućivanja na pravo Unije u članku 14. stavku 2. i članku 17. Uredbe (EU) 2019/1020 smatraju se, kad je riječ o Švicarskoj, upućivanjem na relevantno švicarsko nacionalno zakonodavstvo.

Za upućivanja na „Uniju” u članku 1. stavku 2., članku 2. stavku 3. članku 3. stavcima 14., 15., 18. i 19., članku 6. stavku 1., članku 7. stavku 2. točki (a), članku 8. stavcima 1. i 2., članku 9. stavku 1., članku 35. stavku 1., članku 36. stavku 3., članku 38. stavku 2., članku 41. stavku 3. i za prvo upućivanje u naslovu odjeljka 5. Uredbe (EU) 2019/945 smatra se da se jednako odnose na Švicarsku.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/947 оd 24. svibnja 2019. o pravilima i postupcima za rad bespilotnih zrakoplova, SL L 152, 11.6.2019., str. 45., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/947

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/639 od 12. svibnja 2020., SL L 150, 13.5.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/639 od 12. svibnja 2020., SL L 150, 13.5.2020., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/746 od 4. lipnja 2020., SL L 176, 5.6.2020., str. 13., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/746 od 4. lipnja 2020., SL L 176, 5.6.2020., str. 13.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1166 od 15. srpnja 2021., SL L 253, 16.7.2021., str. 49., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1166 od 15. srpnja 2021., SL L 253, 16.7.2021., str. 49.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/425 od 14. ožujka 2022., SL L 87, 15.3.2022., str. 20., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/425 od 14. ožujka 2022., SL L 87, 15.3.2022., str. 20.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/525 od 1. travnja 2022., SL L 105, 4.4.2022., str. 3. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/525 od 1. travnja 2022., SL L 105, 4.4.2022., str. 3.

Kad je riječ o sustavima bespilotnih zrakoplova, Švicarska primjenjuje akte iz te uredbe kako su navedeni u ovom Prilogu, među ostalim kako je navedeno u nastavku, pri čemu se podrazumijeva da se druga alineja Priloga primjenjuje i na sljedeći akt:

| — | Direktivu 2009/48/EZ (12), kako je navedeno u članku 9. stavku 2. točki (a) i članku 14. stavku 5. točki (a) podtočki ii. Uredbe (EU) 2019/947. |
| --- | --- |

—

Direktivu 2009/48/EZ (12), kako je navedeno u članku 9. stavku 2. točki (a) i članku 14. stavku 5. točki (a) podtočki ii. Uredbe (EU) 2019/947.

12

Upućivanje na Uredbu (EU) 2016/679 (13) u dijelu B poglavlju UAS.SPEC.050 točki 1. podtočki (a) podpodtočki iv. Priloga Uredbi (EU) 2019/947 smatra se, kad je riječ o Švicarskoj, upućivanjem na relevantno švicarsko nacionalno zakonodavstvo.

13

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1128 оd 1. srpnja 2019. o pravima na pristup sigurnosnim preporukama i odgovorima pohranjenima u Europskoj središnjoj bazi podataka i stavljanju izvan snage Odluke 2012/780/EU (Tekst značajan za EGP), SL L 177, 2.7.2019., str. 112.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1128

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2034 оd 6. listopada 2020. o dopuni Uredbe (EU) br. 376/2014 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zajedničkog europskog sustava klasifikacije rizika (Tekst značajan za EGP), SL L 416, 11.12.2020., str. 1.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2034

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/664 od 22. travnja 2021. o regulatornom okviru za Uspace, SL L 139, 23.4.2021., str. 161., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/664

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.

4.   Zaštita zračnog prometa

Zaštita zračnog prometa

Uredba (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o zajedničkim pravilima u području zaštite civilnog zračnog prometa i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2320/2002 (Tekst značajan za EGP), SL L 97, 9.4.2008., str. 72., kako je izmijenjena:

Uredba (EZ) br. 300/2008

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 18/2010, SL L 7, 12.1.2010., str. 3. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 18/2010, SL L 7, 12.1.2010., str. 3.

Uredba Komisije (EZ) br. 272/2009 od 2. travnja 2009. o dopunjavanju zajedničkih osnovnih standarda zaštite civilnog zračnog prometa utvrđenih u Prilogu Uredbi (EZ) br. 300/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 91, 3.4.2009., str. 7., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EZ) br. 272/2009

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 297/2010, SL L 90, 10.4.2010., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 297/2010, SL L 90, 10.4.2010., str. 1.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 720/2011, SL L 193, 23.7.2011., str. 19., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 720/2011, SL L 193, 23.7.2011., str. 19.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 1141/2011, SL L 293, 11.11.2011., str. 22., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 1141/2011, SL L 293, 11.11.2011., str. 22.,

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 245/2013, SL L 77, 20.3.2013., str. 5. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 245/2013, SL L 77, 20.3.2013., str. 5.

Uredba Komisije (EU) br. 1254/2009 od 18. prosinca 2009. o utvrđivanju mjerila na temelju kojih se državama članicama omogućuje odstupanje od zajedničkih osnovnih standarda zaštite civilnog zračnog prometa i o donošenju alternativnih mjera zaštite (Tekst značajan za EGP), SL L 338, 19.12.2009., str. 17., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 1254/200

| — | Uredbom Komisije (EU) 2016/2096, SL L 326, 1.12.2016., str. 7. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2016/2096, SL L 326, 1.12.2016., str. 7.

Uredba Komisije (EU) br. 72/2010 od 26. siječnja 2010. o utvrđivanju postupaka za provođenje inspekcija Komisije u području zaštite zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 23, 27.1.2010., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 72/2010

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/472, SL L 85, 1.4.2016., str. 28. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/472, SL L 85, 1.4.2016., str. 28.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998 od 5. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda iz područja zaštite zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 299, 14.11.2015., str. 1., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2426, SL L 334, 22.12.2015., str. 5., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2426, SL L 334, 22.12.2015., str. 5.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/815, SL L 122, 13.5.2017., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/815, SL L 122, 13.5.2017., str. 1.

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/55, SL L 10, 13.1.2018., str. 5., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/55, SL L 10, 13.1.2018., str. 5.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/103, SL L 21, 24.1.2019., str. 13., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/103, SL L 21, 24.1.2019., str. 13., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/413, SL L 73, 15.3.2019., str. 98., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/413, SL L 73, 15.3.2019., str. 98.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1583, SL L 246, 26.9.2019., str. 15., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1583, SL L 246, 26.9.2019., str. 15., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/111, SL L 21, 27.1.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/111, SL L 21, 27.1.2020., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/910, SL L 208, 1.7.2020., str. 43.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/255, SL L 58, 19.2.2021., str. 23.; točke 15., 18., 19. i 32. Priloga Uredbi (EU) 2021/255 primjenjuju se u Švicarskoj od 11.3.2021., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/255, SL L 58, 19.2.2021., str. 23.; točke 15., 18., 19. i 32. Priloga Uredbi (EU) 2021/255 primjenjuju se u Švicarskoj od 11.3.2021.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/421, SL L 87, 15.3.2022., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/421, SL L 87, 15.3.2022., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/463, SL L 94, 23.3.2022., str. 3., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/463, SL L 94, 23.3.2022., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1174, SL L 183, 8.7.2022., str. 35., uz iznimku nove točke 11.1.1. podtočke (b) Priloga Uredbi (EU) 2015/1998, kako je predviđeno točkom 35. Priloga Uredbi (EU) 2022/1174. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/1174, SL L 183, 8.7.2022., str. 35., uz iznimku nove točke 11.1.1. podtočke (b) Priloga Uredbi (EU) 2015/1998, kako je predviđeno točkom 35. Priloga Uredbi (EU) 2022/1174.

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/566, SL L 74, 13.3.2023., str. 47. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/566, SL L 74, 13.3.2023., str. 47.

Provedbena odluka Komisije C(2015) 8005 od 16. studenoga 2015. godine o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda o zaštiti zračnog prometa koji sadržavaju informacije iz članka 18. točke (a) Uredbe (EZ) br. 300/2008 (nije objavljeno u SL-u), kako je izmijenjena:

Provedbena odluka Komisije C(2015) 8005

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2017) 3030,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2018) 4857,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2019) 132, kako je izmijenjena






  — | Provedbenom odlukom Komisije C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2019) 132, kako je izmijenjena

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2020) 4241,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2021) 0996,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2022) 4638, |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2022) 4638,

| — | Provedbenom odlukom Komisije C(2023) 1569. |
| --- | --- |

—

Provedbenom odlukom Komisije C(2023) 1569.

Odluka Komisije (EU) 2021/2147 оd 3. prosinca 2021. o odobravanju zaštitne opreme u civilnom zračnom prometu s oznakom „pečat EU-a”, SL L 433, 6.12.2021., str. 25.

Odluka Komisije (EU) 2021/2147

5.   Upravljanje zračnim prometom

Upravljanje zračnim prometom

Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (Tekst značajan za EGP), SL L 96, 31.3.2004., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba (EZ) br. 549/2004

| — | Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34.

Komisija u Švicarskoj ima prava dodijeljena na temelju članaka 6., 8., 10., 11. i 12.

Članak 10. mijenja se kako slijedi:

u stavku 2. riječi „na razini Zajednice” zamjenjuju se riječima „na razini Zajednice, uključujući Švicarsku”.

Neovisno o horizontalnoj prilagodbi na koju se upućuje u drugoj alineji Priloga Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o zračnom prometu, smatra se da se upućivanja na „države članice” iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 549/2004 ili iz odredaba Odluke 1999/468/EZ navedene u toj odredbi ne odnose na Švicarsku.

Uredba (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o pružanju usluga) (Tekst značajan za EGP), SL L 96, 31.3.2004., str. 10., kako je izmijenjena:

Uredba (EZ) br. 550/2004

| — | Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34.

Komisija u odnosu na Švicarsku ima ovlasti koje su joj dodijeljene na temelju članaka 9.a, 9.b, 15., 15.a, 16. i 17.

Za potrebe ovog Sporazuma odredbe Uredbe mijenjaju se kako slijedi:

| (a) | članak 3. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 2. iza riječi „Zajednice” umeću se riječi „i Švicarske”; |
| --- | --- |

(a)

članak 3. mijenja se kako slijedi:

u stavku 2. iza riječi „Zajednice” umeću se riječi „i Švicarske”;

| (b) | članak 7. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”, a u stavku 6. iza riječi „Zajednice” umeću se riječi „i Švicarske”; |
| --- | --- |

(b)

članak 7. mijenja se kako slijedi:

u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”, a u stavku 6. iza riječi „Zajednice” umeću se riječi „i Švicarske”;

| (c) | članak 8. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”; |
| --- | --- |

(c)

članak 8. mijenja se kako slijedi:

u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”;

| (d) | članak 10. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”; |
| --- | --- |

(d)

članak 10. mijenja se kako slijedi:

u stavku 1. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „i Švicarskoj”;

| (e) | članak 16. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

  „3.   Komisija svoju odluku upućuje državama članicama i o tome obavješćuje davatelja usluga, ako je pravno nadležan.”
  . |
| --- | --- |

(e)

članak 16. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

„3.   Komisija svoju odluku upućuje državama članicama i o tome obavješćuje davatelja usluga, ako je pravno nadležan.”

Uredba (EZ) br. 551/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o zračnom prostoru) (Tekst značajan za EGP), SL L 96, 31.3.2004., str. 20., kako je izmijenjena:

Uredba (EZ) br. 551/2004

| — | Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34.

Komisija u Švicarskoj ima prava koja su joj dodijeljena na temelju članaka 3.a, 6. i 10.

Uredba (EZ) br. 552/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (Tekst značajan za EGP), SL L 96, 31.3.2004., str. 26., kako je izmijenjena:

Uredba (EZ) br. 552/2004

| — | Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 1070/2009, SL L 300, 14.11.2009., str. 34.

| — | Komisija u Švicarskoj ima prava koja su joj dodijeljena na temelju članaka 4. i 7. te članka 10. stavka 3. |
| --- | --- |

—

Komisija u Švicarskoj ima prava koja su joj dodijeljena na temelju članaka 4. i 7. te članka 10. stavka 3.

Za potrebe ovog Sporazuma odredbe Uredbe mijenjaju se kako slijedi:

| (a) | članak 5. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 2. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”; |
| --- | --- |

(a)

članak 5. mijenja se kako slijedi:

u stavku 2. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”;

| (b) | članak 7. mijenja se kako slijedi:
  u stavku 4. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”; |
| --- | --- |

(b)

članak 7. mijenja se kako slijedi:

u stavku 4. iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”;

| (c) | Prilog III. mijenja se kako slijedi:
  u odjeljku 3., drugoj i zadnjoj alineji, iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”. |
| --- | --- |

(c)

Prilog III. mijenja se kako slijedi:

u odjeljku 3., drugoj i zadnjoj alineji, iza riječi „Zajednici” umeću se riječi „ili Švicarskoj”.

U skladu s člankom 139. Uredbe (EU) 2018/1139 Uredba (EZ) br. 552/2004 stavlja se izvan snage s učinkom od 11. rujna 2018. Međutim, članci 4., 5., 6., 6.a i 7. te uredbe i njezini prilozi III. i IV. i dalje se primjenjuju do datuma početka primjene delegiranih akata iz članka 47. Uredbe (EU) 2018/1139 i u mjeri u kojoj je tim aktima obuhvaćen predmet relevantnih odredaba Uredbe (EZ) br. 552/2004 te u svakom slučaju najkasnije do 12. rujna 2023.

Uredba Komisije (EZ) br. 2150/2005 od 23. prosinca 2005. o utvrđivanju zajedničkih pravila za fleksibilno korištenje zračnog prostora (Tekst značajan za EGP), SL L 342, 24.12.2005., str. 20.

Uredba Komisije (EZ) br. 2150/2005

Uredba Komisije (EZ) br. 1033/2006 od 4. srpnja 2006. o utvrđivanju zahtjeva o postupcima za planove leta u fazi prije polijetanja za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 186, 7.7.2006., str. 46., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EZ) br. 1033/2006

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 923/2012, SL L 281, 13.10.2012., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 923/2012, SL L 281, 13.10.2012., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 428/2013, SL L 127, 9.5.2013., str. 23., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 428/2013, SL L 127, 9.5.2013., str. 23.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2120, SL L 329, 3.12.2016., str. 70., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2120, SL L 329, 3.12.2016., str. 70.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/139, SL L 25, 30.1.2018., str. 4., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/139, SL L 25, 30.1.2018., str. 4.,

Uredba Komisije (EZ) br. 1032/2006 od 6. srpnja 2006. o utvrđivanju zahtjeva za automatske sustave za razmjenu podataka o letu u svrhu obavješćivanja, koordinacije i prijenosa letova između jedinica kontrole zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 186, 7.7.2006., str. 27., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EZ) br. 1032/2006

| — | Uredbom Komisije (EZ) br. 30/2009, SL L 13, 17.1.2009., str. 20. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EZ) br. 30/2009, SL L 13, 17.1.2009., str. 20.

Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR), SL L 64, 2.3.2007., str. 1., kako je izmijenjena:

Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007

| — | Uredbom Vijeća (EZ) br. 1361/2008, SL L 352, 31.12.2008., str. 12., |
| --- | --- |

—

Uredbom Vijeća (EZ) br. 1361/2008, SL L 352, 31.12.2008., str. 12.,

| — | Uredbom Vijeća (EU) br. 721/2014, SL L 192, 1.7.2014., str. 1. |
| --- | --- |

—

Uredbom Vijeća (EU) br. 721/2014, SL L 192, 1.7.2014., str. 1.

Uredba Komisije (EZ) br. 633/2007 od 7. lipnja 2007. o utvrđivanju zahtjeva za primjenu protokola za prijenos poruka o letu koji se upotrebljava u svrhu obavješćivanja, koordinacije i prijenosa letova između jedinica kontrole zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 146, 8.6.2007., str. 7., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EZ) br. 633/2007

| — | Uredbom Komisije (EU) br. 283/2011, SL L 77, 23.3.2011., str. 23. |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) br. 283/2011, SL L 77, 23.3.2011., str. 23.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/373 оd 1. ožujka 2017. o utvrđivanju zajedničkih zahtjeva za pružatelje usluga upravljanja zračnim prometom/pružatelje usluga u zračnoj plovidbi i drugih mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom i za njihov nadzor, o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 482/2008 i provedbenih uredbi (EU) br. 1034/2011, (EU) br. 1035/2011 i (EU) 2016/1377 te o izmjeni Uredbe (EU) br. 677/2011 (Tekst značajan za EGP), SL L 62, 8.3.2017., str. 1., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/373

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/665, SL L 139, 23.4.2021., str. 184., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/665, SL L 139, 23.4.2021., str. 184.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1338, SL L 289, 12.8.2021., str. 12. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1338, SL L 289, 12.8.2021., str. 12.

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/938, SL L 209, 10.8.2022., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/938, SL L 209, 10.8.2022., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2345, SL L 311, 2.12.2022., str. 58., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2345, SL L 311, 2.12.2022., str. 58.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2023/203, SL L 31, 2.2.2023., str. 1.

Uredba Komisije (EZ) br. 29/2009 od 16. siječnja 2009. o utvrđivanju zahtjeva u vezi s uslugama podatkovnih veza za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 13, 17.1.2009., str. 3., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EZ) br. 29/2009

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/310, SL L 56, 27.2.2015., str. 30., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/310, SL L 56, 27.2.2015., str. 30.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1170, SL L 183, 9.7.2019., str. 6., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1170, SL L 183, 9.7.2019., str. 6.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/208, SL L 43, 17.2.2020., str. 72. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/208, SL L 43, 17.2.2020., str. 72.

Za potrebe ovog Sporazuma tekst Uredbe sadržava sljedeću prilagodbu:

u Prilogu I. dijelu A dodaje se „Switzerland UIR”.

Uredba Komisije (EZ) br. 262/2009 od 30. ožujka 2009. o utvrđivanju zahtjeva u vezi s usklađenom dodjelom i uporabom Mode S upitnih kodova za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 84, 31.3.2009., str. 20., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EZ) br. 262/2009

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2345, SL L 348, 21.12.2016., str. 11. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2345, SL L 348, 21.12.2016., str. 11.

Uredba Komisije (EU) br. 255/2010 od 25. ožujka 2010. o utvrđivanju zajedničkih pravila za upravljanje protokom zračnog prometa (Tekst značajan za EGP), SL L 80, 26.3.2010., str. 10., kako je izmijenjena:

Uredba Komisije (EU) br. 255/2010

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 923/2012, SL L 281, 13.10.2012., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 923/2012, SL L 281, 13.10.2012., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1006, SL L 165, 23.6.2016., str. 8., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1006, SL L 165, 23.6.2016., str. 8.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2159, SL L 304, 21.11.2017., str. 45. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2159, SL L 304, 21.11.2017., str. 45.

Odluka Komisije C(2010) 5134 od 29. srpnja 2010. o imenovanju tijela za vrednovanje rezultata jedinstvenog europskog neba (nije objavljeno u SL-u).

Odluka Komisije C(2010) 5134

Uredba Komisije (EU) br. 176/2011 od 24. veljače 2011. o informacijama koje se moraju dostaviti prije uspostavljanja i izmjene funkcionalnog bloka zračnog prostora, SL L 51, 25.2.2011., str. 2.

Uredba Komisije (EU) br. 176/2011

Odluka Komisije C(2011) 4130 od 7. srpnja 2011. o imenovanju mrežnog upravitelja mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba (Tekst značajan za EGP) (nije objavljeno u SL-u).

Odluka Komisije C(2011) 4130

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1206/2011 od 22. studenoga 2011. o utvrđivanju zahtjeva u vezi s identifikacijom zrakoplova u okviru nadzora za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 305, 23.11.2011., str. 23.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1206/2011

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/587, SL L 138, 30.4.2020., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/587, SL L 138, 30.4.2020., str. 1.

Za potrebe ovog Sporazuma tekst Provedbene uredbe (EU) br. 1206/2011 sadržava sljedeću prilagodbu:

| | u Prilogu I. dodaje se „Switzerland UIR”. |
| --- | --- |

u Prilogu I. dodaje se „Switzerland UIR”.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1207/2011 od 22. studenoga 2011. o utvrđivanju zahtjeva u vezi s učinkovitošću i interoperabilnošću nadzora za Jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 305, 23.11.2011., str. 35., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1207/2011

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1028/2014, SL L 284, 30.9.2014., str. 7., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1028/2014, SL L 284, 30.9.2014., str. 7.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/386, SL L 59, 7.3.2017., str. 34., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/386, SL L 59, 7.3.2017., str. 34.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/587, SL L 138, 30.4.2020., str. 1., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/587, SL L 138, 30.4.2020., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2, SL L 1, 5.1.2022., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/2, SL L 1, 5.1.2022., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 923/2012 od 26. rujna 2012. o utvrđivanju zajedničkih pravila zračnog prometa i operativnih odredaba u vezi s uslugama i postupcima u zračnoj plovidbi te o izmjeni Provedbene uredbe (EU) br. 1035/2011 i uredaba (EZ) br. 1265/2007, (EZ) br. 1794/2006, (EZ) br. 730/2006, (EZ) br. 1033/2006 i (EU) br. 255/2010 (Tekst značajan za EGP), SL L 281, 13.10.2012., str. 1., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 923/2012

| — | Uredbom Komisije (EU) 2015/340, SL L 63, 6.3.2015., str. 1., |
| --- | --- |

—

Uredbom Komisije (EU) 2015/340, SL L 63, 6.3.2015., str. 1.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1185, SL L 196, 21.7.2016., str. 3., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1185, SL L 196, 21.7.2016., str. 3.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/835, SL L 124, 17.5.2017., str. 35., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/835, SL L 124, 17.5.2017., str. 35.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:






  — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12., |
| --- | --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/469, SL L 104, 3.4.2020., str. 1., kako je izmijenjena:

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/1177, SL L 259, 10.8.2020., str. 12.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/886, SL L 205, 29.6.2020., str. 14., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/886, SL L 205, 29.6.2020., str. 14.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/666, SL L 139, 23.4.2021., str. 187. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/666, SL L 139, 23.4.2021., str. 187.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1079/2012 od 16. studenoga 2012. o utvrđivanju zahtjeva za razmak između govornih kanala za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 320, 17.11.2012., str. 14., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 1079/2012

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 657/2013, SL L 190, 11.7.2013., str. 37., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 657/2013, SL L 190, 11.7.2013., str. 37.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2345, SL L 348, 21.12.2016., str. 11., |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/2345, SL L 348, 21.12.2016., str. 11.,

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2160, SL L 304, 21.11.2017., str. 47. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2017/2160, SL L 304, 21.11.2017., str. 47.

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 409/2013 od 3. svibnja 2013. o definiciji zajedničkih projekata, uspostavi upravljanja i utvrđivanju poticaja za potporu provedbi europskoga glavnog plana upravljanja zračnim prometom (Tekst značajan za EGP), SL L 123, 4.5.2013., str. 1., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) br. 409/2013

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/116, SL L 36, 2.2.2021., str. 10. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/116, SL L 36, 2.2.2021., str. 10.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/116 оd 1. veljače 2021. o uspostavi Prvog zajedničkog projekta za potporu provedbi europskoga glavnog plana upravljanja zračnim prometom predviđenog Uredbom (EZ) br. 550/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 409/2013 i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 716/2014 (Tekst značajan za EGP), SL L 36, 2.2.2021., str. 10.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/116

Za potrebe ovog Sporazuma Prilog Uredbi čita uz sljedeće prilagodbe:

| (a) | iza točke 1.2.1. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”; |
| --- | --- |

(a)

iza točke 1.2.1. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”;

| (b) | iza točke 2.2.1. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”; |
| --- | --- |

(b)

iza točke 2.2.1. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”;

| (c) | iza točke 2.2.2. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”; |
| --- | --- |

(c)

iza točke 2.2.2. podtočke (r) dodaje se sljedeća podtočka: „(s) Zürich Kloten”;

| (d) | iza točke 2.2.3. podtočke (bb) dodaju se sljedeće podtočke: „(cc) Ženeva; (dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

(d)

iza točke 2.2.3. podtočke (bb) dodaju se sljedeće podtočke: „(cc) Ženeva; (dd) Zürich Kloten”.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1048 оd 18. srpnja 2018. o utvrđivanju zahtjeva uporabe zračnog prostora i operativnih postupaka za navigaciju temeljenu na performansama, SL L 189, 26.7.2018., str. 3.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/1048

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/123 оd 24. siječnja 2019. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom (ATM) i stavljanju izvan snage Uredbe Komisije (EU) br. 677/2011 (Tekst značajan za EGP), SL L 28, 31.1.2019., str. 1.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/123

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 оd 11. veljače 2019. o utvrđivanju programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba i stavljanju izvan snage provedbenih uredaba (EU) br. 390/2013 i (EU) br. 391/2013 (Tekst značajan za EGP), SL L 56, 25.2.2019., str. 1., kako je izmijenjena:

Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/317

| — | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1880, SL L 380, 27.10.2021., str. 1. |
| --- | --- |

—

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2021/1880, SL L 380, 27.10.2021., str. 1.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/709 оd 6. svibnja 2019. o imenovanju upravitelja mreže za mrežne funkcije za upravljanje zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba (priopćeno pod brojem dokumenta C(2019) 3228), SL L 120, 8.5.2019., str. 27.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/709

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/891 оd 2. lipnja 2021. o utvrđivanju revidiranih ciljeva performansi na razini Unije za mrežu za upravljanje zračnim prometom za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) i o stavljanju izvan snage Provedbene odluke (EU) 2019/903 (Tekst značajan za EGP), SL L 195, 3.6.2021., str. 3.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/891

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2167 оd 17. prosinca 2019. o odobravanju strateškog plana mreže za mrežne funkcije upravljanja zračnim prometom jedinstvenog europskog neba za razdoblje 2020.–2029., SL L 328, 18.12.2019., str. 89.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2167

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2168 оd 17. prosinca 2019. o imenovanju predsjednika i članova Upravnog odbora mreže i njihovih zamjenika te članova Europske jedinice za koordinaciju kriznih situacija u zračnom prometu i njihovih zamjenika u pogledu mrežnih funkcija za upravljanje zračnim prometom u trećem referentnom razdoblju 2020.–2024., SL L 328, 18.12.2019., str. 90.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2168

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2012 оd 29. studenoga 2019. o izuzećima na temelju članka 14. Uredbe Komisije (EZ) br. 29/2009 o utvrđivanju zahtjeva u vezi s uslugama podatkovnih veza za jedinstveno europsko nebo (Tekst značajan za EGP), SL L 312, 3.12.2019., str. 95.

Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/2012

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 оd 3. studenoga 2020. o izvanrednim mjerama za treće referentno razdoblje (2020.–2024.) programa performansi i sustava utvrđivanja naknada u okviru jedinstvenog europskog neba zbog pandemije bolesti COVID-19, SL L 366, 4.11.2020., str. 7.

Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627

6.   Okoliš i buka

Okoliš i buka

Direktiva 2002/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. ožujka 2002. o utvrđivanju pravila i postupaka u vezi s uvođenjem operativnih ograničenja vezanih uz buku u zračnim lukama Zajednice (Tekst značajan za EGP) (članci od 1. do 12. i od 14. do 18.), SL L 85, 28.3.2002., str. 40.

Direktiva 2002/30/EZ

(Primjenjuju se izmjene Priloga I. koje proizlaze iz Priloga II. poglavlja 8. (Prometna politika) odjeljka G (Zračni promet) točke 2. Akta o uvjetima pristupanja Češke Republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Mađarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije i Slovačke Republike i prilagodbe Ugovora na kojima se temelji Europska unija.)

Direktiva 2006/93/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uređenju uporabe zrakoplova obuhvaćena dijelom II. poglavljem 3. sveskom 1. Priloga 16. Konvenciji o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu, drugo izdanje (1988.) (kodificirana verzija) (Tekst značajan za EGP), SL L 374, 27.12.2006., str. 1.

Direktiva 2006/93/EZ

7.   Zaštita potrošača

Zaštita potrošača

Direktiva Vijeća 90/314/EEZ od 13. lipnja 1990. o putovanjima, odmorima i kružnim putovanjima u paket aranžmanima, SL L 158, 23.6.1990., str. 59. (članci od 1. do 10.)

Direktiva Vijeća 90/314/EEZ

Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima, SL L 95, 21.4.1993., str. 29. (članci od 1. do 11.), kako je izmijenjena:

Direktiva Vijeća 93/13/EEZ

| — | Direktivom 2011/83/EU, SL L 304, 22.11.2011., str. 64. |
| --- | --- |

—

Direktivom 2011/83/EU, SL L 304, 22.11.2011., str. 64.

Uredba Vijeća (EZ) br. 2027/97 od 9. listopada 1997. o odgovornosti zračnih prijevoznika u pogledu zračnog prijevoza putnika i njihove prtljage, SL L 285, 17.10.1997., str. 1. (članci od 1. do 8.), kako je izmijenjena:

Uredba Vijeća (EZ) br. 2027/97

| — | Uredbom (EZ) br. 889/2002, SL L 140, 30.5.2002., str. 2. |
| --- | --- |

—

Uredbom (EZ) br. 889/2002, SL L 140, 30.5.2002., str. 2.

Uredba (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta u polasku te o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 295/91 (Tekst značajan za EGP), SL L 46, 17.2.2004., str. 1.

Uredba (EZ) br. 261/2004

(članci od 1. do 18.)

Uredba (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu (Tekst značajan za EGP), SL L 204, 26.7.2006., str. 1.

Uredba (EZ) br. 1107/2006

8.   Razno

Razno

Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (Tekst značajan za EGP), SL L 283, 31.10.2003., str. 51.

Direktiva Vijeća 2003/96/EZ

(članak 14. stavak 1. točka (b) i članak 14. stavak 2.)

9.   Prilozi:

Prilozi:

| A | : | Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije |
| --- | --- | --- |
| B | : | Odredbe o financijskom nadzoru koji Europska unija provodi u pogledu švicarskih sudionika u aktivnostima EASA-e |

A

:

Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije

B

:

Odredbe o financijskom nadzoru koji Europska unija provodi u pogledu švicarskih sudionika u aktivnostima EASA-e

PRILOG A

PROTOKOL O POVLASTICAMA I IMUNITETIMA EUROPSKE UNIJE

VISOKE UGOVORNE STRANKE,

UZIMAJUĆI U OBZIR da, u skladu s člankom 343. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 191. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (dalje u tekstu „EZAE”), Europska unija i EZAE uživaju na državnim područjima država članica takve povlastice i imunitete koji su potrebni za obavljanje njihovih zadataka,

SPORAZUMJELE SU SE o sljedećim odredbama koje se prilažu Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju:

POGLAVLJE I.

VLASNIŠTVO, SREDSTVA, IMOVINA I POSLOVANJE EUROPSKE UNIJE

Članak 1.

Prostorije i zgrade Unije nepovredive su. Izuzete su od pretrage, rekvizicije, konfiskacije ili izvlaštenja. Vlasništvo i imovina Unije ne mogu biti predmetom upravnih ili sudskih mjera prisile bez odobrenja Suda.

Članak 2.

Arhive Unije nepovredive su.

Članak 3.

Unija, njezino vlasništvo, prihodi i ostala imovina oslobođeni su od svih izravnih poreza.

Vlade država članica, kad god je to moguće, poduzimaju odgovarajuće mjere za doznačivanje ili povrat iznosa neizravnih poreza ili poreza na prodaju uključenih u cijenu pokretnina ili nekretnina, kada Unija za svoje službene potrebe obavlja veće kupnje čija cijena uključuje takve poreze. Međutim, primjena navedenih odredaba ne smije imati za posljedicu narušavanje tržišnog natjecanja unutar Unije.

Ne odobravaju se oslobođenja u odnosu na poreze i davanja koji se plaćaju samo kao naknade za javne komunalne usluge.

Članak 4.

Unija je oslobođena svih carina, zabrana i ograničenja pri uvozu i izvozu na predmete namijenjene njezinoj službenoj uporabi; tako uvezenim predmetima ne smije se raspolagati, ni uz naplatu ni besplatno, na državnom području zemlje u koju su uvezeni, osim prema uvjetima koje odobri vlada te zemlje.

Unija je također oslobođena od svih carina i svih zabrana i ograničenja na uvoz i izvoz svojih publikacija.

POGLAVLJE II.

KOMUNIKACIJA I PROPUSNICE

KOMUNIKACIJA I PROPUSNICE

Članak 5.

Pri službenoj komunikaciji i prijenosu svih svojih dokumenata institucije Unije na državnom području svake države članice uživaju tretman koji ta država priznaje diplomatskim misijama.

Službena prepiska i ostala službena komunikacija institucija Unije ne podliježu cenzuri.

Članak 6.

Predsjednici institucija Unije mogu članovima i službenicima tih institucija izdati propusnice u obliku koji propisuje Vijeće odlučujući običnom većinom i koje vlasti država članica priznaju kao valjane putne isprave. Te se propusnice izdaju dužnosnicima i ostalim službenicima prema uvjetima utvrđenima u Pravilniku o osoblju za dužnosnike i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije.

Komisija može sklopiti sporazume na temelju kojih se te propusnice priznaju kao valjane putne isprave na državnom području trećih zemalja.

POGLAVLJE III.

ČLANOVI EUROPSKOG PARLAMENTA

ČLANOVI EUROPSKOG PARLAMENTA

Članak 7.

Slobodno kretanje članova Europskog parlamenta prilikom putovanja do mjesta ili iz mjesta sastajanja Europskog parlamenta ne podliježe nikakvim administrativnim ili drugim ograničenjima.

Članovima Europskog parlamenta odobravaju se u vezi s carinskom i deviznom kontrolom:

| (a) | od strane njihove vlade, iste olakšice koje se odobravaju višim dužnosnicima prilikom putovanja u inozemstvo radi privremenih službenih misija; |
| --- | --- |

(a)

od strane njihove vlade, iste olakšice koje se odobravaju višim dužnosnicima prilikom putovanja u inozemstvo radi privremenih službenih misija;

| (b) | od strane vlada ostalih država članica, iste olakšice koje se odobravaju predstavnicima stranih vlada na privremenim službenim misijama. |
| --- | --- |

(b)

od strane vlada ostalih država članica, iste olakšice koje se odobravaju predstavnicima stranih vlada na privremenim službenim misijama.

Članak 8.

Članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti.

Članak 9.

Tijekom zasjedanja Europskog parlamenta njegovi članovi uživaju:

| (a) | na državnom području svoje države, imunitet priznat članovima parlamenta te države; |
| --- | --- |

(a)

na državnom području svoje države, imunitet priznat članovima parlamenta te države;

| (b) | na državnom području bilo koje druge države članice, imunitet od svake mjere zadržavanja i od sudskih postupaka. |
| --- | --- |

(b)

na državnom području bilo koje druge države članice, imunitet od svake mjere zadržavanja i od sudskih postupaka.

Na isti se način imunitet primjenjuje na članove tijekom putovanja do mjesta ili iz mjesta sastajanja Europskog parlamenta.

Ako je član zatečen u počinjenju kaznenog djela, nije moguće pozivanje na imunitet te u tom slučaju Europski parlament može ostvariti svoje pravo na skidanje imuniteta jednom od svojih članova.

POGLAVLJE IV.

PREDSTAVNICI DRŽAVA ČLANICA KOJI SUDJELUJU U RADU INSTITUCIJA EUROPSKE UNIJE

PREDSTAVNICI DRŽAVA ČLANICA KOJI SUDJELUJU U RADU INSTITUCIJA EUROPSKE UNIJE

Članak 10.

Predstavnici država članica koji sudjeluju u radu institucija Unije, njihovi savjetnici i tehnički stručnjaci uživaju uobičajene povlastice, imunitete i olakšice prilikom obnašanja svojih dužnosti i tijekom putovanja do mjesta ili iz mjesta sastajanja.

Ovaj se članak primjenjuje i na članove savjetodavnih tijela Unije.

POGLAVLJE V.

DUŽNOSNICI I OSTALI SLUŽBENICI EUROPSKE UNIJE

DUŽNOSNICI I OSTALI SLUŽBENICI EUROPSKE UNIJE

Članak 11.

Na državnom području svake države članice i neovisno o njihovu državljanstvu, dužnosnici i ostali službenici Unije:

| (a) | pridržavajući se odredaba Ugovorâ koje se s jedne strane odnose na propise o odgovornosti dužnosnika i ostalih službenika prema Uniji i, s druge strane, na nadležnost Suda Europske unije u sporovima između Unije i njezinih dužnosnika i ostalih službenika, uživaju imunitet od sudskih postupaka u pogledu radnja koje oni poduzimaju u službenom svojstvu, uključujući izgovorene ili napisane riječi. Taj imunitet uživaju i nakon prestanka obnašanja dužnosti; |
| --- | --- |

(a)

pridržavajući se odredaba Ugovorâ koje se s jedne strane odnose na propise o odgovornosti dužnosnika i ostalih službenika prema Uniji i, s druge strane, na nadležnost Suda Europske unije u sporovima između Unije i njezinih dužnosnika i ostalih službenika, uživaju imunitet od sudskih postupaka u pogledu radnja koje oni poduzimaju u službenom svojstvu, uključujući izgovorene ili napisane riječi. Taj imunitet uživaju i nakon prestanka obnašanja dužnosti;

| (b) | zajedno sa svojim bračnim drugovima i uzdržavanim članovima obitelji ne podliježu imigracijskim ograničenjima ni formalnostima za prijavu stranaca; |
| --- | --- |

(b)

zajedno sa svojim bračnim drugovima i uzdržavanim članovima obitelji ne podliježu imigracijskim ograničenjima ni formalnostima za prijavu stranaca;

| (c) | uživaju jednake olakšice koje se uobičajeno dodjeljuju dužnosnicima međunarodnih organizacija vezano uz monetarne ili devizne propise; |
| --- | --- |

(c)

uživaju jednake olakšice koje se uobičajeno dodjeljuju dužnosnicima međunarodnih organizacija vezano uz monetarne ili devizne propise;

| (d) | imaju pravo bez carine uvesti pokućstvo i druge predmete za osobnu uporabu prilikom prvog preuzimanja dužnosti u dotičnoj zemlji, te pravo da ih nakon prestanka dužnosti u toj zemlji ponovno izvezu bez carina, u oba slučaja pridržavajući se uvjeta koje vlada zemlje u kojoj ostvaruju to pravo smatra nužnima; |
| --- | --- |

(d)

imaju pravo bez carine uvesti pokućstvo i druge predmete za osobnu uporabu prilikom prvog preuzimanja dužnosti u dotičnoj zemlji, te pravo da ih nakon prestanka dužnosti u toj zemlji ponovno izvezu bez carina, u oba slučaja pridržavajući se uvjeta koje vlada zemlje u kojoj ostvaruju to pravo smatra nužnima;

| (e) | imaju pravo bez carine uvesti motorno vozilo za osobnu uporabu, kupljeno u zemlji svojeg posljednjeg boravišta ili u zemlji čiji su državljani pod uvjetima koji vrijede na unutarnjem tržištu te zemlje, te ga ponovno izvesti bez carine, u oba slučaja pridržavajući se uvjeta koje vlada zemlje u kojoj ostvaruju to pravo smatra nužnima. |
| --- | --- |

(e)

imaju pravo bez carine uvesti motorno vozilo za osobnu uporabu, kupljeno u zemlji svojeg posljednjeg boravišta ili u zemlji čiji su državljani pod uvjetima koji vrijede na unutarnjem tržištu te zemlje, te ga ponovno izvesti bez carine, u oba slučaja pridržavajući se uvjeta koje vlada zemlje u kojoj ostvaruju to pravo smatra nužnima.

Članak 12.

Dužnosnici i ostali službenici Unije dužni su plaćati porez u korist Unije na plaće, nadnice i prihode koje im isplaćuje Unija, u skladu s uvjetima i postupcima koje utvrđuju Europski parlament i Vijeće, uredbama, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja sa zainteresiranim institucijama.

Oni su oslobođeni od plaćanja nacionalnih poreza na plaće, nadnice i prihode koje im isplaćuje Unija.

Članak 13.

Pri primjeni poreza na dohodak, poreza na bogatstvo i poreza na nasljedstvo te pri primjeni konvencija o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sklopljenih među državama članicama Unije, za dužnosnike i ostale službenike Unije koji isključivo radi obnašanja svojih dužnosti u službi Unije imaju boravište na državnom području države članice koja nije zemlja njihove porezne rezidentnosti, u trenutku stupanja u službu Unije smatra se kako u zemlji njihova stvarnog boravišta tako i u zemlji njihove porezne rezidentnosti, da su zadržali rezidentnost u potonjoj zemlji, pod uvjetom da je ta država članica Unije. Ta se odredba također primjenjuje na bračnog druga ako se ne bavi vlastitim plaćenim zanimanjem, i na djecu koju uzdržavaju i za koju skrbe osobe iz ovog članka.

Pokretna imovina koja pripada osobama iz prethodnog stavka i koja se nalazi na državnom području zemlje u kojoj borave oslobođena je od poreza na nasljedstvo u toj zemlji; za takvu se imovinu pri izračunu tog poreza smatra, uz poštovanje prava trećih zemalja i moguće primjene odredaba međunarodnih konvencija o dvostrukom oporezivanju, da se nalazi u zemlji porezne rezidentnosti.

Pri primjeni odredaba ovog članka ne uzima se u obzir rezidentnost stečena isključivo zbog obnašanja dužnosti u službi drugih međunarodnih organizacija.

Članak 14.

Europski parlament i Vijeće, uredbama, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja sa zainteresiranim institucijama, utvrđuje program prava iz socijalne sigurnosti za dužnosnike i ostale službenike Unije.

Članak 15.

Europski parlament i Vijeće, uredbama, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s ostalim zainteresiranim institucijama, određuje kategorije dužnosnika i ostalih službenika Unije na koje se u cijelosti ili djelomično primjenjuju odredbe članka 11., članka 12. drugog stavka i članka 13.

Imena, razredi i adrese dužnosnika i ostalih službenika uključenih u takve kategorije periodično se dostavljaju vladama država članica.

POGLAVLJE VI.

POVLASTICE I IMUNITETI MISIJA TREĆIH ZEMALJA AKREDITIRANIH PRI EUROPSKOJ UNIJI

POVLASTICE I IMUNITETI MISIJA TREĆIH ZEMALJA AKREDITIRANIH PRI EUROPSKOJ UNIJI

Članak 16.

Država članica na čijem državnom području Unija ima svoje sjedište priznaje uobičajeni diplomatski imunitet i povlastice misijama trećih zemalja akreditiranim pri Uniji.

POGLAVLJE VII.

OPĆE ODREDBE

OPĆE ODREDBE

Članak 17.

Dužnosnicima i ostalim službenicima Unije priznaju se povlastice, imuniteti i olakšice isključivo u interesu Unije.

Svaka institucija Unije dužna je skinuti imunitet priznat dužnosniku ili drugom službeniku kad god ona smatra da skidanje tog imuniteta nije protivno interesima Unije.

Članak 18.

Institucije Unije surađuju s odgovornim tijelima zainteresiranih država članica radi primjene ovog Protokola.

Članak 19.

Članci od 11. do 14. i članak 17. primjenjuju se na članove Komisije.

Članak 20.

Članci od 11. do 14. i članak 17. primjenjuju se na suce, nezavisne odvjetnike, tajnike i pomoćne izvjestitelje Suda Europske unije, ne dovodeći u pitanje odredbe članka 3. Protokola o Statutu Suda Europske unije koje se odnose na imunitet sudaca i nezavisnih odvjetnika od sudskih postupaka.

Članak 21.

Ovaj se Protokol također primjenjuje na Europsku investicijsku banku, na članove njezinih tijela, na njezino osoblje i na predstavnike država članica koji sudjeluju u njezinim aktivnostima, ne dovodeći u pitanje odredbe Protokola o Statutu Banke.

Europska investicijska banka povrh toga oslobođena je od svakog oblika oporezivanja ili nameta slične naravi pri osnivanju i bilo kakvom povećanju kapitala te od različitih formalnosti koje mogu biti s tim povezane u državi sjedišta Banke. Slično tome, prestanak Banke ili njezina likvidacija nemaju za posljedicu nikakve namete. Naposljetku, djelatnosti Banke i njezinih tijela, koje se obavljaju u skladu s njezinim Statutom, ne podliježu porezu na promet.

Članak 22.

Ovaj se Protokol također primjenjuje na Europsku središnju banku, na članove njezinih tijela i na njezino osoblje, ne dovodeći u pitanje odredbe Protokola o Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke.

Europska središnja banka je povrh toga oslobođena od svakog oblika oporezivanja ili nameta slične naravi pri povećanju svojeg kapitala te različitih formalnosti koje mogu biti povezane s time u državi sjedišta Banke. Djelatnosti Banke i njezinih tijela, koje se obavljaju u skladu sa Statutom Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke ne podliježu porezu na promet.

Dodatak PRILOGU A

POSTUPCI ZA PRIMJENU PROTOKOLA O POVLASTICAMA I IMUNITETIMA EUROPSKE UNIJE U ŠVICARSKOJ

1.

Gdje god Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije (dalje u tekstu „Protokol”) sadržava upućivanja na države članice, smatra se da se ta upućivanja jednako primjenjuju na Švicarsku, osim ako se sljedećim odredbama utvrdi drukčije.

2.

Roba i usluge koji se izvoze iz Švicarske ne podliježu švicarskom porezu na dodanu vrijednost (PDV). Ako su roba i usluge dostavljeni Agenciji u Švicarskoj za službenu uporabu u skladu s člankom 3. drugim stavkom Protokola, izuzeće od PDV-a provodi se povratom. Oslobođenje od plaćanja PDV-a odobrava se ako stvarna kupovna cijena robe i usluga navedenih na računu ili jednakovrijednom dokumentu ukupno iznosi najmanje 100 švicarskih franaka (uključujući porez).

Povrat PDV-a odobrava se po podnošenju švicarskih obrazaca, predviđenih u tu svrhu, glavnom odjelu za PDV Savezne porezne uprave. U pravilu se zahtjevi za povrat moraju obraditi u roku od tri mjeseca od dana njihova podnošenja zajedno s potrebnim popratnim dokumentima.

3.

U pogledu članka 12. drugog stavka Protokola Švicarska u skladu s načelima svojeg nacionalnog prava oslobađa dužnosnike i ostale službenike Agencije u smislu članka 2. Uredbe (Euratom, EZUČ, EEZ) br. 549/69 (14) od saveznih, kantonskih i općinskih poreza na plaće, nadnice i primanja koje im isplaćuje Europska unija i koje podliježu unutarnjem porezu u korist Unije.

Švicarska se za potrebe primjene članka 13. Protokola ne smatra državom članicom u smislu prethodno navedene točke 1.

Dužnosnici i ostali službenici Agencije te članovi njihovih obitelji koji su uključeni u sustav socijalnog osiguranja za dužnosnike i ostale službenike Europske unije nisu obvezni uključiti se u švicarski sustav socijalnog osiguranja.

Sud Europske unije ima isključivu nadležnost u svim pitanjima o odnosima između Agencije ili Komisije i njihova osoblja koja su povezana s primjenom Uredbe Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (15) i drugim odredbama prava Europske unije kojim se utvrđuju uvjeti rada.

PRILOG B

FINANCIJSKI NADZOR ŠVICARSKIH SUDIONIKA U AKTIVNOSTIMA U OKVIRU EUROPSKOG SPORAZUMA O ZRAČNOM PROMETU

Članak 1.

Izravna komunikacija

Agencija i Komisija izravno komuniciraju sa svim osobama ili subjektima sa sjedištem u Švicarskoj koji sudjeluju u aktivnostima Agencije, kao izvođači, sudionici u programima Agencije, primatelji plaćanja iz proračuna Agencije ili proračuna Zajednice ili podizvođači. Takve osobe mogu izravno Komisiji i Agenciji slati sve važne informacije i dokumentaciju koju su dužni dostaviti na temelju instrumenata navedenih u ovoj Odluci i sklopljenih ugovora ili sporazuma i svih odluka donesenih na temelju njih.

Članak 2.

Provjere

1.   U skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (16) i Financijskom uredbom koju je Upravljački odbor Agencije donio 26. ožujka 2003., u skladu s Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2343/2002 od 23. prosinca 2002. o Okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica (17) te s drugim instrumentima iz ove Odluke, sklopljenim ugovorima ili sporazumima te odlukama donesenima s korisnicima sa sjedištem u Švicarskoj mogu se propisati znanstvene, financijske, tehnološke ili druge revizije koje dužnosnici Agencije i Komisije ili druge osobe koje su Agencija i Komisija ovlastile mogu u bilo kojem trenutku provesti u prostorima korisnika i njihovih podizvođača.

2.   Dužnosnici Agencije i Komisije te druge osobe koje su ovlastili Agencija i Komisija moraju imati odgovarajući pristup lokacijama, radovima i dokumentima te svim drugim informacijama koje su potrebne radi izvršenja tih revizija, uključujući informacije u elektroničkom obliku. Ovo pravo pristupa izričito se navodi u ugovorima ili sporazumima sklopljenima radi provedbe instrumenata iz ove Odluke.

3.   Europski revizorski sud ima jednaka prava kao i Komisija.

4.   Revizije se mogu vršiti do pet godina nakon isteka valjanosti ove Odluke ili u skladu s uvjetima navedenima u sklopljenim ugovorima ili sporazumima te u donesenim odlukama.

5.   Švicarski savezni ured za reviziju unaprijed se obavješćuje o revizijama koje se provode na švicarskom državnom području. Ta obavijest nije pravni uvjet za provođenje tih revizija.

Članak 3.

Terenske provjere

1.   Na temelju ovog Sporazuma Komisija (OLAF) je ovlaštena izvršiti terenske provjere i inspekcije na švicarskom državnom području, u skladu s uvjetima navedenima u Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija radi zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (18).

2.   Terenske provjere i inspekcije priprema i provodi Komisija u bliskoj suradnji sa Švicarskim saveznim uredom za reviziju ili drugim nadležnim švicarskim tijelima koje odredi Švicarski savezni ured za reviziju, koji se pravodobno obavješćuju o predmetu, svrsi i pravnoj osnovi provjera i pregleda kako bi mogli osigurati svu potrebnu pomoć. U tu svrhu službenici nadležnih švicarskih tijela mogu sudjelovati u terenskim provjerama i pregledima.

3.   Komisija i nadležna švicarska tijela mogu zajedno izvršiti terenske provjere i inspekcije ako to žele navedena nadležna švicarska tijela.

4.   Ako sudionici u programu odbiju terensku provjeru ili inspekciju, švicarska tijela, djelujući u skladu s nacionalnim propisima, inspektorima Komisije pružaju potrebnu pomoć kako bi im se omogućilo da obave svoju dužnost provođenja terenske provjere ili inspekcije.

5.   Komisija u najkraćem mogućem roku obavješćuje Švicarski savezni ured za reviziju o svim činjenicama ili sumnjama u pogledu nepravilnosti koje je otkrila tijekom terenske provjere ili inspekcije. U svakom slučaju, Komisija mora navedeno tijelo obavijestiti o rezultatima takvih provjera i pregleda.

Članak 4.

Informiranje i savjetovanje

1.   U svrhu pravilne provedbe ovog Priloga nadležna tijela Švicarske i Zajednice redovito razmjenjuju informacije te, na zahtjev jedne od stranaka, provode savjetovanja.

2.   Nadležna švicarska tijela bez odgode obavješćuju Agenciju i Komisiju o svim činjenicama ili sumnjama koje otkriju u pogledu nepravilnosti povezanih sa sklapanjem i provedbom ugovora ili sporazuma sklopljenih primjenom instrumenata iz ove Odluke.

Članak 5.

Povjerljivost

Informacije u bilo kojem obliku, priopćene ili stečene na temelju ovog Priloga, obuhvaća profesionalna tajna te su jednako zaštićene kao što su slične informacije zaštićene nacionalnim zakonodavstvom Švicarske i odgovarajućim odredbama koje se primjenjuju na institucije Zajednice. Takve se informacije smiju priopćiti samo osobama kojima su one potrebne za obnašanje njihove službene dužnosti u institucijama Zajednice, državama članicama ili Švicarskoj i ne smiju se upotrebljavati u druge svrhe osim za osiguranje učinkovite zaštite financijskih interesa ugovornih stranaka.

Članak 6.

Administrativne mjere i kazne

Ne dovodeći u pitanje primjenu švicarskog kaznenog prava, Agencija ili Komisija mogu izreći upravne mjere i kazne u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 od 25. lipnja 2002., Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. te Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (19).

Članak 7.

Povrat i izvršenje

Odluke koje Agencija ili Komisije donese u okviru područja primjene ove Odluke i kojima se uvode novčane obveze za osobe, a ne države, izvršive su u Švicarskoj.

Nalog za izvršenje mora izdati tijelo koje odredi švicarska vlada, koje mora o tome obavijestiti Agenciju ili Komisiju, pri čemu nije potrebna nikakva druga kontrola osim provjere vjerodostojnosti akta. Izvršenje se mora odvijati u skladu sa švicarskim poslovnikom. Zakonitost odluke o izvršenju podliježe nadzoru Suda Europske unije.

Presude koje Sud Europske unije donese na temelju klauzule o arbitraži izvršive su pod jednakim uvjetima.

---

(1)  
  SL L 224, 21.8.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i za nadzor tržišta s obzirom na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.), kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2019/1020 (SL L 169, 25.6.2019., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 316, 14.11.2012., str. 12.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom (EU) 2015/1535 (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (SL L 170, 30.6.2009., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije (EU) 2021/903 (SL L 197, 4.6.2021., str. 110.).

4

(5)  Direktiva 2006/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o strojevima o izmjeni Direktive 95/16/EZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 24.), kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) 2019/1243 (SL L 198, 25.7.2019., str. 241.).

5

(6)  Direktiva Vijeća 73/23/EEZ od 19. veljače 1973. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na električnu opremu namijenjenu za uporabu unutar određenih ograničenja električnog napona (SL L 77, 26.3.1973., str. 29.), stavljena izvan snage

6

| — | Direktivom 2006/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. (SL L 374, 27.12.2006., str. 10.), stavljenom izvan snage: |
| --- | --- |

—

Direktivom 2006/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. (SL L 374, 27.12.2006., str. 10.), stavljenom izvan snage:

| — | Direktivom 2014/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. (SL L 96, 29.3.2014., str. 357.). |
| --- | --- |

—

Direktivom 2014/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. (SL L 96, 29.3.2014., str. 357.).

(7)  Direktiva 2014/35/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na stavljanje na raspolaganje na tržištu električne opreme namijenjene za uporabu unutar određenih naponskih granica (SL L 96, 29.3.2014., str. 357.).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/1020 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i o izmjeni Direktive 2004/42/EZ i uredbi (EZ) br. 765/2008 i (EU) br. 305/2011 (SL L 169, 25.6.2019., str. 1.).

8

(9)  Vidjeti članak 39. Uredbe (EU) 2019/1020 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i o izmjeni Direktive 2004/42/EZ i uredbi (EZ) br. 765/2008 i (EU) br. 305/2011.

9

(10)  Uredba (EU) 2019/515 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 764/2008 (SL L 91, 29.3.2019., str. 1.).

10

(11)  Direktiva 2001/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 3. prosinca 2001. o općoj sigurnosti proizvoda (SL L 11, 15.1.2002., str. 4.), kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 596/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 188, 18.7.2009., str. 14.).

11

(12)  Direktiva 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (SL L 170, 30.6.2009., str. 1.), kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije (EU) 2021/903 (SL L 197, 4.6.2021., str. 110.).

12

(13)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

13

(14)  Uredba Vijeća (Euratom, EZUČ, EEZ) br. 549/69 od 25. ožujka 1969. o utvrđivanju kategorija dužnosnika i ostalih službenika Europskih zajednica na koje se primjenjuju odredbe članka 12., članka 13. drugog stavka i članka 14. Protokola o povlasticama i imunitetima Zajednica (SL L 74, 27.3.1969., str. 1.). Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1749/2002 (SL L 264, 2.10.2002., str. 13.).

14

(15)  Uredba (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 Vijeća od 29. veljače 1968. kojom se utvrđuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica i kojom se uvode posebne mjere koje se privremeno primjenjuju na dužnosnike Komisije (Uvjeti zaposlenja ostalih službenika) (SL L 56, 4.3.1968., str. 1.). Uredba kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 2104/2005 (SL L 337, 22.12.2005., str. 7.).

15

(16)  
  SL L 248, 16.9.2002., str. 1.

16

(17)  
  SL L 357, 31.12.2002., str. 72.

17

(18)  
  SL L 292, 15.11.1996., str. 2.

18

(19)  
  SL L 312, 23.12.1995., str. 1.

19

---

| 14.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 179/147 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 179/147

---

ODLUKA br. 2/2023 POSEBNOG ODBORA ZA KOORDINACIJU SOCIJALNE SIGURNOSTI OSNOVANOG ČLANKOM 8. STAVKOM 1. TOČKOM (P) SPORAZUMA O TRGOVINI I SURADNJI IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I EUROPSKE ZAJEDNICE ZA ATOMSKU ENERGIJU, S JEDNE STRANE, I UJEDINJENE KRALJEVINE VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, S DRUGE STRANE,

od 28. lipnja 2023.

u pogledu određivanja financijske institucije čija referentna kamatna stopa služi za određivanje kamatne stope na zakašnjela plaćanja i čiji referentni tečaj služi za određivanje tečaja za konverziju valuta te u pogledu datuma koji se uzima u obzir za određivanje tečaja za konverziju valuta [2023/1460]

POSEBNI ODBOR ZA KOORDINACIJU SOCIJALNE SIGURNOSTI,

uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (1), a posebno članak SSCI.53. stavak 2. i članak SSCI.73. njegova Protokola o koordinaciji socijalne sigurnosti,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom SSCI.53. stavkom 2. Protokola o koordinaciji socijalne sigurnosti („Protokol”) uz Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum o trgovini i suradnji”) kamate na zakašnjela plaćanja izračunavaju se na temelju referentne kamatne stope koju za svoje glavne operacije refinanciranja primjenjuje financijska institucija koju je u tu svrhu odredio Posebni odbor za koordinaciju socijalne sigurnosti („Posebni odbor”). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom SSCI.53. stavkom 2. Protokola o koordinaciji socijalne sigurnosti („Protokol”) uz Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum o trgovini i suradnji”) kamate na zakašnjela plaćanja izračunavaju se na temelju referentne kamatne stope koju za svoje glavne operacije refinanciranja primjenjuje financijska institucija koju je u tu svrhu odredio Posebni odbor za koordinaciju socijalne sigurnosti („Posebni odbor”).

| (2) | Mnoge odredbe, kao što su članak SSC.6. točka (a), članak SSC.19. stavak 1., članak SSC.26., članak SSC.47. i članak SSC.64., članak SSCI.22. stavci 4. i 5., članak SSCI.23. stavak 7., članak SSCI.56., članak SSCI.57., članak SSCI.62. i članak SSCI.64. Protokola sadržavaju situacije u kojima je za potrebe plaćanja, izračuna ili ponovnog izračuna davanja ili doprinosa, povrata troškova ili za potrebe prijeboja i postupaka naplate potrebno odrediti tečaj za konverziju valuta. |
| --- | --- |

(2)

Mnoge odredbe, kao što su članak SSC.6. točka (a), članak SSC.19. stavak 1., članak SSC.26., članak SSC.47. i članak SSC.64., članak SSCI.22. stavci 4. i 5., članak SSCI.23. stavak 7., članak SSCI.56., članak SSCI.57., članak SSCI.62. i članak SSCI.64. Protokola sadržavaju situacije u kojima je za potrebe plaćanja, izračuna ili ponovnog izračuna davanja ili doprinosa, povrata troškova ili za potrebe prijeboja i postupaka naplate potrebno odrediti tečaj za konverziju valuta.

| (3) | U skladu s člankom SSCI.73. Protokola za potrebe Protokola i njegova Priloga SSC-7. tečaj za konverziju između dviju valuta jest referentni tečaj koji objavljuje financijska institucija koju je u tu svrhu odredio Posebni odbor. Datum koji se uzima u obzir za određivanje tečaja za konverziju valuta utvrđuje Posebni odbor. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom SSCI.73. Protokola za potrebe Protokola i njegova Priloga SSC-7. tečaj za konverziju između dviju valuta jest referentni tečaj koji objavljuje financijska institucija koju je u tu svrhu odredio Posebni odbor. Datum koji se uzima u obzir za određivanje tečaja za konverziju valuta utvrđuje Posebni odbor.

| (4) | Posebni odbor napominje da, iako su pravila o koordinaciji socijalne sigurnosti utvrđena u Sporazumu o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (2) pravno odvojena od pravila utvrđenih u Sporazumu o trgovini i suradnji, bila bi poželjna upotreba iste financijske institucije za oba sporazuma, kao i istog fiksnog datuma koji treba uzeti u obzir za određivanje tečaja za konverziju valuta, jer bi se time izbjegle komplikacije za ustanove za socijalnu sigurnost koje provode te sporazume i smanjio rizik od pogrešaka, |
| --- | --- |

(4)

Posebni odbor napominje da, iako su pravila o koordinaciji socijalne sigurnosti utvrđena u Sporazumu o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (2) pravno odvojena od pravila utvrđenih u Sporazumu o trgovini i suradnji, bila bi poželjna upotreba iste financijske institucije za oba sporazuma, kao i istog fiksnog datuma koji treba uzeti u obzir za određivanje tečaja za konverziju valuta, jer bi se time izbjegle komplikacije za ustanove za socijalnu sigurnost koje provode te sporazume i smanjio rizik od pogrešaka,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Europska središnja banka je financijska institucija određena za potrebe članka SSCI.53. stavka 2. i članka SSCI.73.

Članak 2.

Za potrebe ove Odluke tečaj za konverziju tumači se kao dnevni tečaj za konverziju koji objavljuje Europska središnja banka.

Članak 3.

Ako u ovoj Odluci nije drukčije navedeno, tečaj za konverziju koji se uzima u obzir je tečaj objavljen na dan provedbe postupka.

Članak 4.

Ustanova države koja za potrebe utvrđivanja prava i za prvi izračun davanja mora preračunati iznos upotrebljava:

| (a) | ako, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili Protokolom, ustanova uzima u obzir iznose, kao što su zarade ili davanja, tijekom određenog razdoblja prije datuma za koji se izračunava davanje, tečaj za konverziju objavljen posljednjeg dana tog razdoblja; |
| --- | --- |

(a)

ako, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili Protokolom, ustanova uzima u obzir iznose, kao što su zarade ili davanja, tijekom određenog razdoblja prije datuma za koji se izračunava davanje, tečaj za konverziju objavljen posljednjeg dana tog razdoblja;

| (b) | ako, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili Protokolom, za potrebe izračuna davanja ustanova uzima u obzir jedan iznos, tečaj za konverziju objavljen prvog dana u mjesecu koji neposredno prethodi mjesecu u kojem se odredba mora primjenjivati. |
| --- | --- |

(b)

ako, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili Protokolom, za potrebe izračuna davanja ustanova uzima u obzir jedan iznos, tečaj za konverziju objavljen prvog dana u mjesecu koji neposredno prethodi mjesecu u kojem se odredba mora primjenjivati.

Članak 5.

Članak 4. primjenjuje se mutatis mutandis kad ustanova države mora preračunati iznos za ponovni izračun davanja zbog promjena činjenične ili pravne situacije dotične osobe.

Članak 6.

Ustanova države koja isplaćuje davanje koje je redovito indeksirano u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i ako iznosi u drugoj valuti utječu na to davanje, pri ponovnom izračunu primjenjuje tečaj za konverziju objavljen prvog dana mjeseca koji prethodi mjesecu u kojem se vrši indeksacija, osim ako je drukčije predviđeno u nacionalnom zakonodavstvu.

Članak 7.

Za potrebe članka SSCI.73 Protokola datum koji se uzima u obzir za određivanje primjenjivog tečaja za konverziju između dviju valuta jest:

| (a) | u slučaju zahtjeva za prijeboj iz zaostalih iznosa/tekućih isplata, radni dan koji neposredno prethodi danu na koji je stranka tražiteljica poslala konačni zahtjev za prijeboj iz zaostalih iznosa/tekućih isplata; ili |
| --- | --- |

(a)

u slučaju zahtjeva za prijeboj iz zaostalih iznosa/tekućih isplata, radni dan koji neposredno prethodi danu na koji je stranka tražiteljica poslala konačni zahtjev za prijeboj iz zaostalih iznosa/tekućih isplata; ili

| (b) | u slučaju zahtjeva za naplatu, radni dan koji neposredno prethodi danu na koji je stranka tražiteljica poslala prvi zahtjev za naplatu. |
| --- | --- |

(b)

u slučaju zahtjeva za naplatu, radni dan koji neposredno prethodi danu na koji je stranka tražiteljica poslala prvi zahtjev za naplatu.

Za potrebe ovog članka radni dan odnosi se na radni dan Europske središnje banke na koji ta banka objavljuje referentni dnevni tečaj za konverziju valuta.

Članak 8.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Londonu 28. lipnja 2023.

Za Posebni odbor za koordinaciju socijalne sigurnosti

Supredsjednici

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  SL L 149, 30.4.2021., str. 10.

1

(2)  
  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

2

---