# Az Európai Unió L 199/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 199 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. augusztus 9. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 199

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. augusztus 9.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2023/1614 határozata (2023. július 10.) az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának Szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és megkötéséről | 1 |
| | | FORDÍTÁS – Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és a Seychelle köztársaság közötti, az ENSZ szomáliával szembeni fegyverembargójának szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1615 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. május 3.) az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a rendelet 63. cikkének (1) bekezdése szerint járó kártalanítás, az ilyen kártalanítás készpénzben kifejezett ellenértéke vagy bármely bevétel ügyfelek vagy közvetett ügyfelek számára történő továbbadására, valamint e továbbadás arányosságának megállapítására vonatkozó feltételeket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1616 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. május 3.) az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a személyek szanálási hatóságtól és a központi szerződő féltől való függetlenségét biztosító körülményeket, a központi szerződő fél eszközei és kötelezettségei értékének meghatározására szolgáló módszertant, az értékelések elkülönítését, az ideiglenes értékelésekben feltüntetendő további veszteségekre képzett puffer kiszámításának módszertanát, valamint a hitelezők egyike sem járhat rosszabbul elv alkalmazása céljából végzett értékelés elvégzésének módszertanát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1617 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 8.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról | 34 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1618 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 8.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 48 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1619 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 8.) az 1308/2013/EU és az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban, valamint a borágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről | 96 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1620 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 8.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események és bizonyos kapcsolódó intézkedések által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről | 101 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének r) pontjával létrehozott szakbizottság 1/2023 határozata (2023. június 19.) a kölcsönös jogsegély iránti megkeresések során alkalmazandó formanyomtatvány meghatározásáról [2023/1621] | 103 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (KKBP) 2023/1614 határozata (2023. július 10.) az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának Szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és megkötéséről

1

FORDÍTÁS – Megállapodás levélváltás formájában az Európai Unió és a Seychelle köztársaság közötti, az ENSZ szomáliával szembeni fegyverembargójának szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/1615 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. május 3.) az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a rendelet 63. cikkének (1) bekezdése szerint járó kártalanítás, az ilyen kártalanítás készpénzben kifejezett ellenértéke vagy bármely bevétel ügyfelek vagy közvetett ügyfelek számára történő továbbadására, valamint e továbbadás arányosságának megállapítására vonatkozó feltételeket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

9

*

A Bizottság (EU) 2023/1616 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. május 3.) az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a személyek szanálási hatóságtól és a központi szerződő féltől való függetlenségét biztosító körülményeket, a központi szerződő fél eszközei és kötelezettségei értékének meghatározására szolgáló módszertant, az értékelések elkülönítését, az ideiglenes értékelésekben feltüntetendő további veszteségekre képzett puffer kiszámításának módszertanát, valamint a hitelezők egyike sem járhat rosszabbul elv alkalmazása céljából végzett értékelés elvégzésének módszertanát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

14

*

A Bizottság (EU) 2023/1617 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 8.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról

34

*

A Bizottság (EU) 2023/1618 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 8.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

48

*

A Bizottság (EU) 2023/1619 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 8.) az 1308/2013/EU és az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban, valamint a borágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről

96

*

A Bizottság (EU) 2023/1620 végrehajtási rendelete (2023. augusztus 8.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események és bizonyos kapcsolódó intézkedések által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről

101

HATÁROZATOK

*

Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének r) pontjával létrehozott szakbizottság 1/2023 határozata (2023. június 19.) a kölcsönös jogsegély iránti megkeresések során alkalmazandó formanyomtatvány meghatározásáról [2023/1621]

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/1

---

A TANÁCS (KKBP) 2023/1614 HATÁROZATA

(2023. július 10.)

az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának Szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról és megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (5) és (6) bekezdésével,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2020. december 22-én, a (KKBP) 2020/2188 határozattal (1)2022. december 31-ig meghosszabbította a 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépéssel (2) létrehozott, a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletet (Atalanta), és annak megbízatását kiterjesztette két másodlagos végrehajtási jellegű feladatra, nevezetesen az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának végrehajtásához történő hozzájárulásra, valamint a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelem visszaszorításához való hozzájárulásra. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2020. december 22-én, a (KKBP) 2020/2188 határozattal (1)2022. december 31-ig meghosszabbította a 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépéssel (2) létrehozott, a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletet (Atalanta), és annak megbízatását kiterjesztette két másodlagos végrehajtási jellegű feladatra, nevezetesen az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának végrehajtásához történő hozzájárulásra, valamint a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelem visszaszorításához való hozzájárulásra.

| (2) | A Tanács 2008/851/KKBP együttes fellépése úgy rendelkezik, hogy a Tanács által eseti alapon adott engedélyek alapján megállapodások köthetők harmadik államokkal annak megkönnyítése érdekében, hogy valamely tagállam a nemzeti joga alapján az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt letartóztatott és őrizetbe vett személyeket az ilyen személyek büntetőjogi felelősségre vonása céljából átadja. Az ilyen megállapodásoknak a releváns nemzetközi joggal – nevezetesen az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi joggal – összhangban lévő feltételeket kell tartalmazniuk az ilyen személyek átadására vonatkozóan, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az érintett személyekre ne lehessen halálbüntetést kiszabni, sem őket kínzásnak vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak alávetni. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2008/851/KKBP együttes fellépése úgy rendelkezik, hogy a Tanács által eseti alapon adott engedélyek alapján megállapodások köthetők harmadik államokkal annak megkönnyítése érdekében, hogy valamely tagállam a nemzeti joga alapján az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt letartóztatott és őrizetbe vett személyeket az ilyen személyek büntetőjogi felelősségre vonása céljából átadja. Az ilyen megállapodásoknak a releváns nemzetközi joggal – nevezetesen az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi joggal – összhangban lévő feltételeket kell tartalmazniuk az ilyen személyek átadására vonatkozóan, különösen annak biztosítása érdekében, hogy az érintett személyekre ne lehessen halálbüntetést kiszabni, sem őket kínzásnak vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak alávetni.

| (3) | A Tanács 2021. május 20-án határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a Seychelle Köztársasággal egy, az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötése céljából. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2021. május 20-án határozatot fogadott el, amelyben felhatalmazta az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét arra, hogy tárgyalásokat kezdjen a Seychelle Köztársasággal egy, az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás megkötése céljából.

| (4) | A Tanács 2022. december 12-én a (KKBP) 2022/2441 határozattal (3) átnevezte az Atalantát EUNAVFOR ATALANTA-ra, és 2024. december 31-ig meghosszabbította megbízatását, valamint úgy határozott, hogy a műveletnek a feladatai ellátása során hozzá kell járulnia a tengeri védelemhez az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2022. december 12-én a (KKBP) 2022/2441 határozattal (3) átnevezte az Atalantát EUNAVFOR ATALANTA-ra, és 2024. december 31-ig meghosszabbította megbízatását, valamint úgy határozott, hogy a műveletnek a feladatai ellátása során hozzá kell járulnia a tengeri védelemhez az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren.

| (5) | A Tanács által 2021. május 20-án adott felhatalmazás alapján folytatott tárgyalások lezárultak az Unió és a Seychelle Köztársaság közötti megállapodásról. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács által 2021. május 20-án adott felhatalmazás alapján folytatott tárgyalások lezárultak az Unió és a Seychelle Köztársaság közötti megállapodásról.

| (6) | Az Unió és a Seychelle Köztársaság közötti megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(6)

Az Unió és a Seychelle Köztársaság közötti megállapodást az Unió nevében jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács az Unió nevében jóváhagyja az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti, az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának Szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodást (4) (a továbbiakban: a megállapodás).

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2020/2188 határozata (2020. december 22.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló 2008/851/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 435., 2020.12.23., 74. o.).

1

(2)  A Tanács 2008/851/KKBP együttes fellépése (2008. november 10.) az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről (EUNAVFOR ATALANTA)(HL L 301., 2008.11.12., 33. o.).

2

(3)  A Tanács (KKBP) 2022/2441 határozata (2022. december 12.) a Szomália partjainál folytatott kalóztámadásoktól és fegyveres rablásoktól való elrettentéshez, azok megelőzéséhez és visszaszorításához való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről szóló 2008/851/KKBP együttes fellépés módosításáról (HL L 319., 2022.12.13., 80. o.).

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 3 oldalát.

4

---

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/3

---

FORDÍTÁS

MEGÁLLAPODÁS

levélváltás formájában az Európai Unió és a Seychelle köztársaság közötti, az ENSZ szomáliával szembeni fegyverembargójának szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről

A.   Az Európai Unió levele

Brüsszel, 2023. július 19.

H.E. Sylvestre RADEGONDE

Külügyekért és turizmusért felelős miniszter

Seychelle Köztársaság Excellenciás Uram!

Az Európai Unió (a továbbiakban: EU) katonai műveletet folytat annak érdekében, hogy az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren hozzájáruljon a tengeri védelemhez (a továbbiakban: Atalanta művelet).

Az EU az említett katonai művelet tekintetében további feladatként jelölte meg, hogy a művelet – a 2182 (2014) sz. ENSZ BT-határozattal összhangban – járuljon hozzá az ENSZ Szomália partjainál alkalmazott fegyverembargójának a végrehajtásához, valamint – a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-i ENSZ-egyezménnyel összefüggésben – a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelem visszaszorításához.

A fenti összefüggésben megtiszteltetés számomra javasolni, hogy az EU és a Seychelle Köztársaság erősítse tovább kiváló kapcsolatait, hozzájárulva ezáltal a békéhez, a biztonsághoz és a jogállamisághoz az Indiai-óceán térségében, különösen Szomália partjainál, azáltal, hogy levélváltás útján megállapodást kötnek arról, hogy megkönnyítik az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának Szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadását, az alábbiak szerint.

„Ennek a megállapodásnak az alább meghatározott elveken kell alapulnia.

Az EU és a Seychelle Köztársaság:

| a) | újólag megerősítik elkötelezettségüket aziránt, hogy a tengerek és óceánok területén fenntartsák a nemzetközi jog elvein alapuló jogrendet, amely mindenekelőtt az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-én, Montego Bayben kelt Tengerjogi Egyezményében (UNCLOS) jut kifejeződésre; |
| --- | --- |

a)

újólag megerősítik elkötelezettségüket aziránt, hogy a tengerek és óceánok területén fenntartsák a nemzetközi jog elvein alapuló jogrendet, amely mindenekelőtt az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-én, Montego Bayben kelt Tengerjogi Egyezményében (UNCLOS) jut kifejeződésre;

| b) | hangsúlyozzák, hogy égető szükség van a tengeren és azon belül is mindenekelőtt Szomália partjainál folytatott – a kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án Bécsben kelt ENSZ-egyezményben és konkrétan annak „Tiltott tengeri szállítás” című 17. cikkében jogellenes tevékenységnek minősített – tiltott kábítószer-kereskedelem visszaszorítására irányuló nemzetközi együttműködésre; |
| --- | --- |

b)

hangsúlyozzák, hogy égető szükség van a tengeren és azon belül is mindenekelőtt Szomália partjainál folytatott – a kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án Bécsben kelt ENSZ-egyezményben és konkrétan annak „Tiltott tengeri szállítás” című 17. cikkében jogellenes tevékenységnek minősített – tiltott kábítószer-kereskedelem visszaszorítására irányuló nemzetközi együttműködésre;

| c) | emlékeztetnek arra, hogy a fent említett egyezmény kimondja többek között azt, hogy az egyezmény felei megvizsgálják annak lehetőségét, hogy kétoldalú vagy regionális szerződéseket vagy megállapodásokat kössenek a „Tiltott tengeri szállítás” című 17. cikkben foglalt rendelkezések érvényre juttatása, vagy azok hatékonyságának javítása céljából; |
| --- | --- |

c)

emlékeztetnek arra, hogy a fent említett egyezmény kimondja többek között azt, hogy az egyezmény felei megvizsgálják annak lehetőségét, hogy kétoldalú vagy regionális szerződéseket vagy megállapodásokat kössenek a „Tiltott tengeri szállítás” című 17. cikkben foglalt rendelkezések érvényre juttatása, vagy azok hatékonyságának javítása céljából;

| d) | hangsúlyozzák, hogy sürgősen nemzetközi együttműködésre van szükség az ENSZ Szomália partjainál bevezetett fegyverembargójának a 2662 (2022) sz. ENSZ BT-határozattal összhangban történő végrehajtásához, mely határozat megújította a 2182 (2014) sz. ENSZ BT-határozat 15. pontjában foglalt rendelkezéseket, felhatalmazva a nemzeti szinten vagy önkéntes többnemzetiségű haditengerészeti partnerségek útján eljáró államokat, hogy a szomáliai felségvizeken és Szomália partjainál a nyílt tengeren (egészen az Arab-tengerig és a Perzsa-öbölig és ezeket is beleértve) haladéktalanul ellenőrizzék a Szomáliából induló, illetve oda tartó hajókat, amennyiben alapos okkal feltételezik, hogy azok a Szomáliával szembeni fegyverembargót megsértve közvetlenül vagy közvetve fegyvereket vagy katonai felszereléseket szállítanak Szomáliába; és |
| --- | --- |

d)

hangsúlyozzák, hogy sürgősen nemzetközi együttműködésre van szükség az ENSZ Szomália partjainál bevezetett fegyverembargójának a 2662 (2022) sz. ENSZ BT-határozattal összhangban történő végrehajtásához, mely határozat megújította a 2182 (2014) sz. ENSZ BT-határozat 15. pontjában foglalt rendelkezéseket, felhatalmazva a nemzeti szinten vagy önkéntes többnemzetiségű haditengerészeti partnerségek útján eljáró államokat, hogy a szomáliai felségvizeken és Szomália partjainál a nyílt tengeren (egészen az Arab-tengerig és a Perzsa-öbölig és ezeket is beleértve) haladéktalanul ellenőrizzék a Szomáliából induló, illetve oda tartó hajókat, amennyiben alapos okkal feltételezik, hogy azok a Szomáliával szembeni fegyverembargót megsértve közvetlenül vagy közvetve fegyvereket vagy katonai felszereléseket szállítanak Szomáliába; és

| e) | megjegyzik, hogy az Atalanta műveletben részt vevő európai uniós tagállamok nemzeti joguk alapján nemzeti minőségükben letartóztathatnak, őrizetbe vehetnek és harmadik államnak átadhatnak tiltott fegyverkereskedelemben vagy kábítószer-kereskedelemben részt vevő személyeket, és hogy az EU megállapodásokat köthet az adott harmadik állammal annak érdekében, hogy megkönnyítse az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi, büntetőjogi felelősségre vonásuk céljából történő átadását. |
| --- | --- |

e)

megjegyzik, hogy az Atalanta műveletben részt vevő európai uniós tagállamok nemzeti joguk alapján nemzeti minőségükben letartóztathatnak, őrizetbe vehetnek és harmadik államnak átadhatnak tiltott fegyverkereskedelemben vagy kábítószer-kereskedelemben részt vevő személyeket, és hogy az EU megállapodásokat köthet az adott harmadik állammal annak érdekében, hogy megkönnyítse az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi, büntetőjogi felelősségre vonásuk céljából történő átadását.

Ezen túlmenően az EU és a Seychelle Köztársaság a következő rendelkezésekről állapodnak meg:

| 1. | A Seychelle Köztársaság kormánya felhatalmazhatja az Atalanta művelethez hozzájáruló európai uniós tagállamokat az Atalanta művelet keretében a Seychelle Köztársaság kizárólagos gazdasági övezetében, felségvizein, szigetek közötti vizein és belső tengeri vízterületein letartóztatott, tiltott fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeknek a Seychelle Köztársaság részére történő átadására. Ezt a felhatalmazást a Seychelle Köztársaság saját mérlegelési jogkörében kiterjesztheti a fenti területeken túl – és egyéb körülmények fennállása esetén a nyílt tengeren – közlekedő olyan hajókra, amelyek a Seychelle Köztársaság lobogója alatt hajóznak, valamint a nem a Seychelle Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó seychelle-i állampolgárokra. |
| --- | --- |

1.

A Seychelle Köztársaság kormánya felhatalmazhatja az Atalanta művelethez hozzájáruló európai uniós tagállamokat az Atalanta művelet keretében a Seychelle Köztársaság kizárólagos gazdasági övezetében, felségvizein, szigetek közötti vizein és belső tengeri vízterületein letartóztatott, tiltott fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeknek a Seychelle Köztársaság részére történő átadására. Ezt a felhatalmazást a Seychelle Köztársaság saját mérlegelési jogkörében kiterjesztheti a fenti területeken túl – és egyéb körülmények fennállása esetén a nyílt tengeren – közlekedő olyan hajókra, amelyek a Seychelle Köztársaság lobogója alatt hajóznak, valamint a nem a Seychelle Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó seychelle-i állampolgárokra.

| 2. | Az EU – annak tudatában, hogy a Seychelle Köztársaság csak szűkös kapacitásokkal rendelkezik a tiltott fegyverkereskedelemmel és kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyek átadására, fogva tartására, büntetőeljárás alá vonására és bebörtönzésére – pénzügyi, humán erőforrásbeli, anyagi, logisztikai, jogalkotási és infrastrukturális segítségnyújtást biztosít a Seychelle Köztársaságnak a tiltott fegyverkereskedelemmel és kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított vagy amiatt elítélt személyek fogva tartásához, bebörtönzéséhez, börtönbeli ellátásához, az ellenük irányuló nyomozás és büntetőeljárás lefolytatásához, valamint az ilyen személyek bíróság elé állításához és hazatelepítéséhez. A Seychelle Köztársaság és az EU szükség szerint további végrehajtási megállapodásokat köthetnek az e rendelkezés végrehajtásához szükséges pénzügyi kérdéseket illetően. |
| --- | --- |

2.

Az EU – annak tudatában, hogy a Seychelle Köztársaság csak szűkös kapacitásokkal rendelkezik a tiltott fegyverkereskedelemmel és kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyek átadására, fogva tartására, büntetőeljárás alá vonására és bebörtönzésére – pénzügyi, humán erőforrásbeli, anyagi, logisztikai, jogalkotási és infrastrukturális segítségnyújtást biztosít a Seychelle Köztársaságnak a tiltott fegyverkereskedelemmel és kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított vagy amiatt elítélt személyek fogva tartásához, bebörtönzéséhez, börtönbeli ellátásához, az ellenük irányuló nyomozás és büntetőeljárás lefolytatásához, valamint az ilyen személyek bíróság elé állításához és hazatelepítéséhez. A Seychelle Köztársaság és az EU szükség szerint további végrehajtási megállapodásokat köthetnek az e rendelkezés végrehajtásához szükséges pénzügyi kérdéseket illetően.

| 3. | Amennyiben a Seychelle Köztársaság és a fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeket a Seychelle Köztársaság részére átadó európai uniós tagállam másként nem állapodik meg, e megállapodás végrehajtása során az Atalanta összekötő tisztviselője az elsődleges kapcsolattartó a Seychelle Köztársaság számára. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a Seychelle Köztársaság és a fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeket a Seychelle Köztársaság részére átadó európai uniós tagállam másként nem állapodik meg, e megállapodás végrehajtása során az Atalanta összekötő tisztviselője az elsődleges kapcsolattartó a Seychelle Köztársaság számára.

| 4. | Amennyiben a Seychelle Köztársaság beleegyezik egy fogvatartottnak a fenti 1. pont szerinti átadásába, a Seychelle-szigetek legfőbb ügyészének az illetékes bíróság által kiadott, az átadott gyanúsítottak fogva tartásáról szóló végzésének lejártát követően 10 munkanap áll rendelkezésére arra, hogy határozzon arról, hogy elegendő bizonyíték áll-e rendelkezésre a büntetőeljárás megindításához. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a Seychelle Köztársaság beleegyezik egy fogvatartottnak a fenti 1. pont szerinti átadásába, a Seychelle-szigetek legfőbb ügyészének az illetékes bíróság által kiadott, az átadott gyanúsítottak fogva tartásáról szóló végzésének lejártát követően 10 munkanap áll rendelkezésére arra, hogy határozzon arról, hogy elegendő bizonyíték áll-e rendelkezésre a büntetőeljárás megindításához.

| 5. | Az az európai uniós tagállam, amely a tiltott fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeket átadta a Seychelle Köztársaságnak, a Seychelle Köztársaság kérésére haladéktalanul gondoskodik arról, hogy az átadott személyeket visszaszállítsák származási országukba vagy bármely más megfelelő országba az európai uniós tagállamnak az ilyen határozatról való értesítését követő 10 napon belül, amennyiben:






  a) | a Seychelle-szigetek főügyésze határozatot hozott arról, hogy nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték a büntetőeljárás megindításához; |
| --- | --- | --- |

5.

Az az európai uniós tagállam, amely a tiltott fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeket átadta a Seychelle Köztársaságnak, a Seychelle Köztársaság kérésére haladéktalanul gondoskodik arról, hogy az átadott személyeket visszaszállítsák származási országukba vagy bármely más megfelelő országba az európai uniós tagállamnak az ilyen határozatról való értesítését követő 10 napon belül, amennyiben:

a)

a Seychelle-szigetek főügyésze határozatot hozott arról, hogy nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték a büntetőeljárás megindításához;

| b) | a Seychelle Köztársaság úgy határoz, hogy már nem kíván büntetőeljárást folytatni az átadott személyek ellen; |
| --- | --- |

b)

a Seychelle Köztársaság úgy határoz, hogy már nem kíván büntetőeljárást folytatni az átadott személyek ellen;

| c) | az érintettet felmentették vagy mentesítették a bűncselekmény gyanúja alól, vagy az ügy más módon lezárult; vagy |
| --- | --- |

c)

az érintettet felmentették vagy mentesítették a bűncselekmény gyanúja alól, vagy az ügy más módon lezárult; vagy

| d) | az érintett letöltötte a szabadságvesztés időtartamát, vagy lezárult az az eljárás, amelynek keretében az érintett bármilyen időtartamú szabadságvesztés-büntetés letöltése céljából átadásra kerül a származási országnak vagy bármely más országnak a vonatkozó megállapodásokkal összhangban. |
| --- | --- |

d)

az érintett letöltötte a szabadságvesztés időtartamát, vagy lezárult az az eljárás, amelynek keretében az érintett bármilyen időtartamú szabadságvesztés-büntetés letöltése céljából átadásra kerül a származási országnak vagy bármely más országnak a vonatkozó megállapodásokkal összhangban.

| 6. | Az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya megállapodik abban, hogy a Seychelle Köztársaságnak a fenti 5. pont szerinti, erre irányuló kérése esetén az átadott személyeket további átadásukig a Seychelle-szigetek kijelölt létesítményeiben kell elhelyezni. |
| --- | --- |

6.

Az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya megállapodik abban, hogy a Seychelle Köztársaságnak a fenti 5. pont szerinti, erre irányuló kérése esetén az átadott személyeket további átadásukig a Seychelle-szigetek kijelölt létesítményeiben kell elhelyezni.

| 7. | Az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya továbbá megállapodik abban, hogy az átadott személyek tekintetében a következő biztosítékok alkalmazandók:






  a) | az átadott személyeket humánus bánásmódban kell részesíteni, nem szabad kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak, illetve büntetésnek, sem pedig halálbüntetésnek alávetni, biztosítani kell számukra a megfelelő elhelyezést és élelmezést, valamint az orvosi ellátás igénybevételének lehetőségét, továbbá lehetővé kell tenni, hogy vallási szokásaikat betarthassák; |
| --- | --- | --- |

7.

Az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya továbbá megállapodik abban, hogy az átadott személyek tekintetében a következő biztosítékok alkalmazandók:

a)

az átadott személyeket humánus bánásmódban kell részesíteni, nem szabad kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak, illetve büntetésnek, sem pedig halálbüntetésnek alávetni, biztosítani kell számukra a megfelelő elhelyezést és élelmezést, valamint az orvosi ellátás igénybevételének lehetőségét, továbbá lehetővé kell tenni, hogy vallási szokásaikat betarthassák;

| b) | az átadott személyeket haladéktalanul bíró vagy a törvény által igazságszolgáltatási hatáskörrel felruházott más tisztségviselő elé kell állítani, akinek késedelem nélkül határoznia kell a fogva tartásuk törvényességéről, és el kell rendelnie a személyek szabadlábra helyezését, ha a fogva tartás nem törvényes; |
| --- | --- |

b)

az átadott személyeket haladéktalanul bíró vagy a törvény által igazságszolgáltatási hatáskörrel felruházott más tisztségviselő elé kell állítani, akinek késedelem nélkül határoznia kell a fogva tartásuk törvényességéről, és el kell rendelnie a személyek szabadlábra helyezését, ha a fogva tartás nem törvényes;

| c) | az átadott személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy észszerű határidőn belül tárgyalást tartsanak az ügyükben, vagy pedig szabadlábra helyezzék őket; |
| --- | --- |

c)

az átadott személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy észszerű határidőn belül tárgyalást tartsanak az ügyükben, vagy pedig szabadlábra helyezzék őket;

| d) | az ellenük felhozott büntetőjogi vádak meghatározását illetően az átadott személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy őket a törvény által létrehozott független és pártatlan illetékes bíróság vagy törvényszék tisztességes és nyilvános tárgyalás keretében meghallgassa; |
| --- | --- |

d)

az ellenük felhozott büntetőjogi vádak meghatározását illetően az átadott személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy őket a törvény által létrehozott független és pártatlan illetékes bíróság vagy törvényszék tisztességes és nyilvános tárgyalás keretében meghallgassa;

| e) | a bűncselekménnyel vádolt átadott személyeket mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bűnösségüket a törvénynek megfelelően meg nem állapították; |
| --- | --- |

e)

a bűncselekménnyel vádolt átadott személyeket mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bűnösségüket a törvénynek megfelelően meg nem állapították;

| f) | az ellenük irányuló vádemelés során az átadott személyeknek – az egyenlőség jegyében – joguk van a következő minimumgaranciákhoz:






  i. | valamely általuk értett nyelven haladéktalanul részletes tájékoztatást kapjanak az ellenük felhozott vád jellegéről; |
| --- | --- | --- |

f)

az ellenük irányuló vádemelés során az átadott személyeknek – az egyenlőség jegyében – joguk van a következő minimumgaranciákhoz:

i.

valamely általuk értett nyelven haladéktalanul részletes tájékoztatást kapjanak az ellenük felhozott vád jellegéről;

| ii. | rendelkezzenek a védekezésük előkészítéséhez és az általuk választott ügyvéddel való érintkezéshez szükséges idővel és lehetőségekkel; |
| --- | --- |

ii.

rendelkezzenek a védekezésük előkészítéséhez és az általuk választott ügyvéddel való érintkezéshez szükséges idővel és lehetőségekkel;

| iii. | személyesen vagy az általuk választott jogi képviselő segítségével védekezzenek; ha nem rendelkeznek jogi képviselővel, tájékoztassák őket az ehhez való jogukról; és jelöljenek ki számukra jogi képviselőt minden olyan esetben, amikor azt az igazságszolgáltatás érdeke megköveteli, mégpedig térítésmentesen, ha nem rendelkeznek az ennek fedezéséhez szükséges anyagi eszközökkel; |
| --- | --- |

iii.

személyesen vagy az általuk választott jogi képviselő segítségével védekezzenek; ha nem rendelkeznek jogi képviselővel, tájékoztassák őket az ehhez való jogukról; és jelöljenek ki számukra jogi képviselőt minden olyan esetben, amikor azt az igazságszolgáltatás érdeke megköveteli, mégpedig térítésmentesen, ha nem rendelkeznek az ennek fedezéséhez szükséges anyagi eszközökkel;

| iv. | megvizsgáljanak vagy megvizsgáltassanak minden ellenük szóló bizonyítékot, ideértve a letartóztatásukat végrehajtó tanúk vallomásait is, és kieszközöljék a védelem tanúinak ugyanolyan feltételek melletti beidézését és kihallgatását, mint amelyek a vád tanúira vonatkoznak; |
| --- | --- |

iv.

megvizsgáljanak vagy megvizsgáltassanak minden ellenük szóló bizonyítékot, ideértve a letartóztatásukat végrehajtó tanúk vallomásait is, és kieszközöljék a védelem tanúinak ugyanolyan feltételek melletti beidézését és kihallgatását, mint amelyek a vád tanúira vonatkoznak;

| v. | térítésmentesen tolmács álljon rendelkezésükre, ha nem értik vagy nem beszélik a tárgyaláson használt nyelvet; és |
| --- | --- |

v.

térítésmentesen tolmács álljon rendelkezésükre, ha nem értik vagy nem beszélik a tárgyaláson használt nyelvet; és

| vi. | ne legyen kötelezhetők arra, hogy saját maguk ellen tanúskodjanak vagy beismerő vallomást tegyenek; |
| --- | --- |

vi.

ne legyen kötelezhetők arra, hogy saját maguk ellen tanúskodjanak vagy beismerő vallomást tegyenek;

| g) | az átadott és bűncselekmény elkövetése miatt elítélt személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy az ellenük hozott ítélettel és a kiszabott büntetéssel szemben felsőbb bíróságnál fellebbezzenek, vagy annak ügyében felülvizsgálatot kérjenek, a Seychelle-szigeteki joggal összhangban; valamint |
| --- | --- |

g)

az átadott és bűncselekmény elkövetése miatt elítélt személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy az ellenük hozott ítélettel és a kiszabott büntetéssel szemben felsőbb bíróságnál fellebbezzenek, vagy annak ügyében felülvizsgálatot kérjenek, a Seychelle-szigeteki joggal összhangban; valamint

| h) | a Seychelle Köztársaság a neki átadott személyeket nem adhatja át más államnak az e személyeket a Seychelle Köztársaságba szállító európai uniós tagállam előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül. |
| --- | --- |

h)

a Seychelle Köztársaság a neki átadott személyeket nem adhatja át más államnak az e személyeket a Seychelle Köztársaságba szállító európai uniós tagállam előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül.

| 8. | Az e megállapodás végrehajtásából vagy értelmezéséből eredő vitákat az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya diplomáciai úton folytatott tárgyalások révén rendezik. |
| --- | --- |

8.

Az e megállapodás végrehajtásából vagy értelmezéséből eredő vitákat az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya diplomáciai úton folytatott tárgyalások révén rendezik.

| 9. | Ez a megállapodás az EU és a Seychelle Köztársaság írásos egyetértése útján módosítható. Az ilyen módosítások az EU és a Seychelle Köztársaság megállapodása szerinti időpontban lépnek hatályba. |
| --- | --- |

9.

Ez a megállapodás az EU és a Seychelle Köztársaság írásos egyetértése útján módosítható. Az ilyen módosítások az EU és a Seychelle Köztársaság megállapodása szerinti időpontban lépnek hatályba.

| 10. | A megállapodást mind az EU, mind a Seychelle Köztársaság kormánya bármikor megszüntetheti, megszüntetési szándékáról írásbeli értesítést küldve a másik Fél számára. A megszüntetés az értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével válik hatályossá. E megállapodás megszűnése nem érinti a Feleknek a megállapodás e megszűnés előtti végrehajtásából eredő jogait, beleértve az átadott személyek jogait is, amennyiben a megszűnés hatálybalépésekor a Seychelle Köztársaság őrizetben tartja őket, vagy a Seychelle Köztársaságban büntetőeljárás folyik ellenük, továbbá nem érinti az e megállapodás szerinti egyéb kötelezettségeket, beleértve a pénzügyi kötelezettségeket is; kivéve, ha az EU és a Seychelle Köztársaság másként állapodik meg.” |
| --- | --- |

10.

A megállapodást mind az EU, mind a Seychelle Köztársaság kormánya bármikor megszüntetheti, megszüntetési szándékáról írásbeli értesítést küldve a másik Fél számára. A megszüntetés az értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével válik hatályossá. E megállapodás megszűnése nem érinti a Feleknek a megállapodás e megszűnés előtti végrehajtásából eredő jogait, beleértve az átadott személyek jogait is, amennyiben a megszűnés hatálybalépésekor a Seychelle Köztársaság őrizetben tartja őket, vagy a Seychelle Köztársaságban büntetőeljárás folyik ellenük, továbbá nem érinti az e megállapodás szerinti egyéb kötelezettségeket, beleértve a pénzügyi kötelezettségeket is; kivéve, ha az EU és a Seychelle Köztársaság másként állapodik meg.”

Excellenciás Uram!

Amennyiben a fenti elvek és rendelkezések elfogadhatók a Seychelle Köztársaság számára, megtiszteltetés számomra javasolni, hogy ez a levél és az Excellenciád által e levélre adott válasz hozza létre az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság közötti jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodást, amely az Excellenciád válaszlevele kézhezvételének napján lép majd hatályba.

Excellenciás Uram, kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

Tisztelettel:

az Európai Unió részéről

Josep BORRELL FONTELLES

B.   A Seychelle Köztársaság levele

Victoriában, 2023. augusztus 3.

Josep BORRELL FONTELLES

az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője

Excellenciás Uram!

Megtiszteltetés számomra, hogy visszaigazolhatom 2023. július 19-i levelének kézhezvételét, amelyben javaslatot tesz a Seychelle Köztársaság és az Európai Unió közötti, az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának Szomália partjainál történő megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi átadásának megkönnyítéséről szóló, levélváltás formájában megkötendő megállapodásra, mely levél szövege a következő:

„Ennek a megállapodásnak az alább meghatározott elveken kell alapulnia.

Az EU és a Seychelle Köztársaság:

| a) | újólag megerősítik elkötelezettségüket aziránt, hogy a tengerek és óceánok területén fenntartsák a nemzetközi jog elvein alapuló jogrendet, amely mindenekelőtt az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-én, Montego Bayben kelt Tengerjogi Egyezményében (UNCLOS) jut kifejeződésre; |
| --- | --- |

a)

újólag megerősítik elkötelezettségüket aziránt, hogy a tengerek és óceánok területén fenntartsák a nemzetközi jog elvein alapuló jogrendet, amely mindenekelőtt az Egyesült Nemzetek 1982. december 10-én, Montego Bayben kelt Tengerjogi Egyezményében (UNCLOS) jut kifejeződésre;

| b) | hangsúlyozzák, hogy égető szükség van a tengeren és azon belül is mindenekelőtt Szomália partjainál folytatott – a kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án Bécsben kelt ENSZ-egyezményben és konkrétan annak „Tiltott tengeri szállítás” című 17. cikkében jogellenes tevékenységnek minősített – tiltott kábítószer-kereskedelem visszaszorítására irányuló nemzetközi együttműködésre; |
| --- | --- |

b)

hangsúlyozzák, hogy égető szükség van a tengeren és azon belül is mindenekelőtt Szomália partjainál folytatott – a kábítószerek és a pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. december 20-án Bécsben kelt ENSZ-egyezményben és konkrétan annak „Tiltott tengeri szállítás” című 17. cikkében jogellenes tevékenységnek minősített – tiltott kábítószer-kereskedelem visszaszorítására irányuló nemzetközi együttműködésre;

| c) | emlékeztetnek arra, hogy a fent említett egyezmény kimondja többek között azt, hogy az egyezmény felei megvizsgálják annak lehetőségét, hogy kétoldalú vagy regionális szerződéseket vagy megállapodásokat kössenek a „Tiltott tengeri szállítás” című 17. cikkben foglalt rendelkezések érvényre juttatása, vagy azok hatékonyságának javítása céljából; |
| --- | --- |

c)

emlékeztetnek arra, hogy a fent említett egyezmény kimondja többek között azt, hogy az egyezmény felei megvizsgálják annak lehetőségét, hogy kétoldalú vagy regionális szerződéseket vagy megállapodásokat kössenek a „Tiltott tengeri szállítás” című 17. cikkben foglalt rendelkezések érvényre juttatása, vagy azok hatékonyságának javítása céljából;

| d) | hangsúlyozzák, hogy sürgősen nemzetközi együttműködésre van szükség az ENSZ Szomália partjainál bevezetett fegyverembargójának a 2662 (2022) sz. ENSZ BT-határozattal összhangban történő végrehajtásához; az említett határozat megújította a 2182 (2014) sz. ENSZ BT-határozat 15. pontjában foglalt rendelkezéseket, felhatalmazva a nemzeti szinten vagy önkéntes többnemzetiségű haditengerészeti partnerségek útján eljáró államokat, hogy a szomáliai felségvizeken és Szomália partjainál a nyílt tengeren (egészen az Arab-tengerig és a Perzsa-öbölig és ezeket is beleértve) indokolatlan késedelem nélkül ellenőrizzék a Szomáliából induló, illetve oda tartó hajókat, amennyiben alapos okkal feltételezik, hogy azok a Szomáliával szembeni fegyverembargót megsértve közvetlenül vagy közvetve fegyvereket vagy katonai felszereléseket szállítanak Szomáliába; valamint |
| --- | --- |

d)

hangsúlyozzák, hogy sürgősen nemzetközi együttműködésre van szükség az ENSZ Szomália partjainál bevezetett fegyverembargójának a 2662 (2022) sz. ENSZ BT-határozattal összhangban történő végrehajtásához; az említett határozat megújította a 2182 (2014) sz. ENSZ BT-határozat 15. pontjában foglalt rendelkezéseket, felhatalmazva a nemzeti szinten vagy önkéntes többnemzetiségű haditengerészeti partnerségek útján eljáró államokat, hogy a szomáliai felségvizeken és Szomália partjainál a nyílt tengeren (egészen az Arab-tengerig és a Perzsa-öbölig és ezeket is beleértve) indokolatlan késedelem nélkül ellenőrizzék a Szomáliából induló, illetve oda tartó hajókat, amennyiben alapos okkal feltételezik, hogy azok a Szomáliával szembeni fegyverembargót megsértve közvetlenül vagy közvetve fegyvereket vagy katonai felszereléseket szállítanak Szomáliába; valamint

| e) | megjegyzik, hogy az Atalanta műveletben részt vevő európai uniós tagállamok nemzeti joguk alapján nemzeti minőségükben letartóztathatnak, őrizetbe vehetnek és harmadik államnak átadhatnak tiltott fegyverkereskedelemben vagy kábítószer-kereskedelemben részt vevő személyeket, és hogy az EU megállapodásokat köthet az adott harmadik állammal annak érdekében, hogy megkönnyítse az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi, büntetőjogi felelősségre vonásuk céljából történő átadását. |
| --- | --- |

e)

megjegyzik, hogy az Atalanta műveletben részt vevő európai uniós tagállamok nemzeti joguk alapján nemzeti minőségükben letartóztathatnak, őrizetbe vehetnek és harmadik államnak átadhatnak tiltott fegyverkereskedelemben vagy kábítószer-kereskedelemben részt vevő személyeket, és hogy az EU megállapodásokat köthet az adott harmadik állammal annak érdekében, hogy megkönnyítse az ENSZ Szomáliával szembeni fegyverembargójának megsértésében vagy a Szomália partjainál folytatott kábítószer-kereskedelemben való részvétel miatt valamely európai uniós tagállam nemzeti joga alapján letartóztatott és őrizetbe vett személyek érintett tagállam általi, büntetőjogi felelősségre vonásuk céljából történő átadását.

Ezen túlmenően az EU és a Seychelle Köztársaság a következő rendelkezésekről állapodnak meg:

| 1. | A Seychelle Köztársaság kormánya felhatalmazhatja az Atalanta művelethez hozzájáruló európai uniós tagállamokat az Atalanta művelet keretében a Seychelle Köztársaság kizárólagos gazdasági övezetében, felségvizein, szigetek közötti vizein és belső tengeri vízterületein letartóztatott, tiltott fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeknek a Seychelle Köztársaság részére történő átadására. Ezt a felhatalmazást a Seychelle Köztársaság saját mérlegelési jogkörében kiterjesztheti a fenti területeken túl – és egyéb körülmények fennállása esetén a nyílt tengeren – közlekedő olyan hajókra, amelyek a Seychelle Köztársaság lobogója alatt hajóznak, valamint a nem a Seychelle Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó seychelle-i állampolgárokra. |
| --- | --- |

1.

A Seychelle Köztársaság kormánya felhatalmazhatja az Atalanta művelethez hozzájáruló európai uniós tagállamokat az Atalanta művelet keretében a Seychelle Köztársaság kizárólagos gazdasági övezetében, felségvizein, szigetek közötti vizein és belső tengeri vízterületein letartóztatott, tiltott fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeknek a Seychelle Köztársaság részére történő átadására. Ezt a felhatalmazást a Seychelle Köztársaság saját mérlegelési jogkörében kiterjesztheti a fenti területeken túl – és egyéb körülmények fennállása esetén a nyílt tengeren – közlekedő olyan hajókra, amelyek a Seychelle Köztársaság lobogója alatt hajóznak, valamint a nem a Seychelle Köztársaság lobogója alatt közlekedő hajókon tartózkodó seychelle-i állampolgárokra.

| 2. | Az EU – annak tudatában, hogy a Seychelle Köztársaság csak szűkös kapacitásokkal rendelkezik a tiltott fegyverkereskedelemmel és kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyek átadására, fogva tartására, büntetőeljárás alá vonására és bebörtönzésére – pénzügyi, humán erőforrásbeli, anyagi, logisztikai, jogalkotási és infrastrukturális segítségnyújtást biztosít a Seychelle Köztársaságnak a tiltott fegyverkereskedelemmel és kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított vagy amiatt elítélt személyek fogva tartásához, bebörtönzéséhez, börtönbeli ellátásához, az ellenük irányuló nyomozás és büntetőeljárás lefolytatásához, valamint az ilyen személyek bíróság elé állításához és hazatelepítéséhez. A Seychelle Köztársaság és az EU szükség szerint további végrehajtási megállapodásokat köthet az e rendelkezés végrehajtásához szükséges pénzügyi kérdéseket illetően. |
| --- | --- |

2.

Az EU – annak tudatában, hogy a Seychelle Köztársaság csak szűkös kapacitásokkal rendelkezik a tiltott fegyverkereskedelemmel és kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyek átadására, fogva tartására, büntetőeljárás alá vonására és bebörtönzésére – pénzügyi, humán erőforrásbeli, anyagi, logisztikai, jogalkotási és infrastrukturális segítségnyújtást biztosít a Seychelle Köztársaságnak a tiltott fegyverkereskedelemmel és kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított vagy amiatt elítélt személyek fogva tartásához, bebörtönzéséhez, börtönbeli ellátásához, az ellenük irányuló nyomozás és büntetőeljárás lefolytatásához, valamint az ilyen személyek bíróság elé állításához és hazatelepítéséhez. A Seychelle Köztársaság és az EU szükség szerint további végrehajtási megállapodásokat köthet az e rendelkezés végrehajtásához szükséges pénzügyi kérdéseket illetően.

| 3. | Amennyiben a Seychelle Köztársaság és a fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeket a Seychelle Köztársaság részére átadó európai uniós tagállam másként nem állapodik meg, e megállapodás végrehajtása során az Atalanta összekötő tisztviselője az elsődleges kapcsolattartó a Seychelle Köztársaság számára. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a Seychelle Köztársaság és a fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeket a Seychelle Köztársaság részére átadó európai uniós tagállam másként nem állapodik meg, e megállapodás végrehajtása során az Atalanta összekötő tisztviselője az elsődleges kapcsolattartó a Seychelle Köztársaság számára.

| 4. | Amennyiben a Seychelle Köztársaság beleegyezik egy fogvatartottnak a fenti 1. pont szerinti átadásába, a Seychelle-szigetek legfőbb ügyészének az illetékes bíróság által kiadott, az átadott gyanúsítottak fogva tartásáról szóló végzésének lejártát követően 10 munkanap áll rendelkezésére arra, hogy határozzon arról, hogy elegendő bizonyíték áll-e rendelkezésre a büntetőeljárás megindításához. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a Seychelle Köztársaság beleegyezik egy fogvatartottnak a fenti 1. pont szerinti átadásába, a Seychelle-szigetek legfőbb ügyészének az illetékes bíróság által kiadott, az átadott gyanúsítottak fogva tartásáról szóló végzésének lejártát követően 10 munkanap áll rendelkezésére arra, hogy határozzon arról, hogy elegendő bizonyíték áll-e rendelkezésre a büntetőeljárás megindításához.

| 5. | Az az európai uniós tagállam, amely a tiltott fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeket átadta a Seychelle Köztársaságnak, a Seychelle Köztársaság kérésére haladéktalanul gondoskodik arról, hogy az átadott személyeket visszaszállítsák származási országukba vagy bármely más megfelelő országba az európai uniós tagállamnak az ilyen határozatról való értesítését követő 10 napon belül, amennyiben:






  a) | a Seychelle-szigetek főügyésze határozatot hozott arról, hogy nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték a büntetőeljáráshoz megindításához; |
| --- | --- | --- |

5.

Az az európai uniós tagállam, amely a tiltott fegyverkereskedelemmel vagy kábítószer-kereskedelemmel gyanúsított személyeket átadta a Seychelle Köztársaságnak, a Seychelle Köztársaság kérésére haladéktalanul gondoskodik arról, hogy az átadott személyeket visszaszállítsák származási országukba vagy bármely más megfelelő országba az európai uniós tagállamnak az ilyen határozatról való értesítését követő 10 napon belül, amennyiben:

a)

a Seychelle-szigetek főügyésze határozatot hozott arról, hogy nem áll rendelkezésre elegendő bizonyíték a büntetőeljáráshoz megindításához;

| b) | a Seychelle Köztársaság úgy határoz, hogy már nem kíván büntetőeljárást folytatni az átadott személyek ellen; |
| --- | --- |

b)

a Seychelle Köztársaság úgy határoz, hogy már nem kíván büntetőeljárást folytatni az átadott személyek ellen;

| c) | az érintettet felmentették vagy mentesítették a bűncselekmény gyanúja alól, vagy az ügy más módon lezárult; vagy |
| --- | --- |

c)

az érintettet felmentették vagy mentesítették a bűncselekmény gyanúja alól, vagy az ügy más módon lezárult; vagy

| d) | az érintett letöltötte a szabadságvesztés időtartamát, vagy lezárult az az eljárás, amelynek keretében az érintett bármilyen időtartamú szabadságvesztés-büntetés letöltése céljából átadásra kerül a származási országnak vagy bármely más országnak a vonatkozó megállapodásokkal összhangban. |
| --- | --- |

d)

az érintett letöltötte a szabadságvesztés időtartamát, vagy lezárult az az eljárás, amelynek keretében az érintett bármilyen időtartamú szabadságvesztés-büntetés letöltése céljából átadásra kerül a származási országnak vagy bármely más országnak a vonatkozó megállapodásokkal összhangban.

| 6. | Az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya megállapodik abban, hogy a Seychelle Köztársaságnak a fenti 5. pont szerinti, erre irányuló kérése esetén az átadott személyeket további átadásukig a Seychelle-szigetek kijelölt létesítményeiben kell elhelyezni. |
| --- | --- |

6.

Az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya megállapodik abban, hogy a Seychelle Köztársaságnak a fenti 5. pont szerinti, erre irányuló kérése esetén az átadott személyeket további átadásukig a Seychelle-szigetek kijelölt létesítményeiben kell elhelyezni.

| 7. | Az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya továbbá megállapodik abban, hogy az átadott személyek tekintetében a következő biztosítékok alkalmazandók:






  a) | az átadott személyeket humánus bánásmódban kell részesíteni, nem szabad kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak, illetve büntetésnek, sem pedig halálbüntetésnek alávetni, biztosítani kell számukra a megfelelő elhelyezést és élelmezést, valamint az orvosi ellátás igénybevételének lehetőségét, továbbá lehetővé kell tenni, hogy vallási szokásaikat betarthassák; |
| --- | --- | --- |

7.

Az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya továbbá megállapodik abban, hogy az átadott személyek tekintetében a következő biztosítékok alkalmazandók:

a)

az átadott személyeket humánus bánásmódban kell részesíteni, nem szabad kínzásnak vagy kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódnak, illetve büntetésnek, sem pedig halálbüntetésnek alávetni, biztosítani kell számukra a megfelelő elhelyezést és élelmezést, valamint az orvosi ellátás igénybevételének lehetőségét, továbbá lehetővé kell tenni, hogy vallási szokásaikat betarthassák;

| b) | az átadott személyeket haladéktalanul bíró vagy a törvény által igazságszolgáltatási hatáskörrel felruházott más tisztségviselő elé kell állítani, akinek késedelem nélkül határoznia kell a fogva tartásuk törvényességéről, és el kell rendelnie a személyek szabadlábra helyezését, ha a fogva tartás nem törvényes; |
| --- | --- |

b)

az átadott személyeket haladéktalanul bíró vagy a törvény által igazságszolgáltatási hatáskörrel felruházott más tisztségviselő elé kell állítani, akinek késedelem nélkül határoznia kell a fogva tartásuk törvényességéről, és el kell rendelnie a személyek szabadlábra helyezését, ha a fogva tartás nem törvényes;

| c) | az átadott személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy észszerű határidőn belül tárgyalást tartsanak az ügyükben, vagy pedig szabadlábra helyezzék őket; |
| --- | --- |

c)

az átadott személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy észszerű határidőn belül tárgyalást tartsanak az ügyükben, vagy pedig szabadlábra helyezzék őket;

| d) | az ellenük felhozott büntetőjogi vádak meghatározását illetően az átadott személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy őket a törvény által létrehozott független és pártatlan illetékes bíróság vagy törvényszék tisztességes és nyilvános tárgyalás keretében meghallgassa; |
| --- | --- |

d)

az ellenük felhozott büntetőjogi vádak meghatározását illetően az átadott személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy őket a törvény által létrehozott független és pártatlan illetékes bíróság vagy törvényszék tisztességes és nyilvános tárgyalás keretében meghallgassa;

| e) | a bűncselekménnyel vádolt átadott személyeket mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bűnösségüket a törvénynek megfelelően meg nem állapították; |
| --- | --- |

e)

a bűncselekménnyel vádolt átadott személyeket mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bűnösségüket a törvénynek megfelelően meg nem állapították;

| f) | az ellenük irányuló vádemelés során az átadott személyeknek – az egyenlőség jegyében – joguk van a következő minimumgaranciákhoz:






  i. | valamely általuk értett nyelven haladéktalanul részletes tájékoztatást kapjanak az ellenük felhozott vád jellegéről; |
| --- | --- | --- |

f)

az ellenük irányuló vádemelés során az átadott személyeknek – az egyenlőség jegyében – joguk van a következő minimumgaranciákhoz:

i.

valamely általuk értett nyelven haladéktalanul részletes tájékoztatást kapjanak az ellenük felhozott vád jellegéről;

| ii. | rendelkezzenek a védekezésük előkészítéséhez és az általuk választott ügyvéddel való érintkezéshez szükséges idővel és lehetőségekkel; |
| --- | --- |

ii.

rendelkezzenek a védekezésük előkészítéséhez és az általuk választott ügyvéddel való érintkezéshez szükséges idővel és lehetőségekkel;

| iii. | személyesen vagy az általuk választott jogi képviselő segítségével védekezzenek; ha nem rendelkeznek jogi képviselővel, tájékoztassák őket az ehhez való jogukról; és jelöljenek ki számukra jogi képviselőt minden olyan esetben, amikor azt az igazságszolgáltatás érdeke megköveteli, mégpedig térítésmentesen, ha nem rendelkeznek az ennek fedezéséhez szükséges anyagi eszközökkel; |
| --- | --- |

iii.

személyesen vagy az általuk választott jogi képviselő segítségével védekezzenek; ha nem rendelkeznek jogi képviselővel, tájékoztassák őket az ehhez való jogukról; és jelöljenek ki számukra jogi képviselőt minden olyan esetben, amikor azt az igazságszolgáltatás érdeke megköveteli, mégpedig térítésmentesen, ha nem rendelkeznek az ennek fedezéséhez szükséges anyagi eszközökkel;

| iv. | megvizsgáljanak vagy megvizsgáltassanak minden ellenük szóló bizonyítékot, ideértve a letartóztatásukat végrehajtó tanúk vallomásait is, és kieszközöljék a védelem tanúinak ugyanolyan feltételek melletti beidézését és kihallgatását, mint amelyek a vád tanúira vonatkoznak; |
| --- | --- |

iv.

megvizsgáljanak vagy megvizsgáltassanak minden ellenük szóló bizonyítékot, ideértve a letartóztatásukat végrehajtó tanúk vallomásait is, és kieszközöljék a védelem tanúinak ugyanolyan feltételek melletti beidézését és kihallgatását, mint amelyek a vád tanúira vonatkoznak;

| v. | térítésmentesen tolmács álljon rendelkezésükre, ha nem értik vagy nem beszélik a tárgyaláson használt nyelvet; és |
| --- | --- |

v.

térítésmentesen tolmács álljon rendelkezésükre, ha nem értik vagy nem beszélik a tárgyaláson használt nyelvet; és

| vi. | ne legyen kötelezhetők arra, hogy saját maguk ellen tanúskodjanak vagy beismerő vallomást tegyenek; |
| --- | --- |

vi.

ne legyen kötelezhetők arra, hogy saját maguk ellen tanúskodjanak vagy beismerő vallomást tegyenek;

| g) | az átadott és bűncselekmény elkövetése miatt elítélt személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy az ellenük hozott ítélettel és a kiszabott büntetéssel szemben felsőbb bíróságnál fellebbezzenek, vagy annak ügyében felülvizsgálatot kérjenek, a Seychelle-szigeteki joggal összhangban; valamint |
| --- | --- |

g)

az átadott és bűncselekmény elkövetése miatt elítélt személyek részére biztosítani kell a jogot arra, hogy az ellenük hozott ítélettel és a kiszabott büntetéssel szemben felsőbb bíróságnál fellebbezzenek, vagy annak ügyében felülvizsgálatot kérjenek, a Seychelle-szigeteki joggal összhangban; valamint

| h) | a Seychelle Köztársaság a neki átadott személyeket nem adhatja át más államnak az e személyeket a Seychelle Köztársaságba szállító európai uniós tagállam előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül. |
| --- | --- |

h)

a Seychelle Köztársaság a neki átadott személyeket nem adhatja át más államnak az e személyeket a Seychelle Köztársaságba szállító európai uniós tagállam előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül.

| 8. | Az e megállapodás végrehajtásából vagy értelmezéséből eredő vitákat az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya diplomáciai úton folytatott tárgyalások révén rendezik. |
| --- | --- |

8.

Az e megállapodás végrehajtásából vagy értelmezéséből eredő vitákat az EU és a Seychelle Köztársaság kormánya diplomáciai úton folytatott tárgyalások révén rendezik.

| 9. | Ez a megállapodás az EU és a Seychelle Köztársaság írásos egyetértése útján módosítható. Az ilyen módosítások az EU és a Seychelle Köztársaság megállapodása szerinti időpontban lépnek hatályba. |
| --- | --- |

9.

Ez a megállapodás az EU és a Seychelle Köztársaság írásos egyetértése útján módosítható. Az ilyen módosítások az EU és a Seychelle Köztársaság megállapodása szerinti időpontban lépnek hatályba.

| 10. | A megállapodást mind az EU, mind a Seychelle Köztársaság kormánya megszüntetheti ezt a megállapodást, megszüntetési szándékáról írásbeli értesítést küldve a másik Fél számára. A megszüntetés az értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével válik hatályossá. E megállapodás megszűnése nem érinti a Feleknek a megállapodás e megszűnés előtti végrehajtásából eredő jogait, beleértve az átadott személyek jogait is, amennyiben a megszűnés hatálybalépésekor a Seychelle Köztársaság őrizetben tartja őket, vagy a Seychelle Köztársaságban büntetőeljárás folyik ellenük, továbbá nem érinti az e megállapodás szerinti egyéb kötelezettségeket, beleértve a pénzügyi kötelezettségeket is, kivéve ha az EU és a Seychelle Köztársaság másként állapodik meg.” |
| --- | --- |

10.

A megállapodást mind az EU, mind a Seychelle Köztársaság kormánya megszüntetheti ezt a megállapodást, megszüntetési szándékáról írásbeli értesítést küldve a másik Fél számára. A megszüntetés az értesítés kézhezvételének napjától számított hat hónap elteltével válik hatályossá. E megállapodás megszűnése nem érinti a Feleknek a megállapodás e megszűnés előtti végrehajtásából eredő jogait, beleértve az átadott személyek jogait is, amennyiben a megszűnés hatálybalépésekor a Seychelle Köztársaság őrizetben tartja őket, vagy a Seychelle Köztársaságban büntetőeljárás folyik ellenük, továbbá nem érinti az e megállapodás szerinti egyéb kötelezettségeket, beleértve a pénzügyi kötelezettségeket is, kivéve ha az EU és a Seychelle Köztársaság másként állapodik meg.”

Megtiszteltetés számomra megerősíteni a Seychelle Köztársaság nevében, hogy az Ön levelében javasolt megállapodás elfogadható a Seychelle Köztársaság számára.

Az Excellenciád által küldött levél és ez a válasz az Európai Unió és a Seychelle Köztársaság között létrejött, jogilag kötelező erejű nemzetközi megállapodást hoz létre, amely e válaszlevél kézhezvételének napján lép majd hatályba.

Excellenciás Uram, kérem, fogadja megkülönböztetett nagyrabecsülésem kifejezését.

Tisztelettel:

A Seychelle Köztársaság részéről

Sylvestre RADEGONDE

---

RENDELETEK

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1615 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2023. május 3.)

az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a rendelet 63. cikkének (1) bekezdése szerint járó kártalanítás, az ilyen kártalanítás készpénzben kifejezett ellenértéke vagy bármely bevétel ügyfelek vagy közvetett ügyfelek számára történő továbbadására, valamint e továbbadás arányosságának megállapítására vonatkozó feltételeket meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról szóló, 2020. december 16-i (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 63. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/23 rendelet 63. cikke kimondja, hogy a klíringtagok számára a szanálási eszközök negatív következményeinek ügyfeleikre való áthárítását lehetővé tevő szerződéses megállapodásoknak egyenértékű és arányos alapon magukban kell foglalniuk az ügyfelek azon jogát is, hogy a klíringtagok számára a 27. cikk (6) bekezdésével összhangban nyújtott kártalanításból vagy kártérítésből – vagy az ilyen kártalanítás vagy kártérítés készpénzben kifejezett ellenértékéből – vagy a 62. cikkel összhangban benyújtott térítési igény nyomán általuk kapott bevételből olyan mértékben részesüljenek, amennyiben az ilyen bevétel az ügyfélpozíciókhoz és a klíringtagok által teljesített hozzájárulásokhoz kapcsolódik, továbbá hogy e rendelkezések a saját ügyfeleiknek közvetett elszámolási szolgáltatásokat kínáló ügyfelek és közvetett ügyfelek szerződéses megállapodásaira is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/23 rendelet 63. cikke kimondja, hogy a klíringtagok számára a szanálási eszközök negatív következményeinek ügyfeleikre való áthárítását lehetővé tevő szerződéses megállapodásoknak egyenértékű és arányos alapon magukban kell foglalniuk az ügyfelek azon jogát is, hogy a klíringtagok számára a 27. cikk (6) bekezdésével összhangban nyújtott kártalanításból vagy kártérítésből – vagy az ilyen kártalanítás vagy kártérítés készpénzben kifejezett ellenértékéből – vagy a 62. cikkel összhangban benyújtott térítési igény nyomán általuk kapott bevételből olyan mértékben részesüljenek, amennyiben az ilyen bevétel az ügyfélpozíciókhoz és a klíringtagok által teljesített hozzájárulásokhoz kapcsolódik, továbbá hogy e rendelkezések a saját ügyfeleiknek közvetett elszámolási szolgáltatásokat kínáló ügyfelek és közvetett ügyfelek szerződéses megállapodásaira is alkalmazandók.

| (2) | A visszatérítés egyenlő és arányos elosztásának biztosítása érdekében a klíringszolgáltatóknak méltányos és megkülönböztetésmentes módon el kell osztaniuk a visszatérítés különböző formáit a klíringszolgáltatások érintett igénybe vevői között. A klíringszolgáltatás egyes érintett igénybe vevői által kapott visszatérítésnek arányosnak kell lennie az adott klíringszolgáltatás igénybe vevője által azon központi szerződő fél szanálásához nyújtott hozzájárulással, amelyhez az érintett klíringszolgáltatón keresztül közvetett hozzáféréssel rendelkezett, feltéve, hogy e hozzájárulás az (EU) 2021/23 rendelet 27. cikkének (6) bekezdése vagy 62. cikke szerinti kifizetést eredményez (a továbbiakban: kifizetést megalapozó hozzájárulás). Ugyanebből az okból a klíringszolgáltatást igénybe vevőknek beszámítás nélküli visszatérítésben kell részesülniük, kivéve, ha a klíringszolgáltatás igénybe vevője olyan kötelezettséggel tartozik, amely egy olyan klíringszolgáltató felé esedékes és fizetendő, amely ugyanakkor köteles a klíringszolgáltatás adott igénybe vevője részére visszatérítést továbbadni. Annak elkerülése érdekében azonban, hogy az ilyen beszámítás vagy nettósítás a klíringszolgáltatási lánc alsóbb szintjein lévő igénybe vevők felé fennálló tartozások indokolatlan csökkenéséhez vezessen, amennyiben a címzett egyben klíringszolgáltató is, a klíringszolgáltatása igénybe vevői részére továbbadandó visszatérítést a klíringszolgáltató által kapott, levonások vagy beszámítások alkalmazása előtti visszatérítés alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítés egyenlő és arányos elosztásának biztosítása érdekében a klíringszolgáltatóknak méltányos és megkülönböztetésmentes módon el kell osztaniuk a visszatérítés különböző formáit a klíringszolgáltatások érintett igénybe vevői között. A klíringszolgáltatás egyes érintett igénybe vevői által kapott visszatérítésnek arányosnak kell lennie az adott klíringszolgáltatás igénybe vevője által azon központi szerződő fél szanálásához nyújtott hozzájárulással, amelyhez az érintett klíringszolgáltatón keresztül közvetett hozzáféréssel rendelkezett, feltéve, hogy e hozzájárulás az (EU) 2021/23 rendelet 27. cikkének (6) bekezdése vagy 62. cikke szerinti kifizetést eredményez (a továbbiakban: kifizetést megalapozó hozzájárulás). Ugyanebből az okból a klíringszolgáltatást igénybe vevőknek beszámítás nélküli visszatérítésben kell részesülniük, kivéve, ha a klíringszolgáltatás igénybe vevője olyan kötelezettséggel tartozik, amely egy olyan klíringszolgáltató felé esedékes és fizetendő, amely ugyanakkor köteles a klíringszolgáltatás adott igénybe vevője részére visszatérítést továbbadni. Annak elkerülése érdekében azonban, hogy az ilyen beszámítás vagy nettósítás a klíringszolgáltatási lánc alsóbb szintjein lévő igénybe vevők felé fennálló tartozások indokolatlan csökkenéséhez vezessen, amennyiben a címzett egyben klíringszolgáltató is, a klíringszolgáltatása igénybe vevői részére továbbadandó visszatérítést a klíringszolgáltató által kapott, levonások vagy beszámítások alkalmazása előtti visszatérítés alapján kell kiszámítani.

| (3) | A visszatérítéseket méltányos és megkülönböztetésmentes módon kell felosztani a klíringszolgáltatások valamennyi olyan igénybe vevője között, amely kifizetést megalapozó hozzájárulást nyújtott, valamint a klíringszolgáltató saját számlái között, amennyiben a klíringszolgáltató is nyújtott kifizetést megalapozó hozzájárulást. A hátrányos megkülönböztetés és a méltánytalan bánásmód minél nagyobb mértékű elkerülését biztosítandó a klíringszolgáltatók az ilyen visszatérítések felosztásakor nem alkalmazhatnak alárendeltségi kikötéseket, sem rangsorolást. |
| --- | --- |

(3)

A visszatérítéseket méltányos és megkülönböztetésmentes módon kell felosztani a klíringszolgáltatások valamennyi olyan igénybe vevője között, amely kifizetést megalapozó hozzájárulást nyújtott, valamint a klíringszolgáltató saját számlái között, amennyiben a klíringszolgáltató is nyújtott kifizetést megalapozó hozzájárulást. A hátrányos megkülönböztetés és a méltánytalan bánásmód minél nagyobb mértékű elkerülését biztosítandó a klíringszolgáltatók az ilyen visszatérítések felosztásakor nem alkalmazhatnak alárendeltségi kikötéseket, sem rangsorolást.

| (4) | A szanálási szakaszban a piaci viszonyok valószínűleg nagyon feszültek lesznek. Ezért átláthatóságot kell teremteni a klíringszolgáltatások igénybe vevői számára, és biztosítani kell őket arról, hogy a visszatérítés felosztására szánt pénzügyi eszközök és instrumentumok védelemben részesülnek klíringszolgáltatójuk nemteljesítése esetén. A klíringszolgáltatóknak ezért, amikor a klíringszolgáltatás igénybe vevője nevében eljárva visszatérítést kapnak, ezt a visszatérítést külön és elkülönített számlán kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(4)

A szanálási szakaszban a piaci viszonyok valószínűleg nagyon feszültek lesznek. Ezért átláthatóságot kell teremteni a klíringszolgáltatások igénybe vevői számára, és biztosítani kell őket arról, hogy a visszatérítés felosztására szánt pénzügyi eszközök és instrumentumok védelemben részesülnek klíringszolgáltatójuk nemteljesítése esetén. A klíringszolgáltatóknak ezért, amikor a klíringszolgáltatás igénybe vevője nevében eljárva visszatérítést kapnak, ezt a visszatérítést külön és elkülönített számlán kell tartaniuk.

| (5) | A klíringtagok, ügyfelek és közvetett ügyfelek kompenzálására felhasználható pénzügyi eszközök vagy pénzügyi instrumentumok köre nagyon széles, és a különböző eszközök és instrumentumok különböző kockázatokat hordoznak. A visszatérítés méltányos és egyenlő felosztásának biztosítása érdekében a klíringszolgáltatóknak a visszatérítésként kapott különböző típusú pénzügyi eszközöket és pénzügyi instrumentumokat egyenlően kell elosztaniuk a klíringszolgáltatások egyes igénybe vevői és saját számláik között. Ennek a felosztásnak arányosnak kell lennie a klíringszolgáltatás szóban forgó igénybe vevői által azon központi szerződő fél szanálásához nyújtott, kifizetést megalapozó hozzájárulással, amelyhez az említett klíringszolgáltatókon keresztül közvetett hozzáféréssel rendelkeznek, vagy a klíringszolgáltatók által az adott szanálási eljárás keretében nyújtott, kifizetést megalapozó hozzájárulással. |
| --- | --- |

(5)

A klíringtagok, ügyfelek és közvetett ügyfelek kompenzálására felhasználható pénzügyi eszközök vagy pénzügyi instrumentumok köre nagyon széles, és a különböző eszközök és instrumentumok különböző kockázatokat hordoznak. A visszatérítés méltányos és egyenlő felosztásának biztosítása érdekében a klíringszolgáltatóknak a visszatérítésként kapott különböző típusú pénzügyi eszközöket és pénzügyi instrumentumokat egyenlően kell elosztaniuk a klíringszolgáltatások egyes igénybe vevői és saját számláik között. Ennek a felosztásnak arányosnak kell lennie a klíringszolgáltatás szóban forgó igénybe vevői által azon központi szerződő fél szanálásához nyújtott, kifizetést megalapozó hozzájárulással, amelyhez az említett klíringszolgáltatókon keresztül közvetett hozzáféréssel rendelkeznek, vagy a klíringszolgáltatók által az adott szanálási eljárás keretében nyújtott, kifizetést megalapozó hozzájárulással.

| (6) | Figyelembe kell venni a pénzügyi eszközök és pénzügyi instrumentumok egyes típusaihoz kapcsolódó operatív sajátosságokat és akadályokat. A lehető legnagyobb mértékben biztosítani kell azt is, hogy a klíringszolgáltatás igénybe vevője akkor is méltányos visszatérítésben részesüljön, ha a klíringszolgáltatás igénybe vevője bizonyos típusú pénzügyi eszközt vagy pénzügyi instrumentumot nem kaphat, vagy más okból nem szeretne bizonyos típusú pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi instrumentumokat kapni. A klíringszolgáltatónak ezért a klíringszolgáltatást igénybe vevő kérésére – amennyiben lehetséges – az érintett eszközt vagy instrumentumot a klíringszolgáltatás igénybe vevője által kijelölt másik címzettnek kell átadnia. Amennyiben ez nem lehetséges, a klíringszolgáltatónak a piacon az aktuális piaci áron el kell adnia az érintett eszközöket vagy instrumentumokat harmadik félnek, majd ezt követően át kell adnia az értékesítésből származó bevételt a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének. |
| --- | --- |

(6)

Figyelembe kell venni a pénzügyi eszközök és pénzügyi instrumentumok egyes típusaihoz kapcsolódó operatív sajátosságokat és akadályokat. A lehető legnagyobb mértékben biztosítani kell azt is, hogy a klíringszolgáltatás igénybe vevője akkor is méltányos visszatérítésben részesüljön, ha a klíringszolgáltatás igénybe vevője bizonyos típusú pénzügyi eszközt vagy pénzügyi instrumentumot nem kaphat, vagy más okból nem szeretne bizonyos típusú pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi instrumentumokat kapni. A klíringszolgáltatónak ezért a klíringszolgáltatást igénybe vevő kérésére – amennyiben lehetséges – az érintett eszközt vagy instrumentumot a klíringszolgáltatás igénybe vevője által kijelölt másik címzettnek kell átadnia. Amennyiben ez nem lehetséges, a klíringszolgáltatónak a piacon az aktuális piaci áron el kell adnia az érintett eszközöket vagy instrumentumokat harmadik félnek, majd ezt követően át kell adnia az értékesítésből származó bevételt a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének.

| (7) | Az átláthatóság és a nyomon követhetőség biztosítása érdekében a klíringszolgáltatóknak a lehető legjobb módon tájékoztatniuk kell a klíringszolgáltatásaik igénybe vevőit a szanálási folyamat során a kifizetést megalapozó hozzájárulások kompenzálása érdekében hozott döntésekről. Ennek a tájékoztatásnak a lehető legnagyobb mértékben ki kell terjednie az (EU) 2021/23 rendelet szerinti szanáláshoz való hozzájárulásról szóló döntés hatályára, a visszatérítés összetételére és a visszatérítés kiszámításának eredményére, beleértve azt is, hogy a klíringszolgáltató hogyan számította ki a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének járó visszatérítést. Ugyanebből az okból és annak biztosítása érdekében, hogy a klíringszolgáltatások igénybe vevői megértsék az általuk befizetett hozzájárulás és a kapott visszatérítés közötti kapcsolatot, a klíringszolgáltatóknak lehetőség szerint és a titoktartási korlátozások megsértése nélkül tájékoztatniuk kell a klíringszolgáltatások igénybe vevőit a visszatérítés felosztását és összetételét érintő általános kérdésekről. |
| --- | --- |

(7)

Az átláthatóság és a nyomon követhetőség biztosítása érdekében a klíringszolgáltatóknak a lehető legjobb módon tájékoztatniuk kell a klíringszolgáltatásaik igénybe vevőit a szanálási folyamat során a kifizetést megalapozó hozzájárulások kompenzálása érdekében hozott döntésekről. Ennek a tájékoztatásnak a lehető legnagyobb mértékben ki kell terjednie az (EU) 2021/23 rendelet szerinti szanáláshoz való hozzájárulásról szóló döntés hatályára, a visszatérítés összetételére és a visszatérítés kiszámításának eredményére, beleértve azt is, hogy a klíringszolgáltató hogyan számította ki a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének járó visszatérítést. Ugyanebből az okból és annak biztosítása érdekében, hogy a klíringszolgáltatások igénybe vevői megértsék az általuk befizetett hozzájárulás és a kapott visszatérítés közötti kapcsolatot, a klíringszolgáltatóknak lehetőség szerint és a titoktartási korlátozások megsértése nélkül tájékoztatniuk kell a klíringszolgáltatások igénybe vevőit a visszatérítés felosztását és összetételét érintő általános kérdésekről.

| (8) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA) által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (9) | Az ESMA nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát (2), |
| --- | --- |

(9)

Az ESMA nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát (2),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „klíringszolgáltató”: a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 2. cikkének 14. pontjában meghatározott klíringtag, a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 15. pontjában meghatározott ügyfél, vagy az (EU) 2017/2154 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 1. cikkének b), d) vagy e) pontjában meghatározott közvetett ügyfél, második szintű közvetett ügyfél vagy harmadik szintű közvetett ügyfél, amely közvetlenül vagy közvetve klíringszolgáltatásokat nyújt az Unióban; |
| --- | --- |

1.

„klíringszolgáltató”: a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 2. cikkének 14. pontjában meghatározott klíringtag, a 648/2012/EU rendelet 2. cikkének 15. pontjában meghatározott ügyfél, vagy az (EU) 2017/2154 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 1. cikkének b), d) vagy e) pontjában meghatározott közvetett ügyfél, második szintű közvetett ügyfél vagy harmadik szintű közvetett ügyfél, amely közvetlenül vagy közvetve klíringszolgáltatásokat nyújt az Unióban;

3

4

| 2. | „klíringszolgáltatás igénybe vevője”: a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 15. pontjában meghatározott ügyfél, vagy az (EU) 2017/2154 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének b), d) vagy e) pontjában meghatározott közvetett ügyfél, második szintű közvetett ügyfél vagy harmadik szintű közvetett ügyfél, amely klíringszolgáltató klíringszolgáltatásait veszi igénybe; |
| --- | --- |

2.

„klíringszolgáltatás igénybe vevője”: a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének 15. pontjában meghatározott ügyfél, vagy az (EU) 2017/2154 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének b), d) vagy e) pontjában meghatározott közvetett ügyfél, második szintű közvetett ügyfél vagy harmadik szintű közvetett ügyfél, amely klíringszolgáltató klíringszolgáltatásait veszi igénybe;

| 3. | „visszatérítés”: a klíringtagok által az (EU) 2021/23 rendelet 27. cikkének (6) bekezdésével összhangban kapott kártalanítás vagy kártérítés, beleértve a tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumokat, a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat vagy a központi szerződő fél jövőbeli nyereségével kapcsolatos követelést elismerő instrumentumokat, vagy az ilyen kártalanítás vagy kártérítés készpénzben kifejezett ellenértékét vagy az (EU) 2021/23 rendelet 62. cikkével összhangban benyújtott térítési igény nyomán általuk kapott bevételt, beleértve azt az esetet is, amikor az említett cikkekben szereplő fenti összegek bármelyikét továbbadják a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének; |
| --- | --- |

3.

„visszatérítés”: a klíringtagok által az (EU) 2021/23 rendelet 27. cikkének (6) bekezdésével összhangban kapott kártalanítás vagy kártérítés, beleértve a tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumokat, a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat vagy a központi szerződő fél jövőbeli nyereségével kapcsolatos követelést elismerő instrumentumokat, vagy az ilyen kártalanítás vagy kártérítés készpénzben kifejezett ellenértékét vagy az (EU) 2021/23 rendelet 62. cikkével összhangban benyújtott térítési igény nyomán általuk kapott bevételt, beleértve azt az esetet is, amikor az említett cikkekben szereplő fenti összegek bármelyikét továbbadják a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének;

| 4. | „kifizetést megalapozó hozzájárulás”: a központi szerződő fél valamely klíringtagján keresztül az (EU) 2021/23 rendelet 63. cikkében meghatározott feltételek szerint az klíringszolgáltatás igénybe vevője által a szanálás alatt álló olyan központi szerződő félnek nyújtott hozzájárulás, amelyhez egy klíringszolgáltatón keresztül közvetett hozzáféréssel rendelkezik, feltéve, hogy a központi szerződő fél klíringtagján keresztül a szanálási eljárás keretében nyújtott hozzájárulás visszatérítést eredményezett. |
| --- | --- |

4.

„kifizetést megalapozó hozzájárulás”: a központi szerződő fél valamely klíringtagján keresztül az (EU) 2021/23 rendelet 63. cikkében meghatározott feltételek szerint az klíringszolgáltatás igénybe vevője által a szanálás alatt álló olyan központi szerződő félnek nyújtott hozzájárulás, amelyhez egy klíringszolgáltatón keresztül közvetett hozzáféréssel rendelkezik, feltéve, hogy a központi szerződő fél klíringtagján keresztül a szanálási eljárás keretében nyújtott hozzájárulás visszatérítést eredményezett.

2. cikk

A visszatérítés formája

A klíringszolgáltatónak jóváírt vagy megítélt és a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének továbbadott visszatérítés készpénz, pénzügyi instrumentumok, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok vagy a központi szerződő fél jövőbeli nyereségével kapcsolatos követelést elismerő instrumentumok formáját öltheti.

3. cikk

A visszatérítés felosztása

(1)   A klíringszolgáltatóknak méltányos és megkülönböztetésmentes módon a klíringszolgáltatások egyes igénybe vevői által nyújtott kifizetést megalapozó hozzájárulással arányosan el kell osztaniuk a vonatkozó visszatérítést a klíringszolgáltatást igénybe vevő minden olyan igénybe vevő között, amely kifizetést megalapozó hozzájárulást nyújtott, beleértve a klíringszolgáltatások azon igénybe vevőit is, amelyek már nem veszik igénybe a visszatérítésben részesülő klíringszolgáltató klíringszolgáltatását.

(2)   A klíringszolgáltatók a felosztandó visszatérítést átlátható módon számítják ki, és az 5. cikk (2) bekezdésének c) pontjával összhangban a klíringszolgáltatás minden igénybe vevőjét külön tájékoztatják.

(3)   A klíringszolgáltatók a címzettek megkülönböztetése és rangsorolása nélkül a visszatérítést a teljesített kifizetést megalapozó hozzájárulás kiszámítása alapján a saját számláikon és a klíringszolgáltatásuk azon igénybe vevőinek számláin különítik el, amelyek kifizetést megalapozó hozzájárulást teljesítettek. A klíringszolgáltatók a visszatérítés egyetlen részét sem különíthetik el saját számlájukra addig, amíg a klíringszolgáltatásuk azon igénybe vevői számláira, amelyek kifizetést megalapozó hozzájárulást nyújtottak, a visszatérítés azon részét el nem különítették, amelyre a klíringszolgáltatást igénybe vevők jogosultak.

(4)   A klíringszolgáltatók a visszatérítésből levonást vagy beszámítást alkalmazhatnak, amennyiben a klíringszolgáltatás igénybe vevője olyan klíringszolgáltatónak járó és kifizetendő kötelezettséggel tartozik, amely az (EU) 2021/23 rendelet 63. cikkével összhangban köteles a visszatérítést a klíringszolgáltatás ugyanazon igénybe vevőjének továbbadni.

Amennyiben azonban a címzett egyben klíringszolgáltató is, a klíringszolgáltatás igénybe vevőinek továbbadandó visszatérítést azon visszatérítés alapján kell kiszámítani, amelyet a klíringszolgáltató az első albekezdésben említett levonások vagy beszámítások alkalmazása előtt kapott volna.

(5)   A klíringszolgáltató az (EU) 2021/23 rendelet 27. cikkének (6) bekezdése vagy 62. cikke alapján kapott visszatérítést külön és elkülönített számlán tartja mindaddig, amíg az összes esedékes visszatérítést teljes mértékben el nem osztották.

4. cikk

A visszatérítés és a teljesítés típusa

(1)   Amennyiben a visszatérítés különböző típusú pénzügyi eszközökből vagy pénzügyi instrumentumokból áll, függetlenül attól, hogy ezek a pénzügyi eszközök vagy instrumentumok készpénz, tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok vagy a szanálás alá vont központi szerződő fél jövőbeli nyereségével kapcsolatos követelést elismerő egyéb instrumentumok formáját öltik-e, a klíringszolgáltatók ezt a visszatérítést eszközök vagy instrumentumok típusa szerint lebontják. Ezt követően minden klíringszolgáltató a kifizetést megalapozó teljesített hozzájárulás arányában és a pénzügyi eszközök vagy pénzügyi instrumentumok minden típusa tekintetében azonos arányában a klíringszolgáltatása minden egyes – visszatérítésre jogosult – igénybe vevője számlájára és – amennyiben visszatérítésre jogosult – saját számlájára allokálja és elosztja a visszatérítést.

(2)   Az a klíringszolgáltató, amely kiegyenlítési korlátozások vagy bizonyos eszközök vagy instrumentumok átruházásának egyéb akadálya miatt nem tudja az (1) bekezdésben előírt formában átadni a visszatérítést a klíringszolgáltatás olyan igénybe vevője részére, amely kifizetést megalapozó hozzájárulást teljesített, erről haladéktalanul értesíti a klíringszolgáltatás érintett igénybe vevőjét.

(3)   Amennyiben a (2) bekezdésben említett kiegyenlítési korlátozás vagy akadály nem orvosolható az említett bekezdés szerinti értesítésnek a klíringszolgáltatást igénybe vevő általi kézhezvételétől számított három munkanapon belül, a klíringszolgáltató felkéri a klíringszolgáltatás igénybe vevőjét, hogy öt munkanapon belül jelöljön ki alternatív címzettet az érintett eszközök és instrumentumok tekintetében. A szolgáltatás igénybe vevője kérheti továbbá a klíringszolgáltatót, hogy a pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi instrumentumokat alternatív címzett részére ossza ki. Amennyiben a klíringszolgáltatás igénybe vevője másik címzettet jelölt ki, a klíringszolgáltató a pénzügyi eszközöket vagy pénzügyi instrumentumokat a lehetséges mértékig és a klíringszolgáltatás igénybe vevője számára észszerű költséggel adja át erre az alternatív igénybe vevőre.

(4)   Amennyiben a (3) bekezdés szerinti alternatív címzett részére történő átruházás nem lehetséges, a klíringszolgáltató az alternatív címzett kijelölésétől számított három munkanapon belül írásban tájékoztatja erről a klíringszolgáltatás érintett igénybe vevőjét, megjelölve a lehetetlenség okát. Ebben az esetben a klíringszolgáltató az aktuális piaci áron értékesíti az érintett eszközöket vagy instrumentumokat egy elismert értékpapírpiacon lévő harmadik félnek, és az értékesítésből származó bevételt – az észszerű értékesítési költségek levonásával – átruházza a klíringszolgáltatás igénybe vevőjére.

5. cikk

Tájékoztatás a visszatérítésről

(1)   A klíringszolgáltatók írásban értesítik a klíringszolgáltatások azon igénybe vevőit, amelyek kifizetést megalapozó hozzájárulást teljesítettek, minden visszatérítésről, amelyre jogosultak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítés az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | adott esetben a szanálási hatóság azon határozatának másolata, amely szerint a klíringtag jogosult az (EU) 2021/23 rendelet 62. cikkében említett különbözet kifizetésére; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a szanálási hatóság azon határozatának másolata, amely szerint a klíringtag jogosult az (EU) 2021/23 rendelet 62. cikkében említett különbözet kifizetésére;

| b) | adott esetben a szanálási hatóság azon határozatának másolata, amely előírja a központi szerződő fél számára, hogy nyújtson kompenzációt az (EU) 2021/23 rendelet 27. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében említett többletveszteséget elszenvedő klíringtagoknak, valamint annak magyarázata, hogy ezt az összeget hogyan vonják le az (EU) 2021/23 rendelet 62. cikkében említett különbözet kifizetésére való jogosultságból; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a szanálási hatóság azon határozatának másolata, amely előírja a központi szerződő fél számára, hogy nyújtson kompenzációt az (EU) 2021/23 rendelet 27. cikke (6) bekezdésének első albekezdésében említett többletveszteséget elszenvedő klíringtagoknak, valamint annak magyarázata, hogy ezt az összeget hogyan vonják le az (EU) 2021/23 rendelet 62. cikkében említett különbözet kifizetésére való jogosultságból;

| c) | egyértelmű és pontos információk a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének kiosztandó visszatérítésről és a visszatérítés kiszámításának módszeréről; |
| --- | --- |

c)

egyértelmű és pontos információk a klíringszolgáltatás igénybe vevőjének kiosztandó visszatérítésről és a visszatérítés kiszámításának módszeréről;

| d) | egyértelmű és pontos információk a klíringszolgáltató által az e rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerinti beszámítás vagy egyéb levonások előtt kapott visszatérítésről; |
| --- | --- |

d)

egyértelmű és pontos információk a klíringszolgáltató által az e rendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerinti beszámítás vagy egyéb levonások előtt kapott visszatérítésről;

| e) | egyértelmű és pontos információk arról, hogy a klíringszolgáltatónak milyen formában nyújtották a visszatérítést, különbséget téve a készpénz és a pénzügyi instrumentumok között, valamint a pénzügyi instrumentumok különböző formái között, beleértve a tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumokat, a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat vagy a központi szerződő fél jövőbeli nyereségével kapcsolatos követelést elismerő instrumentumokat, valamint a klíringszolgáltatás igénybe vevője számára nyújtott visszatérítés összetételére vonatkozó információk; |
| --- | --- |

e)

egyértelmű és pontos információk arról, hogy a klíringszolgáltatónak milyen formában nyújtották a visszatérítést, különbséget téve a készpénz és a pénzügyi instrumentumok között, valamint a pénzügyi instrumentumok különböző formái között, beleértve a tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumokat, a hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat vagy a központi szerződő fél jövőbeli nyereségével kapcsolatos követelést elismerő instrumentumokat, valamint a klíringszolgáltatás igénybe vevője számára nyújtott visszatérítés összetételére vonatkozó információk;

| f) | a titoktartási korlátozásokra is figyelemmel, a visszatérítésnek a klíringszolgáltató klíringszolgáltatását igénybe vevők és a klíringszolgáltató saját számlái közötti megoszlására vonatkozó főbb részletek; |
| --- | --- |

f)

a titoktartási korlátozásokra is figyelemmel, a visszatérítésnek a klíringszolgáltató klíringszolgáltatását igénybe vevők és a klíringszolgáltató saját számlái közötti megoszlására vonatkozó főbb részletek;

| g) | kamatszámítás vagy a visszatérítést befolyásoló bármely más releváns tényező. |
| --- | --- |

g)

kamatszámítás vagy a visszatérítést befolyásoló bármely más releváns tényező.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 22., 2021.1.22., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/2154 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 22.) a 600/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közvetett elszámolási megállapodásokra vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 304., 2017.11.21., 6. o.).

4

---

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1616 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2023. május 3.)

az (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a személyek szanálási hatóságtól és a központi szerződő féltől való függetlenségét biztosító körülményeket, a központi szerződő fél eszközei és kötelezettségei értékének meghatározására szolgáló módszertant, az értékelések elkülönítését, az ideiglenes értékelésekben feltüntetendő további veszteségekre képzett puffer kiszámításának módszertanát, valamint „a hitelezők egyike sem járhat rosszabbul” elv alkalmazása céljából végzett értékelés elvégzésének módszertanát meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a központi szerződő felek helyreállítására és szanálására irányuló keretrendszerről, továbbá az 1095/2010/EU, a 648/2012/EU, a 600/2014/EU, a 806/2014/EU és az (EU) 2015/2365 rendelet, valamint a 2002/47/EK, a 2004/25/EK, a 2007/36/EK, a 2014/59/EU és az (EU) 2017/1132 irányelv módosításáról szóló, 2020. december 16-i (EU) 2021/23 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdésére, 26. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére és 61. cikke (5) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése és 61. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az említett rendelet 24. és 61. cikkében említett értékelést végző személynek (a továbbiakban: az értékelő) függetlennek kell lennie bármely hatóságtól és az értékelés alatt álló központi szerződő féltől. Ennek megfelelően egységes szabályokat kell alkalmazni azon körülmények meghatározására, amelyek fennállása esetén valamely személy az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az érintett hatóságoktól – beleértve a szanálási hatóságot is – és a központi szerződő féltől egyaránt függetlennek tekintendő. Ezeknek a szabályoknak olyan követelményeket kell támasztaniuk, amelyek biztosítják, hogy az adott személy és a szanálási hatóság, illetve a központi szerződő fél között ne álljon fenn lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenségi helyzet; meg kell határozniuk az adott személy képesítésére, tapasztalatára, képességére, tudására és erőforrásaira, valamint azon képességére vonatkozó követelményeket, hogy az értékelést hatékonyan, bármely érintett hatóság vagy a központi szerződő fél indokolatlan igénybevétele nélkül végezze el, továbbá elő kell írniuk az adott személy, valamint az érintett hatóságok és a központi szerződő fél közötti szervezeti elkülönítésre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (1) bekezdése és 61. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az említett rendelet 24. és 61. cikkében említett értékelést végző személynek (a továbbiakban: az értékelő) függetlennek kell lennie bármely hatóságtól és az értékelés alatt álló központi szerződő féltől. Ennek megfelelően egységes szabályokat kell alkalmazni azon körülmények meghatározására, amelyek fennállása esetén valamely személy az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában az érintett hatóságoktól – beleértve a szanálási hatóságot is – és a központi szerződő féltől egyaránt függetlennek tekintendő. Ezeknek a szabályoknak olyan követelményeket kell támasztaniuk, amelyek biztosítják, hogy az adott személy és a szanálási hatóság, illetve a központi szerződő fél között ne álljon fenn lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenségi helyzet; meg kell határozniuk az adott személy képesítésére, tapasztalatára, képességére, tudására és erőforrásaira, valamint azon képességére vonatkozó követelményeket, hogy az értékelést hatékonyan, bármely érintett hatóság vagy a központi szerződő fél indokolatlan igénybevétele nélkül végezze el, továbbá elő kell írniuk az adott személy, valamint az érintett hatóságok és a központi szerződő fél közötti szervezeti elkülönítésre vonatkozó követelményeket.

| (2) | A függetlenséget fenyegető olyan veszélyek kezelése érdekében, mint például az önellenőrzés, az önérdek, az érdekérvényesítés, az ismeretség, a bizalom vagy a megfélemlítés, biztosítani kell, hogy az értékelő és bármely érintett hatóság – ideértve a szanálási hatóságot is – vagy a központi szerződő fél – beleértve annak felső vezetését, a többségi részvényeseket vagy a csoporthoz tartozó szervezeteket is – között ne álljon fenn lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenségi helyzet. Emellett az értékelő nem tekinthető függetlennek, ha lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenségi helyzet fűzi bármely olyan jelentős klíringtaghoz, ügyfélhez vagy hitelezőhöz, amelyeket egy szanálási intézkedés lényegesen érintene, vagy amelyek jelentősen hozzájárultak a központi szerződő fél szanálásához vezető helyzethez. Hasonlóképp, a személyes kapcsolatok is jelenthetnek jelentős érdeket. Ennek megfelelően a szanálási hatóságnak értékelnie kell, hogy fennáll-e lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség. |
| --- | --- |

(2)

A függetlenséget fenyegető olyan veszélyek kezelése érdekében, mint például az önellenőrzés, az önérdek, az érdekérvényesítés, az ismeretség, a bizalom vagy a megfélemlítés, biztosítani kell, hogy az értékelő és bármely érintett hatóság – ideértve a szanálási hatóságot is – vagy a központi szerződő fél – beleértve annak felső vezetését, a többségi részvényeseket vagy a csoporthoz tartozó szervezeteket is – között ne álljon fenn lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenségi helyzet. Emellett az értékelő nem tekinthető függetlennek, ha lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenségi helyzet fűzi bármely olyan jelentős klíringtaghoz, ügyfélhez vagy hitelezőhöz, amelyeket egy szanálási intézkedés lényegesen érintene, vagy amelyek jelentősen hozzájárultak a központi szerződő fél szanálásához vezető helyzethez. Hasonlóképp, a személyes kapcsolatok is jelenthetnek jelentős érdeket. Ennek megfelelően a szanálási hatóságnak értékelnie kell, hogy fennáll-e lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség.

| (3) | Annak érdekében, hogy a szanálási hatóság értékelni tudja, hogy fennáll-e lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség, az értékelőnek értesítenie kell a szanálási hatóságot minden olyan tényleges vagy potenciális érdekről, amelyet a szanálási hatóság az értékelő megítélése szerint lényeges érdeknek minősíthet, és meg kell adnia minden olyan információt, amelyet a szanálási hatóság észszerűen kérhet. A kinevezését követően az értékelőnek az alkalmazandó etikai kódexeknek és szakmai előírásoknak megfelelő szabályokat és eljárásokat kell fenntartania azon tényleges vagy potenciális érdekek azonosítása érdekében, amelyek az értékelő szerint lényeges közös érdeknek vagy összeférhetetlenségnek minősülhetnek. A szanálási hatóságot haladéktalanul értesíteni kell az azonosított tényleges vagy potenciális érdekekről, és a szanálási hatóságnak mérlegelnie kell, hogy ezek lényeges érdeknek minősülnek-e, amely esetben az értékelő kinevezését meg kell szüntetni, és új értékelőt kell kinevezni. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a szanálási hatóság értékelni tudja, hogy fennáll-e lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség, az értékelőnek értesítenie kell a szanálási hatóságot minden olyan tényleges vagy potenciális érdekről, amelyet a szanálási hatóság az értékelő megítélése szerint lényeges érdeknek minősíthet, és meg kell adnia minden olyan információt, amelyet a szanálási hatóság észszerűen kérhet. A kinevezését követően az értékelőnek az alkalmazandó etikai kódexeknek és szakmai előírásoknak megfelelő szabályokat és eljárásokat kell fenntartania azon tényleges vagy potenciális érdekek azonosítása érdekében, amelyek az értékelő szerint lényeges közös érdeknek vagy összeférhetetlenségnek minősülhetnek. A szanálási hatóságot haladéktalanul értesíteni kell az azonosított tényleges vagy potenciális érdekekről, és a szanálási hatóságnak mérlegelnie kell, hogy ezek lényeges érdeknek minősülnek-e, amely esetben az értékelő kinevezését meg kell szüntetni, és új értékelőt kell kinevezni.

| (4) | A szervezeti elkülönítési intézkedések olyan biztosítékokat jelentenek, amelyek csökkentik az összeférhetetlenség kockázatát. Ezért ezek létezését a potenciális értékelő vizsgálata során figyelembe kell venni. Így jogi személyek esetében az értékelő függetlenségét a vállalat vagy a társaság egésze alapján kell értékelni, figyelembe véve azonban az esetleges szervezeti elkülönítést és az egyéb olyan, esetleg már megtett intézkedéseket, amelyek az értékelésbe bevonható alkalmazottak és a személyzet egyéb tagjai közötti különbségtételre irányulnak. Ha e veszélyek az alkalmazott biztosítékokhoz viszonyítva annyira jelentősek, hogy az értékelői feladatkör ellátására pályázó vállalat vagy társaság függetlensége veszélybe kerül, az adott vállalat vagy társaság nem jelölhető ki az értékelői feladatkör ellátására. |
| --- | --- |

(4)

A szervezeti elkülönítési intézkedések olyan biztosítékokat jelentenek, amelyek csökkentik az összeférhetetlenség kockázatát. Ezért ezek létezését a potenciális értékelő vizsgálata során figyelembe kell venni. Így jogi személyek esetében az értékelő függetlenségét a vállalat vagy a társaság egésze alapján kell értékelni, figyelembe véve azonban az esetleges szervezeti elkülönítést és az egyéb olyan, esetleg már megtett intézkedéseket, amelyek az értékelésbe bevonható alkalmazottak és a személyzet egyéb tagjai közötti különbségtételre irányulnak. Ha e veszélyek az alkalmazott biztosítékokhoz viszonyítva annyira jelentősek, hogy az értékelői feladatkör ellátására pályázó vállalat vagy társaság függetlensége veszélybe kerül, az adott vállalat vagy társaság nem jelölhető ki az értékelői feladatkör ellátására.

| (5) | A függetlenség önellenőrzés útján való veszélyeztetésének elkerülése érdekében semmilyen körülmények között nem tekinthető függetlennek az a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló, amely az értékelői feladatok ellátására való jogosultságának vizsgálatát megelőző évben a központi szerződő fél könyvvizsgálatát végezte. Ami a függetlenség értékelésének időpontját közvetlenül megelőző években az érintett központi szerződő fél számára nyújtott egyéb könyvvizsgálati vagy értékelési szolgáltatásokat illeti, úgy kell tekinteni, hogy ezek a szolgáltatások lényeges közös érdeket vagy összeférhetetlenséget jelentenek. |
| --- | --- |

(5)

A függetlenség önellenőrzés útján való veszélyeztetésének elkerülése érdekében semmilyen körülmények között nem tekinthető függetlennek az a jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló, amely az értékelői feladatok ellátására való jogosultságának vizsgálatát megelőző évben a központi szerződő fél könyvvizsgálatát végezte. Ami a függetlenség értékelésének időpontját közvetlenül megelőző években az érintett központi szerződő fél számára nyújtott egyéb könyvvizsgálati vagy értékelési szolgáltatásokat illeti, úgy kell tekinteni, hogy ezek a szolgáltatások lényeges közös érdeket vagy összeférhetetlenséget jelentenek.

| (6) | Az értékelő függetlenségét olyan feltételek erősíthetik, amelyek biztosítják, hogy az értékelő szakértelme és erőforrásai elégségesek és megfelelőek legyenek. Ezért biztosítani kell, hogy az értékelő rendelkezzen a szükséges képesítésekkel, tapasztalattal, képességekkel és ismeretekkel valamennyi releváns területen, beleértve a központi szerződő fél által elszámolt pénzügyi eszközök értékelését, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti, a központi szerződő felekre vonatkozó alkalmazandó követelményeket, a központi szerződő felek meglévő helyreállítási terveit és szabálykönyveit, valamint az (EU) 2021/23 rendelet szerint alkalmazandó szanálási eszközöket. |
| --- | --- |

(6)

Az értékelő függetlenségét olyan feltételek erősíthetik, amelyek biztosítják, hogy az értékelő szakértelme és erőforrásai elégségesek és megfelelőek legyenek. Ezért biztosítani kell, hogy az értékelő rendelkezzen a szükséges képesítésekkel, tapasztalattal, képességekkel és ismeretekkel valamennyi releváns területen, beleértve a központi szerződő fél által elszámolt pénzügyi eszközök értékelését, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti, a központi szerződő felekre vonatkozó alkalmazandó követelményeket, a központi szerződő felek meglévő helyreállítási terveit és szabálykönyveit, valamint az (EU) 2021/23 rendelet szerint alkalmazandó szanálási eszközöket.

| (7) | Annak érdekében, hogy az értékelő hatékonyan el tudja végezni az értékelést, azt is biztosítani kell, hogy az értékelő rendelkezzen az értékelés elvégzéséhez szükséges mértékű emberi és technikai erőforrással, vagy hozzáférjen azokhoz. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az értékelő hatékonyan el tudja végezni az értékelést, azt is biztosítani kell, hogy az értékelő rendelkezzen az értékelés elvégzéséhez szükséges mértékű emberi és technikai erőforrással, vagy hozzáférjen azokhoz.

| (8) | Függetlenségének biztosítása és a feladataiba való indokolatlan beavatkozás elkerülése érdekében az értékelőnek képesnek kell lennie arra, hogy az értékelést bármely érintett hatóság – ideértve a szanálási hatóságot is – vagy a központi szerződő fél indokolatlan igénybevétele nélkül, hatékonyan tudja elvégezni. Mindazonáltal az értékelés elvégzésének elősegítéséhez szükséges utasítások vagy iránymutatás rendelkezésre bocsátása, például a szanálási célból történő értékelésre vonatkozó uniós jogszabályok alapján előírt módszertannal kapcsolatban, nem minősül indokolatlan igénybevételnek, ha ezek az utasítások vagy az iránymutatás szükségesnek tekinthető az értékelés elvégzésének elősegítéséhez. Emellett nem akadályozható meg a segítségnyújtás, például az, hogy az érintett központi szerződő fél rendszereket, pénzügyi kimutatásokat, szabályozói jelentéseket, piaci adatokat, egyéb nyilvántartásokat vagy más segítséget nyújtson az értékelőnek, amennyiben a szanálási hatóság értékelése szerint ezekre szükség van az értékelés elvégzésének támogatásához. Az esetlegesen létrehozott eljárásokkal összhangban az utasítások, iránymutatások és a támogatás más formáinak rendelkezésre bocsátásáról eseti vagy csoportos alapon is meg lehet állapodni. |
| --- | --- |

(8)

Függetlenségének biztosítása és a feladataiba való indokolatlan beavatkozás elkerülése érdekében az értékelőnek képesnek kell lennie arra, hogy az értékelést bármely érintett hatóság – ideértve a szanálási hatóságot is – vagy a központi szerződő fél indokolatlan igénybevétele nélkül, hatékonyan tudja elvégezni. Mindazonáltal az értékelés elvégzésének elősegítéséhez szükséges utasítások vagy iránymutatás rendelkezésre bocsátása, például a szanálási célból történő értékelésre vonatkozó uniós jogszabályok alapján előírt módszertannal kapcsolatban, nem minősül indokolatlan igénybevételnek, ha ezek az utasítások vagy az iránymutatás szükségesnek tekinthető az értékelés elvégzésének elősegítéséhez. Emellett nem akadályozható meg a segítségnyújtás, például az, hogy az érintett központi szerződő fél rendszereket, pénzügyi kimutatásokat, szabályozói jelentéseket, piaci adatokat, egyéb nyilvántartásokat vagy más segítséget nyújtson az értékelőnek, amennyiben a szanálási hatóság értékelése szerint ezekre szükség van az értékelés elvégzésének támogatásához. Az esetlegesen létrehozott eljárásokkal összhangban az utasítások, iránymutatások és a támogatás más formáinak rendelkezésre bocsátásáról eseti vagy csoportos alapon is meg lehet állapodni.

| (9) | Veszélybe kerülhet a függetlenség, ha az értékelést olyan személy végzi, aki valamely érintett hatóság – beleértve a szanálási hatóságot is – és a központi szerződő fél alkalmazottja vagy hozzájuk kapcsolódik, még azokban az esetekben is, amikor az érintett jogi személyen belül teljes szervezeti elkülönítésre került sor. Ezért biztosítani kell, hogy az értékelő ne legyen egyetlen érintett hatóság – beleértve a szanálási hatóságot is – vagy a központi szerződő fél alkalmazottja vagy ne álljon vele szerződéses viszonyban, és ne tartozzon ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz, mint a központi szerződő fél. |
| --- | --- |

(9)

Veszélybe kerülhet a függetlenség, ha az értékelést olyan személy végzi, aki valamely érintett hatóság – beleértve a szanálási hatóságot is – és a központi szerződő fél alkalmazottja vagy hozzájuk kapcsolódik, még azokban az esetekben is, amikor az érintett jogi személyen belül teljes szervezeti elkülönítésre került sor. Ezért biztosítani kell, hogy az értékelő ne legyen egyetlen érintett hatóság – beleértve a szanálási hatóságot is – vagy a központi szerződő fél alkalmazottja vagy ne álljon vele szerződéses viszonyban, és ne tartozzon ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz, mint a központi szerződő fél.

| (10) | Annak biztosítása érdekében, hogy elegendő számú olyan személy álljon rendelkezésre, akik a szanálási folyamat kezdetekor azonnal értékelőként járhatnak el, a szanálási hatóságnak a potenciális értékelőkről ideiglenes jegyzéket kell vezetnie, és azt rendszeresen felül kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

(10)

Annak biztosítása érdekében, hogy elegendő számú olyan személy álljon rendelkezésre, akik a szanálási folyamat kezdetekor azonnal értékelőként járhatnak el, a szanálási hatóságnak a potenciális értékelőkről ideiglenes jegyzéket kell vezetnie, és azt rendszeresen felül kell vizsgálnia.

| (11) | Az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikke a központi szerződő felek szanálási folyamatában két értékelést különböztet meg: egy első értékelés, amely a szanálás feltételeinek teljesülését vizsgálja, valamint egy második értékelés, amely a szanálási hatóság egy vagy több szanálási eszköz alkalmazására vonatkozó határozatának alapját képezi. Az első értékelés kapcsán helyénvaló biztosítani, hogy a szanálási feltételek teljesülésének megállapításakor a központi szerződő fél eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése méltányos, prudens és reális legyen. A szanálási intézkedések meghozatalát megalapozó második értékelés esetében fontos annak biztosítása, hogy a központi szerződő fél eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése méltányos, prudens és reális feltételezéseken alapuljon. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikke a központi szerződő felek szanálási folyamatában két értékelést különböztet meg: egy első értékelés, amely a szanálás feltételeinek teljesülését vizsgálja, valamint egy második értékelés, amely a szanálási hatóság egy vagy több szanálási eszköz alkalmazására vonatkozó határozatának alapját képezi. Az első értékelés kapcsán helyénvaló biztosítani, hogy a szanálási feltételek teljesülésének megállapításakor a központi szerződő fél eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése méltányos, prudens és reális legyen. A szanálási intézkedések meghozatalát megalapozó második értékelés esetében fontos annak biztosítása, hogy a központi szerződő fél eszközeinek és kötelezettségeinek értékelése méltányos, prudens és reális feltételezéseken alapuljon.

| (12) | A központi szerződő fél körülményeinek és aktuális piaci feltételeinek pontos megjelenítése érdekében az (EU) 2021/23 rendeletben meghatározott értékeléseket olyan időpontban kell elvégezni, amely a lehető legközelebb van a szanálási határozat dátumához. |
| --- | --- |

(12)

A központi szerződő fél körülményeinek és aktuális piaci feltételeinek pontos megjelenítése érdekében az (EU) 2021/23 rendeletben meghatározott értékeléseket olyan időpontban kell elvégezni, amely a lehető legközelebb van a szanálási határozat dátumához.

| (13) | Az (EU) 2021/23 rendeletben meghatározott értékelések hatékony és eredményes elvégzése érdekében az értékelőnek hozzáféréssel kell rendelkeznie minden releváns információforráshoz és szakértői véleményhez, például a központi szerződő fél belső nyilvántartásaihoz, rendszereihez és modelljeihez. Az értékelőnek a központi szerződő fél személyzete, vezetősége és könyvvizsgálói által közvetlenül szolgáltatott információkra, valamint adott esetben a piaci szerkezetre vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető adatokra is támaszkodnia kell. |
| --- | --- |

(13)

Az (EU) 2021/23 rendeletben meghatározott értékelések hatékony és eredményes elvégzése érdekében az értékelőnek hozzáféréssel kell rendelkeznie minden releváns információforráshoz és szakértői véleményhez, például a központi szerződő fél belső nyilvántartásaihoz, rendszereihez és modelljeihez. Az értékelőnek a központi szerződő fél személyzete, vezetősége és könyvvizsgálói által közvetlenül szolgáltatott információkra, valamint adott esetben a piaci szerkezetre vonatkozó, nyilvánosan hozzáférhető adatokra is támaszkodnia kell.

| (14) | Valamely vállalatcsoporthoz tartozó központi szerződő fél esetében, figyelembe véve, hogy a csoporton belüli szerződéses támogatási megállapodások további pénzügyi támogatást nyújthatnak a szanálás alatt álló központi szerződő félnek, és befolyásolhatják a szanálási stratégiát, az értékelőnek figyelembe kell vennie e szerződések hatását, amennyiben valószínű, hogy ilyen megállapodásokat fognak hatályba léptetni. Az értékelőnek fontolóra kell vennie a csoporton belüli egyéb formális vagy informális támogatási megállapodásokat, amennyiben azok pénzügyi stresszhelyzetben vagy a szanálás során valószínűleg továbbra is érvényben maradnak. Hasonlóképpen, az értékelőnek gondosan mérlegelnie kell annak kockázatát, hogy a központi szerződő fél pénzügyi forrásait felhasználhatják a csoporthoz tartozó más vállalkozások veszteségeinek fedezésére, mivel ez tovább csökkentheti a központi szerződő fél eszközeinek értékét. |
| --- | --- |

(14)

Valamely vállalatcsoporthoz tartozó központi szerződő fél esetében, figyelembe véve, hogy a csoporton belüli szerződéses támogatási megállapodások további pénzügyi támogatást nyújthatnak a szanálás alatt álló központi szerződő félnek, és befolyásolhatják a szanálási stratégiát, az értékelőnek figyelembe kell vennie e szerződések hatását, amennyiben valószínű, hogy ilyen megállapodásokat fognak hatályba léptetni. Az értékelőnek fontolóra kell vennie a csoporton belüli egyéb formális vagy informális támogatási megállapodásokat, amennyiben azok pénzügyi stresszhelyzetben vagy a szanálás során valószínűleg továbbra is érvényben maradnak. Hasonlóképpen, az értékelőnek gondosan mérlegelnie kell annak kockázatát, hogy a központi szerződő fél pénzügyi forrásait felhasználhatják a csoporthoz tartozó más vállalkozások veszteségeinek fedezésére, mivel ez tovább csökkentheti a központi szerződő fél eszközeinek értékét.

| (15) | Mivel az interoperabilitási megállapodások olyan kölcsönös pénzügyi függőségeket eredményeznek, amelyek hatással lehetnek az értékelésre, amennyiben a központi szerződő fél interoperabilitási megállapodást kötött más uniós központi szerződő felekkel, az értékelőnek figyelembe kell vennie az interoperabilitási megállapodáshoz kapcsolódó valamennyi szerződéses megállapodást, beleértve azokat az eseteket is, amikor az adott szerződéses kapcsolathoz kötődő szolgáltatás megszüntetése likviditást vonhat el a központi szerződő féltől. |
| --- | --- |

(15)

Mivel az interoperabilitási megállapodások olyan kölcsönös pénzügyi függőségeket eredményeznek, amelyek hatással lehetnek az értékelésre, amennyiben a központi szerződő fél interoperabilitási megállapodást kötött más uniós központi szerződő felekkel, az értékelőnek figyelembe kell vennie az interoperabilitási megállapodáshoz kapcsolódó valamennyi szerződéses megállapodást, beleértve azokat az eseteket is, amikor az adott szerződéses kapcsolathoz kötődő szolgáltatás megszüntetése likviditást vonhat el a központi szerződő féltől.

| (16) | Mivel az értékelési folyamat célja, hogy támogassa a szanálási hatóság által a szanálás megkezdése előtt és a szanálási stratégia végrehajtása során hozott határozatokat, az értékelőnek jelentést kell tennie a szanálási hatóság számára. Az értékelőnek ezért a szanálási hatóságnak benyújtott jelentésben össze kell foglalnia az értékelés feltételezéseit, módszertanát és eredményét. A jelentésnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amely a szanálási hatóság támogatása szempontjából relevánsnak tekinthető. |
| --- | --- |

(16)

Mivel az értékelési folyamat célja, hogy támogassa a szanálási hatóság által a szanálás megkezdése előtt és a szanálási stratégia végrehajtása során hozott határozatokat, az értékelőnek jelentést kell tennie a szanálási hatóság számára. Az értékelőnek ezért a szanálási hatóságnak benyújtott jelentésben össze kell foglalnia az értékelés feltételezéseit, módszertanát és eredményét. A jelentésnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amely a szanálási hatóság támogatása szempontjából relevánsnak tekinthető.

| (17) | A méltányos, prudens és reális értékelés biztosítása érdekében az értékelőnek meg kell vizsgálnia, hogy milyen hatást gyakorolnak az értékelésre a szanálási hatóság által várhatóan elfogadandó egyes szanálási intézkedések, és azok figyelembevétele érdekében szükség esetén konzultálnia kell a szanálási hatósággal. Az értékelőnek továbbá képesnek kell lennie arra, hogy a megfontolás alatt álló szanálási intézkedések körének meghatározása érdekében konzultációt folytasson a szanálási hatósággal. Szükség esetén az értékelőnek képesnek kell lennie arra, hogy külön-külön értékelést nyújtson be, amely a szanálási intézkedések kellően változatos körének hatását tükrözi. |
| --- | --- |

(17)

A méltányos, prudens és reális értékelés biztosítása érdekében az értékelőnek meg kell vizsgálnia, hogy milyen hatást gyakorolnak az értékelésre a szanálási hatóság által várhatóan elfogadandó egyes szanálási intézkedések, és azok figyelembevétele érdekében szükség esetén konzultálnia kell a szanálási hatósággal. Az értékelőnek továbbá képesnek kell lennie arra, hogy a megfontolás alatt álló szanálási intézkedések körének meghatározása érdekében konzultációt folytasson a szanálási hatósággal. Szükség esetén az értékelőnek képesnek kell lennie arra, hogy külön-külön értékelést nyújtson be, amely a szanálási intézkedések kellően változatos körének hatását tükrözi.

| (18) | Ugyanezen okokból azokat az értékeléseket, amelyek célja, hogy az illetékes hatóság vagy a szanálási hatóság megállapítsa, hogy teljesülnek-e a szanálási feltételek, az alkalmazandó számviteli és prudenciális keretekkel összhangban kell elvégezni. Az értékelőnek azonban képesnek kell lennie arra, hogy eltérjen a központi szerződő fél vezetősége által a pénzügyi kimutatások készítéséhez alapul vett feltételezésektől, amennyiben az ilyen eltérés összhangban van az alkalmazandó számviteli és prudenciális keretekkel. |
| --- | --- |

(18)

Ugyanezen okokból azokat az értékeléseket, amelyek célja, hogy az illetékes hatóság vagy a szanálási hatóság megállapítsa, hogy teljesülnek-e a szanálási feltételek, az alkalmazandó számviteli és prudenciális keretekkel összhangban kell elvégezni. Az értékelőnek azonban képesnek kell lennie arra, hogy eltérjen a központi szerződő fél vezetősége által a pénzügyi kimutatások készítéséhez alapul vett feltételezésektől, amennyiben az ilyen eltérés összhangban van az alkalmazandó számviteli és prudenciális keretekkel.

| (19) | Helyénvaló olyan szabályokat megállapítani, amelyek biztosítják, hogy a szanálási intézkedések megválasztásának megalapozása céljából végzett értékelés méltányos, prudens és reális legyen, annak biztosítása érdekében, hogy a szanálási eszközök alkalmazásakor valamennyi veszteséget teljes mértékben elismerjenek. A legalkalmasabb értékelési alapot a szanálási hatóság által mérlegelt konkrét szanálási intézkedésekre tekintettel kell kiválasztani. |
| --- | --- |

(19)

Helyénvaló olyan szabályokat megállapítani, amelyek biztosítják, hogy a szanálási intézkedések megválasztásának megalapozása céljából végzett értékelés méltányos, prudens és reális legyen, annak biztosítása érdekében, hogy a szanálási eszközök alkalmazásakor valamennyi veszteséget teljes mértékben elismerjenek. A legalkalmasabb értékelési alapot a szanálási hatóság által mérlegelt konkrét szanálási intézkedésekre tekintettel kell kiválasztani.

| (20) | A szanálási intézkedések megválasztásának és kidolgozásának megalapozása céljából végzett értékeléseknek a központi szerződő fél gazdasági – nem pedig a könyv szerinti – értékét kell értékelniük. Az ilyen értékeléseknek a központi szerződő fél által észszerűen várható cash flow-k jelenértékét kell figyelembe venniük, még akkor is, ha ehhez el kell térni a számviteli vagy prudenciális értékelési keretektől. Az ilyen értékeléseknek figyelembe kell venniük azt is, hogy a cash flow-k az eszközök további tartásából is származhatnak, ugyanakkor tekintettel kell lenniük a szanálásnak a jövőbeli cash flow-kra gyakorolt lehetséges hatásaira. Abban az esetben, ha központi szerződő fél nem képes tartani az eszközöket, vagy azok elidegenítése a szanálási célok eléréséhez szükségesnek vagy helyénvalónak minősül, az értékelésnek tükröznie kell, hogy a szóban forgó cash flow-k egy meghatározott elidegenítési időszak során az eszközök, kötelezettségek vagy üzletágak elidegenítéséből eredhetnek. |
| --- | --- |

(20)

A szanálási intézkedések megválasztásának és kidolgozásának megalapozása céljából végzett értékeléseknek a központi szerződő fél gazdasági – nem pedig a könyv szerinti – értékét kell értékelniük. Az ilyen értékeléseknek a központi szerződő fél által észszerűen várható cash flow-k jelenértékét kell figyelembe venniük, még akkor is, ha ehhez el kell térni a számviteli vagy prudenciális értékelési keretektől. Az ilyen értékeléseknek figyelembe kell venniük azt is, hogy a cash flow-k az eszközök további tartásából is származhatnak, ugyanakkor tekintettel kell lenniük a szanálásnak a jövőbeli cash flow-kra gyakorolt lehetséges hatásaira. Abban az esetben, ha központi szerződő fél nem képes tartani az eszközöket, vagy azok elidegenítése a szanálási célok eléréséhez szükségesnek vagy helyénvalónak minősül, az értékelésnek tükröznie kell, hogy a szóban forgó cash flow-k egy meghatározott elidegenítési időszak során az eszközök, kötelezettségek vagy üzletágak elidegenítéséből eredhetnek.

| (21) | Az elidegenítési értéket általánosságban azzal a megfigyelhető piaci árral egyenlőnek kell értelmezni, amelyet egy adott eszköz vagy eszközcsoport piacán el lehet érni, és tükrözhet egy az átruházott eszközök összegére tekintettel megfelelő mennyiségi árengedményt. Az értékelőnek azonban adott esetben – a szanálási program alapján meghozandó intézkedésekre tekintettel – képesnek kell lennie arra, hogy az elidegenítési értéket egy „gyorsasági” árengedménynek az említett megfigyelhető piaci árra való alkalmazásával határozza meg. Ha az eszközöknek nincs likvid piacuk, az elidegenítési értéket az olyan piacok megfigyelhető áraira való hivatkozással kell meghatározni, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek, vagy adott esetben illikviditási engedményt tükröző megfigyelhető piaci paramétereket használó modellszámításokra való hivatkozással. Amennyiben a vagyonértékesítési eszköz vagy az áthidaló központi szerződő fél eszköz használatát tervezik, lehetővé kell tenni, hogy az elidegenítési érték meghatározásakor a franchise-értékre vonatkozó észszerű várakozások figyelembe vehetők legyenek. |
| --- | --- |

(21)

Az elidegenítési értéket általánosságban azzal a megfigyelhető piaci árral egyenlőnek kell értelmezni, amelyet egy adott eszköz vagy eszközcsoport piacán el lehet érni, és tükrözhet egy az átruházott eszközök összegére tekintettel megfelelő mennyiségi árengedményt. Az értékelőnek azonban adott esetben – a szanálási program alapján meghozandó intézkedésekre tekintettel – képesnek kell lennie arra, hogy az elidegenítési értéket egy „gyorsasági” árengedménynek az említett megfigyelhető piaci árra való alkalmazásával határozza meg. Ha az eszközöknek nincs likvid piacuk, az elidegenítési értéket az olyan piacok megfigyelhető áraira való hivatkozással kell meghatározni, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek, vagy adott esetben illikviditási engedményt tükröző megfigyelhető piaci paramétereket használó modellszámításokra való hivatkozással. Amennyiben a vagyonértékesítési eszköz vagy az áthidaló központi szerződő fél eszköz használatát tervezik, lehetővé kell tenni, hogy az elidegenítési érték meghatározásakor a franchise-értékre vonatkozó észszerű várakozások figyelembe vehetők legyenek.

| (22) | Annak érdekében, hogy biztosított legyen az összhang az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében előírt, az intézmény vagy szervezet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása esetén az egyes részvényesi és hitelezői osztályok által várhatóan kapott elbánásra vonatkozó becslés kiszámítása és az említett rendelet 61. cikke szerinti szanálást követő értékelés között, fontos, hogy az értékelő adott esetben az utóbbi értékelésre meghatározott kritériumokat alkalmazza. |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy biztosított legyen az összhang az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében előírt, az intézmény vagy szervezet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében történő felszámolása esetén az egyes részvényesi és hitelezői osztályok által várhatóan kapott elbánásra vonatkozó becslés kiszámítása és az említett rendelet 61. cikke szerinti szanálást követő értékelés között, fontos, hogy az értékelő adott esetben az utóbbi értékelésre meghatározott kritériumokat alkalmazza.

| (23) | Az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikke szerinti, a megfelelő szanálási intézkedés meghozatalára vonatkozó döntés alapjául szolgáló ideiglenes értékelésnek meg kell határoznia a további veszteségeket várhatóan fedező puffer összegét. Ennek a puffernek az említett további veszteségek méltányos, prudens és reális értékelésén kell alapulnia. A puffer kiszámítását alátámasztó döntésekhez és feltételezésekhez az értékelési jelentésben részletes magyarázatot és indoklást kell fűzni. |
| --- | --- |

(23)

Az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikke szerinti, a megfelelő szanálási intézkedés meghozatalára vonatkozó döntés alapjául szolgáló ideiglenes értékelésnek meg kell határoznia a további veszteségeket várhatóan fedező puffer összegét. Ennek a puffernek az említett további veszteségek méltányos, prudens és reális értékelésén kell alapulnia. A puffer kiszámítását alátámasztó döntésekhez és feltételezésekhez az értékelési jelentésben részletes magyarázatot és indoklást kell fűzni.

| (24) | A puffer nem torzíthatja sem a szanálási hatóság által elvégzendő értékelést, beleértve azt is, hogy teljesülnek-e az (EU) 2021/23 rendelet 22. cikkében meghatározott szanálási feltételek, sem a megfelelő szanálási intézkedésekre vonatkozó megalapozott döntés meghozatalát. |
| --- | --- |

(24)

A puffer nem torzíthatja sem a szanálási hatóság által elvégzendő értékelést, beleértve azt is, hogy teljesülnek-e az (EU) 2021/23 rendelet 22. cikkében meghatározott szanálási feltételek, sem a megfelelő szanálási intézkedésekre vonatkozó megalapozott döntés meghozatalát.

| (25) | Az (EU) 2021/23 rendelet 61. cikke szerinti értékelést az említett rendelet 25. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelő értékelőnek kell elvégeznie a lehető leghamarabb a szanálási intézkedés vagy intézkedések végrehajtását követően, jóllehet az értékelés elvégzése időigényes lehet. Az értékelésnek a központi szerződő fél szanálására vonatkozó határozat elfogadásának napján érvényes rendelkezésre álló információkon kell alapulnia, hogy megfelelően tükrözze az egyedi körülményeket, így például a szanálási határozat elfogadásának napján fennálló nehéz piaci viszonyokat. A szanálási határozat elfogadása napját követően szerzett információk csak akkor használhatók fel, ha ezek az információk azon a napon már észszerűen ismerhetők lettek volna. |
| --- | --- |

(25)

Az (EU) 2021/23 rendelet 61. cikke szerinti értékelést az említett rendelet 25. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelő értékelőnek kell elvégeznie a lehető leghamarabb a szanálási intézkedés vagy intézkedések végrehajtását követően, jóllehet az értékelés elvégzése időigényes lehet. Az értékelésnek a központi szerződő fél szanálására vonatkozó határozat elfogadásának napján érvényes rendelkezésre álló információkon kell alapulnia, hogy megfelelően tükrözze az egyedi körülményeket, így például a szanálási határozat elfogadásának napján fennálló nehéz piaci viszonyokat. A szanálási határozat elfogadása napját követően szerzett információk csak akkor használhatók fel, ha ezek az információk azon a napon már észszerűen ismerhetők lettek volna.

| (26) | Annak biztosítása érdekében, hogy átfogó és hiteles értékelés készüljön, az értékelő számára biztosítani kell a hozzáférést a vonatkozó jogi dokumentációhoz, ideértve a szervezettel szembeni összes azonosítható eszköz, követelés, függő eszköz és függő követelés jegyzékét, amelyben az említett eszközöket és követeléseket a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti rangsornak megfelelően csoportosítják. Az értékelő számára lehetővé kell tenni, hogy a körülményektől függően adott esetben külön szaktanácsadást vagy szakvéleményt vegyen igénybe. |
| --- | --- |

(26)

Annak biztosítása érdekében, hogy átfogó és hiteles értékelés készüljön, az értékelő számára biztosítani kell a hozzáférést a vonatkozó jogi dokumentációhoz, ideértve a szervezettel szembeni összes azonosítható eszköz, követelés, függő eszköz és függő követelés jegyzékét, amelyben az említett eszközöket és követeléseket a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti rangsornak megfelelően csoportosítják. Az értékelő számára lehetővé kell tenni, hogy a körülményektől függően adott esetben külön szaktanácsadást vagy szakvéleményt vegyen igénybe.

| (27) | Annak meghatározása céljából, hogy a részvényesek, klíringtagok és egyéb hitelezők milyen elbánásban részesültek volna, ha a központi szerződő felet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolják fel, az értékelőnek fel kell mérnie azon várható cash flow-k diszkontált összegét, amelyekben az egyes részvényesek, klíringtagok és egyéb hitelezők – a központi szerződő fél működési szabályzatában szereplő, alkalmazandó szerződéses kötelezettségek és egyéb megállapodások teljeskörű alkalmazását követően – rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében részesültek volna. Az értékelőnek figyelmen kívül kell hagynia a központi szerződő félnek nyújtott rendkívüli állami pénzügyi támogatást vagy a nem szokásos feltételű biztosítékkal, futamidővel és kamatfeltételekkel nyújtott központi banki likviditási támogatást. |
| --- | --- |

(27)

Annak meghatározása céljából, hogy a részvényesek, klíringtagok és egyéb hitelezők milyen elbánásban részesültek volna, ha a központi szerződő felet rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolják fel, az értékelőnek fel kell mérnie azon várható cash flow-k diszkontált összegét, amelyekben az egyes részvényesek, klíringtagok és egyéb hitelezők – a központi szerződő fél működési szabályzatában szereplő, alkalmazandó szerződéses kötelezettségek és egyéb megállapodások teljeskörű alkalmazását követően – rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében részesültek volna. Az értékelőnek figyelmen kívül kell hagynia a központi szerződő félnek nyújtott rendkívüli állami pénzügyi támogatást vagy a nem szokásos feltételű biztosítékkal, futamidővel és kamatfeltételekkel nyújtott központi banki likviditási támogatást.

| (28) | Az értékelőnek figyelembe kell vennie a klíringtagok részéről a rendes fizetésképtelenségi eljárás során felmerülő közvetlen felváltási költségek kereskedelmileg észszerű becslését is. Ezeknek a költségeknek fedezniük kell a központi szerződő félnél nyitott ügyleteknek a fizetésképtelenségi eljárás előtti lecserélésekor felmerülő költségeket, beleértve a hitel-, likviditási és tranzakciós költségeket, valamint a másik partnerrel való új kapcsolatok kiépítése miatt felmerülő működési költségeket, továbbá az említett ügyletekhez kapcsolódó új biztosítéki követelmények finanszírozásának minden lényeges költségét. |
| --- | --- |

(28)

Az értékelőnek figyelembe kell vennie a klíringtagok részéről a rendes fizetésképtelenségi eljárás során felmerülő közvetlen felváltási költségek kereskedelmileg észszerű becslését is. Ezeknek a költségeknek fedezniük kell a központi szerződő félnél nyitott ügyleteknek a fizetésképtelenségi eljárás előtti lecserélésekor felmerülő költségeket, beleértve a hitel-, likviditási és tranzakciós költségeket, valamint a másik partnerrel való új kapcsolatok kiépítése miatt felmerülő működési költségeket, továbbá az említett ügyletekhez kapcsolódó új biztosítéki követelmények finanszírozásának minden lényeges költségét.

| (29) | E rendelet rendelkezései szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel a központi szerződő fél szanálásával összefüggésben az eszközök és kötelezettségek értékelésének körülményeivel és módszertanával foglalkoznak. Ezen egy időben hatályba léptetendő rendelkezések közötti koherencia biztosítása, valamint a szanálási folyamat megkönnyítése érdekében szükséges, hogy a központi szerződő felek, a klíringtagok, a klíringtagok ügyfelei, a hatóságok és a piaci szereplők, beleértve a nem uniós befektetőket, kötelezettségeiket és jogaikat átfogóan szemlélhessék és azokhoz könnyen hozzáférjenek. Ezért helyénvaló az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében, 26. cikkének (4) bekezdésében és 61. cikkének (5) bekezdésében előírt vonatkozó szabályozástechnikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni. |
| --- | --- |

(29)

E rendelet rendelkezései szorosan kapcsolódnak egymáshoz, mivel a központi szerződő fél szanálásával összefüggésben az eszközök és kötelezettségek értékelésének körülményeivel és módszertanával foglalkoznak. Ezen egy időben hatályba léptetendő rendelkezések közötti koherencia biztosítása, valamint a szanálási folyamat megkönnyítése érdekében szükséges, hogy a központi szerződő felek, a klíringtagok, a klíringtagok ügyfelei, a hatóságok és a piaci szereplők, beleértve a nem uniós befektetőket, kötelezettségeiket és jogaikat átfogóan szemlélhessék és azokhoz könnyen hozzáférjenek. Ezért helyénvaló az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (6) bekezdésében, 26. cikkének (4) bekezdésében és 61. cikkének (5) bekezdésében előírt vonatkozó szabályozástechnikai standardokat egyetlen rendeletbe foglalni.

| (30) | Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(30)

Ez a rendelet az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (31) | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(31)

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Általános rendelkezések

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „érintett hatóság”:






  a) | az (EU) 2021/23 rendelet 3. cikke alapján kijelölt szanálási hatóság; |
| --- | --- | --- |

1.

„érintett hatóság”:

a)

az (EU) 2021/23 rendelet 3. cikke alapján kijelölt szanálási hatóság;

| b) | a szanálás alatt álló központi szerződő fél tekintetében a 648/2012/EU rendelet 22. cikke alapján kijelölt illetékes hatóság; |
| --- | --- |

b)

a szanálás alatt álló központi szerződő fél tekintetében a 648/2012/EU rendelet 22. cikke alapján kijelölt illetékes hatóság;

| c) | az (EU) 2021/23 rendelet 4. cikkének (2) és (4) bekezdésében említett szanálási kollégium tagjai és megfigyelői; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/23 rendelet 4. cikkének (2) és (4) bekezdésében említett szanálási kollégium tagjai és megfigyelői;

| d) | a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdésében említett kollégium tagjai; |
| --- | --- |

d)

a 648/2012/EU rendelet 18. cikkének (2) bekezdésében említett kollégium tagjai;

| e) | a szanálás alatt álló központi szerződő féllel azonos csoportba tartozó bármely szervezet tekintetében illetékes hatóság; |
| --- | --- |

e)

a szanálás alatt álló központi szerződő féllel azonos csoportba tartozó bármely szervezet tekintetében illetékes hatóság;

| f) | az a betétbiztosítási rendszer, amelyhez a szanálás alatt álló központi szerződő fél kapcsolódik, amennyiben az ilyen központi szerződő fél – a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) összhangban – hitelintézetként is engedélyezett; |
| --- | --- |

f)

az a betétbiztosítási rendszer, amelyhez a szanálás alatt álló központi szerződő fél kapcsolódik, amennyiben az ilyen központi szerződő fél – a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) összhangban – hitelintézetként is engedélyezett;

4

| g) | a szanálásfinanszírozási rendszerekért felelős testület, amennyiben a központi szerződő fél – a 2013/36/EU irányelvvel összhangban – hitelintézetként is engedélyezett; |
| --- | --- |

g)

a szanálásfinanszírozási rendszerekért felelős testület, amennyiben a központi szerződő fél – a 2013/36/EU irányelvvel összhangban – hitelintézetként is engedélyezett;

| h) | adott esetben annak a csoportnak a szanálási hatósága, amelyhez a központi szerződő fél tartozik, valamint a központi szerződő féllel azonos csoporthoz tartozó bármely szervezet szanálási hatósága; |
| --- | --- |

h)

adott esetben annak a csoportnak a szanálási hatósága, amelyhez a központi szerződő fél tartozik, valamint a központi szerződő féllel azonos csoporthoz tartozó bármely szervezet szanálási hatósága;

| i) | az (EU) 2021/23 rendelet 3. cikkének (8) bekezdése alapján kijelölt illetékes minisztérium; |
| --- | --- |

i)

az (EU) 2021/23 rendelet 3. cikkének (8) bekezdése alapján kijelölt illetékes minisztérium;

| j) | a központi szerződő fél szanálási folyamatában részt vevő bármely más hatóság; |
| --- | --- |

j)

a központi szerződő fél szanálási folyamatában részt vevő bármely más hatóság;

| 2. | „értékelő”: az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében, 26. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkében említett értékelések elvégzésére kijelölt jogi vagy természetes személy; |
| --- | --- |

2.

„értékelő”: az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében, 26. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkében említett értékelések elvégzésére kijelölt jogi vagy természetes személy;

| 3. | „valós érték”: az az ár, amelyet az értékelés napján piaci szereplők közötti rendes ügylet során egy eszköz értékesítéséért kaptak vagy a kötelezettség átruházásáért fizettek volna, a vonatkozó számviteli keret meghatározása szerint; |
| --- | --- |

3.

„valós érték”: az az ár, amelyet az értékelés napján piaci szereplők közötti rendes ügylet során egy eszköz értékesítéséért kaptak vagy a kötelezettség átruházásáért fizettek volna, a vonatkozó számviteli keret meghatározása szerint;

| 4. | „tartási érték”: az adott eszközök és kötelezettségek megtartásából a központi szerződő fél által méltányos, prudens és reális feltételezések szerint észszerűen várható cash flow-k megfelelő rátával diszkontált jelenértéke, figyelembe véve az ügyfelek vagy partnerek viselkedését befolyásoló tényezőket vagy a szanálással összefüggő egyéb értékelési paramétereket; |
| --- | --- |

4.

„tartási érték”: az adott eszközök és kötelezettségek megtartásából a központi szerződő fél által méltányos, prudens és reális feltételezések szerint észszerűen várható cash flow-k megfelelő rátával diszkontált jelenértéke, figyelembe véve az ügyfelek vagy partnerek viselkedését befolyásoló tényezőket vagy a szanálással összefüggő egyéb értékelési paramétereket;

| 5. | „elidegenítési érték”: a 17. cikk (5) bekezdésének megfelelően kiszámított érték; |
| --- | --- |

5.

„elidegenítési érték”: a 17. cikk (5) bekezdésének megfelelően kiszámított érték;

| 6. | „franchise-érték”: az eszközök és kötelezettségek vagy üzletágak fenntartásából és megújításából észszerűen várhatóan eredő cash flow-k nettó jelenértéke – amely az értékelés napján fennálló eszközök és kötelezettségek szerződéses feltételeiből eredő értéknél magasabb vagy alacsonyabb lehet – amely magában foglalja adott esetben az üzleti lehetőségek hatását, beleértve a különböző szanálási intézkedésekből eredőeket, amelyeket az értékelő értékel; |
| --- | --- |

6.

„franchise-érték”: az eszközök és kötelezettségek vagy üzletágak fenntartásából és megújításából észszerűen várhatóan eredő cash flow-k nettó jelenértéke – amely az értékelés napján fennálló eszközök és kötelezettségek szerződéses feltételeiből eredő értéknél magasabb vagy alacsonyabb lehet – amely magában foglalja adott esetben az üzleti lehetőségek hatását, beleértve a különböző szanálási intézkedésekből eredőeket, amelyeket az értékelő értékel;

| 7. | „tőkeérték”: átruházott vagy kibocsátott részvényekre vonatkozó becsült piaci ár, amely általánosan elfogadott értékelési módszerek alkalmazásából ered, és amely – az eszközök vagy üzletágak jellegétől függően – franchise-értéket is magában foglalhat; |
| --- | --- |

7.

„tőkeérték”: átruházott vagy kibocsátott részvényekre vonatkozó becsült piaci ár, amely általánosan elfogadott értékelési módszerek alkalmazásából ered, és amely – az eszközök vagy üzletágak jellegétől függően – franchise-értéket is magában foglalhat;

| 8. | „értékelési alap”: azon pénzösszegek meghatározására szolgáló megközelítés, amelyeken az értékelő bemutatja az eszközöket vagy kötelezettségeket; |
| --- | --- |

8.

„értékelési alap”: azon pénzösszegek meghatározására szolgáló megközelítés, amelyeken az értékelő bemutatja az eszközöket vagy kötelezettségeket;

| 9. | „szanálási határozat dátuma”: a szanálási hatóság által valamely központi szerződő féllel kapcsolatban az (EU) 2021/23 rendelet 71. cikkével összhangban szanálási intézkedést elrendelő határozat dátuma. |
| --- | --- |

9.

„szanálási határozat dátuma”: a szanálási hatóság által valamely központi szerződő féllel kapcsolatban az (EU) 2021/23 rendelet 71. cikkével összhangban szanálási intézkedést elrendelő határozat dátuma.

II. FEJEZET

Az értékelők függetlensége

2. cikk

A függetlenség elemei

(1)   Az értékelő akkor tekintendő függetlennek bármely érintett hatóságtól és a központi szerződő féltől, ha a kijelölésének időpontjában, valamint a központi szerződő fél eszközeinek és kötelezettségeinek az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében, 26. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkében említett értékelése során az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | az értékelő részéről nem áll fenn az e rendelet 3. cikke értelmében vett lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség; |
| --- | --- |

a)

az értékelő részéről nem áll fenn az e rendelet 3. cikke értelmében vett lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség;

| b) | az értékelő rendelkezik az e rendelet 4. cikkében előírt, az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében, 26. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkében említett értékelések hatékony elvégzéséhez szükséges képesítéssel, tapasztalattal, képességgel, tudással és erőforrásokkal; |
| --- | --- |

b)

az értékelő rendelkezik az e rendelet 4. cikkében előírt, az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében, 26. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkében említett értékelések hatékony elvégzéséhez szükséges képesítéssel, tapasztalattal, képességgel, tudással és erőforrásokkal;

| c) | az értékelő e rendelet 5. cikkével összhangban elkülönül az érintett hatóságoktól és a központi szerződő féltől. |
| --- | --- |

c)

az értékelő e rendelet 5. cikkével összhangban elkülönül az érintett hatóságoktól és a központi szerződő féltől.

(2)   A szanálási hatóságnak össze kell állítania azon potenciális értékelők jegyzékét, amelyek megfelelnek az e cikkben meghatározott követelményeknek. A jegyzéket rendszeresen felül kell vizsgálni.

3. cikk

Lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség

(1)   Az értékelő részéről sem az érintett hatóságokkal, sem a központi szerződő féllel nem állhat fenn semmilyen tényleges vagy potenciális lényeges közös érdek, illetve összeférhetetlenség.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a szanálási hatóságnak lényegesnek kell tekintenie a tényleges vagy potenciális érdeket, ha úgy ítéli meg, hogy az ilyen érdek valószínűleg befolyásolja az értékelő helyzetmegítélését az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében, 26. cikkének (1) bekezdésében és 61. cikkében említett értékelések elvégzése során, vagy ha külső érdekelt felek az ilyen érdeket valószínűleg az értékelő helyzetmegítélését befolyásoló tényezőként értelmezik.

Az első albekezdés alkalmazásában a szanálási hatóságnak a következőket kell figyelembe vennie:

| a) | az értékelő feladat ellátására pályázó jelölt által a központi szerződő fél vagy az érintett hatóságok részére nyújtott múltbeli vagy jelenlegi szolgáltatások; |
| --- | --- |

a)

az értékelő feladat ellátására pályázó jelölt által a központi szerződő fél vagy az érintett hatóságok részére nyújtott múltbeli vagy jelenlegi szolgáltatások;

| b) | az értékelő feladat ellátására pályázó jelölt és a központi szerződő fél vagy az érintett hatóság közötti személyes és pénzügyi kapcsolatok. |
| --- | --- |

b)

az értékelő feladat ellátására pályázó jelölt és a központi szerződő fél vagy az érintett hatóság közötti személyes és pénzügyi kapcsolatok.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a szanálási hatóság a következő felekkel fennálló közös érdekeket vagy összeférhetetlenséget tekinti relevánsnak:

| a) | a központi szerződő fél, valamint a központi szerződő félnek az (EU) 2021/23 rendelet 2. cikkének 28. pontjában említett csoportjához tartozó bármely társaság felső vezetése és vezető testületének tagjai; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél, valamint a központi szerződő félnek az (EU) 2021/23 rendelet 2. cikkének 28. pontjában említett csoportjához tartozó bármely társaság felső vezetése és vezető testületének tagjai;

| b) | a központi szerződő fél felett ellenőrzést gyakorló vagy befolyásoló részesedéssel rendelkező jogi vagy természetes személyek; |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél felett ellenőrzést gyakorló vagy befolyásoló részesedéssel rendelkező jogi vagy természetes személyek;

| c) | a rendelkezésre álló információk alapján a szanálási hatóság által jelentősnek minősített hitelezők; |
| --- | --- |

c)

a rendelkezésre álló információk alapján a szanálási hatóság által jelentősnek minősített hitelezők;

| d) | a központi szerződő félnek az (EU) 2021/23 rendelet 2. cikkének 12. pontjában meghatározott klíringtagjai; a központi szerződő félnek az említett rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott ügyfelei; valamint a központi szerződő félnek az említett rendelet 2. cikkének 20. pontjában meghatározott közvetett ügyfelei; |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő félnek az (EU) 2021/23 rendelet 2. cikkének 12. pontjában meghatározott klíringtagjai; a központi szerződő félnek az említett rendelet 2. cikkének 18. pontjában meghatározott ügyfelei; valamint a központi szerződő félnek az említett rendelet 2. cikkének 20. pontjában meghatározott közvetett ügyfelei;

| e) | az (EU) 2021/23 rendelet 2. cikkének 21. pontjában meghatározott interoperábilis központi szerződő felek. |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2021/23 rendelet 2. cikkének 21. pontjában meghatározott interoperábilis központi szerződő felek.

(4)   A szanálási hatóság akkor minősíti az értékelő részéről a központi szerződő féllel fennálló közös lényeges érdeket vagy összeférhetetlenséget ténylegesnek, amennyiben:

| a) | az értékelő az értékelői feladatok ellátására való jogosultságának vizsgálatát megelőző évben a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) értelmében elvégezte a központi szerződő fél jog szerinti könyvvizsgálatát; |
| --- | --- |

a)

az értékelő az értékelői feladatok ellátására való jogosultságának vizsgálatát megelőző évben a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) értelmében elvégezte a központi szerződő fél jog szerinti könyvvizsgálatát;

| b) | az értékelő a függetlenségének értékelését megelőző 3 éves időszakban a központi szerződő fél vagy az érintett hatóság alkalmazásában állt. |
| --- | --- |

b)

az értékelő a függetlenségének értékelését megelőző 3 éves időszakban a központi szerződő fél vagy az érintett hatóság alkalmazásában állt.

(5)   Az értékelői feladatkör ellátására kijelölt személy:

| a) | az alkalmazandó etikai kódexekkel és szakmai normákkal összhangban szabályokat és eljárásokat tart fenn a lényeges érdeknek tekinthető tényleges vagy potenciális érdekek azonosítására; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazandó etikai kódexekkel és szakmai normákkal összhangban szabályokat és eljárásokat tart fenn a lényeges érdeknek tekinthető tényleges vagy potenciális érdekek azonosítására;

| b) | haladéktalanul értesíti a szanálási hatóságot az érintett hatóságokkal vagy a központi szerződő féllel fennálló bármely olyan tényleges vagy potenciális közös érdekről vagy összeférhetetlenségről, amelyről úgy ítéli meg, hogy azt a szanálási hatóság lényeges érdeknek tekintheti; |
| --- | --- |

b)

haladéktalanul értesíti a szanálási hatóságot az érintett hatóságokkal vagy a központi szerződő féllel fennálló bármely olyan tényleges vagy potenciális közös érdekről vagy összeférhetetlenségről, amelyről úgy ítéli meg, hogy azt a szanálási hatóság lényeges érdeknek tekintheti;

| c) | megfelelő lépéseket tesz annak biztosítására, hogy a személyzetének tagjai, illetve az értékelés elvégzésében részt vevő más személyek és az érintett hatóságok vagy a központi szerződő fél között ne álljon fenn lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség; |
| --- | --- |

c)

megfelelő lépéseket tesz annak biztosítására, hogy a személyzetének tagjai, illetve az értékelés elvégzésében részt vevő más személyek és az érintett hatóságok vagy a központi szerződő fél között ne álljon fenn lényeges közös érdek vagy összeférhetetlenség;

| d) | értesíti a szanálási hatóságot minden lényeges befektetésről vagy egyéb lényeges pénzügyi érdekeltségről, és megerősíti, hogy azok nem összeférhetetlenek az értékelői pozíciójával; |
| --- | --- |

d)

értesíti a szanálási hatóságot minden lényeges befektetésről vagy egyéb lényeges pénzügyi érdekeltségről, és megerősíti, hogy azok nem összeférhetetlenek az értékelői pozíciójával;

| e) | a jogi személy értékelőnek bizonyítékot kell szolgáltatnia a hatékony szervezeti elkülönítésről vagy a függetlenséget fenyegető veszélyek – például az önellenőrzés, az önérdek, az érdekképviselet, a személyes ismeretség, a bizalom vagy a megfélemlítés – kezelése érdekében bevezetett vagy bevezetésre kerülő egyéb intézkedésekről, beleértve az értékelésbe bevonható alkalmazottak és a személyzet egyéb tagjai közötti különbségtételre vonatkozó intézkedéseket is; |
| --- | --- |

e)

a jogi személy értékelőnek bizonyítékot kell szolgáltatnia a hatékony szervezeti elkülönítésről vagy a függetlenséget fenyegető veszélyek – például az önellenőrzés, az önérdek, az érdekképviselet, a személyes ismeretség, a bizalom vagy a megfélemlítés – kezelése érdekében bevezetett vagy bevezetésre kerülő egyéb intézkedésekről, beleértve az értékelésbe bevonható alkalmazottak és a személyzet egyéb tagjai közötti különbségtételre vonatkozó intézkedéseket is;

| f) | amennyiben az értékelő jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló, gondoskodik arról, hogy a könyvvizsgálóra megfelelően vonatkozzanak az esetleges összeférhetetlenségek kezelését célzó belső szabályok; |
| --- | --- |

f)

amennyiben az értékelő jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló, gondoskodik arról, hogy a könyvvizsgálóra megfelelően vonatkozzanak az esetleges összeférhetetlenségek kezelését célzó belső szabályok;

| g) | értesíti a szanálási hatóságot az értékelői függetlenség értékelését megelőző 3 éves időszakban végzett, a kijelölés szempontjából releváns tevékenységeiről; |
| --- | --- |

g)

értesíti a szanálási hatóságot az értékelői függetlenség értékelését megelőző 3 éves időszakban végzett, a kijelölés szempontjából releváns tevékenységeiről;

| h) | nem kér és nem fogad el pénzügyi vagy egyéb előnyöket semmilyen érintett hatóságtól vagy a központi szerződő féltől, az értékelő számára fizetendő olyan díjazás és költségtérítés sérelme nélkül, amelyre az értékelés lefolytatásával kapcsolatban észszerűen szükség van. |
| --- | --- |

h)

nem kér és nem fogad el pénzügyi vagy egyéb előnyöket semmilyen érintett hatóságtól vagy a központi szerződő féltől, az értékelő számára fizetendő olyan díjazás és költségtérítés sérelme nélkül, amelyre az értékelés lefolytatásával kapcsolatban észszerűen szükség van.

4. cikk

Képesítések, tapasztalat, képességek, tudás és erőforrások

(1)   Az értékelőnek olyan képesítések, tapasztalat, képességek és ismeretek birtokában kell lennie, továbbá olyan mértékű emberi és technikai erőforrással vagy ilyen erőforrásokhoz való hozzáféréssel kell rendelkeznie, hogy képes legyen az értékelés hatékony elvégzésére és az értékelés független vizsgálatára anélkül, hogy indokolatlan mértékben támaszkodna bármely érintett hatóságra vagy a központi szerződő félre.

(2)   Az értékelő a 2006/43/EK irányelv 2. cikkének 2. és 3. pontjában meghatározott, jog szerinti könyvvizsgálónak vagy könyvvizsgáló cégnek minősül.

(3)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az értékelői pozíció szempontjából figyelembe vett személynek a következő szükséges tapasztalatot, képességet és tudást kell írásban igazolnia vagy megerősítenie:

| a) | a pénzügyi eszközök, a kereskedés utáni értékelés és különösen a központi szerződő fél által elszámolt eszközök értékelése; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi eszközök, a kereskedés utáni értékelés és különösen a központi szerződő fél által elszámolt eszközök értékelése;

| b) | az (EU) 2021/23 rendelet és a 648/2012/EU rendelet; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/23 rendelet és a 648/2012/EU rendelet;

| c) | a központi szerződő fél helyreállítási terveinek és szabálykönyveinek alkalmazása és megértése; |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél helyreállítási terveinek és szabálykönyveinek alkalmazása és megértése;

| d) | a központi szerződő fél szanálási tervének és az (EU) 2021/23 rendelet szerinti alkalmazandó szanálási eszközöknek az alkalmazása és megértése. |
| --- | --- |

d)

a központi szerződő fél szanálási tervének és az (EU) 2021/23 rendelet szerinti alkalmazandó szanálási eszközöknek az alkalmazása és megértése.

(4)   Az értékelőnek képesnek kell lennie arra, hogy független módon alkalmazza szakértelmét és tapasztalatát, és ne legyen szüksége arra, hogy bármely érintett hatóságtól vagy a központi szerződő féltől utasításokat vagy iránymutatást kérjen vagy fogadjon el.

(5)   A (4) bekezdés nem akadályozza utasítások, iránymutatások, helyiségek, műszaki berendezések vagy egyéb támogatási formák biztosítását, amennyiben a szanálási hatóság ezt szükségesnek ítéli, és ez nem befolyásolja az értékelőnek az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében említett értékelés elvégzésével kapcsolatos helyzetmegítélését.

5. cikk

Szervezeti elkülönítés

(1)   Az értékelőnek jogilag, szervezetileg, működési szempontból és ténylegesen el kell különülnie minden érintett hatóságtól és a központi szerződő féltől.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a következő követelmények alkalmazandók:

| a) | a természetes személy értékelő nem lehet valamely érintett hatóság vagy a központi szerződő fél alkalmazottja, illetve nem állhat vele szerződéses viszonyban; |
| --- | --- |

a)

a természetes személy értékelő nem lehet valamely érintett hatóság vagy a központi szerződő fél alkalmazottja, illetve nem állhat vele szerződéses viszonyban;

| b) | a jogi személy értékelő nem tartozhat ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz, mint a központi szerződő fél. |
| --- | --- |

b)

a jogi személy értékelő nem tartozhat ugyanahhoz a vállalatcsoporthoz, mint a központi szerződő fél.

III. FEJEZET

A központi szerződő fél eszközei és kötelezettségei szanálás előtti és utáni értékének meghatározásához használt módszertan

1. Szakasz

Az (EU) 2021/23 rendelet 24. Cikke és 26. Cikkének (1) bekezdése szerinti értékelésekre alkalmazandó általános rendelkezések

6. cikk

Általános kritériumok

(1)   Az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében és 26. cikkének (1) bekezdésében említett értékelések elvégzésekor az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie azokat a körülményeket, amelyek hatással vannak a központi szerződő fél eszközeivel és kötelezettségeivel kapcsolatos azon cash-flow-kra és alkalmazandó diszkontrátákra, amelyek a központi szerződő fél klíringtagjainak csődjéből vagy nemteljesítésen kívüli eseményekből erednek.

Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak törekednie kell arra, hogy a központi szerződő fél pénzügyi helyzetét a központi szerződő fél által kezelt lehetőségekkel és kockázatokkal összefüggésben méltányosan mutassa be.

(2)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak nyilvánosságra kell hoznia és indokolnia kell az értékelés során figyelembe vett fő feltételezéseket.

A központi szerződő fél vezetősége által a pénzügyi kimutatások elkészítéséhez és a központi szerződő fél szavatolótőkéjének és tőkekövetelményeinek kiszámításához használt feltételezésektől vagy szabályoktól az értékelés során való jelentős eltérést az elérhető legjobb információkkal kell alátámasztani.

(3)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak egy-egy adott eszköz, kötelezettség vagy azok kombinációi értékére a legjobb pontbecslést kell megadnia.

Ahol indokolt, az értékelés eredményeit értéktartományok formájában is meg kell adni.

(4)   Az ebben a rendeletben a központi szerződő fél egyes eszközeinek és kötelezettségeinek értékelésére vonatkozóan meghatározott kritériumokat a körülményektől függően az eszközök vagy kombinált eszközök és kötelezettségek portfólióinak vagy csoportjainak, üzletágaknak, vagy az egészében figyelembe vett központi szerződő félnek az értékelésére is alkalmazni kell.

(5)   Az értékelésben a hitelezőket az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint a kielégítési sorrendben elfoglalt helyük alapján kategóriákba kell sorolni, és a következő becsléseket kell szerepeltetni:

| a) | az egyes kategóriák követeléseinek értéke az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint, és amennyiben releváns és megvalósítható, a követeléssel élő felekre ruházott szerződéses jogok szerint; |
| --- | --- |

a)

az egyes kategóriák követeléseinek értéke az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog szerint, és amennyiben releváns és megvalósítható, a követeléssel élő felekre ruházott szerződéses jogok szerint;

| b) | azon bevételek, amelyeket az egyes kategóriákba tartozó felek akkor kapnának, ha a központi szerződő fél rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében került volna felszámolásra.
  A becslések a) és b) pont szerinti kiszámításakor az értékelő az e rendelet 22. cikkében meghatározott módszert alkalmazhatja. |
| --- | --- |

b)

azon bevételek, amelyeket az egyes kategóriákba tartozó felek akkor kapnának, ha a központi szerződő fél rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében került volna felszámolásra.

A becslések a) és b) pont szerinti kiszámításakor az értékelő az e rendelet 22. cikkében meghatározott módszert alkalmazhatja.

(6)   Ha indokolt és megvalósítható, figyelembe véve az értékelés ütemezését és hitelességét, a szanálási hatóság több értékelést kérhet. Ebben az esetben a szanálási hatóságnak meg kell állapítania az annak meghatározására szolgáló kritériumokat, hogy ezeket az értékeléseket hogyan kell felhasználni az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkében meghatározott célkitűzések érdekében.

7. cikk

Az értékelés napja

Az értékelés napja a következő dátumok egyike:

| a) | az a vonatkozási időpont, amelyet az értékelő vagy az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés esetében a szanálási hatóság úgy határoz meg, hogy az a lehető legközelebb legyen ahhoz az időponthoz, amikor a szanálási hatóság a központi szerződő fél tekintetében az (EU) 2021/23 rendelet 71. cikke értelmében várhatóan szanálási intézkedésről határoz, vagy gyakorolja tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok vagy egyéb fedezetlen kötelezettségek leírására vagy átalakítására vonatkozó, az említett rendelet 33. cikkében meghatározott hatáskörét; |
| --- | --- |

a)

az a vonatkozási időpont, amelyet az értékelő vagy az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés esetében a szanálási hatóság úgy határoz meg, hogy az a lehető legközelebb legyen ahhoz az időponthoz, amikor a szanálási hatóság a központi szerződő fél tekintetében az (EU) 2021/23 rendelet 71. cikke értelmében várhatóan szanálási intézkedésről határoz, vagy gyakorolja tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok vagy egyéb fedezetlen kötelezettségek leírására vagy átalakítására vonatkozó, az említett rendelet 33. cikkében meghatározott hatáskörét;

| b) | az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (2) bekezdése által előírt végleges értékelés elvégzése esetén a szanálási határozat dátuma; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (2) bekezdése által előírt végleges értékelés elvégzése esetén a szanálási határozat dátuma;

| c) | az (EU) 2021/23 rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett szerződésekből eredő kötelezettségek tekintetében az említett szerződések felmondásának időpontja. |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/23 rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett szerződésekből eredő kötelezettségek tekintetében az említett szerződések felmondásának időpontja.

8. cikk

Információforrások

Az értékelésnek az értékelés időpontjában rendelkezésre álló és az értékelő, illetve az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés esetében a szanálási hatóság által relevánsnak ítélt információkon kell alapulnia. Az ilyen releváns információk az értékelés napjához lehető legközelebb végződő időszakra vonatkozó, a központi szerződő fél által készített pénzügyi kimutatásokon, az értékelési jelentéseken, a kapcsolódó könyvvizsgálói jelentéseken és szabályozói jelentéseken túlmenően kiterjedhetnek a következőkre:

| a) | a központi szerződő fél által az értékelés napjához lehető legközelebb készített naprakész pénzügyi kimutatások és szabályozói jelentések; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő fél által az értékelés napjához lehető legközelebb készített naprakész pénzügyi kimutatások és szabályozói jelentések;

| b) | a központi szerződő fél által a pénzügyi kimutatások és a szabályozói jelentések elkészítéséhez használt szabályok, fő módszerek, feltételezések és döntések magyarázata; |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél által a pénzügyi kimutatások és a szabályozói jelentések elkészítéséhez használt szabályok, fő módszerek, feltételezések és döntések magyarázata;

| c) | a központi szerződő fél nyilvántartásaiban szereplő adatok; |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél nyilvántartásaiban szereplő adatok;

| d) | releváns piaci adatok; |
| --- | --- |

d)

releváns piaci adatok;

| e) | az értékelő által a vezetőséggel és a könyvvizsgálókkal folytatott megbeszélésekből levont következtetések; |
| --- | --- |

e)

az értékelő által a vezetőséggel és a könyvvizsgálókkal folytatott megbeszélésekből levont következtetések;

| f) | ha rendelkezésre áll, a központi szerződő fél pénzügyi állapotára vonatkozó felügyeleti értékelés, beleértve az (EU) 2021/23 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint megszerzett információt; |
| --- | --- |

f)

ha rendelkezésre áll, a központi szerződő fél pénzügyi állapotára vonatkozó felügyeleti értékelés, beleértve az (EU) 2021/23 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerint megszerzett információt;

| g) | az eszközminőség egész ágazatra kiterjedő értékelése, ha releváns a központi szerződő fél eszközei tekintetében, valamint a stressztesztek eredményei; |
| --- | --- |

g)

az eszközminőség egész ágazatra kiterjedő értékelése, ha releváns a központi szerződő fél eszközei tekintetében, valamint a stressztesztek eredményei;

| h) | a partnerek értékelése, adott esetben a központi szerződő fél sajátos körülményeinek figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítva; |
| --- | --- |

h)

a partnerek értékelése, adott esetben a központi szerződő fél sajátos körülményeinek figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítva;

| i) | múltbéli információk, a már nem releváns tényezők kiiktatása és a múltbéli információt nem befolyásoló egyéb tényezők bevonása érdekében megfelelően kiigazítva; vagy |
| --- | --- |

i)

múltbéli információk, a már nem releváns tényezők kiiktatása és a múltbéli információt nem befolyásoló egyéb tényezők bevonása érdekében megfelelően kiigazítva; vagy

| j) | trendelemzés, adott esetben a központi szerződő fél sajátos körülményeinek figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítva. |
| --- | --- |

j)

trendelemzés, adott esetben a központi szerződő fél sajátos körülményeinek figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítva.

9. cikk

Csoporton belüli megállapodások hatása

(1)   Ha a központi szerződő fél egy csoport részét képezi, az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikke (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés esetén – a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie azt a hatást, amelyet a csoporton belüli meglévő támogatási megállapodások gyakorolhatnak az eszközök és kötelezettségek értékére, ha a körülmények alapján valószínű, hogy az említett megállapodásokat érvénybe léptetik.

(2)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikke (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés esetén – a szanálási hatóságnak csak akkor kell figyelembe vennie a csoporton belüli egyéb formális vagy informális támogatási megállapodások hatását, ha a körülmények alapján valószínű, hogy az említett megállapodások a csoport nehéz pénzügyi helyzetével vagy a szanálással összefüggésben is érvényesek maradnak.

(3)   Az értékelőnek vagy az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés esetén a szanálási hatóságnak meg kell határoznia, hogy a csoporthoz tartozó központi szerződő fél forrásai rendelkezésre állnak-e a csoporthoz tartozó más vállalkozások veszteségeinek fedezésére.

10. cikk

Az interoperabilitási megállapodások hatása

Amennyiben a központi szerződő fél a 648/2012/EU rendelet 54. cikkével összhangban interoperabilitási megállapodásokat kötött, az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie az ilyen megállapodásoknak a központi szerződő fél eszközeinek és kötelezettségeinek értékére gyakorolt lehetséges hatását.

11. cikk

Értékelési jelentés

Az értékelőnek értékelési jelentést kell készítenie a szanálási hatóság számára, amelynek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (4) bekezdésében említett információk, kivéve az említett rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett ideiglenes értékelésekhez kapcsolódóakat; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (4) bekezdésében említett információk, kivéve az említett rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett ideiglenes értékelésekhez kapcsolódóakat;

| b) | az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében említett információk, kivéve az említett rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett ideiglenes értékelésekhez kapcsolódóakat; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikkének (5) bekezdésében említett információk, kivéve az említett rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében említett ideiglenes értékelésekhez kapcsolódóakat;

| c) | az (EU) 2021/23 rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett szerződésekből eredő kötelezettségek értékelése; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/23 rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett szerződésekből eredő kötelezettségek értékelése;

| d) | az értékelés összefoglalása, amely magában foglalja a legjobb pontbecslésnek, az értéktartományoknak és az értékelési bizonytalanság forrásainak a magyarázatát; |
| --- | --- |

d)

az értékelés összefoglalása, amely magában foglalja a legjobb pontbecslésnek, az értéktartományoknak és az értékelési bizonytalanság forrásainak a magyarázatát;

| e) | az értékelő által az értékelés során használt fő módszerek és feltételezések, valamint annak magyarázata, hogy az értékelés mennyire érzékeny a módszerek és feltételezések megválasztására, és ha megvalósítható, annak magyarázata, hogy az említett módszerek és feltételezések hogyan térnek el az egyéb releváns értékelésekhez használtaktól, beleértve adott esetben bármely ideiglenes szanálási értékelést; |
| --- | --- |

e)

az értékelő által az értékelés során használt fő módszerek és feltételezések, valamint annak magyarázata, hogy az értékelés mennyire érzékeny a módszerek és feltételezések megválasztására, és ha megvalósítható, annak magyarázata, hogy az említett módszerek és feltételezések hogyan térnek el az egyéb releváns értékelésekhez használtaktól, beleértve adott esetben bármely ideiglenes szanálási értékelést;

| f) | bármely további információ, amely az értékelő véleménye szerint az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének, valamint 26. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásában segítené a szanálási hatóságot vagy az illetékes hatóságot. |
| --- | --- |

f)

bármely további információ, amely az értékelő véleménye szerint az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének, valamint 26. cikke (1), (2) és (3) bekezdésének alkalmazásában segítené a szanálási hatóságot vagy az illetékes hatóságot.

2. Szakasz

Az (EU) 2021/23 Rendelet 24. Cikkének (2) bekezdése szerinti értékelések végrehajtására vonatkozó kritériumok

12. cikk

Általános elvek

(1)   Az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikkének (2) bekezdésében említett célt szolgáló értékeléseknek méltányos, prudens és reális feltételezéseken kell alapulniuk, és törekedniük kell annak biztosítására, hogy a megfelelő forgatókönyv keretében a veszteségeket teljeskörűen elismerjék.

Amennyiben ilyen értékelés rendelkezésre áll, annak értékelési alapul kell szolgálnia az illetékes hatóság vagy adott esetben a szanálási hatóság számára, amikor arról határoz, hogy egy központi szerződő fél az (EU) 2021/23 rendelet 22. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint „fizetésképtelen vagy valószínűleg fizetésképtelenné válik”.

Meglévő felügyeleti iránymutatások vagy a különböző eszköz- és kötelezettségtípusok méltányos és reális értékelését elősegítő kritériumokat meghatározó más általánosan elismert források alapján az értékelő vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikke (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés esetén – a szanálási hatóság kifogásolhatja azokat a szabályokat, feltételezéseket, adatokat, módszereket és döntéseket, amelyekre a központi szerződő fél a pénzügyi beszámolási kötelezettségek teljesítése vagy a szavatolótőke, illetve a tőkekövetelmények kiszámítása céljára szolgáló értékeléseit alapozta, és azokat figyelmen kívül hagyhatja az értékelés céljából.

(2)   Az értékelőnek vagy az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés esetén a szanálási hatóságnak meg kell határoznia a legmegfelelőbb értékelési módszereket, amelyek alapulhatnak a központi szerződő fél belső modelljein és szabályain, amennyiben az értékelő vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóság azt helyénvalónak ítéli, figyelembe véve a központi szerződő fél kockázatkezelési keretrendszerének jellegét, valamint a rendelkezésre álló adatok és információk minőségét.

(3)   Az értékeléseknek összhangban kell lenniük az alkalmazandó számviteli és prudenciális kerettel.

13. cikk

Az értékelés során különös figyelmet igénylő területek

Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak különösen azokra a területekre kell összpontosítania, amelyek esetében jelentős értékelési bizonytalanság áll fenn, és amelyek jelentős hatást gyakorolnak az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikke (2) bekezdése szerinti átfogó értékelésre.

Az első albekezdésben említett területek esetében az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak a 6. cikk (3) bekezdésében meghatározottak szerint legjobb pontbecslések és adott esetben értéktartományok formájában kell rendelkezésre bocsátania az értékelés eredményeit. Az említett területek magukban foglalják a következőket:

| a) | az (EU) 2021/23 rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett szerződések; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2021/23 rendelet 29. cikkének (1) bekezdésében említett szerződések;

| b) | azok a hitelek, amelyek várható cash-flow-ja attól függ, hogy a partner képes-e, hajlandó-e vagy ösztönözve van-e kötelezettségei teljesítésére; |
| --- | --- |

b)

azok a hitelek, amelyek várható cash-flow-ja attól függ, hogy a partner képes-e, hajlandó-e vagy ösztönözve van-e kötelezettségei teljesítésére;

| c) | azok a visszavett eszközök, amelyek cash flow-it az eszköznek a kapcsolódó biztosítéki vagy zálogjog központi szerződő fél általi érvényesítésekor fennálló valós értéke, valamint az ilyen érték érvényesítés után várt alakulása is befolyásolja; |
| --- | --- |

c)

azok a visszavett eszközök, amelyek cash flow-it az eszköznek a kapcsolódó biztosítéki vagy zálogjog központi szerződő fél általi érvényesítésekor fennálló valós értéke, valamint az ilyen érték érvényesítés után várt alakulása is befolyásolja;

| d) | valós értéken értékelt bármely egyéb instrumentum, ha a körülmények figyelembevételével ezen valós értéknek a piaci értéken történő értékelésre vagy modell alapú árazásra vonatkozó számviteli vagy prudenciális követelmények szerinti meghatározása már nem alkalmazandó vagy nem érvényes; |
| --- | --- |

d)

valós értéken értékelt bármely egyéb instrumentum, ha a körülmények figyelembevételével ezen valós értéknek a piaci értéken történő értékelésre vagy modell alapú árazásra vonatkozó számviteli vagy prudenciális követelmények szerinti meghatározása már nem alkalmazandó vagy nem érvényes;

| e) | cégérték és immateriális javak, amelyek esetében az értékvesztési teszt szubjektív döntéstől függhet, többek között az észszerűen várható cash flow, a diszkontráták és a pénztermelő egységek köre tekintetében; |
| --- | --- |

e)

cégérték és immateriális javak, amelyek esetében az értékvesztési teszt szubjektív döntéstől függhet, többek között az észszerűen várható cash flow, a diszkontráták és a pénztermelő egységek köre tekintetében;

| f) | jogi viták és szabályozói intézkedések, amelyek esetében a várható cash flow-kat az összeg vagy az időzítés tekintetében különböző fokú bizonytalanság övezheti; |
| --- | --- |

f)

jogi viták és szabályozói intézkedések, amelyek esetében a várható cash flow-kat az összeg vagy az időzítés tekintetében különböző fokú bizonytalanság övezheti;

| g) | a nyugdíjeszközöket és -kötelezettségeket magukban foglaló tételek, és a halasztott adótételek. |
| --- | --- |

g)

a nyugdíjeszközöket és -kötelezettségeket magukban foglaló tételek, és a halasztott adótételek.

14. cikk

Az értékelést befolyásoló tényezők

(1)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie az azon fő feltételezéseket esetlegesen befolyásoló általános tényezőket, amelyeken a 13. cikkben említett területek eszközeinek és kötelezettségeinek értéke alapul, beleértve a következő tényezőket:

| a) | a központi szerződő felet érintő gazdasági és ágazati körülmények, beleértve a nemteljesítési eseményeket vagy a nemteljesítésen kívüli eseményeket és a releváns piaci fejleményeket; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő felet érintő gazdasági és ágazati körülmények, beleértve a nemteljesítési eseményeket vagy a nemteljesítésen kívüli eseményeket és a releváns piaci fejleményeket;

| b) | a központi szerződő fél üzleti modellje és stratégiájának változásai; |
| --- | --- |

b)

a központi szerződő fél üzleti modellje és stratégiájának változásai;

| c) | a központi szerződő fél eszközkiválasztási kritériumai; |
| --- | --- |

c)

a központi szerződő fél eszközkiválasztási kritériumai;

| d) | valószínűsíthetően fizetési sokkokhoz vezető körülmények és gyakorlatok; |
| --- | --- |

d)

valószínűsíthetően fizetési sokkokhoz vezető körülmények és gyakorlatok;

| e) | a tőkekövetelményeket befolyásoló körülmények; |
| --- | --- |

e)

a tőkekövetelményeket befolyásoló körülmények;

| f) | a központi szerződő fél pénzügyi struktúrájának hatása a központi szerződő fél azon képességére, hogy az eszközöket és a szerződéseket a várható tartási időszak során megtartsa, és a központi szerződő fél azon képessége, hogy előre kiszámítható cash flow-kat generáljon; |
| --- | --- |

f)

a központi szerződő fél pénzügyi struktúrájának hatása a központi szerződő fél azon képességére, hogy az eszközöket és a szerződéseket a várható tartási időszak során megtartsa, és a központi szerződő fél azon képessége, hogy előre kiszámítható cash flow-kat generáljon;

| g) | a központi szerződő fél működési szabályzata és veszteségelosztása; |
| --- | --- |

g)

a központi szerződő fél működési szabályzata és veszteségelosztása;

| h) | általános vagy a központi szerződő fél szempontjából specifikus likviditási vagy finanszírozási aggályok. |
| --- | --- |

h)

általános vagy a központi szerződő fél szempontjából specifikus likviditási vagy finanszírozási aggályok.

(2)   Az értékelőnek – vagy az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak egyértelműen el kell különítenie az értékelési folyamat során azonosított lényeges nem realizált nyereségeket, amennyiben ezek a nyereségek nem kerültek elismerésre az értékelés során, és az értékelési jelentésben megfelelő információkkal kell szolgálnia azon kivételes körülményekről, amelyek az említett nyereségekhez vezettek.

3. Szakasz

Az (EU) 2021/23 Rendelet 24. Cikkének (3) bekezdése és 26. cikke (1) bekezdésének második albekzdése szerinti értékelések végrehajtására vonatkozó kritériumok

15. cikk

Általános elvek

(1)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak – az (EU) 2021/23 rendelet 24. cikke (3) bekezdésében említett döntések megalapozása érdekében – értékelnie kell a szanálási hatóság által várhatóan elfogadásra kerülő valamennyi szanálási intézkedés értékelésre gyakorolt hatását.

Az értékelő függetlenségének sérelme nélkül, a szanálási hatóság konzultációt folytathat az értékelővel az említett hatóság által mérlegelt szanálási intézkedések körének azonosítása érdekében, beleértve a szanálási tervben, és ha attól eltér, bármely javasolt szanálási programban foglalt intézkedéseket is.

(2)   Az értékelőnek – a szanálási hatósággal konzultálva – vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak adott esetben külön értékeléseket kell benyújtania, amelyek kellően sokféle szanálási intézkedés hatását tükrözik.

(3)   Az értékelőnek – vagy az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak biztosítania kell, hogy a szanálási eszközök alkalmazásakor vagy a tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumok, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok vagy egyéb fedezetlen kötelezettségek leírására vagy átalakítására vonatkozó, az említett rendelet 32. cikkében meghatározott hatáskör gyakorlásakor a központi szerződő fél eszközeiben keletkezett veszteségeket a figyelembe vett szanálási intézkedések köre szempontjából releváns forgatókönyvek szerint teljes mértékben elismerjék.

(4)   Amennyiben az értékelő vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóság által elvégzett értékelésben szereplő értékek jelentősen eltérnek a központi szerződő fél által a pénzügyi kimutatásaiban bemutatott értékektől, az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak az alkalmazandó számviteli kerettel összhangban – a saját értékelésének feltételezéseit kell felhasználnia ahhoz, hogy megalapozza az (EU) 2021/23 rendelet 25. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján előírt naprakész mérleg elkészítéséhez szükséges feltételezéseknek és számviteli politikának az alkalmazandó számviteli kerettel összhangban történő kiigazításait.

Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – szanálási hatóságnak meg kell határoznia az általa azonosított, de a naprakész mérlegben nem megjeleníthető veszteségek összegét, ismertetnie kell az ilyen veszteségek meghatározásának okait, és meg kell adnia azok bekövetkezésének valószínűségét és időhorizontját.

(5)   Ha tulajdonviszonyt megtestesítő instrumentumokat, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat vagy egyéb fedezetlen kötelezettségeket saját tőkévé alakítanak át, az értékelésben meg kell adni az átalakított tőkeinstrumentumok birtokosai vagy egyéb hitelezők számára ellentételezésként átruházott vagy kibocsátott új részvények átalakítás utáni tőkeértékének becslését. Ez a becslés képezi az (EU) 2021/23 rendelet 33. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti átváltási ráta vagy ráták meghatározásának alapját.

16. cikk

Az értékelési alap kiválasztása

(1)   A legmegfelelőbb értékelési alap vagy alapok kiválasztásakor az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie a 15. cikk (1) bekezdésével összhangban értékelt szanálási intézkedések körét.

(2)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak méltányos, prudens és reális feltételezések alapján meg kell határoznia azokat a cash flow-kat, amelyeket a központi szerződő fél az azonosított szanálási intézkedés vagy intézkedések elfogadását követően a meglévő eszközeiből és kötelezettségeiből várhat, és azokat a (6) bekezdéssel összhangban meghatározott megfelelő rátával diszkontálnia kell.

(3)   A cash flow-kat az összesítés megfelelő szintjén kell meghatározni.

(4)   Ha a 15. cikk (1) bekezdésében említett szanálási intézkedések értelmében a vállalkozás folytatásának elve szerint továbbra is folyamatosan működő központi szerződő félnek meg kell tartania az eszközöket és kötelezettségeket, az értékelőnek a tartási értéket kell megfelelő értékelési alapként használnia.

A tartási érték, amennyiben azt az értékelő – vagy az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóság méltányosnak, prudensnek és reálisnak ítéli, a piaci feltételek normalizálódását vetítheti előre.

A tartási érték nem használható értékelési alapként, ha az eszközöket az (EU) 2021/23 rendelet 42. cikke szerint egy áthidaló központi szerződő félre ruházzák át, vagy ha az említett rendelet 40. cikke szerinti vagyonértékesítési eszközt használnak.

(5)   Ha a 15. cikk (1) bekezdésében említett szanálási intézkedések az eszközök értékesítését irányozzák elő, a várható cash flow-k megfelelnek várható elidegenítési időszakra előirányzott, a 17. cikk (5) bekezdésében említett elidegenítési értékeknek.

(6)   A diszkontrátákat az értékelés alatt álló eszközhöz vagy kötelezettséghez kapcsolódó cash flow-k kifizetési idejére, a kockázati profilra, finanszírozási költségekre és piaci feltételekre, a mérlegelt elidegenítési stratégiára és a központi szerződő fél szanálás utáni pénzügyi helyzetére figyelemmel kell meghatározni.

17. cikk

A várható cash flow-k becsléséhez és diszkontálásához kapcsolódó sajátos tényezők

(1)   A cash flow-k becslése során az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak az értékelendő eszközök vagy kötelezettségek fő jellemzőinek meghatározása során saját szakértői megítélését kell alkalmaznia.

Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak a saját szakértői megítélését kell alkalmaznia annak meghatározása során is, hogy az említett eszközöknek vagy kötelezettségeknek a 15. cikk (1) bekezdésében említett szanálási intézkedésben előirányzott fenntartása, potenciális megújítása vagy refinanszírozása, kifuttatása vagy elidegenítése hogyan befolyásolja ezeket a cash flow-kat.

(2)   Amennyiben a 15. cikk (1) bekezdésében említett szanálási intézkedés értelmében a központi szerződő fél birtokol valamely eszközt, fenntart valamely kötelezettséget vagy folytatja üzleti tevékenységét, az értékelő vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóság figyelembe veheti a jövőbeli cash flow-kat potenciálisan befolyásoló következő tényezőket:

| a) | az értékelés napján érvényes feltételezések vagy várakozások változásai, amelyek észszerű időtávon összhangban vannak a hosszú távú múltbeli trendekkel, illetve összhangban vannak az eszközök tervezett tartási idejével vagy a központi szerződő fél szanálásának tervezett időtartamával; |
| --- | --- |

a)

az értékelés napján érvényes feltételezések vagy várakozások változásai, amelyek észszerű időtávon összhangban vannak a hosszú távú múltbeli trendekkel, illetve összhangban vannak az eszközök tervezett tartási idejével vagy a központi szerződő fél szanálásának tervezett időtartamával;

| b) | az értékelő által megfelelőnek tekintett és ezzel a rendelettel összhangban lévő további vagy alternatív értékelési alapok vagy módszerek, többek között a részvények átalakítás utáni tőkeértékének felmérésével összefüggésben. |
| --- | --- |

b)

az értékelő által megfelelőnek tekintett és ezzel a rendelettel összhangban lévő további vagy alternatív értékelési alapok vagy módszerek, többek között a részvények átalakítás utáni tőkeértékének felmérésével összefüggésben.

(3)   A kifuttatni tervezett eszköz- és kötelezettségcsoportok vagy üzletágak tekintetében az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie az ilyen rendezés költségeit és hasznát.

(4)   Ha egy központi szerződő felet a helyzete megakadályozza egy eszköz megtartásában vagy egy üzletág folytatásában, vagy ha a szanálási hatóság az értékesítést egyéb okból szükségesnek tartja a szanálási célok eléréséhez, a várható cash flow-kat egy adott elidegenítési időszakon belül várható elidegenítési értékeken kell értékelni.

(5)   Az elidegenítési értéket az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak az elidegenítési költségek nélkül és az adott garanciák várható értéke nélkül számított, a központi szerződő fél által az uralkodó piaci feltételek mellett szabályos eszköz- vagy kötelezettségértékesítés vagy -átruházás révén észszerűen várható cash flow-k alapján kell meghatároznia.

Az értékelő vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóság adott esetben – a szanálási program alapján meghozandó intézkedésekre tekintettel – az elidegenítési értéket meghatározhatja egy gyorsasági árengedménynek az adott értékesítés vagy átruházás esetében megfigyelhető piaci árra való alkalmazásával.

A likvid piaccal nem rendelkező eszközök elidegenítési érték meghatározása érdekében az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak olyan piacok megfigyelhető árait kell figyelembe vennie, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek, vagy adott esetben illikviditási engedményt tükröző megfigyelhető piaci paramétereket használó modellszámításokat.

(6)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak figyelembe kell vennie az elidegenítési értéket és az elidegenítési időszakokat esetlegesen befolyásoló következő tényezőket:

| a) | hasonló ügyletek során megfigyelt elidegenítési értékek és elidegenítési időszakok, a szóban forgó ügyletek feleinek üzleti modellje és pénzügyi struktúrája tekintetében fennálló különbségek figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítva; |
| --- | --- |

a)

hasonló ügyletek során megfigyelt elidegenítési értékek és elidegenítési időszakok, a szóban forgó ügyletek feleinek üzleti modellje és pénzügyi struktúrája tekintetében fennálló különbségek figyelembevétele érdekében megfelelően kiigazítva;

| b) | egy adott ügyletnek a részt vevő felekre vagy piaci résztvevők egy csoportjára jellemző előnyei vagy hátrányai; |
| --- | --- |

b)

egy adott ügyletnek a részt vevő felekre vagy piaci résztvevők egy csoportjára jellemző előnyei vagy hátrányai;

| c) | egy eszköz vagy üzletág olyan konkrét tulajdonságai, amelyek csak az adott potenciális vásárló, vagy csak a piaci résztvevők egy csoportja számára lehetnek relevánsak; |
| --- | --- |

c)

egy eszköz vagy üzletág olyan konkrét tulajdonságai, amelyek csak az adott potenciális vásárló, vagy csak a piaci résztvevők egy csoportja számára lehetnek relevánsak;

| d) | a várható értékesítésnek a központi szerződő fél franchise-értékére valószínűsíthetően gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

d)

a várható értékesítésnek a központi szerződő fél franchise-értékére valószínűsíthetően gyakorolt hatása.

(7)   Az üzletágak értékének a vagyonértékesítési eszköz vagy az áthidaló központi szerződő fél eszköz alkalmazása céljából történő felmérése során az értékelő vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóság figyelembe veheti a franchise-értékre vonatkozó észszerű várakozásokat. A franchise-értékre vonatkozó e várakozások magukban foglalják az eszközök megújításából, egy nyitott portfólió újrafinanszírozásából, vagy a szanálási intézkedések keretében az üzletág folytatásából vagy újraindításából eredő várakozásokat is.

(8)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak, ha úgy ítéli meg, hogy nincs reális kilátás egy eszköz vagy üzletág elidegenítésére, nem kell meghatároznia az elidegenítési értéket, hanem a folytatólagosságra vagy a kifuttatásra vonatkozó releváns kilátások alapján meg kell becsülnie a kapcsolódó cash flow-kat.

Az első albekezdés nem vonatkozik a vagyonértékesítési eszközre.

(9)   Valamely eszközcsoport vagy üzletág azon részei esetében, amelyek valószínűsíthetően rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében kerülnek felszámolásra, az értékelő vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóság figyelembe veheti a hasonló jellegű és helyzetű eszközökkel folytatott aukciókon megfigyelhető elidegenítési értékeket és elidegenítési időszakokat.

A várható cash flow-k meghatározása során az értékelő vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóság figyelembe veszi az illikviditást, az elidegenítési értékek meghatározásához a megbízható bemeneti adatok hiányát, és ebből adódóan annak szükségességét, hogy nem megfigyelhető adatokon alapuló értékelési módszerekre kell támaszkodni.

18. cikk

A további veszteségekre képzett puffer kiszámítására és bevonására szolgáló módszertan

(1)   Az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak az értékelés során olyan puffert kell alkalmaznia, amely figyelembe veszi a bizonytalan összegű vagy bizonytalan időben jelentkező további veszteségek létezését igazoló tényeket és körülményeket.

A puffer kiszámításához alapul szolgáló feltételezéseket az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak kellően meg kell magyaráznia és alá kell támasztania.

(2)   A puffer összegének meghatározásakor az értékelőnek vagy – az (EU) 2021/23 rendelet 26. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes értékelés elvégzése esetén – a szanálási hatóságnak azonosítania kell azokat a tényezőket, amelyek befolyásolhatják a várhatóan elfogadásra kerülő szanálási intézkedések eredményeként jelentkező cash flow-kat.

IV. FEJEZET

A szanálási eljárás során alkalmazott értékelés és „a hitelezők egyike sem járhat rosszabbul” elv alkalmazása céljából végzett értékelés elkülönítése, valamint a „hitelezők egyike sem járhat rosszabbul” elv alkalmazása céljából végzett értékelés elvégzésének módszertana

19. cikk

Általános rendelkezések

(1)   A részvényesekkel és a hitelezőkkel szemben a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében alkalmazott elbánás megállapításakor az értékelés kizárólag olyan tényekre és körülményekre vonatkozó információkon alapulhat, amelyek a szanálási határozat napján léteztek és észszerűen ismerhetők lettek volna, és amelyek – amennyiben az értékelő ismerte volna ezeket – kihatással lettek volna a központi szerződő fél eszközeinek és kötelezettségeinek az említett napra vonatkozó értékelésére.

(2)   A részvényesekkel és a hitelezőkkel szemben a szanálás kapcsán alkalmazott tényleges elbánás megállapításakor az értékelő kizárólag az azokon a napokon fennálló tényekre és körülményekre vonatkozó, rendelkezésre álló információkra támaszkodhat, amikor a részvényesek és hitelezők kártérítésben részesülnek (a továbbiakban: a tényleges elbánás napja vagy napjai).

(3)   Az értékelés vonatkozási időpontja a szanálási határozat napja, amely eltérhet a tényleges elbánás napjától.

Amennyiben az értékelő a bevételek diszkontálásának hatását elhanyagolhatónak ítéli meg, a szanálási intézkedés napja szerinti bevételek diszkontálatlan összege közvetlenül összehasonlítható azon feltételezett diszkontált bevételekkel, amelyeket a részvényesek és a hitelezők akkor kaptak volna, ha a központi szerződő fél a szanálási határozat napján rendes fizetésképtelenségi eljárás hatálya alá került volna.

20. cikk

Az eszközök és követelések leltára

(1)   Az értékelő leltárt készít a központi szerződő fél összes meghatározható és függő követeléséről.

A leltár azokat az eszközöket tartalmazza, amelyek tekintetében a kapcsolódó cash flow-k létezése bizonyított vagy megalapozottan várható.

(2)   A központi szerződő fél az értékelő rendelkezésére bocsátja a központi szerződő féllel szembeni összes követelés és függő követelés nyilvántartását.

A nyilvántartásban a követeléseket és a függő követeléseket a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti rangsoruknak megfelelően kell csoportosítani. Az értékelő számára lehetővé kell tenni, hogy a követelések rangsorának a fizetésképtelenségre alkalmazandó szabályokkal való konzisztenciája tekintetében külön szakember vagy szakértő bevonásáról gondoskodjon.

(3)   Az értékelőnek külön kell azonosítania a megterhelt eszközöket és az ezen eszközökkel biztosított követeléseket.

21. cikk

Az értékelés lépései

Annak meghatározásakor, hogy fennáll-e az (EU) 2021/23 rendelet 61. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett eltérő elbánás, az értékelő a következőket értékeli:

| a) | az az elbánás, amelyet a szanálási intézkedésekkel érintett részvényesekkel és hitelezőkkel szemben a központi szerződő fél rendes fizetésképtelenségi eljárás alá kerülésekor – az alkalmazandó szerződéses kötelezettségek és a működési szabályzatában szereplő egyéb megállapodások teljeskörű alkalmazását követően, a szanálási határozat időpontjában – teljeskörűen alkalmaztak volna, figyelmen kívül hagyva a rendkívüli állami pénzügyi támogatás nyújtását; |
| --- | --- |

a)

az az elbánás, amelyet a szanálási intézkedésekkel érintett részvényesekkel és hitelezőkkel szemben a központi szerződő fél rendes fizetésképtelenségi eljárás alá kerülésekor – az alkalmazandó szerződéses kötelezettségek és a működési szabályzatában szereplő egyéb megállapodások teljeskörű alkalmazását követően, a szanálási határozat időpontjában – teljeskörűen alkalmaztak volna, figyelmen kívül hagyva a rendkívüli állami pénzügyi támogatás nyújtását;

| b) | a szanálási hatáskörök és eszközök alkalmazása nyomán átalakított követelések értéke, illetve a részvényesek és hitelezők által a tényleges elbánás napján vagy napjain kapott egyéb bevételek összege a szanálási határozat napjára visszadiszkontálva, ha az a) pontban említett elbánással való méltányos összehasonlítás érdekében a diszkontálás szükségesnek mutatkozik; |
| --- | --- |

b)

a szanálási hatáskörök és eszközök alkalmazása nyomán átalakított követelések értéke, illetve a részvényesek és hitelezők által a tényleges elbánás napján vagy napjain kapott egyéb bevételek összege a szanálási határozat napjára visszadiszkontálva, ha az a) pontban említett elbánással való méltányos összehasonlítás érdekében a diszkontálás szükségesnek mutatkozik;

| c) | az a) pontban említett elbánás minden egyes hitelező esetében – a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti, a 20. cikk szerint meghatározott prioritási sorrendjüknek megfelelően – meghaladja-e a b) pontban említett elbánást. |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett elbánás minden egyes hitelező esetében – a rendes fizetésképtelenségi eljárás szerinti, a 20. cikk szerint meghatározott prioritási sorrendjüknek megfelelően – meghaladja-e a b) pontban említett elbánást.

22. cikk

A részvényesekkel és a hitelezőkkel szemben a rendes fizetésképtelenségi eljárásban alkalmazott elbánás megállapítása

(1)   A 21. cikk a) pontja szerinti értékelés módszere a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében várható cash flow-k diszkontált összegének megállapítását jelenti.

(2)   A várható cash flow-kat azon diszkontrátával vagy rátákkal kell diszkontálni, amelyek – az adott esettől függően – a várható cash flow-k kifizetésének idejét, a szanálási határozat napján fennálló körülményeket, a kockázatmentes kamatlábat, a hasonló szervezetek által kibocsátott hasonló pénzügyi instrumentumok kockázati prémiumait, a piaci viszonyokat vagy a potenciális vásárlók által alkalmazott diszkontrátákat és az értékelés tárgyát képező elem vagy elemek egyéb releváns jellemzőit tükrözik.

(3)   A (2) bekezdésben a diszkontráta kiszámítására meghatározott módszer nem alkalmazható, ha az alkalmazandó fizetésképtelenségi jog vagy gyakorlat az értékelés szempontjából releváns konkrét diszkontrátákat határoz meg.

(4)   A rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében várható cash flow-k diszkontált összegének megállapításához az értékelő figyelembe veszi a következőket:

| a) | a központi szerződő felek alkalmazandó működési szabályai, szerződéses megállapodások, az érintett joghatóságban alkalmazandó fizetésképtelenségi jog és gyakorlat, amelyek kihatással lehetnek az értékelésre; |
| --- | --- |

a)

a központi szerződő felek alkalmazandó működési szabályai, szerződéses megállapodások, az érintett joghatóságban alkalmazandó fizetésképtelenségi jog és gyakorlat, amelyek kihatással lehetnek az értékelésre;

| b) | észszerűen előre látható adminisztrációs, tranzakciós, tartási, elidegenítési és egyéb költségek, amelyek a vagyonfelügyelő vagy a fizetésképtelenségi szakértő eljárása esetén felmerültek volna, továbbá a finanszírozási költségek; |
| --- | --- |

b)

észszerűen előre látható adminisztrációs, tranzakciós, tartási, elidegenítési és egyéb költségek, amelyek a vagyonfelügyelő vagy a fizetésképtelenségi szakértő eljárása esetén felmerültek volna, továbbá a finanszírozási költségek;

| c) | hasonló szervezetek közelmúltbeli fizetésképtelenségi ügyeivel kapcsolatos információk, amennyiben rendelkezésre állnak és relevánsak; |
| --- | --- |

c)

hasonló szervezetek közelmúltbeli fizetésképtelenségi ügyeivel kapcsolatos információk, amennyiben rendelkezésre állnak és relevánsak;

| d) | a klíringtagoknál felmerülő, a 23. cikknek megfelelően kiszámított közvetlen felváltási költségek becslése. |
| --- | --- |

d)

a klíringtagoknál felmerülő, a 23. cikknek megfelelően kiszámított közvetlen felváltási költségek becslése.

(5)   Azon eszközök esetében, amelyekkel aktív piacokon kereskednek, az értékelőnek a megfigyelt árat kell alkalmaznia, kivéve, ha különleges körülmények akadályozzák a központi szerződő fél eszközeinek értékesíthetőségét.

Azon eszközök esetében, amelyekkel aktív piacokon nem kereskednek, az értékelő a várható cash flow-k összegének és kifizetési idejének megállapításához figyelembe veszi a következő tényezőket:

| a) | azon aktív piacokon megfigyelt árak, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek; |
| --- | --- |

a)

azon aktív piacokon megfigyelt árak, amelyeken hasonló eszközökkel kereskednek;

| b) | rendes fizetésképtelenségi eljárásokban vagy hasonló eszközök hasonló feltételű, egyéb okból kényszerű ügyleteiben megfigyelt árak; |
| --- | --- |

b)

rendes fizetésképtelenségi eljárásokban vagy hasonló eszközök hasonló feltételű, egyéb okból kényszerű ügyleteiben megfigyelt árak;

| c) | szanálással összefüggésben hasonló szervezetek vagyonértékesítési eszközre vagy áthidaló központi szerződő félre történő átruházásra irányuló ügyleteiben megfigyelt árak; |
| --- | --- |

c)

szanálással összefüggésben hasonló szervezetek vagyonértékesítési eszközre vagy áthidaló központi szerződő félre történő átruházásra irányuló ügyleteiben megfigyelt árak;

| d) | rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében az adott eszközből származó nettó pénzeszköz-beáramlás valószínűsége; |
| --- | --- |

d)

rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében az adott eszközből származó nettó pénzeszköz-beáramlás valószínűsége;

| e) | az adott elidegenítési időszak alatt várható piaci viszonyok, ideértve a piac mélységét és a piacnak a meghatározott volumenű eszközforgalom említett időszakon belüli lebonyolítására vonatkozó képességét; és |
| --- | --- |

e)

az adott elidegenítési időszak alatt várható piaci viszonyok, ideértve a piac mélységét és a piacnak a meghatározott volumenű eszközforgalom említett időszakon belüli lebonyolítására vonatkozó képességét; és

| f) | az elidegenítési időszaknak az alkalmazandó fizetésképtelenségi jogból következő hossza. |
| --- | --- |

f)

az elidegenítési időszaknak az alkalmazandó fizetésképtelenségi jogból következő hossza.

(6)   Az értékelő mérlegeli, hogy a központ szerződő fél pénzügyi helyzete befolyásolta volna-e a várható cash flow-kat, többek között a vagyonfelügyelő tárgyalási képességének a potenciális vevőkkel folytatandó tárgyalások kapcsán való korlátozása révén.

(7)   Amennyiben lehetséges, és a fizetésképtelenségre vonatkozó releváns keretrendszer alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelően a cash flow-k tükrözik a hitelezők szerződésből, jogszabályból eredő vagy más törvényes jogait, illetve a rendes fizetésképtelenségi eljárás gyakorlatát.

(8)   Az értékelés eredménye alapján adódó feltételezett bevételeket az alkalmazandó fizetésképtelenségi jogszabály szerinti, a 20. cikkben említett rangsornak megfelelően a részvényesekhez és a hitelezőkhöz rendelik.

23. cikk

A klíringtagoknál a rendes fizetésképtelenségi eljárás során felmerült közvetlen felváltási költségek

(1)   A 22. cikk (4) bekezdésének d) pontjában említett költségek kiszámításakor az értékelő az (EU) 2021/23 rendelet 61. cikke (3) bekezdése első albekezdésének c) pontjában meghatározottak szerint figyelembe veszi a klíringtagoknál az összehasonlítható nettó piaci pozíciók megfelelő időszakon belüli újbóli megnyitása során felmerült közvetlen felváltási költségek kereskedelmileg észszerű becslését.

(2)   Az értékelőnek a klíringtagok következő költségeit kell figyelembe vennie:

| a) | a klíringtagoknak az összehasonlítható nettó pozíciók újbóli megnyitásakor a központi szerződő féllel szembeni hipotetikus hitelkockázati kitettsége, ha ezek a pozíciók a központi szerződő félnél az említett időpontig nyitottak maradtak volna; |
| --- | --- |

a)

a klíringtagoknak az összehasonlítható nettó pozíciók újbóli megnyitásakor a központi szerződő féllel szembeni hipotetikus hitelkockázati kitettsége, ha ezek a pozíciók a központi szerződő félnél az említett időpontig nyitottak maradtak volna;

| b) | a klíringtagoknál az összehasonlítható nettó pozíciók újbóli megnyitásakor felmerülő likviditási és koncentrációs költségek; |
| --- | --- |

b)

a klíringtagoknál az összehasonlítható nettó pozíciók újbóli megnyitásakor felmerülő likviditási és koncentrációs költségek;

| c) | a klíringtagok és bármely szerződő fél vagy központi szerződő fél közötti új kapcsolatokkal vagy ügyletekkel kapcsolatban a klíringtagoknál felmerült lényeges elkerülhetetlen működési költségek, beleértve a tagsági, kereskedési, elszámolási, fizetési, kiegyenlítési és letéti díjakat; |
| --- | --- |

c)

a klíringtagok és bármely szerződő fél vagy központi szerződő fél közötti új kapcsolatokkal vagy ügyletekkel kapcsolatban a klíringtagoknál felmerült lényeges elkerülhetetlen működési költségek, beleértve a tagsági, kereskedési, elszámolási, fizetési, kiegyenlítési és letéti díjakat;

| d) | bármely olyan további lényeges finanszírozási költség, amely az alkalmazandó letéti követelmények és a garanciaalaphoz való hozzájárulások különbségéből ered, és amely bármely partnernél vagy központi szerződő félnél a nettó pozíciók újbóli megnyitásához kapcsolódik. |
| --- | --- |

d)

bármely olyan további lényeges finanszírozási költség, amely az alkalmazandó letéti követelmények és a garanciaalaphoz való hozzájárulások különbségéből ered, és amely bármely partnernél vagy központi szerződő félnél a nettó pozíciók újbóli megnyitásához kapcsolódik.

24. cikk

A szanálás által érintett részvényesekkel és hitelezőkkel szemben ténylegesen alkalmazott elbánás megállapítása

(1)   Az értékelő meghatározza a tőkeinstrumentumok leírása vagy átalakítása és az esetleges szanálási intézkedések alkalmazása után fennálló összes követelést, és ezeket a követeléseket hozzárendeli azon jogi és természetes személyekhez, amelyek/akik a szanálási határozat napján a központi szerződő fél részvényesei vagy hitelezői voltak.

Az értékelőnek a (2), (3) és (4) bekezdéssel összhangban meg kell határoznia az azon jogi és természetes személyekkel szemben alkalmazandó tényleges elbánást, akik a szanálási határozat napján a központi szerződő fél részvényesei és hitelezői voltak, kivéve, ha ezek a személyek a szanálás eredményeként pénzbeli kártalanításban részesülnek.

(2)   Amennyiben azon jogi és természetes személyek, amelyek/akik a szanálási határozat napján a központi szerződő fél részvényesei vagy hitelezői voltak, a szanálás eredményeképpen részvény-kártérítésben részesülnek, az értékelő az említettekkel szembeni tényleges elbánás megállapításához megbecsüli az átalakított tőkeinstrumentumok, hitelinstrumentumok vagy egyéb fedezetlen kötelezettségek tulajdonosai részére ellenértékként átruházott vagy kibocsátott részvények összértékét. A becslés az általánosan elfogadott értékelési módszerekkel adódó piaci áron alapulhat.

(3)   Amennyiben azon jogi és természetes személyek, amelyek/akik a szanálási határozat napján a központi szerződő fél részvényesei vagy hitelezői voltak, a szanálás eredményeképpen hitelviszonyt megtestesítő kártérítésben részesülnek, az értékelőnek a tényleges elbánás meghatározásakor a szerződéses cash flow-k leírásból vagy átalakításból eredő változásait, az egyéb szanálási intézkedések alkalmazását és az e rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében meghatározott módszertannak megfelelően kiszámított vonatkozó diszkontrátát kell figyelembe vennie.

(4)   A (2) és (3) bekezdésben említett tényezők mellett az értékelő bármely fennálló követelés esetében figyelembe veheti a szanálás alatt álló központi szerződő fél vagy más hasonló szervezet által kibocsátott azonos vagy hasonló instrumentumok aktív piacain megfigyelt árakat, ha ezek hozzáférhetők.

(5)   A részvényesekkel és hitelezőkkel szemben a szanálás során alkalmazott tényleges elbánás és „a hitelezők egyike sem járhat rosszabbul” elv alkalmazását célzó értékelés összehasonlításakor az értékelőnek figyelembe kell vennie a klíringtagoknál felmerült és a 23. cikk (2) bekezdésében felsorolt tényleges közvetlen felváltási költségeket is.

25. cikk

Értékelési jelentés

Az értékelőnek értékelési jelentést kell készítenie a szanálási hatóság számára, amelynek a következőket elemeket kell tartalmaznia:

| a) | az értékelés összefoglalója, amely bemutatja az értékelési tartományokat és az értékelési bizonytalanság forrásait; |
| --- | --- |

a)

az értékelés összefoglalója, amely bemutatja az értékelési tartományokat és az értékelési bizonytalanság forrásait;

| b) | az alkalmazott legfőbb módszerek és feltételezések, továbbá annak magyarázata, hogy az értékelés mennyire érzékeny ezen választások függvényében; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazott legfőbb módszerek és feltételezések, továbbá annak magyarázata, hogy az értékelés mennyire érzékeny ezen választások függvényében;

| c) | amennyiben megadható, annak magyarázata, hogy az értékelés miért tér el más releváns értékelésektől, ideértve az (EU) 2021/23 rendelettel összhangban elvégzett szanálási értékeléseket vagy más prudenciális vagy számviteli értékelést. |
| --- | --- |

c)

amennyiben megadható, annak magyarázata, hogy az értékelés miért tér el más releváns értékelésektől, ideértve az (EU) 2021/23 rendelettel összhangban elvégzett szanálási értékeléseket vagy más prudenciális vagy számviteli értékelést.

26. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 3-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 22., 2021.1.22., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 648/2012/EU rendelete (2012. július 4.) a tőzsdén kívüli származtatott ügyletekről, a központi szerződő felekről és a kereskedési adattárakról (HL L 201., 2012.7.27., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/43/EK irányelve (2006. május 17.) az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról, a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 84/253/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 157., 2006.6.9., 87. o.).

5

---

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1617 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. augusztus 8.)

a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 12. cikkére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Hatályban levő intézkedések

Hatályban levő intézkedések

| (1) | A Bizottság 2021. november 17-én elfogadta a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó, optikai szálakból álló kábelek (a továbbiakban: vizsgált termék) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 bizottsági végrehajtási rendeletet (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet). Az eredetileg kivetett végleges dömpingellenes vám (a továbbiakban: eredetileg kivetett vám) mértéke 19,7 % és 44 % között helyezkedett el. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2021. november 17-én elfogadta a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó, optikai szálakból álló kábelek (a továbbiakban: vizsgált termék) behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 bizottsági végrehajtási rendeletet (2) (a továbbiakban: eredeti rendelet). Az eredetileg kivetett végleges dömpingellenes vám (a továbbiakban: eredetileg kivetett vám) mértéke 19,7 % és 44 % között helyezkedett el.

2

| (2) | A vizsgált termék emellett az (EU) 2022/469 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) helyesbített (EU) 2022/72 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) kivetett, 5,1 %-tól 10,3 %-ig terjedő végleges kiegyenlítő vám hatálya alá is tartozik. A mostani újbóli vizsgálatnak azonban a kiegyenlítő vám nem tárgya. Miután a Bizottság a vizsgált termékre végleges kiegyenlítő vámot vetett ki, a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítésének elkerülése érdekében a végleges dömpingellenes vámot lecsökentette 14,6 % és 33,7 % közé. |
| --- | --- |

(2)

A vizsgált termék emellett az (EU) 2022/469 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) helyesbített (EU) 2022/72 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) kivetett, 5,1 %-tól 10,3 %-ig terjedő végleges kiegyenlítő vám hatálya alá is tartozik. A mostani újbóli vizsgálatnak azonban a kiegyenlítő vám nem tárgya. Miután a Bizottság a vizsgált termékre végleges kiegyenlítő vámot vetett ki, a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítésének elkerülése érdekében a végleges dömpingellenes vámot lecsökentette 14,6 % és 33,7 % közé.

3

4

1.2.   Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat iránti kérelem

Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat iránti kérelem

| (3) | Az (EU) 2016/1036 alaprendelet 12. cikke alapján kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz a vizsgált termék behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálata iránt. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/1036 alaprendelet 12. cikke alapján kérelmet nyújtottak be a Bizottsághoz a vizsgált termék behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálata iránt.

| (4) | A kérelmet 2022. október 28-án az Europacable (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az uniós gyártók nevében. A kérelmező az optikai szálakból álló kábelek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet 2022. október 28-án az Europacable (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az uniós gyártók nevében. A kérelmező az optikai szálakból álló kábelek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviseli.

| (5) | A kérelmező elegendő bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően a kínai exportárak csökkentek és ez a csökkenés aláásta a hatályban lévő intézkedések szándékolt javító hatását. A kérelemben ismertetett bizonyítékok szerint az exportárak csökkenése nem magyarázható a legfontosabb nyersanyagok árának és más költségeknek a csökkenésével vagy a termékösszetétel változásával. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező elegendő bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően a kínai exportárak csökkentek és ez a csökkenés aláásta a hatályban lévő intézkedések szándékolt javító hatását. A kérelemben ismertetett bizonyítékok szerint az exportárak csökkenése nem magyarázható a legfontosabb nyersanyagok árának és más költségeknek a csökkenésével vagy a termékösszetétel változásával.

1.3.   A dömpingellenes vizsgálat újbóli megindítása

A dömpingellenes vizsgálat újbóli megindítása

| (6) | A Bizottság 2022. december 8-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés) újból megindította a dömpingellenes vizsgálatot. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2022. december 8-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: a vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítés) újból megindította a dömpingellenes vizsgálatot.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5

| (7) | Az újbóli vizsgálat a módosított és helyesbített eredeti rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint kivetett dömpingellenes vámra vonatkozott. |
| --- | --- |

(7)

Az újbóli vizsgálat a módosított és helyesbített eredeti rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerint kivetett dömpingellenes vámra vonatkozott.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az újbóli vizsgálatban való részvétel céljából lépjenek vele kapcsolatba. Emellett a Bizottság külön tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert érintett exportáló gyártókat és importőröket, valamint az érintett ország hatóságait az újbóli vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálat újbóli megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az újbóli vizsgálatban való részvétel céljából lépjenek vele kapcsolatba. Emellett a Bizottság külön tájékoztatta a kérelmezőt, az ismert érintett exportáló gyártókat és importőröket, valamint az érintett ország hatóságait az újbóli vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére, valamint arra, hogy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak álláspontjuk írásbeli ismertetésére, valamint arra, hogy kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

1.5.   Mintavétel a Kínai Népköztársaságbeli exportáló gyártók körében

Mintavétel a Kínai Népköztársaságbeli exportáló gyártók körében

| (10) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az újbóli eljárás megindításáról szóló értesítésben kárt információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy ha vannak olyan további gyártók, amelyek adott esetben részt kívánnak venni az újbóli vizsgálatban, nevezze meg őket és/vagy lépjen kapcsolatba velük. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az újbóli eljárás megindításáról szóló értesítésben kárt információk benyújtására. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy ha vannak olyan további gyártók, amelyek adott esetben részt kívánnak venni az újbóli vizsgálatban, nevezze meg őket és/vagy lépjen kapcsolatba velük.

| (11) | A Kínában működő exportáló gyártók közül tizenegy nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. és kapcsolt vállalkozásai (a továbbiakban: FTT csoport), valamint a Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. és kapcsolt vállalkozásai (a továbbiakban: ZTT csoport) voltak. A mintában szereplő exportáló gyártók az optikai szálakból álló kábelek Kínából az Unióba irányuló teljes becsült exportvolumenének 58 %-át képviselték a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban (azaz 2021. október 1. és 2022. szeptember 30. között). Az eredetileg kivetett vám elrendeléséhez vezető vizsgálatban (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) ugyanezek az exportáló gyártók szerepeltek a mintában. |
| --- | --- |

(11)

A Kínában működő exportáló gyártók közül tizenegy nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban, a Bizottság egy olyan, két exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. és kapcsolt vállalkozásai (a továbbiakban: FTT csoport), valamint a Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. és kapcsolt vállalkozásai (a továbbiakban: ZTT csoport) voltak. A mintában szereplő exportáló gyártók az optikai szálakból álló kábelek Kínából az Unióba irányuló teljes becsült exportvolumenének 58 %-át képviselték a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban (azaz 2021. október 1. és 2022. szeptember 30. között). Az eredetileg kivetett vám elrendeléséhez vezető vizsgálatban (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) ugyanezek az exportáló gyártók szerepeltek a mintában.

| (12) | Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Mivel nem érkezett észrevétel, az ideiglenes minta megerősítést nyert. |
| --- | --- |

(12)

Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. Mivel nem érkezett észrevétel, az ideiglenes minta megerősítést nyert.

1.6.   Mintavétel a független importőrök körében

Mintavétel a független importőrök körében

| (13) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás újbóli megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás újbóli megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (14) | Két vállalat (a Cable 77 Danmark Aps és a Connect Com GmbH) nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az általuk szolgáltatott mintavételi információk elemzését követően a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte mindkét együttműködő vállalatot, hogy nyújtsák be a független importőrök számára összeállított kérdőívre adott válaszaikat. |
| --- | --- |

(14)

Két vállalat (a Cable 77 Danmark Aps és a Connect Com GmbH) nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az általuk szolgáltatott mintavételi információk elemzését követően a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte mindkét együttműködő vállalatot, hogy nyújtsák be a független importőrök számára összeállított kérdőívre adott válaszaikat.

1.7.   A kérdőívekre adott válaszok és ellenőrzések

A kérdőívekre adott válaszok és ellenőrzések

| (15) | A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő exportáló gyártói csoportoknak és azoknak a vállalkozásoknak, amelyek benyújtották a független importőröktől kért információkat. A Bizottság a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (6). |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kérdőíveket küldött a mintában szereplő exportáló gyártói csoportoknak és azoknak a vállalkozásoknak, amelyek benyújtották a független importőröktől kért információkat. A Bizottság a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (6).

6

| (16) | A vállalkozások egyike, a Cable 77 Danmark Aps (Dánia) független importőr hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza. A Bizottság hiánypótlásra felszólító levelet küldött, amelyben kiegészítő információkat kért. A vállalkozás azonban nem válaszolt. A második vállalat, a Connect Com GmbH (Németország) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban nem Kínából importálta a vizsgált terméket, hanem azt uniós vállalkozásoktól vásárolta. Ezért a jelenlegi újbóli vizsgálat keretében a Bizottság az alaprendelet értelmében nem tekintette független importőrnek ezt a vállalkozást. A Bizottság ezért nem ellenőrizte a két vállalkozás által szolgáltatott információkat, és ezeket az információkat nem használta fel a jelenlegi újbóli vizsgálat során. |
| --- | --- |

(16)

A vállalkozások egyike, a Cable 77 Danmark Aps (Dánia) független importőr hiányosan kitöltött kérdőívet küldött vissza. A Bizottság hiánypótlásra felszólító levelet küldött, amelyben kiegészítő információkat kért. A vállalkozás azonban nem válaszolt. A második vállalat, a Connect Com GmbH (Németország) arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban nem Kínából importálta a vizsgált terméket, hanem azt uniós vállalkozásoktól vásárolta. Ezért a jelenlegi újbóli vizsgálat keretében a Bizottság az alaprendelet értelmében nem tekintette független importőrnek ezt a vállalkozást. A Bizottság ezért nem ellenőrizte a két vállalkozás által szolgáltatott információkat, és ezeket az információkat nem használta fel a jelenlegi újbóli vizsgálat során.

| (17) | A Bizottság a mintába felvett exportáló gyártók által benyújtott minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, illetve az adatok egybevetésével ellenőrzött, amelyet az újbóli vizsgálathoz szükségesnek ítélt. A Covid19-világjárvány kitörésére tekintettel a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat tenni a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd és a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. telephelyén (mindkettő az FTT csoporthoz tartozik), valamint a Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., a Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., a ZTT International Limited és a ZTT Europe GmbH (mindegyik a ZTT csoporthoz tartozik) telephelyein. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról, videokonferencia keretében ellenőrizte az e vállalatok által benyújtott információkat, összhangban a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (7). |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság a mintába felvett exportáló gyártók által benyújtott minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, illetve az adatok egybevetésével ellenőrzött, amelyet az újbóli vizsgálathoz szükségesnek ítélt. A Covid19-világjárvány kitörésére tekintettel a Bizottság nem tudott az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokat tenni a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd és a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. telephelyén (mindkettő az FTT csoporthoz tartozik), valamint a Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., a Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., a ZTT International Limited és a ZTT Europe GmbH (mindegyik a ZTT csoporthoz tartozik) telephelyein. A Bizottság ehelyett az adatok egybevetésével távolról, videokonferencia keretében ellenőrizte az e vállalatok által benyújtott információkat, összhangban a Covid19-világjárványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közleményével (7).

7

| (18) | Ezen túlmenően a Bizottság az alaprendelet 16. cikke alapján ellenőrző látogatásokat tett az FTT csoporttal kapcsolatban álló uniós importőrök telephelyein:






  — | FiberHome International Germany GmbH, Németország, |
| --- | --- | --- |

(18)

Ezen túlmenően a Bizottság az alaprendelet 16. cikke alapján ellenőrző látogatásokat tett az FTT csoporttal kapcsolatban álló uniós importőrök telephelyein:

—

FiberHome International Germany GmbH, Németország,

| — | FiberHome International Poland Sp. z o.o., Lengyelország. |
| --- | --- |

—

FiberHome International Poland Sp. z o.o., Lengyelország.

1.8.   Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatban érintett időszak

Az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatban érintett időszak

| (19) | A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak 2021. október 1-jétől 2022. szeptember 30-ig tartott. Az eredeti vizsgálati időszak 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig tartott. |
| --- | --- |

(19)

A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak 2021. október 1-jétől 2022. szeptember 30-ig tartott. Az eredeti vizsgálati időszak 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig tartott.

1.9.   A kérelemmel és az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

A kérelemmel és az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (20) | A kérelemmel és az eljárás megindításával kapcsolatban a Bizottsághoz észrevételek érkeztek az eredeti vizsgálatban együttműködő, független importőrként érintett Connect Com GmbH vállalkozástól (a továbbiakban: Connect Com). |
| --- | --- |

(20)

A kérelemmel és az eljárás megindításával kapcsolatban a Bizottsághoz észrevételek érkeztek az eredeti vizsgálatban együttműködő, független importőrként érintett Connect Com GmbH vállalkozástól (a továbbiakban: Connect Com).

| (21) | A Connect Com azt állította, hogy a kábelkilométerenkénti átlagár alkalmazása nem tekinthető érdemi mutatónak a dömpingellenes vámok visszanyerésére vonatkozóan, mivel a sokszálas kábelek kábelkilométerenként drágábbak, mint a kevés szálat tartalmazó kábelek. A Connect Com azzal érvelt, hogy a kábelkilométerenkénti átlagár csökkenését a dömpingellenes vámok kivetése előtt és után értékesített termékösszetételben bekövetkezett változás okozta. |
| --- | --- |

(21)

A Connect Com azt állította, hogy a kábelkilométerenkénti átlagár alkalmazása nem tekinthető érdemi mutatónak a dömpingellenes vámok visszanyerésére vonatkozóan, mivel a sokszálas kábelek kábelkilométerenként drágábbak, mint a kevés szálat tartalmazó kábelek. A Connect Com azzal érvelt, hogy a kábelkilométerenkénti átlagár csökkenését a dömpingellenes vámok kivetése előtt és után értékesített termékösszetételben bekövetkezett változás okozta.

| (22) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kérelmező az Eurostat TARIC-adatbázisában szereplő, az érintett termékre vonatkozó importárakra támaszkodott, ami a bevett gyakorlat, mivel a statisztikai adatok összegyűjtése az árumegnevezés egésze, nem pedig egyes terméktípusok alapján történik. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy elegendő ezen az alapon újból megindítani a vizsgálatot. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a Connect Com nem nyújtott be elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az importár csökkenését a termékösszetétel megváltozása okozta volna. Az újbóli vizsgálat során a Bizottság a termékkódok alapán részletesebb, terméktípus-szintű adatokat gyűjtött, és a (40) preambulumbekezdésben kifejtett módon össze tudta hasonlítani ugyanazon terméktípusok árait. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kérelmező az Eurostat TARIC-adatbázisában szereplő, az érintett termékre vonatkozó importárakra támaszkodott, ami a bevett gyakorlat, mivel a statisztikai adatok összegyűjtése az árumegnevezés egésze, nem pedig egyes terméktípusok alapján történik. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy elegendő ezen az alapon újból megindítani a vizsgálatot. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a Connect Com nem nyújtott be elegendő bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az importár csökkenését a termékösszetétel megváltozása okozta volna. Az újbóli vizsgálat során a Bizottság a termékkódok alapán részletesebb, terméktípus-szintű adatokat gyűjtött, és a (40) preambulumbekezdésben kifejtett módon össze tudta hasonlítani ugyanazon terméktípusok árait. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (23) | A Connect Com azt is kijelentette, hogy a kábelüzletágban nem szokványos a „kg” vagy „tonna” mértékegység alkalmazása. A kábelek szokásos mértékegységei a méter vagy a kilométer. |
| --- | --- |

(23)

A Connect Com azt is kijelentette, hogy a kábelüzletágban nem szokványos a „kg” vagy „tonna” mértékegység alkalmazása. A kábelek szokásos mértékegységei a méter vagy a kilométer.

| (24) | A Bizottság megállapította, hogy az Eurostat TARIC-adatbázisában szereplő összes többi termékhez hasonlóan a vizsgált termék behozatali mennyisége kábelkilométer mellett tonnában, illetve kilogrammban is rendelkezésre áll. A kérelmező kérelmében a (releváns) behozatali mennyiségeket mindkét mértékegységben megjelölte, mindkét mértékegység esetében az egységár feltüntetésével. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság megállapította, hogy az Eurostat TARIC-adatbázisában szereplő összes többi termékhez hasonlóan a vizsgált termék behozatali mennyisége kábelkilométer mellett tonnában, illetve kilogrammban is rendelkezésre áll. A kérelmező kérelmében a (releváns) behozatali mennyiségeket mindkét mértékegységben megjelölte, mindkét mértékegység esetében az egységár feltüntetésével. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (25) | A Connect Com azt állította, hogy az áraknak csak 2022 első felének végéig történő figyelembevétele – amint az a kérelemben szerepel – torz eredményhez vezetett, mivel az árak 2022 júniusában ismét emelkedtek, és 2022 második felében további emelkedésre lehetett számítani. |
| --- | --- |

(25)

A Connect Com azt állította, hogy az áraknak csak 2022 első felének végéig történő figyelembevétele – amint az a kérelemben szerepel – torz eredményhez vezetett, mivel az árak 2022 júniusában ismét emelkedtek, és 2022 második felében további emelkedésre lehetett számítani.

| (26) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy benyújtásának időpontjára tekintettel a kérelem a 2022. június 30-ig tartó időszakot használta a tendenciák bemutatására, mivel ez volt az a legfrissebb időszak, amelyre vonatkozóan a kérelem benyújtásának időpontjában teljeskörű adatok álltak a kérelmezők rendelkezésére. Emellett az újbóli vizsgálat során a Bizottság a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak végéig, azaz 2022. szeptember 30-ig értékelte az árakat. Ebből következően azt az időszakot, amely alatt a Connect Com szerint az árak megemelkedtek, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak részben lefedte. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy benyújtásának időpontjára tekintettel a kérelem a 2022. június 30-ig tartó időszakot használta a tendenciák bemutatására, mivel ez volt az a legfrissebb időszak, amelyre vonatkozóan a kérelem benyújtásának időpontjában teljeskörű adatok álltak a kérelmezők rendelkezésére. Emellett az újbóli vizsgálat során a Bizottság a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak végéig, azaz 2022. szeptember 30-ig értékelte az árakat. Ebből következően azt az időszakot, amely alatt a Connect Com szerint az árak megemelkedtek, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak részben lefedte. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (27) | A Connect Com vitatta továbbá az állítólagosan csökkenő árak és a vámok kivetése közötti ok-okozati összefüggést. Állítása szerint már a vámok kivetése előtt, 2021 augusztusa és szeptembere között rendkívüli mértékű árcsökkenés következett be, az ezt követően a 2021. decemberi 10 EUR-hoz képest 2022 júniusára kialakult 7 EUR pedig nem tekinthető jelentős árcsökkenésnek, és nem kapcsolódik az intézkedések bevezetéséhez. |
| --- | --- |

(27)

A Connect Com vitatta továbbá az állítólagosan csökkenő árak és a vámok kivetése közötti ok-okozati összefüggést. Állítása szerint már a vámok kivetése előtt, 2021 augusztusa és szeptembere között rendkívüli mértékű árcsökkenés következett be, az ezt követően a 2021. decemberi 10 EUR-hoz képest 2022 júniusára kialakult 7 EUR pedig nem tekinthető jelentős árcsökkenésnek, és nem kapcsolódik az intézkedések bevezetéséhez.

| (28) | Az alaprendelet 12. cikke szerint ha elegendő bizonyíték van a vámok visszanyerésére, az eredeti vizsgálat bármely érdekelt fél kérésére újraindítható. A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően a kínai exportárak csökkentek. Erre tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot. Ezenkívül az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi, hogy a Bizottság figyelembe vegye az olyan, eredeti vizsgálati időszakot követően, a vámok kivetését megelőzően bekövetkezett árcsökkenéseket, amelyeket a Connect Com vitatott. A Bizottság ezért elutasította a Connect Com állítását. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 12. cikke szerint ha elegendő bizonyíték van a vámok visszanyerésére, az eredeti vizsgálat bármely érdekelt fél kérésére újraindítható. A Bizottság értékelte a kérelmező által benyújtott arra vonatkozó bizonyítékokat, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően a kínai exportárak csökkentek. Erre tekintettel a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálatot. Ezenkívül az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdése lehetővé teszi, hogy a Bizottság figyelembe vegye az olyan, eredeti vizsgálati időszakot követően, a vámok kivetését megelőzően bekövetkezett árcsökkenéseket, amelyeket a Connect Com vitatott. A Bizottság ezért elutasította a Connect Com állítását.

1.10.   Végső tájékoztatás

Végső tájékoztatás

| (29) | A Bizottság 2023. június 1-jén nyilvánosságra hozta azokat a lényeges tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján módosítani kívánja a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz az FTT csoport, a ZTT csoport és a Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd (a továbbiakban: TFO) részéről érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság 2023. június 1-jén nyilvánosságra hozta azokat a lényeges tényeket és megfontolásokat, amelyek alapján módosítani kívánja a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz az FTT csoport, a ZTT csoport és a Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd (a továbbiakban: TFO) részéről érkeztek észrevételek.

| (30) | A TFO, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottság figyelmen kívül hagyta. Ezenkívül a TFO azt állította, hogy a TKH Group NV holland vállalat 100 %-os tulajdonában áll, és optikai szálakból álló kábeleket értékesít a szokásos versenyfeltételek mellett az Unióban található leányvállalatának. A TFO szerint továbbá az árazás nem változott az eredeti vizsgálati időszak és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak között. Végezetül a TFO nem értett egyet a visszanyerésre vonatkozó vizsgálata alapján rá alkalmazandó dömpingellenes vámra vonatkozó, Bizottság általi értékeléssel. |
| --- | --- |

(30)

A TFO, a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottság figyelmen kívül hagyta. Ezenkívül a TFO azt állította, hogy a TKH Group NV holland vállalat 100 %-os tulajdonában áll, és optikai szálakból álló kábeleket értékesít a szokásos versenyfeltételek mellett az Unióban található leányvállalatának. A TFO szerint továbbá az árazás nem változott az eredeti vizsgálati időszak és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak között. Végezetül a TFO nem értett egyet a visszanyerésre vonatkozó vizsgálata alapján rá alkalmazandó dömpingellenes vámra vonatkozó, Bizottság általi értékeléssel.

| (31) | A Bizottság megjegyzi, hogy a TFO az eredeti vizsgálat során egyedi vizsgálat iránti kérelmet nyújtott be. Az eredeti vizsgálat során – az eredeti rendelet (40) preambulumbekezdésében kifejtetteknek megfelelőn – az egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottság elutasította. Ezért a TFO-ra alkalmazandó vám a mintában nem szereplő együttműködő vállalkozásokra vonatkozó vám, ahogy azt az eredeti rendelet (397) és (565) preambulumbekezdése kifejti. A jelenlegi vizsgálat során a Bizottság e rendelet (85) preambulumbekezdésének megfelelően kiszámította a mintában nem szereplő együttműködő vállalkozások esetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetet. Az eredeti vizsgálat mintában nem szereplő együttműködő vállalkozásokra alkalmazandó vámot e rendelet (99) preambulumbekezdésében kifejtetteknek megfelelően a Bizottság megemelte. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság megjegyzi, hogy a TFO az eredeti vizsgálat során egyedi vizsgálat iránti kérelmet nyújtott be. Az eredeti vizsgálat során – az eredeti rendelet (40) preambulumbekezdésében kifejtetteknek megfelelőn – az egyedi vizsgálat iránti kérelmét a Bizottság elutasította. Ezért a TFO-ra alkalmazandó vám a mintában nem szereplő együttműködő vállalkozásokra vonatkozó vám, ahogy azt az eredeti rendelet (397) és (565) preambulumbekezdése kifejti. A jelenlegi vizsgálat során a Bizottság e rendelet (85) preambulumbekezdésének megfelelően kiszámította a mintában nem szereplő együttműködő vállalkozások esetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetet. Az eredeti vizsgálat mintában nem szereplő együttműködő vállalkozásokra alkalmazandó vámot e rendelet (99) preambulumbekezdésében kifejtetteknek megfelelően a Bizottság megemelte.

| (32) | A TFO részesedését illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a TFO kínai székhelyű exportáló gyártó, amely az Unióba exportál, és amelyre a mintában nem szereplő együttműködő vállalkozásokra alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik. Az, hogy a TFO egy uniós székhelyű másik vállalkozás tulajdonában van, nincs hatással a ténymegállapításra vagy a vonatkozó vámtétel alkalmazhatóságára. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(32)

A TFO részesedését illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a TFO kínai székhelyű exportáló gyártó, amely az Unióba exportál, és amelyre a mintában nem szereplő együttműködő vállalkozásokra alkalmazandó dömpingellenes vám vonatkozik. Az, hogy a TFO egy uniós székhelyű másik vállalkozás tulajdonában van, nincs hatással a ténymegállapításra vagy a vonatkozó vámtétel alkalmazhatóságára. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (33) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Egyetlen fél sem kért meghallgatást. |
| --- | --- |

(33)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Egyetlen fél sem kért meghallgatást.

| (34) | Az érdeket felek 2023. június 26-án újabb végső tájékoztatást kaptak a Bizottságtól azokról a tényekről, amelyek alapján a Bizottság módosítani kívánta a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz az FTT csoportól és a ZTT csoportól érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(34)

Az érdeket felek 2023. június 26-án újabb végső tájékoztatást kaptak a Bizottságtól azokról a tényekről, amelyek alapján a Bizottság módosítani kívánta a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámot. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Bizottsághoz az FTT csoportól és a ZTT csoportól érkeztek észrevételek.

2.   A VIZSGÁLT TERMÉK

A VIZSGÁLT TERMÉK

| (35) | A vizsgált termék a Kínából származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is. |
| --- | --- |

(35)

A vizsgált termék a Kínából származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is.

| (36) | Az alábbi termékek nem tartoznak ebbe a termékkörbe:






  i. | azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint |
| --- | --- | --- |

(36)

Az alábbi termékek nem tartoznak ebbe a termékkörbe:

i.

azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint

| ii. | a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el. |
| --- | --- |

ii.

a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el.

| (37) | Az optikai szálakból álló kábeleket optikai átviteli közegként használják a távközlési hálózatokban a long haul, a nagyvárosi és a hozzáférési hálózatokban. |
| --- | --- |

(37)

Az optikai szálakból álló kábeleket optikai átviteli közegként használják a távközlési hálózatokban a long haul, a nagyvárosi és a hozzáférési hálózatokban.

3.   AZ ÚJBÓLI, VISSZANYERÉSRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI

AZ ÚJBÓLI, VISSZANYERÉSRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT MEGÁLLAPÍTÁSAI

| (38) | Az alaprendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően csökkentek-e az exportárak, illetve bekövetkezett-e változás, illetőleg kellő mértékű változás az Unióban a vizsgált termék viszonteladói áraiban vagy későbbi eladási áraiban. Ezt követően, amennyiben megállapítást nyer, hogy az intézkedésnek elő kellett volna idéznie az árak megváltozását, a korábban az alaprendelet 3. cikkével összhangban megállapított kár elhárítása érdekében az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének megfelelően újra kell értékelni, és a dömpingkülönbözeteket az újraértékelt exportárak figyelembevételével újra kell számítani. |
| --- | --- |

(38)

Az alaprendelet 12. cikke szerinti újbóli, visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja annak megállapítása, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően csökkentek-e az exportárak, illetve bekövetkezett-e változás, illetőleg kellő mértékű változás az Unióban a vizsgált termék viszonteladói áraiban vagy későbbi eladási áraiban. Ezt követően, amennyiben megállapítást nyer, hogy az intézkedésnek elő kellett volna idéznie az árak megváltozását, a korábban az alaprendelet 3. cikkével összhangban megállapított kár elhárítása érdekében az exportárakat az alaprendelet 2. cikkének megfelelően újra kell értékelni, és a dömpingkülönbözeteket az újraértékelt exportárak figyelembevételével újra kell számítani.

3.1.   Az exportárak változása

Az exportárak változása

| (39) | Annak megállapítása érdekében, hogy csökkentek-e az exportárak, a Bizottság először a mintában szereplő egyes exportáló gyártók esetében megállapította a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az Unió vámhatárán fizetendő CIF-exportárat, és ezeket az árakat összehasonlította az eredeti vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározott megfelelő exportárakkal. |
| --- | --- |

(39)

Annak megállapítása érdekében, hogy csökkentek-e az exportárak, a Bizottság először a mintában szereplő egyes exportáló gyártók esetében megállapította a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az Unió vámhatárán fizetendő CIF-exportárat, és ezeket az árakat összehasonlította az eredeti vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálati időszakra vonatkozóan meghatározott megfelelő exportárakkal.

| (40) | A Bizottság ezután a mintában szereplő egyes exportáló gyártók esetében összehasonlította az értékesített terméktípusoknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti árát az eredeti vizsgálati időszakban értékesített ugyanazon terméktípusok árával, és kiszámította az árkülönbség súlyozott átlagát. Az eredeti vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok közül nem mindegyiket értékesítettek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban is. A megfelelő összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság összehasonlította a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban leginkább értékesített „nem megfeleltethető” terméktípusok árait az eredeti vizsgálati időszakban értékesített, az előzőekhez leginkább hasonló terméktípusok áraival, amennyiben azok rendelkezésre álltak. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság ezután a mintában szereplő egyes exportáló gyártók esetében összehasonlította az értékesített terméktípusoknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti árát az eredeti vizsgálati időszakban értékesített ugyanazon terméktípusok árával, és kiszámította az árkülönbség súlyozott átlagát. Az eredeti vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok közül nem mindegyiket értékesítettek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban is. A megfelelő összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság összehasonlította a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban leginkább értékesített „nem megfeleltethető” terméktípusok árait az eredeti vizsgálati időszakban értékesített, az előzőekhez leginkább hasonló terméktípusok áraival, amennyiben azok rendelkezésre álltak.

| (41) | A mintában szereplő két exportáló gyártói csoportra vonatkozóan elvégzett összehasonlítás az FTT csoport esetében 50,5 %-os, a ZTT csoport esetében 13,2 %-os csökkenést eredményezett az exportárak súlyozott átlagában. |
| --- | --- |

(41)

A mintában szereplő két exportáló gyártói csoportra vonatkozóan elvégzett összehasonlítás az FTT csoport esetében 50,5 %-os, a ZTT csoport esetében 13,2 %-os csökkenést eredményezett az exportárak súlyozott átlagában.

| (42) | A Connect Com (21) preambulumbekezdésben említett állítását illetően a vizsgálat megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártói csoportokból egy exportált ugyanazon termékkódok alá tartozó termékeket a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban, mint az eredeti vizsgálati időszakban, míg a mintában szereplő többi exportáló gyártó más termékkódok alá tartozó terméket is exportált a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálati időszakhoz képest. A vizsgálatból kiderült, hogy az árak a megfeleltethető termékkódok esetében csökkentek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(42)

A Connect Com (21) preambulumbekezdésben említett állítását illetően a vizsgálat megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártói csoportokból egy exportált ugyanazon termékkódok alá tartozó termékeket a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban, mint az eredeti vizsgálati időszakban, míg a mintában szereplő többi exportáló gyártó más termékkódok alá tartozó terméket is exportált a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálati időszakhoz képest. A vizsgálatból kiderült, hogy az árak a megfeleltethető termékkódok esetében csökkentek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (43) | mivel az exportárak csökkentek, az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözetet újraszámította az alaprendelet 2. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

(43)

mivel az exportárak csökkentek, az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözetet újraszámította az alaprendelet 2. cikkének megfelelően.

| (44) | A ZTT csoport előadta, hogy a vele kapcsolatban álló uniós importőr, a ZTT Europe GmbH (a továbbiakban: ZTT Europe) a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak során viszonteladásra kerülő összes vizsgált terméket a dömpingellenes vám kivetése előtt vásárolta meg (így a vizsgált terméknek a ZTT Europe által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak során végzett viszonteladása mentes volt a dömpingellenes vám alól), ezért a Bizottságnak az újbóli vizsgálat során végzett értékelése során figyelmen kívül kell hagynia a ZTT Europe értékesítéseit. |
| --- | --- |

(44)

A ZTT csoport előadta, hogy a vele kapcsolatban álló uniós importőr, a ZTT Europe GmbH (a továbbiakban: ZTT Europe) a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak során viszonteladásra kerülő összes vizsgált terméket a dömpingellenes vám kivetése előtt vásárolta meg (így a vizsgált terméknek a ZTT Europe által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak során végzett viszonteladása mentes volt a dömpingellenes vám alól), ezért a Bizottságnak az újbóli vizsgálat során végzett értékelése során figyelmen kívül kell hagynia a ZTT Europe értékesítéseit.

| (45) | A Bizottság megállapította, hogy az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint az eredeti vizsgálati időszak után, valamint az intézkedések bevezetése előtt vagy után bekövetkezett árváltozásokat egyaránt értékelnie kell. Ezért a Bizottság elutasította ezt az állítást, kivéve a ZTT Europe által az eredeti vizsgálati időszak előtt vagy alatt vásárolt vizsgált termék értékesítéseit, amelyeket a Bizottság az értékelésében valóban figyelmen kívül hagyott. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság megállapította, hogy az alaprendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint az eredeti vizsgálati időszak után, valamint az intézkedések bevezetése előtt vagy után bekövetkezett árváltozásokat egyaránt értékelnie kell. Ezért a Bizottság elutasította ezt az állítást, kivéve a ZTT Europe által az eredeti vizsgálati időszak előtt vagy alatt vásárolt vizsgált termék értékesítéseit, amelyeket a Bizottság az értékelésében valóban figyelmen kívül hagyott.

| (46) | A Connect Com azt állította, hogy a Bizottság nem adott arra vonatkozó érthető indoklást, hogy az egyes importőröknek miért kellett volna a kábelkilométer helyett szálkilométerben bejelenteniük a behozatalukat. |
| --- | --- |

(46)

A Connect Com azt állította, hogy a Bizottság nem adott arra vonatkozó érthető indoklást, hogy az egyes importőröknek miért kellett volna a kábelkilométer helyett szálkilométerben bejelenteniük a behozatalukat.

| (47) | A Bizottság az exportáló gyártóktól és az importőröktől is azt kérte a kérdőívekben, hogy az adatokat az eredeti vizsgálathoz hasonlóan kábelkilométerben és szálkilométerben is adják meg. A számítás ugyanakkor kábelkilométerben történt. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság az exportáló gyártóktól és az importőröktől is azt kérte a kérdőívekben, hogy az adatokat az eredeti vizsgálathoz hasonlóan kábelkilométerben és szálkilométerben is adják meg. A számítás ugyanakkor kábelkilométerben történt.

| (48) | A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy annak megállapításakor, hogy az exportárak csökkentek-e, a Bizottság csak az eredeti vizsgálati időszakban értékesített terméktípusokat veheti figyelembe. A ZTT csoport érvelése szerint a Bizottság azon módszere, hogy a leginkább hasonló terméktípusok árszintjét hasonlítja össze, torzít, mivel a termékkódrendszer műszaki leírásának kis változása is jelentős költség- és árkülönbségeket okozhat. |
| --- | --- |

(48)

A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy annak megállapításakor, hogy az exportárak csökkentek-e, a Bizottság csak az eredeti vizsgálati időszakban értékesített terméktípusokat veheti figyelembe. A ZTT csoport érvelése szerint a Bizottság azon módszere, hogy a leginkább hasonló terméktípusok árszintjét hasonlítja össze, torzít, mivel a termékkódrendszer műszaki leírásának kis változása is jelentős költség- és árkülönbségeket okozhat.

| (49) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportárak összehasonlítását megfelelőbb az eredeti vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok többsége esetében elvégezni, hogy pontosabb képet lehessen kapni az árak eredeti vizsgálati időszak és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak közötti alakulásáról. A Bizottság ugyanakkor megjegyezte, hogy még abban az esetben is, ha az összehasonlítás csak a megfeleltethető termékkódokon alapult volna, az árcsökkenés mértéke még mindig 20,6 % lenne. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportárak összehasonlítását megfelelőbb az eredeti vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok többsége esetében elvégezni, hogy pontosabb képet lehessen kapni az árak eredeti vizsgálati időszak és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak közötti alakulásáról. A Bizottság ugyanakkor megjegyezte, hogy még abban az esetben is, ha az összehasonlítás csak a megfeleltethető termékkódokon alapult volna, az árcsökkenés mértéke még mindig 20,6 % lenne. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (50) | A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy a Bizottság nem magyarázta el megfelelően a leginkább hasonló terméktípusok meghatározásához használt módszertant vagy azt, hogy miért tekintette e terméktípusokat a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban eladott nem megfeleltethető terméktípusokhoz hasonlónak, aminek hiányában a Bizottság nagyon eltérő terméktípusok árait hasonlíthatta össze és ez nem tükrözné megfelelően az árak alakulását. A ZTT ezt az állítást az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételében megismételte. |
| --- | --- |

(50)

A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy a Bizottság nem magyarázta el megfelelően a leginkább hasonló terméktípusok meghatározásához használt módszertant vagy azt, hogy miért tekintette e terméktípusokat a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban eladott nem megfeleltethető terméktípusokhoz hasonlónak, aminek hiányában a Bizottság nagyon eltérő terméktípusok árait hasonlíthatta össze és ez nem tükrözné megfelelően az árak alakulását. A ZTT ezt az állítást az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételében megismételte.

| (51) | A Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoportnak küldött végső tájékoztatás már tartalmazta a Bizottság által használt leginkább hasonló termékkódokat. E tájékoztatás alapján a ZTT el tudta volna magyarázni az egyes leginkább hasonló termékkódok esetében, hogy miért nem megfelelő a fizikai tulajdonságok vagy más szempont alapján ezek kiválasztása és az miért vezet ezért torz eredményhez. A ZTT azonban sem bizonyítékkal, sem konkrét érvvel nem támasztotta alá azt az állítását, hogy a Bizottság által az árak összehasonlítása céljából alkalmazott módszertan torzító eredményekhez vezetne. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoportnak küldött végső tájékoztatás már tartalmazta a Bizottság által használt leginkább hasonló termékkódokat. E tájékoztatás alapján a ZTT el tudta volna magyarázni az egyes leginkább hasonló termékkódok esetében, hogy miért nem megfelelő a fizikai tulajdonságok vagy más szempont alapján ezek kiválasztása és az miért vezet ezért torz eredményhez. A ZTT azonban sem bizonyítékkal, sem konkrét érvvel nem támasztotta alá azt az állítását, hogy a Bizottság által az árak összehasonlítása céljából alkalmazott módszertan torzító eredményekhez vezetne. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (52) | Ezenkívül a ZTT csoport azt állította, hogy annak megállapításakor, hogy az exportárak csökkentek-e, a Bizottság nem vette figyelembe az értékesített termékösszetétel eltéréseit az ár és a mennyiség tekintetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak összehasonlításában. A ZTT csoport szerint a termékösszetétel figyelembevételéhez a Bizottságnak: vagy (1) minden egyes terméktípusra vonatkozóan ki kellett volna számolnia a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli teljes exportértékhez viszonyított súlyát, majd azt megszoroznia az árkülönbözeti aránnyal; vagy (2) minden egyes terméktípusra vonatkozóan az árkülönbözetet meg kellett volna szoroznia az adott terméktípus esetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban értékesített mennyiséggel. Ebben az esetben a ZTT csoport szerint az exportárak általánosságban magasabbak lettek volna. A ZTT csoport továbbá azt állította, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban több, kevés szálat tartalmazó kábelt értékesített, és ezek a kábelek a sokszálas kábelekhez képest olcsóbbak. A ZTT csoport ugyanakkor nem határozta meg, hogy mit ért kevés szálat tartalmazó, illetve sokszálas kábel alatt. A ZTT csoport az említettek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok többsége olcsó termék volt, míg az eredeti vizsgálati időszakban több drágább terméket értékesítettek, és ezért a terméktípusonkénti súlyozott átlagárszínt összehasonlítása torz összképet mutat. |
| --- | --- |

(52)

Ezenkívül a ZTT csoport azt állította, hogy annak megállapításakor, hogy az exportárak csökkentek-e, a Bizottság nem vette figyelembe az értékesített termékösszetétel eltéréseit az ár és a mennyiség tekintetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak összehasonlításában. A ZTT csoport szerint a termékösszetétel figyelembevételéhez a Bizottságnak: vagy (1) minden egyes terméktípusra vonatkozóan ki kellett volna számolnia a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli teljes exportértékhez viszonyított súlyát, majd azt megszoroznia az árkülönbözeti aránnyal; vagy (2) minden egyes terméktípusra vonatkozóan az árkülönbözetet meg kellett volna szoroznia az adott terméktípus esetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban értékesített mennyiséggel. Ebben az esetben a ZTT csoport szerint az exportárak általánosságban magasabbak lettek volna. A ZTT csoport továbbá azt állította, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban több, kevés szálat tartalmazó kábelt értékesített, és ezek a kábelek a sokszálas kábelekhez képest olcsóbbak. A ZTT csoport ugyanakkor nem határozta meg, hogy mit ért kevés szálat tartalmazó, illetve sokszálas kábel alatt. A ZTT csoport az említettek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok többsége olcsó termék volt, míg az eredeti vizsgálati időszakban több drágább terméket értékesítettek, és ezért a terméktípusonkénti súlyozott átlagárszínt összehasonlítása torz összképet mutat.

| (53) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kevés (legfeljebb 6) szálat tartalmazó kábel súlya az értékesített teljes volumen [45 %–56 %]-a volt az eredeti vizsgálati időszakban, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli [43 %–54 %]-hoz képest. Ezért a ZTT csoport állításával ellentétben a szóban forgó kábelek az eladások kisebb részét tették ki a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálati időszakkal összevetve. A legfeljebb 8 szálat tartalmazó kábelek figyelembevételével a szóban forgó kábelek az eredeti vizsgálati időszakban [47 %–60 %] tettek ki a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli [48 %–61 %]-hoz képest, ami igen hasonló arányt jelent és elhanyagolható a hatása ezen terméktípusok átlagárára. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kevés (legfeljebb 6) szálat tartalmazó kábel súlya az értékesített teljes volumen [45 %–56 %]-a volt az eredeti vizsgálati időszakban, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli [43 %–54 %]-hoz képest. Ezért a ZTT csoport állításával ellentétben a szóban forgó kábelek az eladások kisebb részét tették ki a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálati időszakkal összevetve. A legfeljebb 8 szálat tartalmazó kábelek figyelembevételével a szóban forgó kábelek az eredeti vizsgálati időszakban [47 %–60 %] tettek ki a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli [48 %–61 %]-hoz képest, ami igen hasonló arányt jelent és elhanyagolható a hatása ezen terméktípusok átlagárára.

| (54) | Ezenkívül a ZTT csoport állításával ellentétben, a ZTT csoport által javasolt két módszer – a termékösszetétel eltéréseinek az ár és a mennyiség tekintetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak összehasonlításában való figyelembevétele céljából – valójában nem kezeli a termékösszetétel eltéréseit a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak összehasonlításában, mivel mindkét módszer kizárólag az eredeti vizsgálati időszak termékösszetételét veszi figyelembe. Ezenkívül az első módszer a viszonylagos árváltozásokat az egyes termékkódokhoz tartozó eladási értéknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak összes értékesítéséhez viszonyított arányával súlyozza, míg a második módszer az abszolút árkülönbözeteket az egyes termékkódokhoz tartozó, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli értékesítési volumennel. A ZTT csoport nem fejtette ki, hogy miért alapul az egyik módszer abszolút adatokon, míg a másik viszonylagos adatokon (százalék). Ez mutatja, hogy a ZTT csoport által javasolt módszerek önkényesek és következetlenek. |
| --- | --- |

(54)

Ezenkívül a ZTT csoport állításával ellentétben, a ZTT csoport által javasolt két módszer – a termékösszetétel eltéréseinek az ár és a mennyiség tekintetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak összehasonlításában való figyelembevétele céljából – valójában nem kezeli a termékösszetétel eltéréseit a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak összehasonlításában, mivel mindkét módszer kizárólag az eredeti vizsgálati időszak termékösszetételét veszi figyelembe. Ezenkívül az első módszer a viszonylagos árváltozásokat az egyes termékkódokhoz tartozó eladási értéknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak összes értékesítéséhez viszonyított arányával súlyozza, míg a második módszer az abszolút árkülönbözeteket az egyes termékkódokhoz tartozó, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli értékesítési volumennel. A ZTT csoport nem fejtette ki, hogy miért alapul az egyik módszer abszolút adatokon, míg a másik viszonylagos adatokon (százalék). Ez mutatja, hogy a ZTT csoport által javasolt módszerek önkényesek és következetlenek.

| (55) | A Bizottság mindenesetre megjegyzi, hogy – a (38) preambulumbekezdésben említettek szerint – az alaprendelet 12. cikke alapján a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja első lépésként annak megállapítása, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően csökkentek-e az exportárak, illetve hogy bekövetkezett-e változás, illetőleg kellő mértékű változás az Unióban a vizsgált termék viszonteladói áraiban vagy későbbi eladási áraiban, ami szükségessé teszi – második lépésként – a dömpingkülönbözet újbóli meghatározását. Az első lépéssel kapcsolatban a Bizottság megvizsgálta, hogy az exportárak csökkentek-e a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak összehasonlításában. E vizsgálatot a Bizottság terméktípusonként végezte el. Az árkülönbözet terméktípusonként való kiszámítása során a Bizottság megállapította, hogy több terméktípus esetében az exportár valóban csökkent. Ez alapján már megállapítható volt az alaprendelet 12. cikke értelmében vett árcsökkenés. A (41) preambulumbekezdében megjegyzetteknek megfelelően a súlyozott átlagos exportár a ZTT csoport esetében 13,2 %-kal csökkent. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság mindenesetre megjegyzi, hogy – a (38) preambulumbekezdésben említettek szerint – az alaprendelet 12. cikke alapján a visszanyerésre vonatkozó vizsgálat célja első lépésként annak megállapítása, hogy az eredeti vizsgálati időszakot követően csökkentek-e az exportárak, illetve hogy bekövetkezett-e változás, illetőleg kellő mértékű változás az Unióban a vizsgált termék viszonteladói áraiban vagy későbbi eladási áraiban, ami szükségessé teszi – második lépésként – a dömpingkülönbözet újbóli meghatározását. Az első lépéssel kapcsolatban a Bizottság megvizsgálta, hogy az exportárak csökkentek-e a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak és az eredeti vizsgálati időszak összehasonlításában. E vizsgálatot a Bizottság terméktípusonként végezte el. Az árkülönbözet terméktípusonként való kiszámítása során a Bizottság megállapította, hogy több terméktípus esetében az exportár valóban csökkent. Ez alapján már megállapítható volt az alaprendelet 12. cikke értelmében vett árcsökkenés. A (41) preambulumbekezdében megjegyzetteknek megfelelően a súlyozott átlagos exportár a ZTT csoport esetében 13,2 %-kal csökkent. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (56) | Az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottság által az exportárak váloztásának kiszámításához használt, a számtanilag képzett CIF-árra vonatkozó módszertan hibás, mivel a gyártóval kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő értékesítések tekintetében a Bizottságnak a kapcsolatban álló importőrök viszonteladói árát kellett volna összehasonlítania, nem pedig a számtanilag képzett CIF-árat, ahogy azt a ZTT csoport szerint az alaprendelet 12. cikke előírja, vagy ennek hiányában a Bizottságnak egy független uniós importőr megfelelőbb haszonkulcsát kellett volna használnia a számtanilag képzett CIP-ár kiszámításához. |
| --- | --- |

(56)

Az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben a ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottság által az exportárak váloztásának kiszámításához használt, a számtanilag képzett CIF-árra vonatkozó módszertan hibás, mivel a gyártóval kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő értékesítések tekintetében a Bizottságnak a kapcsolatban álló importőrök viszonteladói árát kellett volna összehasonlítania, nem pedig a számtanilag képzett CIF-árat, ahogy azt a ZTT csoport szerint az alaprendelet 12. cikke előírja, vagy ennek hiányában a Bizottságnak egy független uniós importőr megfelelőbb haszonkulcsát kellett volna használnia a számtanilag képzett CIP-ár kiszámításához.

| (57) | A Bizottság nem értett egyet a CIF-ár nem megfelelő használatára vonatkozó állításokkal, mivel azokat a végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételekre vonatkozó határidőn kívül nyújtották be. Ezenkívül a ZTT csoport nem fejtette ki, hogy miért ne lehetne kiigazítani az exportárat a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálati időszaktól eltérően. A nyereségszintet illetően a Bizottság a (70) preambulumbekezdésre hivatkozott, amely már foglalkozott ezzel a kérdéssel. Új bizonyítékot nem nyújtottak be. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság nem értett egyet a CIF-ár nem megfelelő használatára vonatkozó állításokkal, mivel azokat a végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételekre vonatkozó határidőn kívül nyújtották be. Ezenkívül a ZTT csoport nem fejtette ki, hogy miért ne lehetne kiigazítani az exportárat a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban az eredeti vizsgálati időszaktól eltérően. A nyereségszintet illetően a Bizottság a (70) preambulumbekezdésre hivatkozott, amely már foglalkozott ezzel a kérdéssel. Új bizonyítékot nem nyújtottak be.

| (58) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 12. cikke értelmében az exportárak csökkentek. |
| --- | --- |

(58)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 12. cikke értelmében az exportárak csökkentek.

3.2.   Dömping

Dömping

3.2.1.   Exportár

Exportár

| (59) | A Bizottság az alaprendelet 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően az újbóli vizsgálat keretében gyűjtött és ellenőrzött vagy az adatok egybevetésével ellenőrzött, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban felszámított exportárakat használta fel. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság az alaprendelet 12. cikke (2) bekezdésének megfelelően az újbóli vizsgálat keretében gyűjtött és ellenőrzött vagy az adatok egybevetésével ellenőrzött, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban felszámított exportárakat használta fel.

| (60) | Az exportáló gyártók mintában szereplő csoportjai az Unióba irányuló exporttevékenységüket közvetlenül a független vevők felé, vagy a vállalatokkal kapcsolatban álló ügynökökön, kereskedőkön vagy importőrökön keresztül végezték. |
| --- | --- |

(60)

Az exportáló gyártók mintában szereplő csoportjai az Unióba irányuló exporttevékenységüket közvetlenül a független vevők felé, vagy a vállalatokkal kapcsolatban álló ügynökökön, kereskedőkön vagy importőrökön keresztül végezték.

| (61) | A közvetlenül független uniós vevőknek, valamint a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történő értékesítés esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített, vizsgált termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(61)

A közvetlenül független uniós vevőknek, valamint a kapcsolatban álló kereskedőkön keresztül történő értékesítés esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített, vizsgált termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (62) | A kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján határozták meg. Ebben az esetben a Bizottság kiigazította az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költség tekintetében, ideértve a kapcsolatban álló importőröknél felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint a keletkezett észszerű nyereséget. A kapcsolatban álló importőr a ZTT csoport esetében a ZTT Europe GmbH, az FiberHome International Poland Sp. z o.o. esetében a FiberHome International Germany GmbH, az FTT csoport esetében pedig a FiberHome International Germany GmbH. |
| --- | --- |

(62)

A kapcsolatban álló importőrökön keresztül történő értékesítések esetében az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően az importált termék független uniós vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján határozták meg. Ebben az esetben a Bizottság kiigazította az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi költség tekintetében, ideértve a kapcsolatban álló importőröknél felmerült értékesítési, általános és igazgatási költségeket, valamint a keletkezett észszerű nyereséget. A kapcsolatban álló importőr a ZTT csoport esetében a ZTT Europe GmbH, az FiberHome International Poland Sp. z o.o. esetében a FiberHome International Germany GmbH, az FTT csoport esetében pedig a FiberHome International Germany GmbH.

| (63) | A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy az exportár kiszámításakor a Bizottság duplán számolta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban a ZTT egyes kapcsolt vállalkozásain keresztül történő értékesítéseire vonatkozóan a csomagolási költségeket. |
| --- | --- |

(63)

A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy az exportár kiszámításakor a Bizottság duplán számolta a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban a ZTT egyes kapcsolt vállalkozásain keresztül történő értékesítéseire vonatkozóan a csomagolási költségeket.

| (64) | Az állítást a Bizottság megalapozottnak találta és az exportárat ennek megfelelően kiigazította. |
| --- | --- |

(64)

Az állítást a Bizottság megalapozottnak találta és az exportárat ennek megfelelően kiigazította.

| (65) | A ZTT csoport továbbá azt állította, hogy a ZTT kapcsolt vállalkozásain keresztül történő értékesítések exportárának kiszámításakor a Bizottság helyettesítő mutatóként helytelenül használta az eredeti vizsgálat időszak adatain alapuló egységenkénti részesédést a ZTT egyik kapcsolt vállalkozása általi értékesítésekhez tartozó részesedés megállapításához. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy az említett helyettesítő mutató pontatlan, mivel az az eredeti vizsgálati időszaktól eltérő időszakra vonatkozik, továbbá a számítás csupán az eredeti vizsgálati időszak egyetlen, kis mennyiségű ügyletén alapult, és ezért nem tekinthető reprezentatívnak. A ZTT csoport az javasolta, hogy a Bizottság inkább a ZTT csoport két kapcsolt vállalkozásának a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli egységenkénti részesedését használja. |
| --- | --- |

(65)

A ZTT csoport továbbá azt állította, hogy a ZTT kapcsolt vállalkozásain keresztül történő értékesítések exportárának kiszámításakor a Bizottság helyettesítő mutatóként helytelenül használta az eredeti vizsgálat időszak adatain alapuló egységenkénti részesédést a ZTT egyik kapcsolt vállalkozása általi értékesítésekhez tartozó részesedés megállapításához. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy az említett helyettesítő mutató pontatlan, mivel az az eredeti vizsgálati időszaktól eltérő időszakra vonatkozik, továbbá a számítás csupán az eredeti vizsgálati időszak egyetlen, kis mennyiségű ügyletén alapult, és ezért nem tekinthető reprezentatívnak. A ZTT csoport az javasolta, hogy a Bizottság inkább a ZTT csoport két kapcsolt vállalkozásának a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakbeli egységenkénti részesedését használja.

| (66) | Az állítást a Bizottság megalapozottnak találta és az exportárat ennek megfelelően kiigazította. |
| --- | --- |

(66)

Az állítást a Bizottság megalapozottnak találta és az exportárat ennek megfelelően kiigazította.

| (67) | A ZTT csoport szerint ezenkívül az érintett termék értékesítései rendszerint projekt keretében történtek, és viszonylag hosszú átfutási idő telt el az ártárgyalások befejezése és a projekt keretében vásárolt termékek leszállítása között. Egyes esetekben – különösen meghatározott értékesítési folyamatok révén történtő értékesítések során – az eladási árakat később már nem lehetett módosítani a szállítási költségek figyelembevétele céljából. A ZTT csoport azt állította, hogy ezért fedeznie kellett az eredeti vizsgálati időszakhoz képest a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban megnövekedett tengeri szállítási költségeket. A ZTT csoport állítása szerint továbbá a rendkívüli módon megemelkedett tengeri szállítási költségek jelentősen kihatottak a gyártelepi paritáson számított exportárra, és ezáltal a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban megállapított magas dömpingkülönbözet nagymértékben az ebben az időszakban viselt kirívóan magas szállítási költségek levonásának tudható be, és nem tükrözik a rendes kereskedelmi forgalmat. Ezért a ZTT csoport azt kérte, hogy a Bizottság igazítsa ki ezeket a költségeket úgy, hogy azokat az eredeti vizsgálati időszak és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak közötti megemelkedésének arányában csökkentse. |
| --- | --- |

(67)

A ZTT csoport szerint ezenkívül az érintett termék értékesítései rendszerint projekt keretében történtek, és viszonylag hosszú átfutási idő telt el az ártárgyalások befejezése és a projekt keretében vásárolt termékek leszállítása között. Egyes esetekben – különösen meghatározott értékesítési folyamatok révén történtő értékesítések során – az eladási árakat később már nem lehetett módosítani a szállítási költségek figyelembevétele céljából. A ZTT csoport azt állította, hogy ezért fedeznie kellett az eredeti vizsgálati időszakhoz képest a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban megnövekedett tengeri szállítási költségeket. A ZTT csoport állítása szerint továbbá a rendkívüli módon megemelkedett tengeri szállítási költségek jelentősen kihatottak a gyártelepi paritáson számított exportárra, és ezáltal a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban megállapított magas dömpingkülönbözet nagymértékben az ebben az időszakban viselt kirívóan magas szállítási költségek levonásának tudható be, és nem tükrözik a rendes kereskedelmi forgalmat. Ezért a ZTT csoport azt kérte, hogy a Bizottság igazítsa ki ezeket a költségeket úgy, hogy azokat az eredeti vizsgálati időszak és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak közötti megemelkedésének arányában csökkentse.

| (68) | A Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoport nem nyújtott be bizonyítékot az ártárgyalások befejezése és a projekt keretében vásárolt termékek leszállítása közötti állítólagos hosszú átfutási időre vonatkozóan. Ezenkívül a távoli adategyeztetések során a ZTT csoporton belüli vállalkozások megerősítették, hogy nem értékesítettek a ZTT csoport által említett, meghatározott értékesítési folyamatok révén optikai szálakból álló kábeleket. Ezt tartalmazza az ellenőrzésről készült és a ZTT csoportnak megküldött jelentés, amellyel kapcsolatban a ZTT csoport nem tett észrevételt az abban szereplő ténymegállapítások helytállóságára vonatkozóan. Ezenkívül ezt az állítást a ZTT csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tette, a Bizottság pedig csak az aktában szereplő információk alapján tudta azt ellenőrizni; az aktából az derült ki, hogy csupán kettőtől négy hónapig terjedő átfutási idő telt el a megrendelés és a szállítás időpontja között, ami nem számít kivételesen hosszúnak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoport nem nyújtott be bizonyítékot az ártárgyalások befejezése és a projekt keretében vásárolt termékek leszállítása közötti állítólagos hosszú átfutási időre vonatkozóan. Ezenkívül a távoli adategyeztetések során a ZTT csoporton belüli vállalkozások megerősítették, hogy nem értékesítettek a ZTT csoport által említett, meghatározott értékesítési folyamatok révén optikai szálakból álló kábeleket. Ezt tartalmazza az ellenőrzésről készült és a ZTT csoportnak megküldött jelentés, amellyel kapcsolatban a ZTT csoport nem tett észrevételt az abban szereplő ténymegállapítások helytállóságára vonatkozóan. Ezenkívül ezt az állítást a ZTT csoport az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tette, a Bizottság pedig csak az aktában szereplő információk alapján tudta azt ellenőrizni; az aktából az derült ki, hogy csupán kettőtől négy hónapig terjedő átfutási idő telt el a megrendelés és a szállítás időpontja között, ami nem számít kivételesen hosszúnak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (69) | A ZTT csoport azt állította, hogy a (62) preambulumbekezdéseben említett független importőr haszonkulcsa az eredeti vizsgálati időszakban került megállapításra, és ezért az a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak tekintetében túlzóan magas, tekintettel a megnövekedett szállítási költségekre, az Európában tapasztalt magas infláció miatti gazdasági visszaesésre és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban hatályos dömpingellenes vámokra. Ezért a ZTT csoport azt kérte, hogy a Bizottság egy független importőr adatai alapján állapítson meg észszerű nyereségszintet a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak tekintetében. |
| --- | --- |

(69)

A ZTT csoport azt állította, hogy a (62) preambulumbekezdéseben említett független importőr haszonkulcsa az eredeti vizsgálati időszakban került megállapításra, és ezért az a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak tekintetében túlzóan magas, tekintettel a megnövekedett szállítási költségekre, az Európában tapasztalt magas infláció miatti gazdasági visszaesésre és a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban hatályos dömpingellenes vámokra. Ezért a ZTT csoport azt kérte, hogy a Bizottság egy független importőr adatai alapján állapítson meg észszerű nyereségszintet a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak tekintetében.

| (70) | A Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoport önmagának ellentmond a szállítási költségek tekintetében. Egyrészt azt állítja, hogy a megnövekedett szállítási költségeket a ZTT csoport viselte (lásd a (67) preambulumbekezdést), másrészt pedig azt, hogy ugyanezek a magas költségek befolyásolták egy uniós importőr jövedelmezőségét. Ezenkívül a (16) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálat során nem volt együttműködő független importőr. Ezért kifejezetten a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak tekintetében a Bizottságnak nem állt rendelkezésére megfelelő információ. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a ZTT csoport nem határozta meg, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban mi számít észszerű haszonkulcsnak egy független importőr esetében. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(70)

A Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoport önmagának ellentmond a szállítási költségek tekintetében. Egyrészt azt állítja, hogy a megnövekedett szállítási költségeket a ZTT csoport viselte (lásd a (67) preambulumbekezdést), másrészt pedig azt, hogy ugyanezek a magas költségek befolyásolták egy uniós importőr jövedelmezőségét. Ezenkívül a (16) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálat során nem volt együttműködő független importőr. Ezért kifejezetten a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak tekintetében a Bizottságnak nem állt rendelkezésére megfelelő információ. A Bizottság megjegyezte továbbá, hogy a ZTT csoport nem határozta meg, hogy a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban mi számít észszerű haszonkulcsnak egy független importőr esetében. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (71) | A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (a továbbiakban: FTT) közvetlen értékesítéseivel és a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. FTT általi értékesítéseivel összefüggő exportárak kiszámításakor a Bizottság kétszer vonta le a Wuhan FiberHome International Technologies (a továbbiakban: WFIT) ügynöki díját. |
| --- | --- |

(71)

A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (a továbbiakban: FTT) közvetlen értékesítéseivel és a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. FTT általi értékesítéseivel összefüggő exportárak kiszámításakor a Bizottság kétszer vonta le a Wuhan FiberHome International Technologies (a továbbiakban: WFIT) ügynöki díját.

| (72) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Ahogy azt az FTT csoportnak szóló, a bizalmas információkat tartalmazó vállalatspecifikus tájékoztatásban a Bizottság kifejtette, az „egyéb levonások” alatt feltüntetett ügynöki díjat levonta a 2021-re és 2022-re vonatkozó, az ügynökség és a WFIT közötti ügynökségi megállapodásokban szereplő ügynöki díj százalékos értékének alapján kiszámított ügynöki díj teljes összegéből. Ez a módszer látható volt az FTT csoportnak megküldött konkrét vállalati számítási aktákban is. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Ahogy azt az FTT csoportnak szóló, a bizalmas információkat tartalmazó vállalatspecifikus tájékoztatásban a Bizottság kifejtette, az „egyéb levonások” alatt feltüntetett ügynöki díjat levonta a 2021-re és 2022-re vonatkozó, az ügynökség és a WFIT közötti ügynökségi megállapodásokban szereplő ügynöki díj százalékos értékének alapján kiszámított ügynöki díj teljes összegéből. Ez a módszer látható volt az FTT csoportnak megküldött konkrét vállalati számítási aktákban is. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (73) | A FTT csoport állítása szerint a Bizottság kétszer vonta le a belföldi szállítási díjat, egyszer az ügyletek listájában visszatérítésként, másodszor pedig az FTT SGA-költségeinek kiszámításakor. |
| --- | --- |

(73)

A FTT csoport állítása szerint a Bizottság kétszer vonta le a belföldi szállítási díjat, egyszer az ügyletek listájában visszatérítésként, másodszor pedig az FTT SGA-költségeinek kiszámításakor.

| (74) | Az állítást a Bizottság megalapozottnak találta és az exportárat ennek megfelelően kiigazította. |
| --- | --- |

(74)

Az állítást a Bizottság megalapozottnak találta és az exportárat ennek megfelelően kiigazította.

3.2.2.   Rendes érték

Rendes érték

| (75) | A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetek kiszámításához az eredeti vizsgálatban megállapított rendes értéket kell használni, kivéve, ha az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdése alapján valamely érintett fél indoklással kéri a rendes értéknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak változásainak figyelembevételével történő felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(75)

A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetek kiszámításához az eredeti vizsgálatban megállapított rendes értéket kell használni, kivéve, ha az alaprendelet 12. cikkének (5) bekezdése alapján valamely érintett fél indoklással kéri a rendes értéknek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak változásainak figyelembevételével történő felülvizsgálatát.

| (76) | A jelen ügyben a mintában szereplő exportáló gyártói csoportok nem kérték a rendes érték felülvizsgálatát. Ezért a Bizottság a dömpingkülönbözetek újraszámításakor az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használta. |
| --- | --- |

(76)

A jelen ügyben a mintában szereplő exportáló gyártói csoportok nem kérték a rendes érték felülvizsgálatát. Ezért a Bizottság a dömpingkülönbözetek újraszámításakor az eredeti vizsgálatban meghatározott rendes értéket használta.

| (77) | A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok egy részét nem értékesítették az eredeti vizsgálati időszakban. A Bizottság ebben az esetben az eredeti vizsgálat során az érintett gyártók által értékesített, leginkább hasonló terméktípusokra vonatkozó rendes értéket használta. |
| --- | --- |

(77)

A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok egy részét nem értékesítették az eredeti vizsgálati időszakban. A Bizottság ebben az esetben az eredeti vizsgálat során az érintett gyártók által értékesített, leginkább hasonló terméktípusokra vonatkozó rendes értéket használta.

| (78) | Az FTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy a Bizottság a leginkább hasonló terméktípusok meghatározásakor a termékkódokra vonatkozóan csak négy paramétert vett figyelembe, nevezetesen a kábelben az önállóan beburkolt egymódusú optikai szálak típusát, a bevonattal ellátott optikai szál átmérőjét, a kábelen belüli szálak számát és az egy modulban található szálak számát. Az FTT azzal érvelt, hogy ezen az alapon nem csak egy, hanem több leginkább megfeleltethető termékkód is rendelkezésre állt volna, és a Bizottságnak az összes leginkább megfeleltethető termékkódhoz tartozó rendes érték átlagát kellett volna használnia. Az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az FTT csoport továbbá azt állította, hogy a Bizottság által a leginkább hasonló termékkódok meghatározásához választott módszer nem volt következetes, mivel egyes termékkódokhoz csak kettő, nem pedig négy paraméter tartozott. |
| --- | --- |

(78)

Az FTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben azt állította, hogy a Bizottság a leginkább hasonló terméktípusok meghatározásakor a termékkódokra vonatkozóan csak négy paramétert vett figyelembe, nevezetesen a kábelben az önállóan beburkolt egymódusú optikai szálak típusát, a bevonattal ellátott optikai szál átmérőjét, a kábelen belüli szálak számát és az egy modulban található szálak számát. Az FTT azzal érvelt, hogy ezen az alapon nem csak egy, hanem több leginkább megfeleltethető termékkód is rendelkezésre állt volna, és a Bizottságnak az összes leginkább megfeleltethető termékkódhoz tartozó rendes érték átlagát kellett volna használnia. Az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben az FTT csoport továbbá azt állította, hogy a Bizottság által a leginkább hasonló termékkódok meghatározásához választott módszer nem volt következetes, mivel egyes termékkódokhoz csak kettő, nem pedig négy paraméter tartozott.

| (79) | Az állítással ellentétben a Bizottság a termékkódok tekintetében nem csak négy paramétert vett figyelembe, hanem a termékkód által meghatározott valamennyi paramétert. Ammenyiben egynél több leginkább megfeleltethető termékkód is volt, a Bizottság azt választotta ki, amelynél a legkevesebb volt az eltérés az eredeti termékkódhoz képest. A bizalmas információkra tekintettel részletesebb információkat az FTT csoportnak küldött vállalatspecifikus tájékoztatás tartalmazott. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(79)

Az állítással ellentétben a Bizottság a termékkódok tekintetében nem csak négy paramétert vett figyelembe, hanem a termékkód által meghatározott valamennyi paramétert. Ammenyiben egynél több leginkább megfeleltethető termékkód is volt, a Bizottság azt választotta ki, amelynél a legkevesebb volt az eltérés az eredeti termékkódhoz képest. A bizalmas információkra tekintettel részletesebb információkat az FTT csoportnak küldött vállalatspecifikus tájékoztatás tartalmazott. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.2.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (80) | A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság gyártelepi paritáson összehasonlította egymással a rendes értéket és a mintában szereplő exportáló gyártók exportárát.

| (81) | Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével. A Bizottság kiigazítást hajtott végre a szállítás, a biztosítás, az anyagmozgatás és a rakodás, az uniós vámok, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a banki költségek és az ügynöki díjak tekintetében. |
| --- | --- |

(81)

Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével. A Bizottság kiigazítást hajtott végre a szállítás, a biztosítás, az anyagmozgatás és a rakodás, az uniós vámok, a csomagolási költségek, a hitelköltségek, a banki költségek és az ügynöki díjak tekintetében.

| (82) | A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazítást hajtott végre a ZTT-vel kapcsolatban álló kereskedő, a ZTT International Limited közreműködésével történő értékesítésekre vonatkozóan. A 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazításokra került sor a Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd által gyártott termékek értékesítése esetében is, amelyeket a Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd értékesített, valamint a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd által gyártott termékek értékesítése esetében, amelyeket a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd értékesített. A kiigazításokra az eredeti vizsgálatban került sor, és a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az e kiigazításokhoz szükséges feltételek teljesültek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság a 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja alapján kiigazítást hajtott végre a ZTT-vel kapcsolatban álló kereskedő, a ZTT International Limited közreműködésével történő értékesítésekre vonatkozóan. A 2. cikk (10) bekezdésének i) pontja szerinti kiigazításokra került sor a Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd által gyártott termékek értékesítése esetében is, amelyeket a Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd értékesített, valamint a Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd által gyártott termékek értékesítése esetében, amelyeket a FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd értékesített. A kiigazításokra az eredeti vizsgálatban került sor, és a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az e kiigazításokhoz szükséges feltételek teljesültek a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban.

| (83) | A kiigazítások a kereskedelmi vállalatok SGA-költségeiből és 10 %-os nyereségből álltak az eredeti vizsgálat megállapításai szerint. |
| --- | --- |

(83)

A kiigazítások a kereskedelmi vállalatok SGA-költségeiből és 10 %-os nyereségből álltak az eredeti vizsgálat megállapításai szerint.

3.2.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (84) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a két együttműködő exportáló gyártó esetében úgy állapította meg a dömpingkülönbözetet, hogy a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát gyártelepi paritáson összehasonlította a vizsgált termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(84)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a két együttműködő exportáló gyártó esetében úgy állapította meg a dömpingkülönbözetet, hogy a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát gyártelepi paritáson összehasonlította a vizsgált termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (85) | A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlagának szintjén állapította meg. |
| --- | --- |

(85)

A mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 9. cikkének (6) bekezdésével összhangban a mintába felvett exportáló gyártókra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözetek súlyozott átlagának szintjén állapította meg.

| (86) | Az összes többi kínai exportáló gyártóra vonatkozó különbözet megállapításához a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét, figyelembe véve az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének volumenét és a Kínából érkező becsült teljes exportvolument. |
| --- | --- |

(86)

Az összes többi kínai exportáló gyártóra vonatkozó különbözet megállapításához a Bizottság meghatározta az exportáló gyártók együttműködésének szintjét, figyelembe véve az együttműködő exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének volumenét és a Kínából érkező becsült teljes exportvolument.

| (87) | Ebben az esetben az együttműködés szintje magas volt. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a minden más vállalat esetében alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintában szereplő vállalatok közül azon vállalat szintjén határozza meg, amelynek a legnagyobb a dömpingkülönbözete. |
| --- | --- |

(87)

Ebben az esetben az együttműködés szintje magas volt. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a minden más vállalat esetében alkalmazandó dömpingkülönbözetet a mintában szereplő vállalatok közül azon vállalat szintjén határozza meg, amelynek a legnagyobb a dömpingkülönbözete.

| (88) | Ennek alapján a dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:








  Vállalat neve | Az eredeti vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet | A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet | A dömpingkülönbözet növekedése
  (százalékpont) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | FTT csoport: |

(88)

Ennek alapján a dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat neve

Az eredeti vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet

A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet

A dömpingkülönbözet növekedése

(százalékpont)

FTT csoport:

| — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |
| --- | --- |

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

44,0  %

116,6  %

72,6

| | ZTT csoport: |
| --- | --- |

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

67,3  %

47,6

Más együttműködő vállalatok

31,2  %

109,2  %

78,0

Minden más vállalat

44,0  %

116,6  %

72,6

| (89) | Amint azt a fenti táblázat mutatja, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban a dömpingkülönbözet minden esetben magasabb volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(89)

Amint azt a fenti táblázat mutatja, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban a dömpingkülönbözet minden esetben magasabb volt, mint az eredeti vizsgálati időszakban.

3.3.   A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

| (90) | Az alkalmazandó dömpingellenes vám megállapításához a Bizottság ellenőrizte, hogy a dömpingkülönbözetek továbbra is alacsonyabbak-e a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak exportárain alapuló kárkülönbözeteknél. |
| --- | --- |

(90)

Az alkalmazandó dömpingellenes vám megállapításához a Bizottság ellenőrizte, hogy a dömpingkülönbözetek továbbra is alacsonyabbak-e a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak exportárain alapuló kárkülönbözeteknél.

| (91) | A Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban megállapított súlyozott átlagos exportárnak, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon az eredeti vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagárának összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. A Bizottság az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékában fejezte ki. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság a mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban megállapított súlyozott átlagos exportárnak, valamint a mintában szereplő uniós gyártók által az uniós piacon az eredeti vizsgálati időszak alatt értékesített hasonló termék kárt nem okozó súlyozott átlagárának összehasonlításával meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. A Bizottság az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a behozatalok CIF-alapon számított súlyozott átlagos értékének százalékában fejezte ki.

| (92) | Az exportáló gyártók által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok közül a mintában szereplő uniós gyártók nem mindegyiket értékesítették az eredeti vizsgálati időszakban. A megfelelő összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság a lehetséges esetekben összehasonlította a „nem megfeleltethető” (a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban a legnagyobb importmennyiséget képviselő) terméktípusok árait az uniós gyártók által értékesített, az előzőekhez leginkább hasonló terméktípusoknak az eredeti vizsgálati időszakra vonatkozóan megállapított kárt nem okozó áraival. |
| --- | --- |

(92)

Az exportáló gyártók által a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban értékesített terméktípusok közül a mintában szereplő uniós gyártók nem mindegyiket értékesítették az eredeti vizsgálati időszakban. A megfelelő összehasonlíthatóság érdekében a Bizottság a lehetséges esetekben összehasonlította a „nem megfeleltethető” (a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban a legnagyobb importmennyiséget képviselő) terméktípusok árait az uniós gyártók által értékesített, az előzőekhez leginkább hasonló terméktípusoknak az eredeti vizsgálati időszakra vonatkozóan megállapított kárt nem okozó áraival.

| (93) | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték az „egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy került meghatározásra, mint az ilyen vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet. |
| --- | --- |

(93)

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték az „egyéb együttműködő vállalatok” és a „minden más vállalat” esetében ugyanúgy került meghatározásra, mint az ilyen vállalatokra vonatkozó dömpingkülönbözet.

| (94) | A Bizottság a következő kárkülönbözeteket állapította meg:






  Vállalat neve | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(94)

A Bizottság a következő kárkülönbözeteket állapította meg:

Vállalat neve

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

131,5  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

99,1  %

Más együttműködő vállalatok

128,7  %

Minden más vállalat

131,5  %

4.   KÖVETKEZTETÉS

KÖVETKEZTETÉS

| (95) | A mintában szereplő exportáló gyártói csoportoknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakra kiszámított dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálati időszakban megállapítottakhoz képest nőtt. |
| --- | --- |

(95)

A mintában szereplő exportáló gyártói csoportoknak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakra kiszámított dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálati időszakban megállapítottakhoz képest nőtt.

| (96) | A szubvencióellenes vizsgálatban (lásd a (2) preambulumbekezdést) a „kettős beszámítás” elkerülése érdekében a Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet (8) 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban a támogatás teljes összegével csökkentette az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetet. Ennek megfelelően, mivel a szubvencióellenes vizsgálatot ez a vizsgálat nem érinti, az eredetileg megállapított támogatási mértéket le kell vonni a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban megállapított dömpingkülönbözetből. |
| --- | --- |

(96)

A szubvencióellenes vizsgálatban (lásd a (2) preambulumbekezdést) a „kettős beszámítás” elkerülése érdekében a Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet (8) 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban a támogatás teljes összegével csökkentette az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetet. Ennek megfelelően, mivel a szubvencióellenes vizsgálatot ez a vizsgálat nem érinti, az eredetileg megállapított támogatási mértéket le kell vonni a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban megállapított dömpingkülönbözetből.

8

| (97) | A (96) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint meghatározott, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetek alacsonyabbak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban a kár megszüntetéséhez szükséges mértéknél. Azért az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének második albekezdésének megfelelően a dömpingellenes vámokhoz az új dömpingkülönbözetek szolgálnak alapul. |
| --- | --- |

(97)

A (96) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint meghatározott, a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözetek alacsonyabbak a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban a kár megszüntetéséhez szükséges mértéknél. Azért az alaprendelet 9. cikke (4) bekezdésének második albekezdésének megfelelően a dömpingellenes vámokhoz az új dömpingkülönbözetek szolgálnak alapul.

| (98) | A felülvizsgált dömpingellenes vám az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban nem haladhatja meg az eredetileg kivetett dömpingellenes vám összegének kétszeresét. |
| --- | --- |

(98)

A felülvizsgált dömpingellenes vám az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdésével összhangban nem haladhatja meg az eredetileg kivetett dömpingellenes vám összegének kétszeresét.

| (99) | A vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árra alkalmazandó felülvizsgált dömpingellenes vámtételek a következők:











  Vállalat neve | A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet | Kiegyenlítő vám az eredeti vizsgálati időszakban | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban | A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakból eredő dömpingellenes vám | Az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdésével maximált vám (lásd a (98) preambulumbekezdést) | Felülvizsgált dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT csoport: | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(99)

A vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árra alkalmazandó felülvizsgált dömpingellenes vámtételek a következők:

Vállalat neve

A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszak alatti dömpingkülönbözet

Kiegyenlítő vám az eredeti vizsgálati időszakban

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban

A visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakból eredő dömpingellenes vám

Az alaprendelet 12. cikkének (3) bekezdésével maximált vám (lásd a (98) preambulumbekezdést)

Felülvizsgált dömpingellenes vám

FTT csoport:

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd (9) |
| --- | --- |

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd (9)

9

116,6  %

10,3  %

131,5  %

106,3  %

88,0  %

88,0  %

ZTT csoport:

| | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

67,3  %

5,1  %

99,1  %

62,2  %

39,4  %

39,4  %

Egyéb, a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatban egyaránt együttműködő vállalatok

109,2  %

7,8  %

128,7  %

101,4  %

62,4  %

62,4  %

Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő vállalatok

109,2  %

10,3  %

128,7  %

98,9  %

62,4  %

62,4  %

Minden más vállalat

116,6  %

10,3  %

131,5  %

106,3  %

88,0  %

88,0  %

| (100) | A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben, majd az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben ismételten az állította, hogy a felülvizsgált dömpingellenes vám nem haladhatja meg az eredetileg kivetett dömpingellenes vám összegének kétszeresét; a ZTT csoportra eredetileg kivetett dömpingellenes vám 14,6 % volt, a felülvizsgált dömpingellenes vám ezért nem haladhatja meg a 29,2 %-ot. Ezért a Bizottság által kiszámított 39,4 %-os dömpingellenes vám nem lehetséges. |
| --- | --- |

(100)

A ZTT csoport végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben, majd az újabb végső tájékoztatással kapcsolatos észrevételeiben ismételten az állította, hogy a felülvizsgált dömpingellenes vám nem haladhatja meg az eredetileg kivetett dömpingellenes vám összegének kétszeresét; a ZTT csoportra eredetileg kivetett dömpingellenes vám 14,6 % volt, a felülvizsgált dömpingellenes vám ezért nem haladhatja meg a 29,2 %-ot. Ezért a Bizottság által kiszámított 39,4 %-os dömpingellenes vám nem lehetséges.

| (101) | A Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoportra eredetileg kivetett dömpingellenes vám az eredeti rendelet szerint 19,7 % volt. A 14,6 %-os dömpingellenes vám, amelyre a ZTT csoport a (100) preambulumbekezdésben hivatkozik, a kiegyenlítő vám kivetését követő dömpingellenes vám volt; a hatályos dömpingellenes vám lecsökkentésére az (EU) 2022/72 végrehajtási rendelet (765) preambulumbekezdésében és e rendelet (2) preambulumbekezdésében elmagyarázottak szerint a kettős beszámítás elkerülése miatt volt szükség. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoportra eredetileg kivetett dömpingellenes vám az eredeti rendelet szerint 19,7 % volt. A 14,6 %-os dömpingellenes vám, amelyre a ZTT csoport a (100) preambulumbekezdésben hivatkozik, a kiegyenlítő vám kivetését követő dömpingellenes vám volt; a hatályos dömpingellenes vám lecsökkentésére az (EU) 2022/72 végrehajtási rendelet (765) preambulumbekezdésében és e rendelet (2) preambulumbekezdésében elmagyarázottak szerint a kettős beszámítás elkerülése miatt volt szükség. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (102) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(102)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:







  Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT csoport: | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

FTT csoport:

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

88,0  %

C696

ZTT csoport:

| | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

39,4  %

C697

Egyéb, a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatban egyaránt együttműködő (EU) 2022/72 bizottsági végrehajtási rendelet I. mellékletében felsorolt vállalatok

62,4  %

Lásd az I. mellékletet

Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő (EU) 2022/72 bizottsági végrehajtási rendelet II. mellékletében felsorolt vállalatok

62,4  %

Lásd a II. mellékletet

Minden más vállalat

88,0  %

C999”

| 2. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „
  Amennyiben egy új kínai exportáló gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak, a Bizottság módosíthatja az (EU) 2021/2011 rendelet mellékletét úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszi a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, és ennek megfelelően a gyártóra a 62,4 %-os súlyozott átlagos dömpingellenes vámtételt alkalmazza. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy:






  a) | a vizsgálati időszakban, azaz 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az (EU) 2021/2011 rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében megnevezett árut; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„

Amennyiben egy új kínai exportáló gyártó elegendő bizonyítékot szolgáltat a Bizottságnak, a Bizottság módosíthatja az (EU) 2021/2011 rendelet mellékletét úgy, hogy az új exportáló gyártót felveszi a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok közé, és ennek megfelelően a gyártóra a 62,4 %-os súlyozott átlagos dömpingellenes vámtételt alkalmazza. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy:

a)

a vizsgálati időszakban, azaz 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig nem exportálta a Kínai Népköztársaságból származó, az (EU) 2021/2011 rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében megnevezett árut;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint

| c) | a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott, a Kínai Népköztársaságból származó árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.” |
| --- | --- |

c)

a vizsgálati időszak vége után exportálta ténylegesen az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott, a Kínai Népköztársaságból származó árut, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy jelentős mennyiséget exportál az Unióba.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelete (2021. november 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 410., 2021.11.18., 51. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2022/469 végrehajtási rendelete (2022. március 23.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról szóló (EU) 2022/72 végrehajtási rendelet helyesbítéséről (HL L 96., 2022.3.24., 36. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/72 végrehajtási rendelete (2022. január 18.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 12., 2022.1.19., 34. o.).

4

(5)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes vizsgálat újbóli megindításáról (HL C 467., 2022.12.8., 36. o.).

5

(6)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2642

6

(7)  Közlemény a COVID-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1037 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 55. o.).

8

(9)  Az FTT csoport nem exportálta az EU-ba a Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd által előállított vizsgált terméket a visszanyerésre vonatkozó vizsgálati időszakban, de az eredeti vizsgálati időszakban igen.

9

---

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/48

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1618 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. augusztus 8.)

a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A 2737/90/EGK tanácsi rendelettel (2) a Tanács 33 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. A 90/480/EGK bizottsági rendelettel (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) elfogadta két nagy exportőr kötelezettségvállalását az intézkedések hatálya alá tartozó termékre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A 2737/90/EGK tanácsi rendelettel (2) a Tanács 33 %-os végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy érintett ország) származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. A 90/480/EGK bizottsági rendelettel (3) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) elfogadta két nagy exportőr kötelezettségvállalását az intézkedések hatálya alá tartozó termékre vonatkozóan.

2

3

| (2) | Miután a két érintett kínai exportőr visszavonta kötelezettségvállalásait, a Tanács a 610/95/EK tanácsi rendelettel (4) úgy módosította a 2737/90/EGK rendeletet, hogy a 33 %-os végleges vám a szóban forgó exportőrök által az Unióba exportált volfrám-karbidra és zsugorított volfrám-karbidra is alkalmazandóvá vált. |
| --- | --- |

(2)

Miután a két érintett kínai exportőr visszavonta kötelezettségvállalásait, a Tanács a 610/95/EK tanácsi rendelettel (4) úgy módosította a 2737/90/EGK rendeletet, hogy a 33 %-os végleges vám a szóban forgó exportőrök által az Unióba exportált volfrám-karbidra és zsugorított volfrám-karbidra is alkalmazandóvá vált.

4

| (3) | A 771/98/EK tanácsi rendelet (5) – hatályvesztési felülvizsgálatot követően – további ötéves időszakra meghosszabbította az eredeti intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A 771/98/EK tanácsi rendelet (5) – hatályvesztési felülvizsgálatot követően – további ötéves időszakra meghosszabbította az eredeti intézkedéseket.

5

| (4) | A 2268/2004/EK tanácsi rendelet (6) – hatályvesztési felülvizsgálatot követően – további ötéves időszakra meghosszabbította az eredeti intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

A 2268/2004/EK tanácsi rendelet (6) – hatályvesztési felülvizsgálatot követően – további ötéves időszakra meghosszabbította az eredeti intézkedéseket.

6

| (5) | Az 1275/2005/EK tanácsi rendelettel (7) a Tanács módosította a termékkör fogalommeghatározását, és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbidra is kiterjesztette. |
| --- | --- |

(5)

Az 1275/2005/EK tanácsi rendelettel (7) a Tanács módosította a termékkör fogalommeghatározását, és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbidra is kiterjesztette.

7

| (6) | A Tanács a 287/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (8) – az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (9) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően – egy újabb ötéves időszakra kiterjesztette az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács a 287/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (8) – az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (9) 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően – egy újabb ötéves időszakra kiterjesztette az intézkedéseket.

8

9

| (7) | Az (EU) 2017/942 bizottsági végrehajtási rendelettel (10) a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően további ötéves időszakra meghosszabbította a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/942 bizottsági végrehajtási rendelettel (10) a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően további ötéves időszakra meghosszabbította a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket.

10

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (8) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem (a továbbiakban: kérelem) érkezett. |
| --- | --- |

(8)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (11) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem (a továbbiakban: kérelem) érkezett.

11

| (9) | A felülvizsgálati kérelmet 2022. február 25-én nyújtotta be a Global Tungsten & Powders spol s.r.o., a H.C. Starck Tungsten GmbH, a Tikomet Oy, a Treibacher Industrie AG, az Umicore Specialty Powders France és a Wolfram Bergbau und Hütten AG (a továbbiakban: kérelmezők) az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a volfrám-karbid, a zsugorított volfrám-karbid és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid uniós gazdasági ágazata nevében. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálati kérelmet 2022. február 25-én nyújtotta be a Global Tungsten & Powders spol s.r.o., a H.C. Starck Tungsten GmbH, a Tikomet Oy, a Treibacher Industrie AG, az Umicore Specialty Powders France és a Wolfram Bergbau und Hütten AG (a továbbiakban: kérelmezők) az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a volfrám-karbid, a zsugorított volfrám-karbid és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid uniós gazdasági ágazata nevében. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódásához vagy megismétlődéséhez és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődéséhez vezetne.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (10) | Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. június 1-jén a Bizottság a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (12). |
| --- | --- |

(10)

Minthogy az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. június 1-jén a Bizottság a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (12).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

12

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (11) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(11)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (12) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket és a többi ismert uniós gyártót, az ismert kínai gyártókat és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a felhasználókat, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőket és a többi ismert uniós gyártót, az ismert kínai gyártókat és a kínai hatóságokat, az ismert importőröket, a felhasználókat, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (13) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(13)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (14) | Összesen egy meghallgatásra került sor, az egyik felhasználó részvételével. |
| --- | --- |

(14)

Összesen egy meghallgatásra került sor, az egyik felhasználó részvételével.

1.6.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (15) | Észrevételeket három kínai gyártó nyújtott be, nevezetesen a következők: a Chongyi Zhangyuan Tungsten Co., Ltd. (a továbbiakban: Zhangyuan Tungsten), a Guangdong Xianglu Tungsten Co., Ltd. (a továbbiakban: Xianglu Tungsten), a Xiamen Golden Egret Special Alloy (H.C.) Co., Ltd. (a továbbiakban: Golden Egret). A kérelmezők a három kínai gyártó állításaira is reagáltak. |
| --- | --- |

(15)

Észrevételeket három kínai gyártó nyújtott be, nevezetesen a következők: a Chongyi Zhangyuan Tungsten Co., Ltd. (a továbbiakban: Zhangyuan Tungsten), a Guangdong Xianglu Tungsten Co., Ltd. (a továbbiakban: Xianglu Tungsten), a Xiamen Golden Egret Special Alloy (H.C.) Co., Ltd. (a továbbiakban: Golden Egret). A kérelmezők a három kínai gyártó állításaira is reagáltak.

| (16) | A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a kínai gyártók csaknem három hónappal azon határidőt követően nyújtották be állításaikat, amely rendelkezésre állt ahhoz, hogy a felek indokolás nélkül benyújthassák a kérelemmel kapcsolatos észrevételeiket (2022. szeptember 26.). Mindazonáltal a Bizottság – a lehetőségekhez mérten – kivételesen foglalkozott ezekkel az állításokkal. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a kínai gyártók csaknem három hónappal azon határidőt követően nyújtották be állításaikat, amely rendelkezésre állt ahhoz, hogy a felek indokolás nélkül benyújthassák a kérelemmel kapcsolatos észrevételeiket (2022. szeptember 26.). Mindazonáltal a Bizottság – a lehetőségekhez mérten – kivételesen foglalkozott ezekkel az állításokkal.

| (17) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta, hogy a kérelemből hiányoznak a dömping megismétlődésének valószínűségét alátámasztó bizonyítékok. |
| --- | --- |

(17)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta, hogy a kérelemből hiányoznak a dömping megismétlődésének valószínűségét alátámasztó bizonyítékok.

| (18) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az értékeléssel, és úgy ítélte meg, hogy a vizsgálat megindításához szükséges feltételek teljesültek. A kérelem elemzése azt mutatta, hogy az eljárás megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a Kínából érkező behozatalra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a dömping folytatódása vagy megismétlődése. A kérelmezők bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy bár 2018 óta csökkent a Kínából érkező behozatal, így is jelentős részét tette ki a teljes behozatalnak és az uniós piacnak. A kérelmezők elemzésüket nem csupán a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra alapozták, hanem a Kínai Népköztársaság más piacokon tanúsított tisztességtelen árképzési magatartására is. Az exportár tekintetében a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem három módszert alkalmazott: a kínai behozatal TARIC-szintű átlagos árát, az egyenértékű kínai terméknek a nyilvánosan hozzáférhető Argus Metal-jelentésben közzétett átlagos exportárát, valamint az összes harmadik ország esetében alkalmazott átlagos kínai exportárat vette figyelembe. Ez a három módszer kellően megalapozottnak bizonyult ahhoz, hogy az eljárás megindításakor megfeleljen a jogszabályi rendelkezéseknek. Ezért a Bizottság elutasította azokat az állításokat, amelyek szerint a kérelem nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az értékeléssel, és úgy ítélte meg, hogy a vizsgálat megindításához szükséges feltételek teljesültek. A kérelem elemzése azt mutatta, hogy az eljárás megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a Kínából érkező behozatalra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a dömping folytatódása vagy megismétlődése. A kérelmezők bizonyítékot nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy bár 2018 óta csökkent a Kínából érkező behozatal, így is jelentős részét tette ki a teljes behozatalnak és az uniós piacnak. A kérelmezők elemzésüket nem csupán a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitásra alapozták, hanem a Kínai Népköztársaság más piacokon tanúsított tisztességtelen árképzési magatartására is. Az exportár tekintetében a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem három módszert alkalmazott: a kínai behozatal TARIC-szintű átlagos árát, az egyenértékű kínai terméknek a nyilvánosan hozzáférhető Argus Metal-jelentésben közzétett átlagos exportárát, valamint az összes harmadik ország esetében alkalmazott átlagos kínai exportárat vette figyelembe. Ez a három módszer kellően megalapozottnak bizonyult ahhoz, hogy az eljárás megindításakor megfeleljen a jogszabályi rendelkezéseknek. Ezért a Bizottság elutasította azokat az állításokat, amelyek szerint a kérelem nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot.

| (19) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta, hogy a kérelem nem tartalmazott bizonyítékot a volfrámágazat általános torzulására és a kínai inputárakra vonatkozóan. E három exportáló gyártó szerint az állami tulajdon önmagában nem vezet automatikusan piaci torzulásokhoz. A három kínai gyártó előadta továbbá, hogy a kérelemben említett és állítólagosan ártorzuláshoz vezető állami jelenlétre, ellenőrzésre, korlátozásokra és kormányzati beavatkozásra vonatkozó állítás spekulatív volt. Ezen túlmenően a három kínai exportáló gyártó előadta, hogy a kérelem nem tartalmazott elegendő bizonyítékot annak alátámasztására, hogy a kormányzati beavatkozás torzította a nyersanyagárakat. Azzal is érveltek, hogy a kérelem két egymásnak ellentmondó állítást is tartalmazott: i. hogy Kína a világ volfrámérc-készleteinek több mint 60 %-a fölött gyakorol ellenőrzést, a világ termelésének 80 %-áért felelős, exportkorlátozásokat vezetett be, és engedélyeket adott ki az állami tulajdonú vállalatok számára; és ii. hogy ennek ellenére Kína még mindig részt vett a fémhulladék uniós piacain zajló ajánlattételi eljárásban, amelynek célja a fémhulladék árának emelése úgy, hogy elérje vagy meghaladja az ammónium-paravolframát (a továbbiakban: APT) kínai árait. Végezetül: a három kínai exportáló gyártó előadta, hogy Kína természetes versenyelőnyben van a volfrámkészletek tekintetében, és hogy i. az exportkorlátozások és az állami tulajdonú vállalatok részére kiadott engedélyek az uniós piacra irányuló kínálatnak kedveznek, mivel védik a kínálat stabilitását és rendelkezésre állását, ii. a kínai ásványkincsek védelmét és biztosítását célozzák, és iii. az exportengedélyek kiadására attól függetlenül került sor, hogy a kedvezményezett vállalatok állami tulajdonban voltak-e vagy sem. |
| --- | --- |

(19)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta, hogy a kérelem nem tartalmazott bizonyítékot a volfrámágazat általános torzulására és a kínai inputárakra vonatkozóan. E három exportáló gyártó szerint az állami tulajdon önmagában nem vezet automatikusan piaci torzulásokhoz. A három kínai gyártó előadta továbbá, hogy a kérelemben említett és állítólagosan ártorzuláshoz vezető állami jelenlétre, ellenőrzésre, korlátozásokra és kormányzati beavatkozásra vonatkozó állítás spekulatív volt. Ezen túlmenően a három kínai exportáló gyártó előadta, hogy a kérelem nem tartalmazott elegendő bizonyítékot annak alátámasztására, hogy a kormányzati beavatkozás torzította a nyersanyagárakat. Azzal is érveltek, hogy a kérelem két egymásnak ellentmondó állítást is tartalmazott: i. hogy Kína a világ volfrámérc-készleteinek több mint 60 %-a fölött gyakorol ellenőrzést, a világ termelésének 80 %-áért felelős, exportkorlátozásokat vezetett be, és engedélyeket adott ki az állami tulajdonú vállalatok számára; és ii. hogy ennek ellenére Kína még mindig részt vett a fémhulladék uniós piacain zajló ajánlattételi eljárásban, amelynek célja a fémhulladék árának emelése úgy, hogy elérje vagy meghaladja az ammónium-paravolframát (a továbbiakban: APT) kínai árait. Végezetül: a három kínai exportáló gyártó előadta, hogy Kína természetes versenyelőnyben van a volfrámkészletek tekintetében, és hogy i. az exportkorlátozások és az állami tulajdonú vállalatok részére kiadott engedélyek az uniós piacra irányuló kínálatnak kedveznek, mivel védik a kínálat stabilitását és rendelkezésre állását, ii. a kínai ásványkincsek védelmét és biztosítását célozzák, és iii. az exportengedélyek kiadására attól függetlenül került sor, hogy a kedvezményezett vállalatok állami tulajdonban voltak-e vagy sem.

| (20) | E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a felülvizsgálat iránti kérelemnek az alaprendelet 11. cikke szerinti benyújtásakor az uniós gazdasági ágazat a piacvédelmi vizsgálatok céljából támaszkodhat a rendes érték kiszámításának indokolása során a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumra, amennyiben teljesülnek az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdésében foglalt bizonyítási követelmények. A kérelmezők továbbá bizonyítékot is benyújtottak arra vonatkozóan, hogy Kína kormánya (a továbbiakban: kínai kormány) beavatkozik a volfrám-karbid ágazatában, és hogy ezek a beavatkozások általában véve, továbbá a volfrám-karbid gyártóinak sajátos termelési tényezőit és költségeit illetően is jelentős torzulásokhoz vezetnek. A három kínai exportáló gyártó egyike sem szolgáltatott olyan információt, amely megkérdőjelezte volna ezt a bizonyítékot. Továbbá ezek a felek nem adtak részletesebb magyarázatot arra, hogy a (19) preambulumbekezdésben említett két állítás miért lenne ellentmondásos. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a kérelmezők a kérelemben elegendő bizonyítékot szolgáltattak a volfrámágazatban észlelhető torzulásokra és a nyersanyagárakra vonatkozóan, mely bizonyítékok indokolták a jelenlegi felülvizsgálat megindítását. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(20)

E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének d) pontja kimondja, hogy a felülvizsgálat iránti kérelemnek az alaprendelet 11. cikke szerinti benyújtásakor az uniós gazdasági ágazat a piacvédelmi vizsgálatok céljából támaszkodhat a rendes érték kiszámításának indokolása során a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumra, amennyiben teljesülnek az alaprendelet 5. cikkének (9) bekezdésében foglalt bizonyítási követelmények. A kérelmezők továbbá bizonyítékot is benyújtottak arra vonatkozóan, hogy Kína kormánya (a továbbiakban: kínai kormány) beavatkozik a volfrám-karbid ágazatában, és hogy ezek a beavatkozások általában véve, továbbá a volfrám-karbid gyártóinak sajátos termelési tényezőit és költségeit illetően is jelentős torzulásokhoz vezetnek. A három kínai exportáló gyártó egyike sem szolgáltatott olyan információt, amely megkérdőjelezte volna ezt a bizonyítékot. Továbbá ezek a felek nem adtak részletesebb magyarázatot arra, hogy a (19) preambulumbekezdésben említett két állítás miért lenne ellentmondásos. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a kérelmezők a kérelemben elegendő bizonyítékot szolgáltattak a volfrámágazatban észlelhető torzulásokra és a nyersanyagárakra vonatkozóan, mely bizonyítékok indokolták a jelenlegi felülvizsgálat megindítását. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az állításokat.

| (21) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta továbbá, hogy a kérelem nem tartalmazott elegendő bizonyítékot a kijátszás megvalósulásának alátámasztására, és hogy nem megalapozott a kérelmezőknek az az állítása, miszerint a kismértékben módosított termékek behozatala útján kijátszásra kerülne sor. |
| --- | --- |

(21)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta továbbá, hogy a kérelem nem tartalmazott elegendő bizonyítékot a kijátszás megvalósulásának alátámasztására, és hogy nem megalapozott a kérelmezőknek az az állítása, miszerint a kismértékben módosított termékek behozatala útján kijátszásra kerülne sor.

| (22) | Bár a Bizottság nem állapított meg az alaprendelet 13. cikke értelmében vett kijátszási gyakorlatot a kínai exportáló gyártók részéről, nem ez volt az a lényeges megfontolás, amelynek alapján a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatot megindította. A Bizottság a már hatályban lévő intézkedésekben meghatározott termékkör alapján megvizsgálta a kérelmet, ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(22)

Bár a Bizottság nem állapított meg az alaprendelet 13. cikke értelmében vett kijátszási gyakorlatot a kínai exportáló gyártók részéről, nem ez volt az a lényeges megfontolás, amelynek alapján a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatot megindította. A Bizottság a már hatályban lévő intézkedésekben meghatározott termékkör alapján megvizsgálta a kérelmet, ezért ezt az állítást elutasította.

| (23) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta, hogy a kérelem nem tartalmazott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Kína 18 000 tonna szabad kapacitással rendelkezne. |
| --- | --- |

(23)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta, hogy a kérelem nem tartalmazott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Kína 18 000 tonna szabad kapacitással rendelkezne.

| (24) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelem a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség (China Tungsten Industry Association) által közzétett, a kínai volfrámipar fejlődéséről szóló 2020. évi jelentés (13) alapján tartalmazta azt az információt, hogy a kínai termelési kapacitás 80 000 tonna. Emellett a kérelmezők az uniós gazdasági ágazat piaci ismeretei alapján 30 000 tonnára becsülték a kínai keresletet. A kínai szabad kapacitást úgy számították ki, hogy a termelési kapacitásból levonták a kínai kereslet és a kínai export teljes volumenét. A vizsgálat során a Bizottság is elvégezte a szabad kapacitás elemzését (lásd a 4.1. szakaszt), amelynek során a kérelmezők által a kérelemben eredetileg kiszámított volumennél nagyobb volument állapított meg. A szabad kapacitásnak a kérelemben szereplő potenciális alulbecslése nem jelenti azt, hogy a Bizottság ne rendelkezett volna elegendő bizonyítékkal a valószínűsíthető kárra vonatkozóan, mivel ez csak egyike volt a Bizottság által értékelt egyéb tényezőknek. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelem a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség (China Tungsten Industry Association) által közzétett, a kínai volfrámipar fejlődéséről szóló 2020. évi jelentés (13) alapján tartalmazta azt az információt, hogy a kínai termelési kapacitás 80 000 tonna. Emellett a kérelmezők az uniós gazdasági ágazat piaci ismeretei alapján 30 000 tonnára becsülték a kínai keresletet. A kínai szabad kapacitást úgy számították ki, hogy a termelési kapacitásból levonták a kínai kereslet és a kínai export teljes volumenét. A vizsgálat során a Bizottság is elvégezte a szabad kapacitás elemzését (lásd a 4.1. szakaszt), amelynek során a kérelmezők által a kérelemben eredetileg kiszámított volumennél nagyobb volument állapított meg. A szabad kapacitásnak a kérelemben szereplő potenciális alulbecslése nem jelenti azt, hogy a Bizottság ne rendelkezett volna elegendő bizonyítékkal a valószínűsíthető kárra vonatkozóan, mivel ez csak egyike volt a Bizottság által értékelt egyéb tényezőknek.

13

| (25) | 2023. május 4-én a kérelmezők korrekciót nyújtottak be a felülvizsgálati kérelemben szereplő kínai szabad kapacitás kiszámításához. Kifejtették, hogy egy elírás miatt (a szabad kapacitás kiszámításánál a kérelmezők véletlenül az áradatokat használták a volumenadatok helyett) a kérelmezők alábecsülték a kínai szabad kapacitást azáltal, hogy eredetileg 18 102 tonnára becsülték a szabad kapacitást 41 348 tonna helyett. |
| --- | --- |

(25)

2023. május 4-én a kérelmezők korrekciót nyújtottak be a felülvizsgálati kérelemben szereplő kínai szabad kapacitás kiszámításához. Kifejtették, hogy egy elírás miatt (a szabad kapacitás kiszámításánál a kérelmezők véletlenül az áradatokat használták a volumenadatok helyett) a kérelmezők alábecsülték a kínai szabad kapacitást azáltal, hogy eredetileg 18 102 tonnára becsülték a szabad kapacitást 41 348 tonna helyett.

| (26) | 2023. június 7-én a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagosan felülvizsgált adatokat nyújtott be a Kínából származó volfrám-karbid exportvolumene tekintetében. Állításuk szerint az adatok felülvizsgálata során a kérelmezők nem határozták meg az információforrást, valamint azt, hogy a használt HR-kódok a kapcsolódó termékek más típusait is magukban foglalják-e. A vállalat továbbá azt állította, hogy a felülvizsgált adatok alábecsülték az exportvolumenre vonatkozó adatokat és túlbecsülték a belföldi keresletet, valamint hogy a felülvizsgált adatok félrevezették a Bizottságot és más érdekelt feleket a Kínában rendelkezésre álló nagy szabad kapacitás tekintetében. |
| --- | --- |

(26)

2023. június 7-én a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagosan felülvizsgált adatokat nyújtott be a Kínából származó volfrám-karbid exportvolumene tekintetében. Állításuk szerint az adatok felülvizsgálata során a kérelmezők nem határozták meg az információforrást, valamint azt, hogy a használt HR-kódok a kapcsolódó termékek más típusait is magukban foglalják-e. A vállalat továbbá azt állította, hogy a felülvizsgált adatok alábecsülték az exportvolumenre vonatkozó adatokat és túlbecsülték a belföldi keresletet, valamint hogy a felülvizsgált adatok félrevezették a Bizottságot és más érdekelt feleket a Kínában rendelkezésre álló nagy szabad kapacitás tekintetében.

| (27) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmezők nem változtattak a felülvizsgálati kérelemben a volfrám-karbid kínai exportjára vonatkozóan közölt adatokon, hanem csak egy elírást javítottak ki. Ezért a (26) preambulumbekezdésben említett állítás tényszerűen téves, ezért azt elutasították. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmezők nem változtattak a felülvizsgálati kérelemben a volfrám-karbid kínai exportjára vonatkozóan közölt adatokon, hanem csak egy elírást javítottak ki. Ezért a (26) preambulumbekezdésben említett állítás tényszerűen téves, ezért azt elutasították.

| (28) | Ugyanezen 2023. június 7-i beadványában a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret megkérdőjelezte a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben a szabad kapacitás kiszámításához felhasznált adatok hitelességét és megbízhatóságát. Különösen azt állították, hogy a felülvizsgálati kérelem nem tüntette fel a 30 000 tonnát kitevő kínai keresletre vonatkozó állítás hivatalos forrását. Ezenkívül azt állították, hogy a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben használt kínai termelési kapacitás forrása nem volt hiteles és megbízható, mivel vállalattól, nem pedig ágazati szövetségtől származott, ezért a Bizottságnak figyelmen kívül kell hagynia azt. A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret arra kérte a Bizottságot, hogy ehelyett az állítólagosan a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség által a volfrám-karbid kínai felhasználására vonatkozóan jelentett adatokat használja fel, amelyek beadványuk egyik táblázatában szerepelt. |
| --- | --- |

(28)

Ugyanezen 2023. június 7-i beadványában a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret megkérdőjelezte a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben a szabad kapacitás kiszámításához felhasznált adatok hitelességét és megbízhatóságát. Különösen azt állították, hogy a felülvizsgálati kérelem nem tüntette fel a 30 000 tonnát kitevő kínai keresletre vonatkozó állítás hivatalos forrását. Ezenkívül azt állították, hogy a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben használt kínai termelési kapacitás forrása nem volt hiteles és megbízható, mivel vállalattól, nem pedig ágazati szövetségtől származott, ezért a Bizottságnak figyelmen kívül kell hagynia azt. A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret arra kérte a Bizottságot, hogy ehelyett az állítólagosan a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség által a volfrám-karbid kínai felhasználására vonatkozóan jelentett adatokat használja fel, amelyek beadványuk egyik táblázatában szerepelt.

| (29) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret a felülvizsgálati kérelemben szereplő, a kínai keresletre és a volfrám-karbid kínai termelési kapacitására vonatkozó adatok forrásával kapcsolatos állítást a felek számára a kérelemmel kapcsolatos észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő után 10 hónappal fogalmazta meg. Továbbá, míg a volfrám-karbid kínai felhasználására vonatkozó, 2023. június 7-én benyújtott információknak a forrása állítólag a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség volt, beadványukban a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret nem szolgáltattak alátámasztó bizonyítékot e tekintetben. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret a felülvizsgálati kérelemben szereplő, a kínai keresletre és a volfrám-karbid kínai termelési kapacitására vonatkozó adatok forrásával kapcsolatos állítást a felek számára a kérelemmel kapcsolatos észrevételek benyújtására rendelkezésre álló határidő után 10 hónappal fogalmazta meg. Továbbá, míg a volfrám-karbid kínai felhasználására vonatkozó, 2023. június 7-én benyújtott információknak a forrása állítólag a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség volt, beadványukban a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret nem szolgáltattak alátámasztó bizonyítékot e tekintetben. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (30) | Ezen túlmenően a három kínai exportáló gyártó előadta, hogy bizonyítékok – melyeket beadványukban benyújtottak – támasztják alá, hogy a kínai volfrámgyártók általi export fő célpontja Japán és Dél-Korea voltak: ide került a Kínából exportált volfrám-karbid több mint 60 %-a (kivéve a 2020. évet, melyet a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások érintettek). Emellett a Japánba és Dél-Koreába irányuló export volumene 2020 után ismét jelentősen nőtt. Ezért a három exportáló gyártó azzal érvelt, hogy észszerűen feltételezhető az, hogy a volfrám-karbid Japánba és Dél-Koreába irányuló kínai exportja a kínai belföldi piac növekedése mellett továbbra is erőteljes növekedési tendenciát fog mutatni. A kínai exportáló gyártók előadták továbbá, hogy ez szöges ellentétben állt a Kínából az Unióba irányuló behozatallal, mivel az uniós piacra a kínai exportnak csak egy része irányul a más kínai exportpiacokhoz képest. |
| --- | --- |

(30)

Ezen túlmenően a három kínai exportáló gyártó előadta, hogy bizonyítékok – melyeket beadványukban benyújtottak – támasztják alá, hogy a kínai volfrámgyártók általi export fő célpontja Japán és Dél-Korea voltak: ide került a Kínából exportált volfrám-karbid több mint 60 %-a (kivéve a 2020. évet, melyet a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások érintettek). Emellett a Japánba és Dél-Koreába irányuló export volumene 2020 után ismét jelentősen nőtt. Ezért a három exportáló gyártó azzal érvelt, hogy észszerűen feltételezhető az, hogy a volfrám-karbid Japánba és Dél-Koreába irányuló kínai exportja a kínai belföldi piac növekedése mellett továbbra is erőteljes növekedési tendenciát fog mutatni. A kínai exportáló gyártók előadták továbbá, hogy ez szöges ellentétben állt a Kínából az Unióba irányuló behozatallal, mivel az uniós piacra a kínai exportnak csak egy része irányul a más kínai exportpiacokhoz képest.

| (31) | A Bizottság megjegyezte, hogy a három kínai exportáló gyártó Japánba és Dél-Koreába irányuló exportjának jövőbeli tendenciáival kapcsolatban felhozott érveket semmilyen bizonyíték nem támasztja alá, ezért azok pusztán spekulatívak. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelmezők elegendő bizonyítékot szolgáltattak a más harmadik országbeli piacokra irányuló exportra vonatkozóan. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az érveket. Ugyanezen exportáló gyártók előadták, hogy a kérelem nem tartalmaz elegendő bizonyítékot a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan. Különösen azt állították, hogy a kérelmezők állításai nem tartalmaznak olyan bizonyítékot, amely arra engedne következtetni, hogy az intézkedések hiányában ne lenne lehetséges a másodlagos nyersanyagok (azaz a fémhulladék) fejlesztése és a különböző üzleti modellek (normál megállapodások vagy közvetlen üzleti megállapodások szemben a nyersanyag-feldolgozási megállapodásokkal vagy átalakítási megállapodásokkal) létrehozásának fejlesztése. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság megjegyezte, hogy a három kínai exportáló gyártó Japánba és Dél-Koreába irányuló exportjának jövőbeli tendenciáival kapcsolatban felhozott érveket semmilyen bizonyíték nem támasztja alá, ezért azok pusztán spekulatívak. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelmezők elegendő bizonyítékot szolgáltattak a más harmadik országbeli piacokra irányuló exportra vonatkozóan. Emiatt a Bizottság elutasította ezeket az érveket. Ugyanezen exportáló gyártók előadták, hogy a kérelem nem tartalmaz elegendő bizonyítékot a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan. Különösen azt állították, hogy a kérelmezők állításai nem tartalmaznak olyan bizonyítékot, amely arra engedne következtetni, hogy az intézkedések hiányában ne lenne lehetséges a másodlagos nyersanyagok (azaz a fémhulladék) fejlesztése és a különböző üzleti modellek (normál megállapodások vagy közvetlen üzleti megállapodások szemben a nyersanyag-feldolgozási megállapodásokkal vagy átalakítási megállapodásokkal) létrehozásának fejlesztése.

| (32) | A kérelmezők kérelmükben ismertették az uniós gazdasági ágazat két fő üzleti modelljét, melyek a következők: normál megállapodások (melyek keretében az uniós gazdasági ágazat megvásárolja a nyersanyagot) és a nyersanyag-feldolgozási megállapodások vagy átalakítási megállapodások (melyek keretében a volfrám-karbid az ügyfél tulajdonában marad, aki feldolgozási díjat fizet az uniós gyártóknak a nyersanyag volfrám-karbiddá alakításáért). A kérelmezők emellett elegendő bizonyítékot szolgáltattak mindkét üzleti modell jövedelmezőségére vonatkozóan. Jóllehet a kérelem tárgyát képező időszakban a közvetlen üzleti modell jövedelmezősége pozitív volt, a 2018 és 2020 közötti időszakban jelentősen csökkent, ezzel szemben az átalakítási modell jövedelmezősége javult, bár a kérelem által lefedett teljes időszakban negatív maradt. A kérelmezők bizonyítékokkal szolgáltak arra vonatkozóan is, hogy az uniós gazdasági ágazat által a fémhulladékból előállított volfrámkarbid uniós piacon végzett értékesítése az Unióban értékesített teljes volumen jelentős részét tette ki, aminek az volt a célja, hogy csökkentse a Kínából származó nyersanyagok behozatalától való függőséget, és az újrahasznosítási tevékenységekkel hozzájáruljon az Unió zöld menetrendjének megvalósításához. |
| --- | --- |

(32)

A kérelmezők kérelmükben ismertették az uniós gazdasági ágazat két fő üzleti modelljét, melyek a következők: normál megállapodások (melyek keretében az uniós gazdasági ágazat megvásárolja a nyersanyagot) és a nyersanyag-feldolgozási megállapodások vagy átalakítási megállapodások (melyek keretében a volfrám-karbid az ügyfél tulajdonában marad, aki feldolgozási díjat fizet az uniós gyártóknak a nyersanyag volfrám-karbiddá alakításáért). A kérelmezők emellett elegendő bizonyítékot szolgáltattak mindkét üzleti modell jövedelmezőségére vonatkozóan. Jóllehet a kérelem tárgyát képező időszakban a közvetlen üzleti modell jövedelmezősége pozitív volt, a 2018 és 2020 közötti időszakban jelentősen csökkent, ezzel szemben az átalakítási modell jövedelmezősége javult, bár a kérelem által lefedett teljes időszakban negatív maradt. A kérelmezők bizonyítékokkal szolgáltak arra vonatkozóan is, hogy az uniós gazdasági ágazat által a fémhulladékból előállított volfrámkarbid uniós piacon végzett értékesítése az Unióban értékesített teljes volumen jelentős részét tette ki, aminek az volt a célja, hogy csökkentse a Kínából származó nyersanyagok behozatalától való függőséget, és az újrahasznosítási tevékenységekkel hozzájáruljon az Unió zöld menetrendjének megvalósításához.

| (33) | Ezen túlmenően a kérelemben szereplő bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a Kínából érkező, az intézkedések hiányában az uniós piacra bejutó érintett termék mennyisége valószínűleg növekedni fog az érintett országokban rendelkezésre álló fel nem használt kapacitás miatt. A kérelmezők elegendő bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat óta a kínai termelési kapacitás több mint 50 %-kal bővült, ami azt jelenti, hogy belföldi keresletet kétszeresen tudná kielégíteni. Az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai importárak alákínálhatnak az uniós gazdasági ágazat árainak, és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményeznék. |
| --- | --- |

(33)

Ezen túlmenően a kérelemben szereplő bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a Kínából érkező, az intézkedések hiányában az uniós piacra bejutó érintett termék mennyisége valószínűleg növekedni fog az érintett országokban rendelkezésre álló fel nem használt kapacitás miatt. A kérelmezők elegendő bizonyítékot szolgáltattak arra vonatkozóan, hogy a legutóbbi hatályvesztési felülvizsgálat óta a kínai termelési kapacitás több mint 50 %-kal bővült, ami azt jelenti, hogy belföldi keresletet kétszeresen tudná kielégíteni. Az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai importárak alákínálhatnak az uniós gazdasági ágazat árainak, és az uniós gazdasági ágazatot érő kár megismétlődését eredményeznék.

| (34) | A Bizottság ezért úgy ítélte, hogy a kérelemben szereplő, a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték a kérelem szakaszában észszerűen a kérelmezők rendelkezésére álló elegendő bizonyítéknak tekintendő. Ezért a Bizottság az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ezért úgy ítélte, hogy a kérelemben szereplő, a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték a kérelem szakaszában észszerűen a kérelmezők rendelkezésére álló elegendő bizonyítéknak tekintendő. Ezért a Bizottság az állítást elutasította.

| (35) | A három exportáló gyártó továbbá azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések elérték a kívánt hatást. Ezen belül azt állították, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz képest a Kínából érkező behozatal visszaesett, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése, valamint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal nőtt. Ebből következően a kár nem folytatódik. Véleményük szerint a kár megismétlődése sem valószínű, mivel a Kínából érkező behozatal továbbra is túl alacsony maradt, és – amint azt a mintavétel során adott válaszok is mutatják – az uniós piac nem volt fontos exportpiac a kínai exportáló gyártók számára. Véleményük szerint az, hogy az uniós gazdasági ágazat állítása szerint versenyhelyzete romlott, nem egyeztethető össze az intézkedések hatékonyságával. |
| --- | --- |

(35)

A három exportáló gyártó továbbá azzal érvelt, hogy a dömpingellenes intézkedések elérték a kívánt hatást. Ezen belül azt állították, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz képest a Kínából érkező behozatal visszaesett, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése, valamint az egyéb harmadik országokból érkező behozatal nőtt. Ebből következően a kár nem folytatódik. Véleményük szerint a kár megismétlődése sem valószínű, mivel a Kínából érkező behozatal továbbra is túl alacsony maradt, és – amint azt a mintavétel során adott válaszok is mutatják – az uniós piac nem volt fontos exportpiac a kínai exportáló gyártók számára. Véleményük szerint az, hogy az uniós gazdasági ágazat állítása szerint versenyhelyzete romlott, nem egyeztethető össze az intézkedések hatékonyságával.

| (36) | Ezekkel az állításokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásainak megszüntetése és a tényleges verseny helyreállítása az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt pozitív hatás révén. Az, hogy az uniós gazdasági ágazatot a kérelem tárgyát képező időszakban nem érte jelentős kár, még nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődjön. Emellett a jelentős kár értékelése során nem szükséges, hogy mindegyik kártényező romló tendenciát mutasson; ehelyett az uniós gazdasági ágazat egészének helyzetét kell figyelembe venni. Tehát önmagában annak alapján, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nőtt, nem állapítható meg az, hogy nem szenvedett jelentős kárt. Ezen túlmenően az eljárás megindításáról szóló értesítés 4.2. pontja egyértelműsíti, hogy a kérelmezők állítása a Kínából érkező import által okozott kár megismétlődésének, nem pedig a folytatódásának a valószínűségére vonatkozott. Ezzel összefüggésben a kérelmezők arra vonatkozó bizonyítékkal is szolgáltak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala Kína kihasználatlan termelési kapacitásai miatt valószínűleg a jelenleginél magasabb szintet fog elérni. |
| --- | --- |

(36)

Ezekkel az állításokkal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések célja a kárt okozó dömping kereskedelmet torzító hatásainak megszüntetése és a tényleges verseny helyreállítása az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt pozitív hatás révén. Az, hogy az uniós gazdasági ágazatot a kérelem tárgyát képező időszakban nem érte jelentős kár, még nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár megismétlődjön. Emellett a jelentős kár értékelése során nem szükséges, hogy mindegyik kártényező romló tendenciát mutasson; ehelyett az uniós gazdasági ágazat egészének helyzetét kell figyelembe venni. Tehát önmagában annak alapján, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése nőtt, nem állapítható meg az, hogy nem szenvedett jelentős kárt. Ezen túlmenően az eljárás megindításáról szóló értesítés 4.2. pontja egyértelműsíti, hogy a kérelmezők állítása a Kínából érkező import által okozott kár megismétlődésének, nem pedig a folytatódásának a valószínűségére vonatkozott. Ezzel összefüggésben a kérelmezők arra vonatkozó bizonyítékkal is szolgáltak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az érintett országból az Unióba érkező behozatala Kína kihasználatlan termelési kapacitásai miatt valószínűleg a jelenleginél magasabb szintet fog elérni.

| (37) | A kérelmezők ezen túlmenően bizonyítékokat nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy bár a Kínából érkező behozatal csökkent a kérelem időszakában, az uniós piac továbbra is az érintett termék negyedik fő exportpiaca maradt Kína számára, még a hatályban lévő intézkedések mellett is. Ezen túlmenően a kérelemben szereplő és a Bizottság által elemzett bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a Kínából érkező, az intézkedések hiányában az uniós piacra bejutó érintett termék mennyisége valószínűleg növekedni fog az érintett országokban rendelkezésre álló fel nem használt kapacitás miatt. A Bizottság ezért úgy ítélte, hogy a kérelemben szereplő, a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték a kérelem szakaszában észszerűen a kérelmező rendelkezésére álló elegendő bizonyítéknak tekintendő. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(37)

A kérelmezők ezen túlmenően bizonyítékokat nyújtottak be arra vonatkozóan, hogy bár a Kínából érkező behozatal csökkent a kérelem időszakában, az uniós piac továbbra is az érintett termék negyedik fő exportpiaca maradt Kína számára, még a hatályban lévő intézkedések mellett is. Ezen túlmenően a kérelemben szereplő és a Bizottság által elemzett bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a Kínából érkező, az intézkedések hiányában az uniós piacra bejutó érintett termék mennyisége valószínűleg növekedni fog az érintett országokban rendelkezésre álló fel nem használt kapacitás miatt. A Bizottság ezért úgy ítélte, hogy a kérelemben szereplő, a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték a kérelem szakaszában észszerűen a kérelmező rendelkezésére álló elegendő bizonyítéknak tekintendő. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (38) | A három exportáló gyártó előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat által tapasztalt romlás nem tulajdonítható a kínai kivitelnek. Konkrétabban azt állították, hogy i. az uniós gazdasági ágazat termelése, kapacitáskihasználása és értékesítési ára a felhasználásnak megfelelően változott, ii. az értékesítési ár általános csökkenése bizonyos mértékben a termelési költségek csökkenésével függött össze, nem pedig a kínai export által gyakorolt árnyomással, iii. az átalakítást végző üzletág teljesítményét nem befolyásolta a kínai behozatal, és iv. az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége növekedett abban az időszakban, amikor a Kínából érkező behozatal a legalacsonyabb szinten volt. |
| --- | --- |

(38)

A három exportáló gyártó előadta, hogy az uniós gazdasági ágazat által tapasztalt romlás nem tulajdonítható a kínai kivitelnek. Konkrétabban azt állították, hogy i. az uniós gazdasági ágazat termelése, kapacitáskihasználása és értékesítési ára a felhasználásnak megfelelően változott, ii. az értékesítési ár általános csökkenése bizonyos mértékben a termelési költségek csökkenésével függött össze, nem pedig a kínai export által gyakorolt árnyomással, iii. az átalakítást végző üzletág teljesítményét nem befolyásolta a kínai behozatal, és iv. az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége növekedett abban az időszakban, amikor a Kínából érkező behozatal a legalacsonyabb szinten volt.

| (39) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kérelmezők által a kérelemben szolgáltatott bizonyítékok nem jelentős kárra utalnak, hanem arra, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a kár megismétlődése. Ezért a felülvizsgálati időszak alatti ok-okozati összefüggés vizsgálatára ebben az esetben nincs szükség. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy – amint azt a (37) preambulumbekezdés kifejti – a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott annak alátámasztására, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a Kínából érkező kivitel által okozott kár megismétlődése. Következésképpen ezek az állítások tévesek voltak, és a Bizottság elutasította azokat. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kérelmezők által a kérelemben szolgáltatott bizonyítékok nem jelentős kárra utalnak, hanem arra, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a kár megismétlődése. Ezért a felülvizsgálati időszak alatti ok-okozati összefüggés vizsgálatára ebben az esetben nincs szükség. A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy – amint azt a (37) preambulumbekezdés kifejti – a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott annak alátámasztására, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a Kínából érkező kivitel által okozott kár megismétlődése. Következésképpen ezek az állítások tévesek voltak, és a Bizottság elutasította azokat.

1.7.   Mintavétel

Mintavétel

| (40) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.7.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (41) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta kiválasztása során a Bizottság azt mérlegelte, hogy egy adott uniós gyártó a felülvizsgálati időszakban az uniós szabadpiacon a termelési és értékesítési volumen mérete szempontjából, továbbá földrajzi elhelyezkedése szempontjából reprezentatív-e. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók az uniós termelés becsült teljes volumenének több mint 69 %-át, az uniós értékesítések teljes volumenének pedig több mint 59 %-át tették ki, továbbá biztosítva volt a földrajzi lefedettség is. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. Az ideiglenes minta így megerősítést nyert. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A minta kiválasztása során a Bizottság azt mérlegelte, hogy egy adott uniós gyártó a felülvizsgálati időszakban az uniós szabadpiacon a termelési és értékesítési volumen mérete szempontjából, továbbá földrajzi elhelyezkedése szempontjából reprezentatív-e. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók az uniós termelés becsült teljes volumenének több mint 69 %-át, az uniós értékesítések teljes volumenének pedig több mint 59 %-át tették ki, továbbá biztosítva volt a földrajzi lefedettség is. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. Az ideiglenes minta így megerősítést nyert. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.7.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (42) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(42)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (43) | Hat vállalat nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Azonban mind a hat vállalat felhasználónak minősült, ezért a Bizottság felkérte őket a felhasználói kérdőív kitöltésére. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a független importőrök körében nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(43)

Hat vállalat nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Azonban mind a hat vállalat felhasználónak minősült, ezért a Bizottság felkérte őket a felhasználói kérdőív kitöltésére. A Bizottság ezért úgy döntött, hogy a független importőrök körében nincs szükség mintavételre.

1.7.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (44) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(44)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenkívül arra kérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió melletti képviseletét, hogy amennyiben vannak a vizsgálatban való részvétel iránt esetlegesen érdeklődő más exportáló gyártók, nevezze meg azokat és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (45) | Az érintett ország három exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az exportáló gyártók kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(45)

Az érintett ország három exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az exportáló gyártók kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. Észrevétel nem érkezett.

1.8.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (46) | A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (47) | A Bizottság felkérte a mintavételre reagáló három exportáló gyártót, a mintában szereplő három uniós gyártót és az ismert felhasználókat, hogy töltsék ki a vonatkozó kérdőíveket. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket, valamint a független importőrök számára összeállított kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (14). Emellett a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőknek. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság felkérte a mintavételre reagáló három exportáló gyártót, a mintában szereplő három uniós gyártót és az ismert felhasználókat, hogy töltsék ki a vonatkozó kérdőíveket. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket, valamint a független importőrök számára összeállított kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (14). Emellett a Bizottság kérdőívet küldött a kérelmezőknek.

14

| (48) | A kérdőívet a kérelmezők, a mintában szereplő három uniós gyártó és hét felhasználó is kitöltötte. A minta kiválasztásához információkat szolgáltató három kínai exportáló gyártó egyike sem töltötte ki a kérdőívet. A kínai kormány nem töltötte ki a kérdőívet. |
| --- | --- |

(48)

A kérdőívet a kérelmezők, a mintában szereplő három uniós gyártó és hét felhasználó is kitöltötte. A minta kiválasztásához információkat szolgáltató három kínai exportáló gyártó egyike sem töltötte ki a kérdőívet. A kínai kormány nem töltötte ki a kérdőívet.

1.9.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (49) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Bizottság az alaprendelet 16. cikke alapján ellenőrző látogatásokat tett a következőknél (15): | Uniós gyártók







  — | Tikomet Oy, Jyväskylä, Finnország |
| --- | --- | --- | --- |

(49)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Bizottság az alaprendelet 16. cikke alapján ellenőrző látogatásokat tett a következőknél (15):

15

Uniós gyártók

Uniós gyártók

—

Tikomet Oy, Jyväskylä, Finnország

| — | H.C. Starck Tungsten GmbH, Goslar, Németország |
| --- | --- |

—

H.C. Starck Tungsten GmbH, Goslar, Németország

| — | Wolfram Bergbau und Hütten AG, Mittersill and Sankt Martin im Sulmtal, Ausztria |
| --- | --- |

—

Wolfram Bergbau und Hütten AG, Mittersill and Sankt Martin im Sulmtal, Ausztria

| | Felhasználók







  — | Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Németország |
| --- | --- | --- |

Felhasználók

Felhasználók

—

Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Németország

1.10.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (50) | A Bizottság 2023. június 7-én tájékoztatta az összes érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret, valamint a Betek GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Betek) részéről érkeztek észrevételek. A felperesek a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret, valamint a Betek észrevételeire is reagáltak. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság 2023. június 7-én tájékoztatta az összes érdekelt felet azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges dömpingellenes vámot szándékozott kivetni a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). A Bizottság a felek számára egy meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret, valamint a Betek GmbH & Co. KG (a továbbiakban: Betek) részéről érkeztek észrevételek. A felperesek a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret, valamint a Betek észrevételeire is reagáltak.

| (51) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásának napján, azaz 2023. június 7-én a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret további észrevételeket is benyújtott a felülvizsgálati kérelemmel kapcsolatban. Ezekkel az észrevételekkel ez a rendelet is foglalkozik. |
| --- | --- |

(51)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásának napján, azaz 2023. június 7-én a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret további észrevételeket is benyújtott a felülvizsgálati kérelemmel kapcsolatban. Ezekkel az észrevételekkel ez a rendelet is foglalkozik.

| (52) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.8. pontjának rendelkezései értelmében az érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. A Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatásával összefüggésben meghallgatta a Beteket és az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(52)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.8. pontjának rendelkezései értelmében az érdekelt felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. A Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatásával összefüggésben meghallgatta a Beteket és az uniós gazdasági ágazatot.

| (53) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban kapott észrevételek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy e vizsgálattal összefüggésben nem hajtja végre a végső tájékoztatásban eredetileg javasolt, a 3824 30 00 KN-kód alá tartozó TARIC-kódok és árumegnevezések szerkezetátalakítását. A kérdés összetettsége és technikai jellege további elemzést tesz szükségessé, amelyre a hatályvesztési felülvizsgálat jogszabályban előírt határidején belül nem volt mód. A Bizottság 2023. június 30-án az aktához fűzött feljegyzésben tájékoztatta valamennyi érdekelt felet döntéséről. |
| --- | --- |

(53)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban kapott észrevételek alapján a Bizottság úgy döntött, hogy e vizsgálattal összefüggésben nem hajtja végre a végső tájékoztatásban eredetileg javasolt, a 3824 30 00 KN-kód alá tartozó TARIC-kódok és árumegnevezések szerkezetátalakítását. A kérdés összetettsége és technikai jellege további elemzést tesz szükségessé, amelyre a hatályvesztési felülvizsgálat jogszabályban előírt határidején belül nem volt mód. A Bizottság 2023. június 30-án az aktához fűzött feljegyzésben tájékoztatta valamennyi érdekelt felet döntéséről.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (54) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, nevezetesen a következő: a jelenleg a 2849 90 30 és az ex 3824 30 00 KN-kód (TARIC-kód: 3824300010) alá tartozó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(54)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, nevezetesen a következő: a jelenleg a 2849 90 30 és az ex 3824 30 00 KN-kód (TARIC-kód: 3824300010) alá tartozó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (55) | A volfrám-karbid, a zsugorított volfrám-karbid és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid a szén és a volfrám hőkezeléssel előállított vegyületei. A felülvizsgálat tárgyát képező termék köztes termék, amelyet alapanyagként használnak olyan keményfém alkotóelemek gyártásában, mint a cementált karbid vágószerszámok és a nagy tűrőképességű alkotóelemek, a kopásálló bevonatokban, az olajipari fúrófejeknél és bányászati eszközöknél, valamint süllyesztékekhez és sajtolószerszámokhoz a fémek húzásához és domborításához. |
| --- | --- |

(55)

A volfrám-karbid, a zsugorított volfrám-karbid és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid a szén és a volfrám hőkezeléssel előállított vegyületei. A felülvizsgálat tárgyát képező termék köztes termék, amelyet alapanyagként használnak olyan keményfém alkotóelemek gyártásában, mint a cementált karbid vágószerszámok és a nagy tűrőképességű alkotóelemek, a kopásálló bevonatokban, az olajipari fúrófejeknél és bányászati eszközöknél, valamint süllyesztékekhez és sajtolószerszámokhoz a fémek húzásához és domborításához.

| (56) | A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióban úgynevezett primer gyártási eljárással „primer” nyersanyagokból” állították elő (amelyek az upstream szinttől a downstream szintig sorrendben a következők: férc, dúsított volfrám, és más köztes vegyületek, nevezetesen az APT és volfrám-oxid – a továbbiakban: WO3), vagy újrahasznosítás útján „másodlagos” nyersanyagokból (nevezetesen fémhulladékból) újrahasznosítási eljárás keretében. A keményfém-hulladék a keményfém-gyártó vállalatok gyártási folyamatának és a szerszámgépgyártás folyamatának részeként, valamint a keményfém termékek végfelhasználóinál keletkezik. A volfrámiparban a fémhulladék kémiai újrahasznosítással vagy cinkvisszanyeréssel hasznosítható újra. |
| --- | --- |

(56)

A figyelembe vett időszak alatt a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióban úgynevezett primer gyártási eljárással „primer” nyersanyagokból” állították elő (amelyek az upstream szinttől a downstream szintig sorrendben a következők: férc, dúsított volfrám, és más köztes vegyületek, nevezetesen az APT és volfrám-oxid – a továbbiakban: WO3), vagy újrahasznosítás útján „másodlagos” nyersanyagokból (nevezetesen fémhulladékból) újrahasznosítási eljárás keretében. A keményfém-hulladék a keményfém-gyártó vállalatok gyártási folyamatának és a szerszámgépgyártás folyamatának részeként, valamint a keményfém termékek végfelhasználóinál keletkezik. A volfrámiparban a fémhulladék kémiai újrahasznosítással vagy cinkvisszanyeréssel hasznosítható újra.

3

| (57) | A primer gyártási eljárás és a vegyi újrahasznosítás ugyanazt a gyártási folyamatot foglalja magában. Az egyetlen különbség a folyamat kiindulópontja: míg a primer gyártási eljárás a gyártási folyamat bármely szintjén kezdődhet, vagyis kiindulhat az ércből (az első upstream termékből) vagy a downstream köztes termékekből (dúsított volfrám, APT és WO3), addig a kémiai újrahasznosítás első lépése minden esetben a fémhulladék APT-vé történő alakítása. |
| --- | --- |

(57)

A primer gyártási eljárás és a vegyi újrahasznosítás ugyanazt a gyártási folyamatot foglalja magában. Az egyetlen különbség a folyamat kiindulópontja: míg a primer gyártási eljárás a gyártási folyamat bármely szintjén kezdődhet, vagyis kiindulhat az ércből (az első upstream termékből) vagy a downstream köztes termékekből (dúsított volfrám, APT és WO3), addig a kémiai újrahasznosítás első lépése minden esetben a fémhulladék APT-vé történő alakítása.

| (58) | A cinkvisszanyerési eljárás során a cink a kemencében reakcióba lép a fémhulladékban kis mennyiségű jelen lévő kobalttal. Ezen eljárás során az input (azaz a felhasznált fémhulladék) minősége meghatározza meg a termék (azaz a volfrám-karbid) minőségét. Amint azonban az előző hatályvesztési felülvizsgálat (16) megállapította, a cinkvisszanyerési eljárással nyert volfrám-karbid hasonló fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, továbbá hasonló alkalmazásai vannak, mint a primer gyártási eljárás vagy a kémiai újrahasznosítás útján fémhulladékból előállított volfrám-karbidnak. |
| --- | --- |

(58)

A cinkvisszanyerési eljárás során a cink a kemencében reakcióba lép a fémhulladékban kis mennyiségű jelen lévő kobalttal. Ezen eljárás során az input (azaz a felhasznált fémhulladék) minősége meghatározza meg a termék (azaz a volfrám-karbid) minőségét. Amint azonban az előző hatályvesztési felülvizsgálat (16) megállapította, a cinkvisszanyerési eljárással nyert volfrám-karbid hasonló fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, továbbá hasonló alkalmazásai vannak, mint a primer gyártási eljárás vagy a kémiai újrahasznosítás útján fémhulladékból előállított volfrám-karbidnak.

16

| (59) | A kereskedelmi ügyletek során vásárolt és értékesített volfrám-karbid típusát annak minőségei alapján – vagyis a szemcseméret alapján, amely lehet durva, ultrafinom, vagy nanominőségű – határozzák meg. |
| --- | --- |

(59)

A kereskedelmi ügyletek során vásárolt és értékesített volfrám-karbid típusát annak minőségei alapján – vagyis a szemcseméret alapján, amely lehet durva, ultrafinom, vagy nanominőségű – határozzák meg.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (60) | A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(60)

A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából származó, a felülvizsgálat tárgyát képező termék (a továbbiakban: érintett termék).

2.3.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (61) | Amint az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az Unióba exportált érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(61)

Amint az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az Unióba exportált érintett termék,

| — | a Kínában gyártott és annak belföldi piacán értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínában gyártott és annak belföldi piacán értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék.

| (62) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(62)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.4.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (63) | A Technogenia S.A.S. (a továbbiakban: Technogenia) elnevezésű felhasználó, amely a megadott határidőn belül jelentkezett, de nem töltötte ki a kérdőívet, előadta, hogy a zsugorított volfrám-karbid egyetlen ismert uniós gyártója 2022-ben leállította termelését, tehát zsugorított volfrám-karbidot az Unióban jelenleg már nem gyártanak. Tekintettel arra, hogy a zsugorított volfrám-karbid beszerzése a Technogenia forgalmának jelentős hányadát tette ki, és arra, hogy nem állnak rendelkezésre alternatív nyersanyagok, a Technogenia arra kérte a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül a Kínából érkező zsugorított volfrám-karbidra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket. Kína továbbra is gyárt zsugorított volfrám-karbidot. |
| --- | --- |

(63)

A Technogenia S.A.S. (a továbbiakban: Technogenia) elnevezésű felhasználó, amely a megadott határidőn belül jelentkezett, de nem töltötte ki a kérdőívet, előadta, hogy a zsugorított volfrám-karbid egyetlen ismert uniós gyártója 2022-ben leállította termelését, tehát zsugorított volfrám-karbidot az Unióban jelenleg már nem gyártanak. Tekintettel arra, hogy a zsugorított volfrám-karbid beszerzése a Technogenia forgalmának jelentős hányadát tette ki, és arra, hogy nem állnak rendelkezésre alternatív nyersanyagok, a Technogenia arra kérte a Bizottságot, hogy helyezze hatályon kívül a Kínából érkező zsugorított volfrám-karbidra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket. Kína továbbra is gyárt zsugorított volfrám-karbidot.

| (64) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat során a vizsgálat annak megállapítására szorítkozik, hogy az intézkedéseket meg kell-e hosszabbítani az ugyanezen cikkben meghatározott feltételek alapján, míg a hatályban lévő intézkedések bármily módosítása – beleértve hatályuk módosítását is – csak az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat keretében vizsgálható. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat során a vizsgálat annak megállapítására szorítkozik, hogy az intézkedéseket meg kell-e hosszabbítani az ugyanezen cikkben meghatározott feltételek alapján, míg a hatályban lévő intézkedések bármily módosítása – beleértve hatályuk módosítását is – csak az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálat keretében vizsgálható.

| (65) | A Bizottság azonban emlékeztetett arra, hogy a zsugorított volfrám-karbid az eredeti vizsgálat óta a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó termékkör részét képezi, és az eredeti intézkedések hatálya is kiterjed rá. Azt, hogy is szükséges-e a zsugorított volfrám-karbidot a termékkörben tartani, a Bizottság több hatályvesztési felülvizsgálat során, több alkalommal értékelte (17). |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság azonban emlékeztetett arra, hogy a zsugorított volfrám-karbid az eredeti vizsgálat óta a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó termékkör részét képezi, és az eredeti intézkedések hatálya is kiterjed rá. Azt, hogy is szükséges-e a zsugorított volfrám-karbidot a termékkörben tartani, a Bizottság több hatályvesztési felülvizsgálat során, több alkalommal értékelte (17).

17

| (66) | A jelenlegi vizsgálat kapcsán az uniós gazdasági ágazat megerősítette, hogy a vizsgálat idején az Unióban már nem zajlott a zsugorított volfrám-karbid gyártása. A jelenlegi vizsgálat azonban azt is megerősítette, hogy a volfrám-karbid és a zsugorított volfrám-karbid részben felcserélhetők egymással (a volfrám-karbid és a zsugorított volfrám-karbid a felületek keményebbé tétele és bevonattal történő ellátása során felcserélhető, de a cementált karbid gyártása esetén nem, mivel ez utóbbi során csak volfrám-karbidot használnak), ezért a zsugorított volfrám-karbid nem zárható ki a termékkörből, még akkor sem, ha a hatályvesztési felülvizsgálat jogilag lehetővé tenné az ilyen kizárást. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést. |
| --- | --- |

(66)

A jelenlegi vizsgálat kapcsán az uniós gazdasági ágazat megerősítette, hogy a vizsgálat idején az Unióban már nem zajlott a zsugorított volfrám-karbid gyártása. A jelenlegi vizsgálat azonban azt is megerősítette, hogy a volfrám-karbid és a zsugorított volfrám-karbid részben felcserélhetők egymással (a volfrám-karbid és a zsugorított volfrám-karbid a felületek keményebbé tétele és bevonattal történő ellátása során felcserélhető, de a cementált karbid gyártása esetén nem, mivel ez utóbbi során csak volfrám-karbidot használnak), ezért a zsugorított volfrám-karbid nem zárható ki a termékkörből, még akkor sem, ha a hatályvesztési felülvizsgálat jogilag lehetővé tenné az ilyen kizárást. A Bizottság ezért elutasította ezt a felvetést.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (67) | A (48) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság 2022. augusztus 12-én tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(67)

A (48) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság 2022. augusztus 12-én tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (68) | Következésképpen – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények, így különösen a kérelemben foglalt információk, az uniós gyártóktól kapott információk, valamint a rendelkezésre álló statisztikák, nevezetesen a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból és a Globális Kereskedelmi Atlaszból (18) származó statisztikai adatok szolgáltak. |
| --- | --- |

(68)

Következésképpen – az alaprendelet 18. cikkével összhangban – a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények, így különösen a kérelemben foglalt információk, az uniós gyártóktól kapott információk, valamint a rendelkezésre álló statisztikák, nevezetesen a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból és a Globális Kereskedelmi Atlaszból (18) származó statisztikai adatok szolgáltak.

18

| (69) | A felülvizsgálati időszak alatt a volfrám-karbid Kínából érkező behozatala továbbra is folytatódott. Az Eurostat szerint a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó volfrám-karbid behozatala az uniós piac mintegy 2,2 %-át tette ki, míg az eredeti vizsgálati időszak során 5,3 %-os, a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat időszaka során pedig 8,9 %-os volt a piaci részesedés. Abszolút értékben kifejezve a behozatal szintje az előző felülvizsgálat óta csökkent, de továbbra is jelentős mértékben az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték felett maradt. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(69)

A felülvizsgálati időszak alatt a volfrám-karbid Kínából érkező behozatala továbbra is folytatódott. Az Eurostat szerint a felülvizsgálati időszakban a Kínából származó volfrám-karbid behozatala az uniós piac mintegy 2,2 %-át tette ki, míg az eredeti vizsgálati időszak során 5,3 %-os, a korábbi hatályvesztési felülvizsgálat időszaka során pedig 8,9 %-os volt a piaci részesedés. Abszolút értékben kifejezve a behozatal szintje az előző felülvizsgálat óta csökkent, de továbbra is jelentős mértékben az alaprendelet 5. cikkének (7) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbérték felett maradt. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban.

de minimis

3.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalával összefüggésben

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalával összefüggésben

| (70) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(70)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (71) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően 2022. augusztus 12-én a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(71)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően 2022. augusztus 12-én a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (72) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé, és a kérelemben szereplő információk alapján e tekintetben Törökországot és Oroszországot javasolta. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(72)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé, és a kérelemben szereplő információk alapján e tekintetben Törökországot és Oroszországot javasolta. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál.

| (73) | A Bizottság 2023. március 9-én az ügy aktájához fűzött feljegyzés (a továbbiakban: a feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni úgy, hogy Törökországot tekinti reprezentatív országnak. A Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy – tekintettel arra, hogy egyetlen olyan volfrám-karbid-gyártót sem tudott azonosítani, amely a megfelelő reprezentatív országokban könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokkal rendelkezne – az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a Török Központi Bank által közzétett és a felülvizsgálati kérelemben megadott, az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ágazatában működő vállalatokra vonatkozó adatok alapján állapítja meg. A Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódó általános kategóriának az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ágazatát tekintette. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság 2023. március 9-én az ügy aktájához fűzött feljegyzés (a továbbiakban: a feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni úgy, hogy Törökországot tekinti reprezentatív országnak. A Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy – tekintettel arra, hogy egyetlen olyan volfrám-karbid-gyártót sem tudott azonosítani, amely a megfelelő reprezentatív országokban könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokkal rendelkezne – az értékesítési, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a Török Központi Bank által közzétett és a felülvizsgálati kérelemben megadott, az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ágazatában működő vállalatokra vonatkozó adatok alapján állapítja meg. A Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódó általános kategóriának az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ágazatát tekintette.

| (74) | A feljegyzéshez fűzött észrevételeikben a kérelmezők előadták, hogy a Bizottságnak a Fastmarkets referenciaértékét vagy az Argusban szereplő európai árakat kellene figyelembe vennie az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjából (National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey) lekért, az Argus Metal-jelentésben szereplő adatok helyett. Kérték továbbá, hogy a Bizottság a fogyóeszközöket érintő számítás során vegye figyelembe az értékcsökkenést, a tartalék alkatrészeket és egyéb tényezőket (vagyis az olyan fogyóeszközöket, mint például a savak, folyadékok vagy gázok, valamint a karbantartási költségeket és a hulladékhoz kapcsolódóan jelentkező költségeket). A közvetlen és közvetett bérköltségek kapcsán a kérelmező azt kérték, hogy a Bizottság a személyzet minden egyes kategóriájára nézve számítsa ki a költségeket. Ezeket az észrevételeket a (124)–(125), a (128)–(129) és a (134) preambulumbekezdés tárgyalja. |
| --- | --- |

(74)

A feljegyzéshez fűzött észrevételeikben a kérelmezők előadták, hogy a Bizottságnak a Fastmarkets referenciaértékét vagy az Argusban szereplő európai árakat kellene figyelembe vennie az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjából (National Minerals Information Center of the U.S. Geological Survey) lekért, az Argus Metal-jelentésben szereplő adatok helyett. Kérték továbbá, hogy a Bizottság a fogyóeszközöket érintő számítás során vegye figyelembe az értékcsökkenést, a tartalék alkatrészeket és egyéb tényezőket (vagyis az olyan fogyóeszközöket, mint például a savak, folyadékok vagy gázok, valamint a karbantartási költségeket és a hulladékhoz kapcsolódóan jelentkező költségeket). A közvetlen és közvetett bérköltségek kapcsán a kérelmező azt kérték, hogy a Bizottság a személyzet minden egyes kategóriájára nézve számítsa ki a költségeket. Ezeket az észrevételeket a (124)–(125), a (128)–(129) és a (134) preambulumbekezdés tárgyalja.

| (75) | A feljegyzésben a Bizottság ismertette a főbb termelési tényezőket. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a kérelemben szereplő információk alapján azonosította a fő termelési tényezőket. |
| --- | --- |

(75)

A feljegyzésben a Bizottság ismertette a főbb termelési tényezőket. A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a kérelemben szereplő információk alapján azonosította a fő termelési tényezőket.

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (76) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(76)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (77) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(77)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (78) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(78)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.3.1.   A jelentős torzulások fennállása

A jelentős torzulások fennállása

| (79) | A Bizottság a kínai volfrámágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálata (19) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság a kínai volfrámágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálata (19) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását.

19

| (80) | Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokhoz vezet (20). A Bizottság megállapította különösen, hogy a volfrámágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében véve jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (21), hanem a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelenléte a vállalatokban azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (22). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (23). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (24). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése (25) értelmében volfrámágazatban torzultak a bérköltségek, valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (26). |
| --- | --- |

(80)

Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokhoz vezet (20). A Bizottság megállapította különösen, hogy a volfrámágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében véve jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (21), hanem a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelenléte a vállalatokban azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (22). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (23). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (24). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése (25) értelmében volfrámágazatban torzultak a bérköltségek, valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (26).

20

21

22

23

24

25

26

| (81) | A kínai volfrámágazatra vonatkozó korábbi vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt az ügy irataiban hozzáférhető bizonyítékok, köztük a kérelemben foglalt bizonyítékok, többek között a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (27) (a továbbiakban: a jelentés) szereplő adatok alapján tette meg, amely nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodik. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat, azon belül pedig a volfrám-karbid piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(81)

A kínai volfrámágazatra vonatkozó korábbi vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt az ügy irataiban hozzáférhető bizonyítékok, köztük a kérelemben foglalt bizonyítékok, többek között a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (27) (a továbbiakban: a jelentés) szereplő adatok alapján tette meg, amely nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodik. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat, azon belül pedig a volfrám-karbid piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

27

| (82) | A kérelem (28) azt az állítást tartalmazta, hogy a kínai gazdaság egészét nagymértékben befolyásolják a kínai kormány vagy más hatóságok különféle, mindenre kiterjedő beavatkozásai, melyekre a kormányzat és a piac különböző szintjein kerül sor, és ezekre tekintettel a kínai volfrámipar belföldi árait és költségeit a jelen vizsgálatban nem lehet figyelembe venni. |
| --- | --- |

(82)

A kérelem (28) azt az állítást tartalmazta, hogy a kínai gazdaság egészét nagymértékben befolyásolják a kínai kormány vagy más hatóságok különféle, mindenre kiterjedő beavatkozásai, melyekre a kormányzat és a piac különböző szintjein kerül sor, és ezekre tekintettel a kínai volfrámipar belföldi árait és költségeit a jelen vizsgálatban nem lehet figyelembe venni.

28

| (83) | A kérelem példákkal szemléltette a torzulások fennállására utaló olyan elemeket, amelyet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első-hatodik franciabekezdése tartalmaz. A kérelmezők – a volfrámágazatban folytatott korábbi bizottsági vizsgálatokra (29), a jelentésre, valamint egyéb forrásokra hivatkozva – a következőket adták elő: 1. a kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (30); 2. a kínai volfrámágazat különösen magas szintű kormányzati beavatkozásnak és ellenőrzésnek van kitéve, továbbá az állami tulajdonú vállalatok magas aránya jellemzi. A további kérelem részletezi, hogy a kínai kormány éves bányászati kvótákat és termelési kvótákat állapít meg az állami tulajdonú vállalatokra nézve, és ezeket a kvótákat alacsonyabb szintű állami tulajdonú vállalatok, magánvállalatok és kínai–külföldi közös vállalatok részére adja át (31). A kínai volfrámgyártókat tevékenységét továbbá a Kínai Nemvasfémipari Szövetséghez (China Non-Ferrous Metals Industry Association) tartozó Kínai Volfrám-ágazati Szövetség (China Tungsten Industry Association) is szervez, amely alapszabályában hangsúlyozza, hogy tartja magát a párt iránymutatásaihoz és szakpolitikáihoz, következésképpen ellenőrzést gyakorol a volfrámágazat fölött (32). A Kínai Volfrám-ágazati Szövetség szintén aktívan ellenőrzi a termelést, és befolyásolja a dúsított volfrám beszerzésére irányuló pályázatokat (33). |
| --- | --- |

(83)

A kérelem példákkal szemléltette a torzulások fennállására utaló olyan elemeket, amelyet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első-hatodik franciabekezdése tartalmaz. A kérelmezők – a volfrámágazatban folytatott korábbi bizottsági vizsgálatokra (29), a jelentésre, valamint egyéb forrásokra hivatkozva – a következőket adták elő: 1. a kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (30); 2. a kínai volfrámágazat különösen magas szintű kormányzati beavatkozásnak és ellenőrzésnek van kitéve, továbbá az állami tulajdonú vállalatok magas aránya jellemzi. A további kérelem részletezi, hogy a kínai kormány éves bányászati kvótákat és termelési kvótákat állapít meg az állami tulajdonú vállalatokra nézve, és ezeket a kvótákat alacsonyabb szintű állami tulajdonú vállalatok, magánvállalatok és kínai–külföldi közös vállalatok részére adja át (31). A kínai volfrámgyártókat tevékenységét továbbá a Kínai Nemvasfémipari Szövetséghez (China Non-Ferrous Metals Industry Association) tartozó Kínai Volfrám-ágazati Szövetség (China Tungsten Industry Association) is szervez, amely alapszabályában hangsúlyozza, hogy tartja magát a párt iránymutatásaihoz és szakpolitikáihoz, következésképpen ellenőrzést gyakorol a volfrámágazat fölött (32). A Kínai Volfrám-ágazati Szövetség szintén aktívan ellenőrzi a termelést, és befolyásolja a dúsított volfrám beszerzésére irányuló pályázatokat (33).

29

30

31

32

33

| (84) | A kérelem további részleteket közöl olyan irányadó tervekről, amelyek a volfrámágazatba való magas szintű kormányzati beavatkozást mutatnak. A kérelem először is megemlíti a tizenharmadik ötéves tervet, amely az ipari érdekelt felek feladatát abban határozza meg, hogy folytassák a magas hőmérsékletű ötvözetek fejlesztését, ösztönözzék a nemvasfémipar termelési és exportkapacitásainak növelését, és gyakoroljanak közvetlen befolyást a nemvasfémipar termelési folyamatára (34). A tizennegyedik ötéves folytatja a nyersanyagipar (ideérve a nemvasfémipart) optimalizálásának és strukturális alkalmazkodásának előmozdítását (35). A nemvasfémiparról szóló tizenharmadik ötéves terv a volfrámágazatot mint a kínai kormány által támogatott iparágak egyikét említi, felvázolja olyan kiemelkedő vállalatok és nemvasfém-termékek csoportjának a létrehozását, amelyek képesek integrálódni a közép- és felső kategóriás termékek külföldi ellátási láncaiba, továbbá az ipari ágazatnak nyújtott támogatások révén előmozdítja az innovációt (36). A nemvasfémiparról szóló tizenharmadik ötéves terv további mennyiségi célokat is meghatároz. Előírja a nemvasfémekhez kapcsolódó termelési kapacitások szigorú kormányzati ellenőrzését, vázolja a belföldi volfrámérc-készleteket, célul tűzi ki a termelési korlátozások javítását, a volfrámra vonatkozó bányászati volumenellenőrzési mutatókat kiigazítja és ellenőrzi, előírja a ritkaföldfémek (köztük a volfrám) kezelését, valamint megerősíti a kulcsfontosságú ritka anyagokra vonatkozó általános ellenőrzési mutatókat (37). A nemvasfém-ágazatokat a „Made in China 2025” elnevezésű kezdeményezés is ösztönzött iparágakként definiálja, melyek részére az ösztönzött iparágak támogatásának céljából különböző állami és banki alapokból nyújtanak támogatást (38). |
| --- | --- |

(84)

A kérelem további részleteket közöl olyan irányadó tervekről, amelyek a volfrámágazatba való magas szintű kormányzati beavatkozást mutatnak. A kérelem először is megemlíti a tizenharmadik ötéves tervet, amely az ipari érdekelt felek feladatát abban határozza meg, hogy folytassák a magas hőmérsékletű ötvözetek fejlesztését, ösztönözzék a nemvasfémipar termelési és exportkapacitásainak növelését, és gyakoroljanak közvetlen befolyást a nemvasfémipar termelési folyamatára (34). A tizennegyedik ötéves folytatja a nyersanyagipar (ideérve a nemvasfémipart) optimalizálásának és strukturális alkalmazkodásának előmozdítását (35). A nemvasfémiparról szóló tizenharmadik ötéves terv a volfrámágazatot mint a kínai kormány által támogatott iparágak egyikét említi, felvázolja olyan kiemelkedő vállalatok és nemvasfém-termékek csoportjának a létrehozását, amelyek képesek integrálódni a közép- és felső kategóriás termékek külföldi ellátási láncaiba, továbbá az ipari ágazatnak nyújtott támogatások révén előmozdítja az innovációt (36). A nemvasfémiparról szóló tizenharmadik ötéves terv további mennyiségi célokat is meghatároz. Előírja a nemvasfémekhez kapcsolódó termelési kapacitások szigorú kormányzati ellenőrzését, vázolja a belföldi volfrámérc-készleteket, célul tűzi ki a termelési korlátozások javítását, a volfrámra vonatkozó bányászati volumenellenőrzési mutatókat kiigazítja és ellenőrzi, előírja a ritkaföldfémek (köztük a volfrám) kezelését, valamint megerősíti a kulcsfontosságú ritka anyagokra vonatkozó általános ellenőrzési mutatókat (37). A nemvasfém-ágazatokat a „Made in China 2025” elnevezésű kezdeményezés is ösztönzött iparágakként definiálja, melyek részére az ösztönzött iparágak támogatásának céljából különböző állami és banki alapokból nyújtanak támogatást (38).

34

35

36

37

38

| (85) | A kérelem rámutat továbbá arra is, hogy egyes kiválasztott tartományokban – például Hebeiben, Jiangxiban és Hunanban – állami beavatkozásokra kerül sor. Az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv a volfrámot a stratégiai ásványok jegyzékében tünteti fel. A kínai kormány Dél-Jiangxiban és Hunanban a volfrámipari létesítmények megerősítését végzi azzal a céllal, hogy stabilizálja a bányászati tevékenységek nagyságrendjét és korlátozza a kitermelt volfrámérc teljes mennyiségét, százalékban megadott célértékeket határoz meg a közepes és nagy méretű bányák számára, és stabilizálja a hatékony belföldi volfrámellátás szintjét (39). Ezen túlmenően Hebei tartománynak az új anyagokkal foglalkozó ágazatokra vonatkozó 2016. évi tartományi fejlesztési terve azt a célt tűzi ki, hogy a Hebeiben ipari láncok jöjjenek létre, beleértve egy volfrámipari láncot is (40). A Jiangxi tartomány nemvasfémiparára vonatkozó tizennegyedik ötéves terv a volfrámágazatot – melybe a volfrám-karbidpor-ágazat is beletartozik – a kulcsfontosságú fejlesztendő ágazatok közé sorolja (41). Végezetül, a volfrám szerepel az exportvámok, az exportengedélyezési követelmények és az állami kereskedés hatálya alá tartozó termékek listáján is (42). |
| --- | --- |

(85)

A kérelem rámutat továbbá arra is, hogy egyes kiválasztott tartományokban – például Hebeiben, Jiangxiban és Hunanban – állami beavatkozásokra kerül sor. Az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv a volfrámot a stratégiai ásványok jegyzékében tünteti fel. A kínai kormány Dél-Jiangxiban és Hunanban a volfrámipari létesítmények megerősítését végzi azzal a céllal, hogy stabilizálja a bányászati tevékenységek nagyságrendjét és korlátozza a kitermelt volfrámérc teljes mennyiségét, százalékban megadott célértékeket határoz meg a közepes és nagy méretű bányák számára, és stabilizálja a hatékony belföldi volfrámellátás szintjét (39). Ezen túlmenően Hebei tartománynak az új anyagokkal foglalkozó ágazatokra vonatkozó 2016. évi tartományi fejlesztési terve azt a célt tűzi ki, hogy a Hebeiben ipari láncok jöjjenek létre, beleértve egy volfrámipari láncot is (40). A Jiangxi tartomány nemvasfémiparára vonatkozó tizennegyedik ötéves terv a volfrámágazatot – melybe a volfrám-karbidpor-ágazat is beletartozik – a kulcsfontosságú fejlesztendő ágazatok közé sorolja (41). Végezetül, a volfrám szerepel az exportvámok, az exportengedélyezési követelmények és az állami kereskedés hatálya alá tartozó termékek listáján is (42).

39

40

41

42

| (86) | Amint azt a volfrámra vonatkozó korábbi bizottsági vizsgálat megállapította, a kínai volfrámpiacon jelentős kormányzati beavatkozás, valamint a különböző termelési tényezők jelentős torzulása tapasztalható. Ez magában foglalja a gazdaság különböző aspektusai – például az energiaárak, a földtulajdon, a bérek, a pénzügyek és a hitelminősítések – fölött gyakorolt jelentős mértékű ellenőrzést. A kérelem vázolja, hogy Kínában torzulások tapasztalhatók az elsődleges és a másodlagos nyersanyagok vonatkozásában, és hivatkozik azokra a megállapításokra, amelyeket a Bizottság a közelmúltban a koromgyártási ágazat torzulásaira vonatkozóan tett (43). A kérelem kifejti azt is, hogy a gázt Kínában főként állami tulajdonú vállalatok állítják elő, illetve ellenőrzik, a gázárakat pedig a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (National Development and Reform Commission, NDRC) szabályozza és ellenőrzi (44). A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság szabályozza továbbá a hazai villamosenergia-árakat olyan differenciált villamosenergiaár-politika végrehajtásával, amely arra ösztönzi a jogosult felhasználókat, hogy közvetlen megállapodásokat kössenek a villamosenergia-termelő vállalatokkal. A kérelem „Az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfémágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatás” című dokumentumra hivatkozok példaként, amely továbbra is érvényes célként vázolja fel a különböző iparágakat előnyben részesítő differenciált villamosenergiaár-politikát (45). Kínában minden földterület is az állam tulajdonában van, és azt a kormány konkrét politikai céloknak és gazdasági terveknek megfelelően osztja el (46). |
| --- | --- |

(86)

Amint azt a volfrámra vonatkozó korábbi bizottsági vizsgálat megállapította, a kínai volfrámpiacon jelentős kormányzati beavatkozás, valamint a különböző termelési tényezők jelentős torzulása tapasztalható. Ez magában foglalja a gazdaság különböző aspektusai – például az energiaárak, a földtulajdon, a bérek, a pénzügyek és a hitelminősítések – fölött gyakorolt jelentős mértékű ellenőrzést. A kérelem vázolja, hogy Kínában torzulások tapasztalhatók az elsődleges és a másodlagos nyersanyagok vonatkozásában, és hivatkozik azokra a megállapításokra, amelyeket a Bizottság a közelmúltban a koromgyártási ágazat torzulásaira vonatkozóan tett (43). A kérelem kifejti azt is, hogy a gázt Kínában főként állami tulajdonú vállalatok állítják elő, illetve ellenőrzik, a gázárakat pedig a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (National Development and Reform Commission, NDRC) szabályozza és ellenőrzi (44). A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság szabályozza továbbá a hazai villamosenergia-árakat olyan differenciált villamosenergiaár-politika végrehajtásával, amely arra ösztönzi a jogosult felhasználókat, hogy közvetlen megállapodásokat kössenek a villamosenergia-termelő vállalatokkal. A kérelem „Az ideális piaci környezet kialakítására, a nemvasfémágazat strukturális kiigazításának és átalakításának elősegítésére, valamint a juttatások növelésére vonatkozó iránymutatás” című dokumentumra hivatkozok példaként, amely továbbra is érvényes célként vázolja fel a különböző iparágakat előnyben részesítő differenciált villamosenergiaár-politikát (45). Kínában minden földterület is az állam tulajdonában van, és azt a kormány konkrét politikai céloknak és gazdasági terveknek megfelelően osztja el (46).

43

44

45

46

| (87) | A kérelem emellett kiemeli, hogy bizonyos iparágakban, például a volfrámágazatban a bérköltségeket torzítja a munkavállalók és a munkáltatók kollektív szerveződési jogainak hiánya, valamint az, hogy Kína nem ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeit. A szakszervezetek nem függetlenek az állami hatóságoktól, és csak korlátozott mértékben vesznek részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében. A kérelem arra is felhívja a figyelmet, hogy a háztartás-nyilvántartási rendszer korlátozza a munkaerő mobilitását (47). |
| --- | --- |

(87)

A kérelem emellett kiemeli, hogy bizonyos iparágakban, például a volfrámágazatban a bérköltségeket torzítja a munkavállalók és a munkáltatók kollektív szerveződési jogainak hiánya, valamint az, hogy Kína nem ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet egyezményeit. A szakszervezetek nem függetlenek az állami hatóságoktól, és csak korlátozott mértékben vesznek részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében. A kérelem arra is felhívja a figyelmet, hogy a háztartás-nyilvántartási rendszer korlátozza a munkaerő mobilitását (47).

47

| (88) | A finanszírozáshoz való hozzáférést közpolitikai célokat megvalósító vagy az államhoz kapcsolódó intézmények adják meg. A kínai bankok például eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. Ennek következtében a tőke rendelkezésre állása és költsége nem egyenlően jelentkezik a piac minden szereplője számára, ezért a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el (48). A kérelem említést tesz egy, az IMF által készített tanulmányról is, mely szerint a hitelminősítések torzultak, mivel a kínai hitelminősítések szisztematikusan az alacsonyabb nemzetközi minősítéseknek felelnek meg (49). |
| --- | --- |

(88)

A finanszírozáshoz való hozzáférést közpolitikai célokat megvalósító vagy az államhoz kapcsolódó intézmények adják meg. A kínai bankok például eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. Ennek következtében a tőke rendelkezésre állása és költsége nem egyenlően jelentkezik a piac minden szereplője számára, ezért a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el (48). A kérelem említést tesz egy, az IMF által készített tanulmányról is, mely szerint a hitelminősítések torzultak, mivel a kínai hitelminősítések szisztematikusan az alacsonyabb nemzetközi minősítéseknek felelnek meg (49).

48

49

| (89) | A kérelem továbbá azt állítja, hogy a kormány által előidézett torzulások olyan árjelzéseket eredményeztek, amelyek nem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei (50). Kínában az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották (51), a hitelminősítést pedig sok esetben befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje (52). A rossz hitelekre tehát egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (53). |
| --- | --- |

(89)

A kérelem továbbá azt állítja, hogy a kormány által előidézett torzulások olyan árjelzéseket eredményeztek, amelyek nem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei (50). Kínában az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották (51), a hitelminősítést pedig sok esetben befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás ereje (52). A rossz hitelekre tehát egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (53).

50

51

52

53

| (90) | A kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben található, valamint a kérelmezők által ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(90)

A kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben található, valamint a kérelmezők által ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

| (91) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona. |
| --- | --- |

(91)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona.

| (92) | A vizsgálat megerősítette, hogy a SASAC irányítása alá tartozó állami tulajdonú China Minmetals Co. (54) több olyan kínai volfrám-karbid-gyártó vállalattal rendelkezik, amelyek a legnagyobbak közé tartoznak Kínában. Ezek a következők: a Zhuzhou Cemented Carbide Group Co., Ltd (55)., a Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd (56). és a Zigong Cemented Carbide Group Co., Ltd (57). A Zhuzhou Cemented Carbide Group tulajdonosa a China Minmetals (a China Tungsten Advanced Materials Co. Ltd. (58) közvetett társaságon keresztül; a Xiamen Golden Egret Special Alloy esetében a közvetett társaság a Xiamen Tungsten Co., Ltd. (59)). A közvetlen torzulások kapcsán megjegyzendő, hogy a China Minmetals 2021. évi éves jelentésében (60) 38,7 millió RMB összegű általános állami pénzügyi támogatásról (61), valamint a zombivállalatokat támogató központi pénzügyi alapból származó 46,8 millió RMB összegű támogatásról (62) tett említést. A Xiamen Tungsten 2022. évi éves jelentése 300,3 millió RMB összegű állami támogatást említ (63). Ezenkívül egy cikk, amely a China Minmetals honlapján jelent meg nyilvánosan elérhető formában, a következőképpen emeli ki a KKP jelenlétét a vállalatban: „A China Minmetal pártszervezete nagy alapossággal ülteti át a gyakorlatba az állami tulajdonú nemzeti vállalatokat érintő pártépítési munkáról szóló konferencia szellemiségét, [...] elszántan összpontosít a pártvezetés megerősítésére és egyúttal a vállalatirányítás javítására, [...] a kínai sajátosságokkal bíró modern állami tulajdonú vállalatok rendszerének kiépítésén dolgozik (és) [...] hatékonyan előmozdítja a pártépítési munka termelési műveletekkel való mélyreható integrációját” (64). |
| --- | --- |

(92)

A vizsgálat megerősítette, hogy a SASAC irányítása alá tartozó állami tulajdonú China Minmetals Co. (54) több olyan kínai volfrám-karbid-gyártó vállalattal rendelkezik, amelyek a legnagyobbak közé tartoznak Kínában. Ezek a következők: a Zhuzhou Cemented Carbide Group Co., Ltd (55)., a Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd (56). és a Zigong Cemented Carbide Group Co., Ltd (57). A Zhuzhou Cemented Carbide Group tulajdonosa a China Minmetals (a China Tungsten Advanced Materials Co. Ltd. (58) közvetett társaságon keresztül; a Xiamen Golden Egret Special Alloy esetében a közvetett társaság a Xiamen Tungsten Co., Ltd. (59)). A közvetlen torzulások kapcsán megjegyzendő, hogy a China Minmetals 2021. évi éves jelentésében (60) 38,7 millió RMB összegű általános állami pénzügyi támogatásról (61), valamint a zombivállalatokat támogató központi pénzügyi alapból származó 46,8 millió RMB összegű támogatásról (62) tett említést. A Xiamen Tungsten 2022. évi éves jelentése 300,3 millió RMB összegű állami támogatást említ (63). Ezenkívül egy cikk, amely a China Minmetals honlapján jelent meg nyilvánosan elérhető formában, a következőképpen emeli ki a KKP jelenlétét a vállalatban: „A China Minmetal pártszervezete nagy alapossággal ülteti át a gyakorlatba az állami tulajdonú nemzeti vállalatokat érintő pártépítési munkáról szóló konferencia szellemiségét, [...] elszántan összpontosít a pártvezetés megerősítésére és egyúttal a vállalatirányítás javítására, [...] a kínai sajátosságokkal bíró modern állami tulajdonú vállalatok rendszerének kiépítésén dolgozik (és) [...] hatékonyan előmozdítja a pártépítési munka termelési műveletekkel való mélyreható integrációját” (64).

54

55

56

57

58

59

60

61

62

63

A China Minmetal pártszervezete nagy alapossággal ülteti át a gyakorlatba az állami tulajdonú nemzeti vállalatokat érintő pártépítési munkáról szóló konferencia szellemiségét,

elszántan összpontosít a pártvezetés megerősítésére és egyúttal a vállalatirányítás javítására,

a kínai sajátosságokkal bíró modern állami tulajdonú vállalatok rendszerének kiépítésén dolgozik (és)

hatékonyan előmozdítja a pártépítési munka termelési műveletekkel való mélyreható integrációját

64

| (93) | Ezenfelül figyelemmel arra, hogy általánossá vált, hogy a KKP a magánvállalatok esetében is beavatkozik az operatív döntéshozatalba (65), és a KKP az ország gazdaságának szinte valamennyi területén vezető szerepet követel, az állam által a KKP vállalatokon belüli alapszervezetein keresztül gyakorolt befolyás ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, tekintve, hogy Kínában az állam és a pártszervezetek milyen szorosan összefonódtak egymással. Az OKE Carbide magántulajdonú volfrám-karbid-gyártó (66) például a 2022. évi féléves jelentésében (67) 44,7 millió RMB összegű kormányzati támogatásról tesz említést (68). |
| --- | --- |

(93)

Ezenfelül figyelemmel arra, hogy általánossá vált, hogy a KKP a magánvállalatok esetében is beavatkozik az operatív döntéshozatalba (65), és a KKP az ország gazdaságának szinte valamennyi területén vezető szerepet követel, az állam által a KKP vállalatokon belüli alapszervezetein keresztül gyakorolt befolyás ténylegesen azt eredményezi, hogy a gazdasági szereplők a kormány ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt állnak, tekintve, hogy Kínában az állam és a pártszervezetek milyen szorosan összefonódtak egymással. Az OKE Carbide magántulajdonú volfrám-karbid-gyártó (66) például a 2022. évi féléves jelentésében (67) 44,7 millió RMB összegű kormányzati támogatásról tesz említést (68).

65

66

67

68

| (94) | Ez a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség (a továbbiakban: CTIA) és a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség (a továbbiakban: CNIA) szintjén is nyilvánvaló. Alapszabályuk 3. cikke szerint a CTIA, valamint a CNIA „aláveti magát a Kínai Kommunista Párt általi általános vezetésnek, [és] elfogadja a nyilvántartásba vételért és irányításért felelős szervezetek, a pártépítésért felelős szervezetek, valamint az iparirányításért felelős közigazgatási szervek általi üzleti iránymutatást, felügyeletet és irányítást” (69). |
| --- | --- |

(94)

Ez a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség (a továbbiakban: CTIA) és a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség (a továbbiakban: CNIA) szintjén is nyilvánvaló. Alapszabályuk 3. cikke szerint a CTIA, valamint a CNIA „aláveti magát a Kínai Kommunista Párt általi általános vezetésnek, [és] elfogadja a nyilvántartásba vételért és irányításért felelős szervezetek, a pártépítésért felelős szervezetek, valamint az iparirányításért felelős közigazgatási szervek általi üzleti iránymutatást, felügyeletet és irányítást” (69).

aláveti magát a Kínai Kommunista Párt általi általános vezetésnek,

elfogadja a nyilvántartásba vételért és irányításért felelős szervezetek, a pártépítésért felelős szervezetek, valamint az iparirányításért felelős közigazgatási szervek általi üzleti iránymutatást, felügyeletet és irányítást

69

| (95) | A vizsgálat – a volfrám-karbid gyártói és a KKP közötti személyes kapcsolatok fennállását megállapítva – megerősítette továbbá, hogy a kínai kormány az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett állami jelenlét útján beavatkozik az árakba és a költségekbe. Például a Zhuzhou Cemented Carbide Group Co., Ltd. igazgatótanácsának elnökei egyúttal a pártbizottság titkárhelyettesi tisztségét is betöltik (70). Hasonlóképpen a Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd. igazgatótanácsának elnökei a pártbizottság titkári tisztségét is betöltik (71). Az, hogy a KKP a pártbizottságon keresztül beavatkozik a Xiamen Golden Eagle tevékenységébe, a Xiamen Golden Eagle holdingtársaságának (az állami tulajdonú Xiamen Tungsten Co., Ltd.-nek) az alapszabályából is kitűnik, amely kimondja, hogy: „a pártszervezet biztosítja a központi és politikai magjának a működését, meghatározza az irányt, kezeli az általános helyzetet és gondoskodik a végrehajtásról” (72), és „ha a vállalat pártbizottsága megállapítja, hogy az igazgatótanács és az elnök csapata olyan döntéseket szándékozik hozni, amelyek nem felelnek meg a párt irányvonalának, elveinek, szakpolitikáinak, valamint a nemzeti jognak és rendelkezéseinek, vagy sérthetik az állam érdekeit, a közérdeket, valamint a társaság és alkalmazottai törvényes jogait és érdekeit, véleményt kell kidolgozni a határozat hatályon kívül helyezéséről vagy elhalasztásáról” (73). |
| --- | --- |

(95)

A vizsgálat – a volfrám-karbid gyártói és a KKP közötti személyes kapcsolatok fennállását megállapítva – megerősítette továbbá, hogy a kínai kormány az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett állami jelenlét útján beavatkozik az árakba és a költségekbe. Például a Zhuzhou Cemented Carbide Group Co., Ltd. igazgatótanácsának elnökei egyúttal a pártbizottság titkárhelyettesi tisztségét is betöltik (70). Hasonlóképpen a Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd. igazgatótanácsának elnökei a pártbizottság titkári tisztségét is betöltik (71). Az, hogy a KKP a pártbizottságon keresztül beavatkozik a Xiamen Golden Eagle tevékenységébe, a Xiamen Golden Eagle holdingtársaságának (az állami tulajdonú Xiamen Tungsten Co., Ltd.-nek) az alapszabályából is kitűnik, amely kimondja, hogy: „a pártszervezet biztosítja a központi és politikai magjának a működését, meghatározza az irányt, kezeli az általános helyzetet és gondoskodik a végrehajtásról” (72), és „ha a vállalat pártbizottsága megállapítja, hogy az igazgatótanács és az elnök csapata olyan döntéseket szándékozik hozni, amelyek nem felelnek meg a párt irányvonalának, elveinek, szakpolitikáinak, valamint a nemzeti jognak és rendelkezéseinek, vagy sérthetik az állam érdekeit, a közérdeket, valamint a társaság és alkalmazottai törvényes jogait és érdekeit, véleményt kell kidolgozni a határozat hatályon kívül helyezéséről vagy elhalasztásáról” (73).

70

71

a pártszervezet biztosítja a központi és politikai magjának a működését, meghatározza az irányt, kezeli az általános helyzetet és gondoskodik a végrehajtásról

72

ha a vállalat pártbizottsága megállapítja, hogy az igazgatótanács és az elnök csapata olyan döntéseket szándékozik hozni, amelyek nem felelnek meg a párt irányvonalának, elveinek, szakpolitikáinak, valamint a nemzeti jognak és rendelkezéseinek, vagy sérthetik az állam érdekeit, a közérdeket, valamint a társaság és alkalmazottai törvényes jogait és érdekeit, véleményt kell kidolgozni a határozat hatályon kívül helyezéséről vagy elhalasztásáról

73

| (96) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. A vizsgálat szakpolitikai dokumentumokat is azonosított, amelyek szerint az ágazat számára előnyös a volfrámágazatban érvényesülő kormányzati iránymutatás és beavatkozás, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék a volfrámágazat egyik alágazatát képviseli. |
| --- | --- |

(96)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. A vizsgálat szakpolitikai dokumentumokat is azonosított, amelyek szerint az ágazat számára előnyös a volfrámágazatban érvényesülő kormányzati iránymutatás és beavatkozás, mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék a volfrámágazat egyik alágazatát képviseli.

| (97) | A kínai kormány a volfrámipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Ezt támasztja alá a volfrámot megemlítő számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. A volfrámágazatra vonatkozó legújabb kínai szakpolitikai dokumentumok megerősítik, hogy a kínai kormány továbbra is nagy jelentőséget tulajdonít az ágazatnak, ideértve azt a szándékát is, hogy ágazati beavatkozásokat kíván végrehajtani annak érdekében, hogy az ágazatot a kormányzati szakpolitikákkal összhangban alakítsa. Ezt példázza a Természeti Erőforrások Minisztériumának (Ministry of Natural Resources, MNR) a teljes bányászati mennyiség ellenőrzéséről, valamint a ritkaföldfémekre és a volfrámércre alkalmazandó 2023. évi mutatók első csoportjáról szóló közleménye (74), amely felszólít „a teljes bányászati mennyiség ellenőrzésének és kezelésének megerősítésére” (75), és kifejti, hogy „az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium és a Természeti Erőforrások Minisztériuma a ritkaföldfémek ágazatában működő valamennyi vállalatcsoport számára kvótákat osztott ki a ritkaföldfém-bányászat teljes mennyiségének ellenőrzése céljából” (76). A dokumentum meghatározza továbbá a volfrám konkrét elosztását: „A dúsított (65 %-os volfrám-trioxid-tartalmú) volfrám 2023. évi első tételének teljes bányászati ellenőrzési mutatója: 63 000 tonna” (77). A Természeti Erőforrások Minisztériumának a 2022. évi teljes bányászati mennyiség, valamint a ritkaföldfémekre és a volfrámércre alkalmazandó 2022. évi teljes bányászati mennyiség ellenőrzéséről szóló közleménye (78) a volfrámtermelés mennyiségét is meghatározza, előírva a következőket: „2022-ben a dúsított (65 %-os volfrám-trioxid-tartalmú) volfrám nemzeti szintű teljes bányászati ellenőrzési mutatóját 109 000 tonnában állapították meg, amelyből 81 170 tonna a fő bányászati mutató, 27 830 tonna pedig az átfogó felhasználási mutató” (79). Ezenkívül a nyersanyagipar fejlesztésére vonatkozó tizennegyedik ötéves terv (80) kimondja, hogy „a hazai ásványkincseket észszerű módon fejlesztik”, és kiemeli, hogy „intézkedéseket fognak hozni az éves teljes bányászati ellenőrzési mutatókra alkalmazandó irányítási mechanizmus optimalizálására, valamint a ritkaföldfémek, a volfrám és egyéb ásványi erőforrások bányászati nagyságrendjének észszerű szabályozására” (81), és „támogatást nyújtanak a domináns pozícióban lévő vállalkozásoknak a nagy méretű acélhulladék, valamint a megújuló alumínium, a réz, a lítium, a nikkel, a kobalt, a volfrám és a molibdén újrahasznosítási bázisainak és ipari agglomerációs területeinek létrehozásához” (82). |
| --- | --- |

(97)

A kínai kormány a volfrámipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Ezt támasztja alá a volfrámot megemlítő számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. A volfrámágazatra vonatkozó legújabb kínai szakpolitikai dokumentumok megerősítik, hogy a kínai kormány továbbra is nagy jelentőséget tulajdonít az ágazatnak, ideértve azt a szándékát is, hogy ágazati beavatkozásokat kíván végrehajtani annak érdekében, hogy az ágazatot a kormányzati szakpolitikákkal összhangban alakítsa. Ezt példázza a Természeti Erőforrások Minisztériumának (Ministry of Natural Resources, MNR) a teljes bányászati mennyiség ellenőrzéséről, valamint a ritkaföldfémekre és a volfrámércre alkalmazandó 2023. évi mutatók első csoportjáról szóló közleménye (74), amely felszólít „a teljes bányászati mennyiség ellenőrzésének és kezelésének megerősítésére” (75), és kifejti, hogy „az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium és a Természeti Erőforrások Minisztériuma a ritkaföldfémek ágazatában működő valamennyi vállalatcsoport számára kvótákat osztott ki a ritkaföldfém-bányászat teljes mennyiségének ellenőrzése céljából” (76). A dokumentum meghatározza továbbá a volfrám konkrét elosztását: „A dúsított (65 %-os volfrám-trioxid-tartalmú) volfrám 2023. évi első tételének teljes bányászati ellenőrzési mutatója: 63 000 tonna” (77). A Természeti Erőforrások Minisztériumának a 2022. évi teljes bányászati mennyiség, valamint a ritkaföldfémekre és a volfrámércre alkalmazandó 2022. évi teljes bányászati mennyiség ellenőrzéséről szóló közleménye (78) a volfrámtermelés mennyiségét is meghatározza, előírva a következőket: „2022-ben a dúsított (65 %-os volfrám-trioxid-tartalmú) volfrám nemzeti szintű teljes bányászati ellenőrzési mutatóját 109 000 tonnában állapították meg, amelyből 81 170 tonna a fő bányászati mutató, 27 830 tonna pedig az átfogó felhasználási mutató” (79). Ezenkívül a nyersanyagipar fejlesztésére vonatkozó tizennegyedik ötéves terv (80) kimondja, hogy „a hazai ásványkincseket észszerű módon fejlesztik”, és kiemeli, hogy „intézkedéseket fognak hozni az éves teljes bányászati ellenőrzési mutatókra alkalmazandó irányítási mechanizmus optimalizálására, valamint a ritkaföldfémek, a volfrám és egyéb ásványi erőforrások bányászati nagyságrendjének észszerű szabályozására” (81), és „támogatást nyújtanak a domináns pozícióban lévő vállalkozásoknak a nagy méretű acélhulladék, valamint a megújuló alumínium, a réz, a lítium, a nikkel, a kobalt, a volfrám és a molibdén újrahasznosítási bázisainak és ipari agglomerációs területeinek létrehozásához” (82).

74

a teljes bányászati mennyiség ellenőrzésének és kezelésének megerősítésére

75

az Ipari és Információtechnológiai Minisztérium és a Természeti Erőforrások Minisztériuma a ritkaföldfémek ágazatában működő valamennyi vállalatcsoport számára kvótákat osztott ki a ritkaföldfém-bányászat teljes mennyiségének ellenőrzése céljából

76

A dúsított (65 %-os volfrám-trioxid-tartalmú) volfrám 2023. évi első tételének teljes bányászati ellenőrzési mutatója: 63 000 tonna

77

78

2022-ben a dúsított (65 %-os volfrám-trioxid-tartalmú) volfrám nemzeti szintű teljes bányászati ellenőrzési mutatóját 109 000 tonnában állapították meg, amelyből 81 170 tonna a fő bányászati mutató, 27 830 tonna pedig az átfogó felhasználási mutató

79

80

a hazai ásványkincseket észszerű módon fejlesztik

intézkedéseket fognak hozni az éves teljes bányászati ellenőrzési mutatókra alkalmazandó irányítási mechanizmus optimalizálására, valamint a ritkaföldfémek, a volfrám és egyéb ásványi erőforrások bányászati nagyságrendjének észszerű szabályozására

81

támogatást nyújtanak a domináns pozícióban lévő vállalkozásoknak a nagy méretű acélhulladék, valamint a megújuló alumínium, a réz, a lítium, a nikkel, a kobalt, a volfrám és a molibdén újrahasznosítási bázisainak és ipari agglomerációs területeinek létrehozásához

82

| (98) | Különböző kínai tartományokban is megfigyelhetők hasonló példák arra, hogy a kínai hatóságoknak szándékukban áll felügyelni és irányítani a volfrámágazat alakulását; ilyen például Jiangxi tartomány, amely a nemvasfémek magas minőségű fejlődéséről szóló tartományi szintű tizennegyedik ötéves tervében (83) vázolja, hogy „a tizennegyedik ötéves terv időszakában Jiangxi nemvasfém-ágazata működési bevételeinek átlagos éves növekedési üteme körülbelül tíz százalék lesz. 2023-ra a működési bevételek nagyságrendje a nemvasfém-ágazatban meghaladja az egybillió RMB-t, a volfrám, a ritkaföldfémek és az egyéb stratégiai erőforrások ágazatában pedig 2025-re meghaladja a 100 milliárd RMB-t” (84), hozzátéve, hogy „a réz, a volfrám, a ritkaföldfémek és más kulcsfontosságú iparágak koncentrációs szintje tovább fog emelkedni” (85). Az ötéves terv egy teljes szakaszt szentel a volfrámágazat fejlesztésének (86), és a következők fejlesztését tűzi ki célul: „a nanoméretű, az ultrafinom és ultradurva volfrámpor és volfrám-karbid-por, nagy tisztaságú APT, nagy tisztaságú volfrámpor, valamint a volfrám célanyagai stb.” (87). |
| --- | --- |

(98)

Különböző kínai tartományokban is megfigyelhetők hasonló példák arra, hogy a kínai hatóságoknak szándékukban áll felügyelni és irányítani a volfrámágazat alakulását; ilyen például Jiangxi tartomány, amely a nemvasfémek magas minőségű fejlődéséről szóló tartományi szintű tizennegyedik ötéves tervében (83) vázolja, hogy „a tizennegyedik ötéves terv időszakában Jiangxi nemvasfém-ágazata működési bevételeinek átlagos éves növekedési üteme körülbelül tíz százalék lesz. 2023-ra a működési bevételek nagyságrendje a nemvasfém-ágazatban meghaladja az egybillió RMB-t, a volfrám, a ritkaföldfémek és az egyéb stratégiai erőforrások ágazatában pedig 2025-re meghaladja a 100 milliárd RMB-t” (84), hozzátéve, hogy „a réz, a volfrám, a ritkaföldfémek és más kulcsfontosságú iparágak koncentrációs szintje tovább fog emelkedni” (85). Az ötéves terv egy teljes szakaszt szentel a volfrámágazat fejlesztésének (86), és a következők fejlesztését tűzi ki célul: „a nanoméretű, az ultrafinom és ultradurva volfrámpor és volfrám-karbid-por, nagy tisztaságú APT, nagy tisztaságú volfrámpor, valamint a volfrám célanyagai stb.” (87).

83

a tizennegyedik ötéves terv időszakában Jiangxi nemvasfém-ágazata működési bevételeinek átlagos éves növekedési üteme körülbelül tíz százalék lesz. 2023-ra a működési bevételek nagyságrendje a nemvasfém-ágazatban meghaladja az egybillió RMB-t, a volfrám, a ritkaföldfémek és az egyéb stratégiai erőforrások ágazatában pedig 2025-re meghaladja a 100 milliárd RMB-t

84

a réz, a volfrám, a ritkaföldfémek és más kulcsfontosságú iparágak koncentrációs szintje tovább fog emelkedni

85

86

a nanoméretű, az ultrafinom és ultradurva volfrámpor és volfrám-karbid-por, nagy tisztaságú APT, nagy tisztaságú volfrámpor, valamint a volfrám célanyagai stb.

87

| (99) | Hasonlóképpen, Henan tartománynak a kiváló színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (88) előirányozza, hogy „a volfrám, a molibdén, a titán és a cirkónium mélyfeldolgozó ipari láncát ki kell bővíteni, és elő kell mozdítani a csúcsminőségű termékekre való kiterjesztését” (89). |
| --- | --- |

(99)

Hasonlóképpen, Henan tartománynak a kiváló színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve (88) előirányozza, hogy „a volfrám, a molibdén, a titán és a cirkónium mélyfeldolgozó ipari láncát ki kell bővíteni, és elő kell mozdítani a csúcsminőségű termékekre való kiterjesztését” (89).

88

a volfrám, a molibdén, a titán és a cirkónium mélyfeldolgozó ipari láncát ki kell bővíteni, és elő kell mozdítani a csúcsminőségű termékekre való kiterjesztését

89

| (100) | Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – köztük a volfrám gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyagok gyártásával foglalkozó gazdasági ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(100)

Összességében elmondható, hogy a kínai kormány intézkedései a gazdasági szereplőket az ösztönzött iparágak – köztük a volfrám gyártása során felhasznált legfontosabb nyersanyagok gyártásával foglalkozó gazdasági ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzések teljesítésére ösztönzik. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

| (101) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában való diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(101)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában való diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (102) | A volfrámágazatra az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a volfrám és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek (90). |
| --- | --- |

(102)

A volfrámágazatra az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a volfrám és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek (90).

90

| (103) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(103)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (104) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a volfrám-karbid gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a volfrám-karbid gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(104)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a volfrám-karbid gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a volfrám-karbid gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (105) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a volfrám-karbid belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(105)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a volfrám-karbid belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

3.3.2.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.3.2.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (106) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (91), |
| --- | --- | --- |

(106)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (91),

91

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (92), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (92),

92

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (107) | A (73) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság feljegyzést adott ki a rendes érték meghatározásához felhasználandó releváns forrásokról. E feljegyzés ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat. A feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Törökországot szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(107)

A (73) preambulumbekezdésben kifejtett módon a Bizottság feljegyzést adott ki a rendes érték meghatározásához felhasználandó releváns forrásokról. E feljegyzés ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat. A feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Törökországot szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

| (108) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő reprezentatív országban felmerülő előállítási és értékesítési költségei tekintetében a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem arra tett javaslatot, hogy Oroszországot vagy Törökországot tekintsék reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(108)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő reprezentatív országban felmerülő előállítási és értékesítési költségei tekintetében a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem arra tett javaslatot, hogy Oroszországot vagy Törökországot tekintsék reprezentatív országnak.

| (109) | A kérelmezők szerint volfrám-karbidot Brazíliában, Dél-Koreában, az Egyesült Államokban, Izraelben, Japánban, Kanadában, Kínában és Oroszországban állítanak elő. Ezen országok közül csak Brazília és Oroszország tartozik a közepes jövedelmű országok felső sávjába a Világbank besorolása szerint. A Bizottság továbbá Dél-Afrikát azonosította olyan, a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országként, ahol volfrám-karbid-gyártásra kerül sor. Tekintettel a közelmúltbeli geopolitikai és gazdasági fejleményekre, a Bizottság Oroszországot nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak. Dél-Afrikát és Brazíliát a rendelkezésre nyilvános adatok hiánya miatt zárta ki a Bizottság. |
| --- | --- |

(109)

A kérelmezők szerint volfrám-karbidot Brazíliában, Dél-Koreában, az Egyesült Államokban, Izraelben, Japánban, Kanadában, Kínában és Oroszországban állítanak elő. Ezen országok közül csak Brazília és Oroszország tartozik a közepes jövedelmű országok felső sávjába a Világbank besorolása szerint. A Bizottság továbbá Dél-Afrikát azonosította olyan, a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó országként, ahol volfrám-karbid-gyártásra kerül sor. Tekintettel a közelmúltbeli geopolitikai és gazdasági fejleményekre, a Bizottság Oroszországot nem tekintette megfelelő reprezentatív országnak. Dél-Afrikát és Brazíliát a rendelkezésre nyilvános adatok hiánya miatt zárta ki a Bizottság.

| (110) | Ezt követően a Bizottság olyan országokat keresett, ahol gyártanak a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termékeket. Amint azt a kérelmezők említették, a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása a nemvasfém-ágazathoz tartozik. Oroszország és Törökország esetében rendelkezésre álltak az ágazatban működő gyártókra vonatkozó releváns nyilvános adatok. |
| --- | --- |

(110)

Ezt követően a Bizottság olyan országokat keresett, ahol gyártanak a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termékeket. Amint azt a kérelmezők említették, a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása a nemvasfém-ágazathoz tartozik. Oroszország és Törökország esetében rendelkezésre álltak az ágazatban működő gyártókra vonatkozó releváns nyilvános adatok.

| (111) | A Bizottság megvizsgálta azt is, hogy fel lehetne-e használni a volfrám-karbidnak a megfelelő reprezentatív országokra jellemző fő termelési tényezőit. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság megvizsgálta azt is, hogy fel lehetne-e használni a volfrám-karbidnak a megfelelő reprezentatív országokra jellemző fő termelési tényezőit.

| (112) | A kérelem szerint a volfrám-karbid gyártási folyamata az egész világon azonos: elsődleges (más néven primer) anyagokból, azaz ércekből vagy másodlagos anyagokból, azaz volfrám-karbid-hulladékból állítják elő. Az upstream integrációtól függően azonban a gyártási folyamat a primer anyagokból (APT) vagy a volfrám-oxidból (a továbbiakban: WO3) indul ki. |
| --- | --- |

(112)

A kérelem szerint a volfrám-karbid gyártási folyamata az egész világon azonos: elsődleges (más néven primer) anyagokból, azaz ércekből vagy másodlagos anyagokból, azaz volfrám-karbid-hulladékból állítják elő. Az upstream integrációtól függően azonban a gyártási folyamat a primer anyagokból (APT) vagy a volfrám-oxidból (a továbbiakban: WO3) indul ki.

| (113) | A Bizottság úgy döntött, hogy a rendes érték számítása során az APT (a fő anyag) költségéből indul ki, figyelembe véve a kérelemben szereplő információkat és azt feltételezve, hogy a nyersanyag forrásától függetlenül ez a gyártás első lépése. Az APT a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes gyártási költségének több mint 90 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság úgy döntött, hogy a rendes érték számítása során az APT (a fő anyag) költségéből indul ki, figyelembe véve a kérelemben szereplő információkat és azt feltételezve, hogy a nyersanyag forrásától függetlenül ez a gyártás első lépése. Az APT a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes gyártási költségének több mint 90 %-át teszi ki.

| (114) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság a 2841 80 HR-kód alapján vizsgálta a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó összes országban, hogy vannak-e rendelkezésre álló adatok az APT importáraira vonatkozóan. A Globális Kereskedelmi Atlasz szerint az APT-t Argentínába, Brazíliába, Malajziába, Oroszországba, Thaiföldre, Törökországba és Dél-Afrikába importálták. A behozatal volumene azonban ezen országok mindegyikében nagyon alacsony volt, és ezért a megbízható referenciaár megállapítása szempontjából nem tekinthető reprezentatívnak. Hozzá kell tenni azt is, hogy az Argentínába irányuló behozatal teljes egészében Kínából származott. Szintén Kínából származott az Oroszországba és a Dél-Afrikába irányuló behozatal túlnyomó része (Oroszország esetében több mint 75 %-a, Dél-Afrika esetében 97 %-a). Mivel az említett országok egyikéről sem állt rendelkezésre elegendő reprezentatív információ, a Bizottság úgy döntött, hogy ennek az inputnak az esetében a 2. cikk (6a) bekezdése a) pontjának második franciabekezdése szerinti, az Argus Metals International jelentésben található árakon alapuló nemzetközi referenciaértéket alkalmaz. |
| --- | --- |

(114)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság a 2841 80 HR-kód alapján vizsgálta a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó összes országban, hogy vannak-e rendelkezésre álló adatok az APT importáraira vonatkozóan. A Globális Kereskedelmi Atlasz szerint az APT-t Argentínába, Brazíliába, Malajziába, Oroszországba, Thaiföldre, Törökországba és Dél-Afrikába importálták. A behozatal volumene azonban ezen országok mindegyikében nagyon alacsony volt, és ezért a megbízható referenciaár megállapítása szempontjából nem tekinthető reprezentatívnak. Hozzá kell tenni azt is, hogy az Argentínába irányuló behozatal teljes egészében Kínából származott. Szintén Kínából származott az Oroszországba és a Dél-Afrikába irányuló behozatal túlnyomó része (Oroszország esetében több mint 75 %-a, Dél-Afrika esetében 97 %-a). Mivel az említett országok egyikéről sem állt rendelkezésre elegendő reprezentatív információ, a Bizottság úgy döntött, hogy ennek az inputnak az esetében a 2. cikk (6a) bekezdése a) pontjának második franciabekezdése szerinti, az Argus Metals International jelentésben található árakon alapuló nemzetközi referenciaértéket alkalmaz.

| (115) | A fentiek fényében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Törökország – mint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó ország – részletes, könnyen hozzáférhető adatokkal rendelkezik a munkaerő, az energia, az SGA-költségek és a nyereség vonatkozásában. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett megfelelő reprezentatív országnak minősül. |
| --- | --- |

(115)

A fentiek fényében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Törökország – mint a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó ország – részletes, könnyen hozzáférhető adatokkal rendelkezik a munkaerő, az energia, az SGA-költségek és a nyereség vonatkozásában. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Törökország az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett megfelelő reprezentatív országnak minősül.

| (116) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország mint reprezentatív ország megfelelőségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket Törökország mint reprezentatív ország megfelelőségével kapcsolatban.

| (117) | A feljegyzés nyomán egyetlen érdekelt fél sem tett észrevételt Törökország reprezentatív országként való kiválasztásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(117)

A feljegyzés nyomán egyetlen érdekelt fél sem tett észrevételt Törökország reprezentatív országként való kiválasztásával kapcsolatban.

| (118) | Végezetül, miután együttműködés hiányában megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó mondatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(118)

Végezetül, miután együttműködés hiányában megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Törökország megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó mondatával összhangban már nem volt szükség.

3.3.2.2.   Következtetés

Következtetés

| (119) | A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt javaslatnak megfelelően együttműködés hiányában, továbbá mivel Törökországra nézve teljesülnek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében meghatározott kritériumok, a Bizottság Törökországot választotta ki megfelelő reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(119)

A hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt javaslatnak megfelelően együttműködés hiányában, továbbá mivel Törökországra nézve teljesülnek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében meghatározott kritériumok, a Bizottság Törökországot választotta ki megfelelő reprezentatív országként.

3.3.3.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (120) | A feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. A Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlaszt és az Argus Metals Internationalben szereplő, az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjától lekért nemzetközi referenciaárat veszi figyelembe a két termelési tényező nagyobb részét kitevő nyersanyagok torzulástól mentes költségének megállapításához. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő, a villamos energia és a gázellátás torzulásmentes költségeinek kiszámításához a Török Statisztikai Intézet adatait használja majd. |
| --- | --- |

(120)

A feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. A Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlaszt és az Argus Metals Internationalben szereplő, az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjától lekért nemzetközi referenciaárat veszi figyelembe a két termelési tényező nagyobb részét kitevő nyersanyagok torzulástól mentes költségének megállapításához. A Bizottság továbbá jelezte, hogy a munkaerő, a villamos energia és a gázellátás torzulásmentes költségeinek kiszámításához a Török Statisztikai Intézet adatait használja majd.

| (121) | Végezetül a Bizottság kijelentette, hogy az SGA-költségek és a nyereség megállapításához a Török Központi Bank által közzétett, a nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ipari ágazatában működő vállalatok átlagos SGA-költségeire és nyereségére vonatkozó információkat fogja felhasználni, amint az a (73) preambulumbekezdésben szerepel. |
| --- | --- |

(121)

Végezetül a Bizottság kijelentette, hogy az SGA-költségek és a nyereség megállapításához a Török Központi Bank által közzétett, a nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ipari ágazatában működő vállalatok átlagos SGA-költségeire és nyereségére vonatkozó információkat fogja felhasználni, amint az a (73) preambulumbekezdésben szerepel.

3.3.3.1.   Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

3.3.3.1.1.   Termelési tényezők

| (122) | A kérelmen alapuló összes információ, valamint azt követően az eljárás során gyűjtött információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  A volfrám-karbid termelési tényezői









  Termelési tényező | Törökországban alkalmazott árukód | Torzulástól mentes érték (RMB) | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Ammónium-paravolframát | 2841 8010 | 219,12 | kg |
| Munkaerő |
| Emberóránkénti munkaerőköltség | N/A | 34,88 | Óra |
| Energia |
| Villamos energia | N/A | 0,50 | kWh |
| Gáznemű energiahordozók | N/A | 1,61 | m3 |

(122)

A kérelmen alapuló összes információ, valamint azt követően az eljárás során gyűjtött információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

A volfrám-karbid termelési tényezői

A volfrám-karbid termelési tényezői

Termelési tényező

Törökországban alkalmazott árukód

Torzulástól mentes érték (RMB)

Mértékegység

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Ammónium-paravolframát

2841 8010

219,12

kg

Munkaerő

Munkaerő

Emberóránkénti munkaerőköltség

N/A

34,88

Óra

Energia

Energia

Villamos energia

N/A

0,50

kWh

Gáznemű energiahordozók

N/A

1,61

m3

3

3.3.3.1.2.   Nyersanyagok

| (123) | A fő nyersanyagnak (APT) a valamely reprezentatív országbeli gyártó telephelyén érvényesített torzulásmentes árának kiszámítása kapcsán a Bizottság megjegyezte, hogy a Törökországba irányuló APT-import elenyésző volt, és így nem tekinthető reprezentatívnak, amint azt a (114) preambulumbekezdés kifejti. A Bizottság az Argus Metals Internationalben szereplő, az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjától lekért nemzetközi referenciaáron alapuló súlyozott átlagos importárat vette figyelembe (93). Jóllehet a referenciaérték tartalmazhat torzult forrásokból származó behozatalt, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat keretében nincs szükség a vámok újraszámítására, csak a dömping valószínűségének megállapítása szükséges. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy ebben az esetben az Argus Metals International adatait használja referenciaértékként. |
| --- | --- |

(123)

A fő nyersanyagnak (APT) a valamely reprezentatív országbeli gyártó telephelyén érvényesített torzulásmentes árának kiszámítása kapcsán a Bizottság megjegyezte, hogy a Törökországba irányuló APT-import elenyésző volt, és így nem tekinthető reprezentatívnak, amint azt a (114) preambulumbekezdés kifejti. A Bizottság az Argus Metals Internationalben szereplő, az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjától lekért nemzetközi referenciaáron alapuló súlyozott átlagos importárat vette figyelembe (93). Jóllehet a referenciaérték tartalmazhat torzult forrásokból származó behozatalt, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat keretében nincs szükség a vámok újraszámítására, csak a dömping valószínűségének megállapítása szükséges. A Bizottság ezért helyénvalónak ítélte, hogy ebben az esetben az Argus Metals International adatait használja referenciaértékként.

93

| (124) | A feljegyzés nyomán a kérelmezők kérték, hogy a Bizottság a Fastmarkets vagy az Argus európai APT-árakra vonatkozó adatait vegye figyelembe az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjából lekért, az Argus Metal-jelentésben szereplő adatok helyett. Azzal érveltek, hogy a törökországi APT-kereskedelmet pontosabban írják le a Fastmarkets (szélesebb értelemben vett) Európára vonatkozó adatai, mint az Egyesült Államokra jellemző adatok. |
| --- | --- |

(124)

A feljegyzés nyomán a kérelmezők kérték, hogy a Bizottság a Fastmarkets vagy az Argus európai APT-árakra vonatkozó adatait vegye figyelembe az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjából lekért, az Argus Metal-jelentésben szereplő adatok helyett. Azzal érveltek, hogy a törökországi APT-kereskedelmet pontosabban írják le a Fastmarkets (szélesebb értelemben vett) Európára vonatkozó adatai, mint az Egyesült Államokra jellemző adatok.

| (125) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelemben csak a kérelem által lefedett időszakra vonatkozó átlagos APT-árak összefoglalója szerepelt, mivel a Fastmarkets szerzői jogi jogosultja nem adott engedélyt az adatoknak a vizsgálat során történő felhasználására. Tekintettel arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a felhasznált adatoknak nyilvánosan hozzáférhetőknek kell lenniük, a Bizottság a rendes érték számítása során az APT referenciaértékéből indult ki, amely az Argus Metals Internationalnek az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjától lekért adatain alapult. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a Fastmarkets és az Egyesült Államok Földtani Szolgálata szerinti referenciaértéke közötti különbség mértéke csekély. Ezért a dömpingkülönbözet-számításban megmutatkozó különbség is csekély lett volna (1 %). |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelemben csak a kérelem által lefedett időszakra vonatkozó átlagos APT-árak összefoglalója szerepelt, mivel a Fastmarkets szerzői jogi jogosultja nem adott engedélyt az adatoknak a vizsgálat során történő felhasználására. Tekintettel arra, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a felhasznált adatoknak nyilvánosan hozzáférhetőknek kell lenniük, a Bizottság a rendes érték számítása során az APT referenciaértékéből indult ki, amely az Argus Metals Internationalnek az Egyesült Államok Földtani Szolgálatának Nemzeti Ásványianyag-információs Központjától lekért adatain alapult. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy a Fastmarkets és az Egyesült Államok Földtani Szolgálata szerinti referenciaértéke közötti különbség mértéke csekély. Ezért a dömpingkülönbözet-számításban megmutatkozó különbség is csekély lett volna (1 %).

| (126) | Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálatok lényegére, vagyis arra, hogy céljuk nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy ebben az ügyben a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás csak megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(126)

Ezeket az importárakat rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel a hatályvesztési felülvizsgálatok lényegére, vagyis arra, hogy céljuk nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy ebben az ügyben a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás csak megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet.

3.3.3.1.3.   Munkaerő

| (127) | A munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (94). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban tapasztalt munkaerőköltségekről. A Bizottság a referenciaértéket a NACE Rev.2 osztályozás szerinti C.24-es kódú gazdasági tevékenységre, a „Fémalapanyagok gyártására” vonatkozó, 2020. évi, munkaórára vetített munkaerőköltség alapján állapította meg. Az értékek ezt követően a belföldi termelőiár-index (95) segítségével kiigazította az inflációval, hogy tükrözzék a felülvizsgálati időszak alatt felmerült költségeket. |
| --- | --- |

(127)

A munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett legfrissebb statisztikai adatokat használta fel (94). Az intézet részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban tapasztalt munkaerőköltségekről. A Bizottság a referenciaértéket a NACE Rev.2 osztályozás szerinti C.24-es kódú gazdasági tevékenységre, a „Fémalapanyagok gyártására” vonatkozó, 2020. évi, munkaórára vetített munkaerőköltség alapján állapította meg. Az értékek ezt követően a belföldi termelőiár-index (95) segítségével kiigazította az inflációval, hogy tükrözzék a felülvizsgálati időszak alatt felmerült költségeket.

94

95

| (128) | A feljegyzés nyomán az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy a dömpingszámításhoz az egyes foglakoztatotti típusok részletes bontását kell használni. |
| --- | --- |

(128)

A feljegyzés nyomán az uniós gazdasági ágazat előadta, hogy a dömpingszámításhoz az egyes foglakoztatotti típusok részletes bontását kell használni.

| (129) | A Bizottság elutasította ezt az észrevételt, mivel a Török Statisztikai Intézet nem szolgáltat adatokat ilyen részletes bontásban, és tekintettel arra, hogy hatályvesztési felülvizsgálatról van szó – a fent közölteknek megfelelően – nincs szükség a dömping pontos nagyságrendjének kiszámítására. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság elutasította ezt az észrevételt, mivel a Török Statisztikai Intézet nem szolgáltat adatokat ilyen részletes bontásban, és tekintettel arra, hogy hatályvesztési felülvizsgálatról van szó – a fent közölteknek megfelelően – nincs szükség a dömping pontos nagyságrendjének kiszámítására.

3.3.3.1.4.   Energia

| (130) | A villamos energia referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó árakat használta (96). A referenciaértéket a Bizottság a villamos energia és a gáz 2022. március 31-én közzétett ára alapján állapította meg. A hivatkozott ár a 2021-es átlagár. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávokhoz tartozó, hozzáadottérték-adó nélküli villamosenergia- és gázárakat vette figyelembe. |
| --- | --- |

(130)

A villamos energia referenciaárának meghatározásához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet által közzétett, törökországi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó árakat használta (96). A referenciaértéket a Bizottság a villamos energia és a gáz 2022. március 31-én közzétett ára alapján állapította meg. A hivatkozott ár a 2021-es átlagár. A Bizottság e célból a megfelelő ipari fogyasztási sávokhoz tartozó, hozzáadottérték-adó nélküli villamosenergia- és gázárakat vette figyelembe.

96

3.3.3.1.5.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (131) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(131)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (132) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelmezők által közölt adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen belül. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(132)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai gyártók nem működtek együtt, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelmezők által közölt adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen belül. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költségek torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási költség torzulástól mentes értékére.

| (133) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság azokra a legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatokra támaszkodott, amelyeket a Török Nemzeti Bank tett közzé az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ágazatában működő vállalatokra vonatkozóan (97). Amint azt a (121) preambulumbekezdés megemlíti, ez az ágazat tekinthető a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódó általános kategóriának. A Bizottság az értékesített áruk költségének százalékéban kifejezett SGA-költségekkel (9,50 %) és nyereséggel (6,61 %) számolt. |
| --- | --- |

(133)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság azokra a legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatokra támaszkodott, amelyeket a Török Nemzeti Bank tett közzé az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ágazatában működő vállalatokra vonatkozóan (97). Amint azt a (121) preambulumbekezdés megemlíti, ez az ágazat tekinthető a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez kapcsolódó általános kategóriának. A Bizottság az értékesített áruk költségének százalékéban kifejezett SGA-költségekkel (9,50 %) és nyereséggel (6,61 %) számolt.

97

| (134) | A feljegyzés nyomán észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól arra vonatkozóan, hogy a Bizottságnak figyelembe kellene vennie a tartalék alkatrészeket és egyéb nyersanyagokat, valamint a gyártási általános költségeket érintő értékcsökkenést. A Bizottság ezeket az észrevételeket figyelembe vette a (137) preambulumbekezdésben ismertetett dömpingszámítás során. |
| --- | --- |

(134)

A feljegyzés nyomán észrevételek érkeztek az uniós gazdasági ágazattól arra vonatkozóan, hogy a Bizottságnak figyelembe kellene vennie a tartalék alkatrészeket és egyéb nyersanyagokat, valamint a gyártási általános költségeket érintő értékcsökkenést. A Bizottság ezeket az észrevételeket figyelembe vette a (137) preambulumbekezdésben ismertetett dömpingszámítás során.

3.3.3.2.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (135) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípus szerinti bontásban megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(135)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípus szerinti bontásban megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (136) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmezők nyújtottak be kérelmükben a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált két fő nyersanyagra vonatkozóan. A munkaerő és az energia tekintetében a Bizottság az egyik uniós gyártó által szolgáltatott információkra támaszkodott. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmezők nyújtottak be kérelmükben a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált két fő nyersanyagra vonatkozóan. A munkaerő és az energia tekintetében a Bizottság az egyik uniós gyártó által szolgáltatott információkra támaszkodott.

| (137) | A meghatározott, torzulástól mentes gyártási költséget a Bizottság megnövelte a gyártási általános költségekkel, az SGA-költségekkel és a nyereséggel. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségek és a nyereség meghatározása azoknak a legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatoknak az alapján történt, amelyeket a Török Nemzeti Bank tett közzé az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ágazatában működő vállalatokra vonatkozóan (98) (lásd a 3.3.2. szakaszt). A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:






  — | a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 4 %-ának feleltek meg, |
| --- | --- | --- |

(137)

A meghatározott, torzulástól mentes gyártási költséget a Bizottság megnövelte a gyártási általános költségekkel, az SGA-költségekkel és a nyereséggel. A gyártási általános költségek megállapítása a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján történt. Az SGA-költségek és a nyereség meghatározása azoknak a legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatoknak az alapján történt, amelyeket a Török Nemzeti Bank tett közzé az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek ágazatában működő vállalatokra vonatkozóan (98) (lásd a 3.3.2. szakaszt). A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:

98

—

a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 4 %-ának feleltek meg,

| — | a fogyóeszközökkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 1 %-ának feleltek meg, |
| --- | --- |

—

a fogyóeszközökkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 1 %-ának feleltek meg,

| — | az SGA-költségekkel és egyéb költségekkel, amelyek az értékesített áruk költségének 9,50 %-át tették ki az alapvető nemesfémek és egyéb nemvasfémek iparágában működő törökországi vállalatok esetében, |
| --- | --- |

—

az SGA-költségekkel és egyéb költségekkel, amelyek az értékesített áruk költségének 9,50 %-át tették ki az alapvető nemesfémek és egyéb nemvasfémek iparágában működő törökországi vállalatok esetében,

| — | az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek iparágában tevékenykedő török vállalatok által elért nyereséget (amely az értékesített áruk költségének 6,61 %-át tette ki) alkalmazta a teljes torzulástól mentes gyártási költségre. |
| --- | --- |

—

az alapvető nemesfémek és az egyéb nemvasfémek iparágában tevékenykedő török vállalatok által elért nyereséget (amely az értékesített áruk költségének 6,61 %-át tette ki) alkalmazta a teljes torzulástól mentes gyártási költségre.

| (138) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(138)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

3.4.   Exportár

Exportár

| (139) | Minthogy a kínai exportáló gyártók – amint az a (48) preambulumbekezdésben is szerepel – nem működtek együtt a vizsgálatban, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, vagyis az Eurostattól származó adatokra hagyatkozott az exportár meghatározásakor. |
| --- | --- |

(139)

Minthogy a kínai exportáló gyártók – amint az a (48) preambulumbekezdésben is szerepel – nem működtek együtt a vizsgálatban, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, vagyis az Eurostattól származó adatokra hagyatkozott az exportár meghatározásakor.

| (140) | Az aktív feldolgozási eljárás és a normál eljárás keretében is érkezett Kínából kivitel. Amint azt a (191) preambulumbekezdés ismerteti, mivel a normál eljárás keretében végzett kivitel a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piaci részesedésnek csupán 0,3 %-át tette ki, a Bizottság azt elhanyagolhatónak tekintette, és csak az aktív feldolgozási eljárás keretében érvényesített exportárra vonatkozóan végzett számításokat, ezeket az árakat tekintve észszerűen hozzáférhető információknak azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések hiányában mekkora árral kellene számolni. A Bizottság az exportárat a hozzáférhető adatok alapján, a Comext adatbázisra (Eurostat) támaszkodva határozta meg. Mivel a Comext az árakat CIF-szinten (költség, biztosítás és fuvardíj fizetve) tartja nyilván, a Bizottság a gyártelepi szinthez tartozó árakat a kérelemben a fuvarozási, anyagmozgatási és tengeri fuvarozási költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(140)

Az aktív feldolgozási eljárás és a normál eljárás keretében is érkezett Kínából kivitel. Amint azt a (191) preambulumbekezdés ismerteti, mivel a normál eljárás keretében végzett kivitel a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piaci részesedésnek csupán 0,3 %-át tette ki, a Bizottság azt elhanyagolhatónak tekintette, és csak az aktív feldolgozási eljárás keretében érvényesített exportárra vonatkozóan végzett számításokat, ezeket az árakat tekintve észszerűen hozzáférhető információknak azzal kapcsolatban, hogy az intézkedések hiányában mekkora árral kellene számolni. A Bizottság az exportárat a hozzáférhető adatok alapján, a Comext adatbázisra (Eurostat) támaszkodva határozta meg. Mivel a Comext az árakat CIF-szinten (költség, biztosítás és fuvardíj fizetve) tartja nyilván, a Bizottság a gyártelepi szinthez tartozó árakat a kérelemben a fuvarozási, anyagmozgatási és tengeri fuvarozási költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatok alapján állapította meg.

3.5.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (141) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapított rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapított rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat.

3.6.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (142) | Ennek alapján a Bizottság jelentős mértékű (68 %-os) dömpingkülönbözetet állapított meg. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(142)

Ennek alapján a Bizottság jelentős mértékű (68 %-os) dömpingkülönbözetet állapított meg. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (143) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített árak észszerűen hozzáférhető információknak tekinthetők azzal az árral kapcsolatban, amelyet az intézkedések hiányában számítanának fel. A Bizottság elemezte továbbá a következőket: 1. a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, 2. a volfrámérc-készlet és a dúsított volfrámra kivetett exportadó, valamint 3. az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló export árai. |
| --- | --- |

(143)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített árak észszerűen hozzáférhető információknak tekinthetők azzal az árral kapcsolatban, amelyet az intézkedések hiányában számítanának fel. A Bizottság elemezte továbbá a következőket: 1. a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, 2. a volfrámérc-készlet és a dúsított volfrámra kivetett exportadó, valamint 3. az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló export árai.

| (144) | A kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, nevezetesen a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információkra, a nyilvánosan rendelkezésre álló információkra és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatbázisából származó adatokra alapozta az értékelését. |
| --- | --- |

(144)

A kínai exportáló gyártók és a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, nevezetesen a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információkra, a nyilvánosan rendelkezésre álló információkra és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatbázisából származó adatokra alapozta az értékelését.

| (145) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta, hogy egy hatályvesztési felülvizsgálat során nem tekinthető kötelező jogi normának egy adott piac vonzereje, hiszen a dinamikus, szabad versenypiac valamennyi gazdasági szereplő számára vonzó. |
| --- | --- |

(145)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret előadta, hogy egy hatályvesztési felülvizsgálat során nem tekinthető kötelező jogi normának egy adott piac vonzereje, hiszen a dinamikus, szabad versenypiac valamennyi gazdasági szereplő számára vonzó.

| (146) | Amint azt a (156)–(163) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság „az uniós piac vonzereje” kapcsán azt vizsgálja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy a kínai exportáló gyártók növelik volfrám-karbid Unióba irányuló kivitelét, és hogy erre a kivitelre dömpingárak mellett kerül-e sor. Ez teljes mértékben összhangban van az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt jogi vizsgálattal. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(146)

Amint azt a (156)–(163) preambulumbekezdés ismerteti, a Bizottság „az uniós piac vonzereje” kapcsán azt vizsgálja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy a kínai exportáló gyártók növelik volfrám-karbid Unióba irányuló kivitelét, és hogy erre a kivitelre dömpingárak mellett kerül-e sor. Ez teljes mértékben összhangban van az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében foglalt jogi vizsgálattal. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

4.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (147) | A kérelemben a kérelmezők információkat szolgáltattak a volfrám-karbid termelésére való kínai kapacitásáról és szabad kapacitásáról. A Kínai Volfrám-ágazati Szövetség által közzétett, a kínai volfrámipar fejlődéséről szóló 2020. évi jelentés (99) szerint a kínai termelési kapacitás 80 000 tonna volt. A kérelmezők a piaci ismereteik alapján 30 000 tonnára becsülték a kínai keresletet. Az összes országba irányuló kínai export levonása után a szabad kapacitás számításaik szerint 18 000 tonna volt. A vizsgálat során azonban a kérelmezők tisztázták, hogy a számítások közben véletlenül az árakat tartalmazó oszlopot vették figyelembe a volumeneket tartalmazó oszlop helyett, és a kínai szabad kapacitás helyes mértéke körülbelül 41 000 tonna volt. |
| --- | --- |

(147)

A kérelemben a kérelmezők információkat szolgáltattak a volfrám-karbid termelésére való kínai kapacitásáról és szabad kapacitásáról. A Kínai Volfrám-ágazati Szövetség által közzétett, a kínai volfrámipar fejlődéséről szóló 2020. évi jelentés (99) szerint a kínai termelési kapacitás 80 000 tonna volt. A kérelmezők a piaci ismereteik alapján 30 000 tonnára becsülték a kínai keresletet. Az összes országba irányuló kínai export levonása után a szabad kapacitás számításaik szerint 18 000 tonna volt. A vizsgálat során azonban a kérelmezők tisztázták, hogy a számítások közben véletlenül az árakat tartalmazó oszlopot vették figyelembe a volumeneket tartalmazó oszlop helyett, és a kínai szabad kapacitás helyes mértéke körülbelül 41 000 tonna volt.

99

| (148) | A Bizottság emellett kiszámította azt is, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a volfrám-karbidhoz kapcsolódóan mekkora volt a szabad kapacitás. A Kínai Volfrám-ágazati Szövetség által közzétett, a kínai volfrámipar fejlődéséről szóló 2021. évi jelentés (100) szerint a volfrám-karbidot érintő kínai termelési kapacitás 90 000 tonna volt. A volfrám-ágazati kitekintés 2030-ig című Roskill-jelentés (101) alapján a Kínában előállított volfrám-karbid mennyiségét körülbelül [30 000–35 000] tonnára becsülték, és azzal számoltak, hogy a kitermelt volfrám mintegy 60 %-át használják fel volfrám-karbid előállítására (102). E becslések szerint a szabad kapacitás [55 000–60 000] tonna, azaz [61–67 %]. Tekintettel arra, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós szabadpiaci felhasználás 15 101 tonna volt (lásd a 4. táblázatot), a kínai szabad kapacitás több mint 3,5-szerese volt az uniós szabadpiaci felhasználásnak. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság emellett kiszámította azt is, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a volfrám-karbidhoz kapcsolódóan mekkora volt a szabad kapacitás. A Kínai Volfrám-ágazati Szövetség által közzétett, a kínai volfrámipar fejlődéséről szóló 2021. évi jelentés (100) szerint a volfrám-karbidot érintő kínai termelési kapacitás 90 000 tonna volt. A volfrám-ágazati kitekintés 2030-ig című Roskill-jelentés (101) alapján a Kínában előállított volfrám-karbid mennyiségét körülbelül [30 000–35 000] tonnára becsülték, és azzal számoltak, hogy a kitermelt volfrám mintegy 60 %-át használják fel volfrám-karbid előállítására (102). E becslések szerint a szabad kapacitás [55 000–60 000] tonna, azaz [61–67 %]. Tekintettel arra, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós szabadpiaci felhasználás 15 101 tonna volt (lásd a 4. táblázatot), a kínai szabad kapacitás több mint 3,5-szerese volt az uniós szabadpiaci felhasználásnak.

100

101

102

| (149) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret megismételte azt az állítását, hogy a kínai volfrám-karbid gyártási kapacitásához használt, a (148) preambulumbekezdésben szereplő forrás nem megbízható, és megadta a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség weboldalának linkjét. |
| --- | --- |

(149)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret megismételte azt az állítását, hogy a kínai volfrám-karbid gyártási kapacitásához használt, a (148) preambulumbekezdésben szereplő forrás nem megbízható, és megadta a Kínai Volfrám-ágazati Szövetség weboldalának linkjét.

| (150) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret nem szolgáltatott információt a volfrám-karbid kínai termelési kapacitásáról. A Bizottság tanulmányozta a kínai gyártó által rendelkezésre bocsátott weboldalt, és nem talált adatokat a volfrám-karbid kínai termelési kapacitásáról. Ehelyett a Bizottság megállapította, hogy a volfrám-ágazati kitekintés 2030-ig című Roskill-jelentés (103) alapján Kína 2021. évi volfrám-karbid-termelési kapacitását [50 000–75 000] tonna volfrámra, illetve [53 000–80 000] tonna volfrám-karbidra becsülték (104). A (148) preambulumbekezdésben említett termelési volumen felhasználásával, amelyet a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret nem vitatott, Kínában a volfrám-karbid szabad kapacitása még mindig [23 000–45 000] tonna volt, ez pedig több mint 1,5-szerese a felülvizsgálati időszak alatti uniós szabadpiaci felhasználásnak, és továbbra is jelentősnek tekinthető. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret nem szolgáltatott információt a volfrám-karbid kínai termelési kapacitásáról. A Bizottság tanulmányozta a kínai gyártó által rendelkezésre bocsátott weboldalt, és nem talált adatokat a volfrám-karbid kínai termelési kapacitásáról. Ehelyett a Bizottság megállapította, hogy a volfrám-ágazati kitekintés 2030-ig című Roskill-jelentés (103) alapján Kína 2021. évi volfrám-karbid-termelési kapacitását [50 000–75 000] tonna volfrámra, illetve [53 000–80 000] tonna volfrám-karbidra becsülték (104). A (148) preambulumbekezdésben említett termelési volumen felhasználásával, amelyet a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret nem vitatott, Kínában a volfrám-karbid szabad kapacitása még mindig [23 000–45 000] tonna volt, ez pedig több mint 1,5-szerese a felülvizsgálati időszak alatti uniós szabadpiaci felhasználásnak, és továbbra is jelentősnek tekinthető.

103

104

| (151) | A Bizottság a volfrám-karbid termelésére való kínai kapacitásnak a felülvizsgálati időszak alatti mértékét összevetette az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított kapacitással, és jelentős növekedést állapított meg. Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során a termelési kapacitást 42 000–50 000 tonnára becsülték, míg a jelenlegi vizsgálat során a becsült érték 90 000 tonna. Ez 80 %-ot meghaladó mértékű növekedést jelent, ami annak ellenére következett be, hogy a meglévő szabad kapacitás már az előző hatályvesztési felülvizsgálat során is 12 000 és 20 000 között volt, és nem volt arra utaló jel, hogy ezt a megnövekedett kapacitást a kínai belföldi piac vagy bármely harmadik ország piaca fel tudná venni. Ez a helyzet végső soron azt eredményezi, hogy még nagyobb lesz a szabad kapacitás, amelyet az uniós piacra lehet irányítani. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság a volfrám-karbid termelésére való kínai kapacitásnak a felülvizsgálati időszak alatti mértékét összevetette az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapított kapacitással, és jelentős növekedést állapított meg. Az előző hatályvesztési felülvizsgálat során a termelési kapacitást 42 000–50 000 tonnára becsülték, míg a jelenlegi vizsgálat során a becsült érték 90 000 tonna. Ez 80 %-ot meghaladó mértékű növekedést jelent, ami annak ellenére következett be, hogy a meglévő szabad kapacitás már az előző hatályvesztési felülvizsgálat során is 12 000 és 20 000 között volt, és nem volt arra utaló jel, hogy ezt a megnövekedett kapacitást a kínai belföldi piac vagy bármely harmadik ország piaca fel tudná venni. Ez a helyzet végső soron azt eredményezi, hogy még nagyobb lesz a szabad kapacitás, amelyet az uniós piacra lehet irányítani.

| (152) | Ezen túlmenően a Bizottság a kínai exportáló gyártók mintavételezésre adott válaszai alapján jelentős szabad kapacitást állapított meg. A három exportáló gyártó beszámolói alapján a felülvizsgálati időszakban az összesített termelési volumen 13 500 tonna volt (összehasonlításképpen: a teljes termelési kapacitás 17 800 tonna volt). Ebből következik, hogy a szabad kapacitás 30 %. |
| --- | --- |

(152)

Ezen túlmenően a Bizottság a kínai exportáló gyártók mintavételezésre adott válaszai alapján jelentős szabad kapacitást állapított meg. A három exportáló gyártó beszámolói alapján a felülvizsgálati időszakban az összesített termelési volumen 13 500 tonna volt (összehasonlításképpen: a teljes termelési kapacitás 17 800 tonna volt). Ebből következik, hogy a szabad kapacitás 30 %.

| (153) | A termelési kapacitás többlete a dömpingáron történő export folytatására ösztönöz. A kínai exportőröknek nyilvánvalóan minden meglévő lehetőséget meg kell ragadniuk a termelés növelésére, hogy teljes mértékben kiaknázhassák a telepített kapacitásokba történő jelentős beruházásaikat. Ennek legkézenfekvőbb módja a nyitott piacokra való behatolás világszerte, amire a jelenlegi vizsgálathoz hasonlóan nagy valószínűséggel dömpingáron kerül sor. |
| --- | --- |

(153)

A termelési kapacitás többlete a dömpingáron történő export folytatására ösztönöz. A kínai exportőröknek nyilvánvalóan minden meglévő lehetőséget meg kell ragadniuk a termelés növelésére, hogy teljes mértékben kiaknázhassák a telepített kapacitásokba történő jelentős beruházásaikat. Ennek legkézenfekvőbb módja a nyitott piacokra való behatolás világszerte, amire a jelenlegi vizsgálathoz hasonlóan nagy valószínűséggel dömpingáron kerül sor.

| (154) | A Bizottság a fent ismertetett tények és megfontolások alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően a volfrám-karbid Unióba történő exportja céljára használhatnak fel. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság a fent ismertetett tények és megfontolások alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően a volfrám-karbid Unióba történő exportja céljára használhatnak fel.

4.2.   Volfrámérc-készletek és a dúsított volfrámra kivetett exportadó

Volfrámérc-készletek és a dúsított volfrámra kivetett exportadó

| (155) | Kína a világ volfrámérc-készleteinek több mint 55 %-a fölött gyakorol ellenőrzést (105), és 20 %-os exportadót vet ki a dúsított volfrámra (106). Ebből a korlátozásból következik, hogy a kínai piacon nagy mennyiségű nyersanyag áll rendelkezésre, ami lehetővé teszi a kínai exportáló gyártók számára, hogy a (151) preambulumbekezdésben említett szabad kapacitásukat gyorsan ki tudják használni. |
| --- | --- |

(155)

Kína a világ volfrámérc-készleteinek több mint 55 %-a fölött gyakorol ellenőrzést (105), és 20 %-os exportadót vet ki a dúsított volfrámra (106). Ebből a korlátozásból következik, hogy a kínai piacon nagy mennyiségű nyersanyag áll rendelkezésre, ami lehetővé teszi a kínai exportáló gyártók számára, hogy a (151) preambulumbekezdésben említett szabad kapacitásukat gyorsan ki tudják használni.

105

106

4.3.   Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai

Az uniós piac vonzereje és a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai

| (156) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy a kínai exportáló gyártók növelik a dömpingáron történő exportértékesítéseiket. A Bizottság ezért elemezte a harmadik országok piacaira irányuló kínai export árszintjét, és összehasonlította azt az Unióba irányuló kínai export árszintjével. A Bizottság a kínai exportvolument és az uniós piac vonzerejét az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, valamint a Globális Kereskedelmi Atlasz és a kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy a kínai exportáló gyártók növelik a dömpingáron történő exportértékesítéseiket. A Bizottság ezért elemezte a harmadik országok piacaira irányuló kínai export árszintjét, és összehasonlította azt az Unióba irányuló kínai export árszintjével. A Bizottság a kínai exportvolument és az uniós piac vonzerejét az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, valamint a Globális Kereskedelmi Atlasz és a kérelemben szereplő adatok alapján állapította meg.

| (157) | A Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz adatbázisból származó adatokat használta fel, és Kína három fő exportpiacára, nevezetesen Japánra, Dél-Koreára és az Egyesült Államokra összpontosított, mely piacokon a Kínai Népköztársaság teljes kivitelének mintegy 75 %-a zajlik. A felülvizsgálati időszak alatt a 2849 9020 kínai árukód alá tartozó termékek Unióba irányuló kínai exportjának átlagára hasonló szinten volt, mint a három fő harmadik országbeli piacra irányuló export átlagára. Azonban az országok szerinti bontásban az adatok azt mutatták, hogy a Németországba irányuló kínai export árai magasabbak voltak, mint a Dél-Koreába irányuló exportéi, a Hollandiába irányuló kínai export árai pedig magasabbak voltak, mint a Japánba irányuló exportéi. Ez azt mutatja, hogy az Unión belül egyes piacok az érintett termék három legfontosabb kínai exportpiaca közül kettőhöz képest jövedelmezőbbek. A Bizottság az elemzés során nem vette figyelembe a 3824 3000 kínai árukód alá tartozó kínai exportot, mivel az az érintett terméken kívül más termékeket is magában foglalhat, tehát az annak alapján számított átlagár nem kizárólag a volfrám-karbidra vonatkozott volna. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz adatbázisból származó adatokat használta fel, és Kína három fő exportpiacára, nevezetesen Japánra, Dél-Koreára és az Egyesült Államokra összpontosított, mely piacokon a Kínai Népköztársaság teljes kivitelének mintegy 75 %-a zajlik. A felülvizsgálati időszak alatt a 2849 9020 kínai árukód alá tartozó termékek Unióba irányuló kínai exportjának átlagára hasonló szinten volt, mint a három fő harmadik országbeli piacra irányuló export átlagára. Azonban az országok szerinti bontásban az adatok azt mutatták, hogy a Németországba irányuló kínai export árai magasabbak voltak, mint a Dél-Koreába irányuló exportéi, a Hollandiába irányuló kínai export árai pedig magasabbak voltak, mint a Japánba irányuló exportéi. Ez azt mutatja, hogy az Unión belül egyes piacok az érintett termék három legfontosabb kínai exportpiaca közül kettőhöz képest jövedelmezőbbek. A Bizottság az elemzés során nem vette figyelembe a 3824 3000 kínai árukód alá tartozó kínai exportot, mivel az az érintett terméken kívül más termékeket is magában foglalhat, tehát az annak alapján számított átlagár nem kizárólag a volfrám-karbidra vonatkozott volna.

| (158) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az általuk a volfrám-karbid más harmadik országokba irányuló kínai exportjának alakulására vonatkozóan az ITC kereskedelmi térképe (107) alapján szolgáltatott információkat. Megismételték, hogy ezen adatok alapján a más harmadik országokba irányuló kínai export növekedne, nem pedig az uniós piacra irányuló export. A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt állította, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy miért hagyta figyelmen kívül ezeket az információkat. |
| --- | --- |

(158)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt állította, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az általuk a volfrám-karbid más harmadik országokba irányuló kínai exportjának alakulására vonatkozóan az ITC kereskedelmi térképe (107) alapján szolgáltatott információkat. Megismételték, hogy ezen adatok alapján a más harmadik országokba irányuló kínai export növekedne, nem pedig az uniós piacra irányuló export. A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt állította, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy miért hagyta figyelmen kívül ezeket az információkat.

107

| (159) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy nem hagyta figyelmen kívül az ITC kereskedelmi térképéből származó adatokat. A (157) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a GTA adatbázisából származó adatokat használta fel, amelyek az ITC kereskedelmi térképéhez hasonlóan azt mutatták, hogy Kína fő exportpiacai Japán és Dél-Korea voltak, és hogy 2019 és 2021 között az e piacokra irányuló export növekvő tendenciát mutatott. A Bizottság azonban nem értett egyet azzal a következtetéssel, hogy ez a tendencia a jövőben szükségszerűen olyan mértékben folytatódna, hogy fel tudná venni a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásokat. A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá az állítást, és figyelmen kívül hagyta a Bizottság azon megállapításait, amelyek szerint az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac vonzó lenne a kínai export számára. Ezért, tekintettel a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásra, nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén annak nagy része az Unióba irányulna. Ugyanez igaz az állítólagosan növekvő kínai felhasználásra is. Az exportáló gyártó nem szolgáltatott bizonyítékot sem a jelenlegi kínai felhasználásról, sem arról, hogy a jövőbeli belföldi kereslet valószínűleg fel fogja venni a jelentős kínai szabad kapacitást. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy nem hagyta figyelmen kívül az ITC kereskedelmi térképéből származó adatokat. A (157) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság a GTA adatbázisából származó adatokat használta fel, amelyek az ITC kereskedelmi térképéhez hasonlóan azt mutatták, hogy Kína fő exportpiacai Japán és Dél-Korea voltak, és hogy 2019 és 2021 között az e piacokra irányuló export növekvő tendenciát mutatott. A Bizottság azonban nem értett egyet azzal a következtetéssel, hogy ez a tendencia a jövőben szükségszerűen olyan mértékben folytatódna, hogy fel tudná venni a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásokat. A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret semmilyen bizonyítékkal nem támasztotta alá az állítást, és figyelmen kívül hagyta a Bizottság azon megállapításait, amelyek szerint az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós piac vonzó lenne a kínai export számára. Ezért, tekintettel a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásra, nagyon valószínű, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén annak nagy része az Unióba irányulna. Ugyanez igaz az állítólagosan növekvő kínai felhasználásra is. Az exportáló gyártó nem szolgáltatott bizonyítékot sem a jelenlegi kínai felhasználásról, sem arról, hogy a jövőbeli belföldi kereslet valószínűleg fel fogja venni a jelentős kínai szabad kapacitást. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (160) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret nem értett egyet a Bizottság (157) preambulumbekezdésben foglalt következtetésével, miszerint az egyes uniós országokba irányuló exportárak jövedelmezőbbnek tűntek, mint a két legnagyobb kínai exportpiac árai. Azzal érveltek, hogy minden piacon eltérő a versenyhelyzet, míg az árak a kereslet és a kínálat alakulását tükrözik. |
| --- | --- |

(160)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret nem értett egyet a Bizottság (157) preambulumbekezdésben foglalt következtetésével, miszerint az egyes uniós országokba irányuló exportárak jövedelmezőbbnek tűntek, mint a két legnagyobb kínai exportpiac árai. Azzal érveltek, hogy minden piacon eltérő a versenyhelyzet, míg az árak a kereslet és a kínálat alakulását tükrözik.

| (161) | Igaz, hogy az árakat egy bizonyos piacon a kereslet és a kínálat befolyásolja. Ez a következtetés azonban nem ássa alá a tényt, hogy az Unió egyes országaiban az árak magasabbak a fő kínai exportpiacok áraihoz viszonyítva, és hogy ezért az uniós piac, különösen egyes tagállamok piaca vonzóbb piac. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(161)

Igaz, hogy az árakat egy bizonyos piacon a kereslet és a kínálat befolyásolja. Ez a következtetés azonban nem ássa alá a tényt, hogy az Unió egyes országaiban az árak magasabbak a fő kínai exportpiacok áraihoz viszonyítva, és hogy ezért az uniós piac, különösen egyes tagállamok piaca vonzóbb piac. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

| (162) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy az Unióban a volfrám-karbid számos uniós ágazatban fontos köztes termék – többek között testápolási termékek, papírtermékek, gépek, vasúti sínek, vasúti kocsik, repülőgépek esetében –, ezért az uniós ipari értéklánc szerves részét képezi. A volfrám-karbid jelentősége azt mutatja, hogy ez az anyag nagy piaci potenciált képvisel a kínai exportáló gyártók számára. Érdemes megjegyezni, hogy az Unióba irányuló kínai export még a hatályban lévő intézkedések mellett is dömpingáron folytatódott. |
| --- | --- |

(162)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az Unióban a volfrám-karbid számos uniós ágazatban fontos köztes termék – többek között testápolási termékek, papírtermékek, gépek, vasúti sínek, vasúti kocsik, repülőgépek esetében –, ezért az uniós ipari értéklánc szerves részét képezi. A volfrám-karbid jelentősége azt mutatja, hogy ez az anyag nagy piaci potenciált képvisel a kínai exportáló gyártók számára. Érdemes megjegyezni, hogy az Unióba irányuló kínai export még a hatályban lévő intézkedések mellett is dömpingáron folytatódott.

| (163) | A fentiek alapján és figyelembe véve különösen az Unióba irányuló kínai exportáraknak az egyéb exportpiacokon érvényesített árakéhoz viszonyított szintjét, valamint a volfrám-karbidnak a belső piac számos ágazatában betöltött kulcsszerepét, megállapítható, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportőrök erős ösztönzést kapnának arra, hogy továbbra is dömpingelt árakon exportáljanak az Unióba, figyelembe véve azt is, hogy más exportpiacok nem tudnák felvenni a jelentős mennyiségű kínai volfrám-karbidot. |
| --- | --- |

(163)

A fentiek alapján és figyelembe véve különösen az Unióba irányuló kínai exportáraknak az egyéb exportpiacokon érvényesített árakéhoz viszonyított szintjét, valamint a volfrám-karbidnak a belső piac számos ágazatában betöltött kulcsszerepét, megállapítható, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportőrök erős ösztönzést kapnának arra, hogy továbbra is dömpingelt árakon exportáljanak az Unióba, figyelembe véve azt is, hogy más exportpiacok nem tudnák felvenni a jelentős mennyiségű kínai volfrám-karbidot.

4.4.   Következtetés

Következtetés

| (164) | Figyelembe véve a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejére vonatkozó bizonyítékokat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűleg aktiválnák a szabad kapacitást, sőt az is valószínűsíthető, hogy a harmadik országokból származó exportot dömpingáron és jelentős mennyiségben az uniós piacra irányítanák át. |
| --- | --- |

(164)

Figyelembe véve a Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejére vonatkozó bizonyítékokat, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűleg aktiválnák a szabad kapacitást, sőt az is valószínűsíthető, hogy a harmadik országokból származó exportot dömpingáron és jelentős mennyiségben az uniós piacra irányítanák át.

| (165) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(165)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (166) | A hasonló terméket a figyelembe vett időszakban hét csoportba tartozó kilenc gyártó állította elő az Unióban. Közülük hét gyártó végez gyártást és értékesítést a szabadpiacon, a fennmaradó két gyártó pedig a volfrám-karbidot főként a továbbfeldolgozott termékeihez szükséges inputanyagként gyártja (a továbbiakban: belső felhasználás). Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(166)

A hasonló terméket a figyelembe vett időszakban hét csoportba tartozó kilenc gyártó állította elő az Unióban. Közülük hét gyártó végez gyártást és értékesítést a szabadpiacon, a fennmaradó két gyártó pedig a volfrám-karbidot főként a továbbfeldolgozott termékeihez szükséges inputanyagként gyártja (a továbbiakban: belső felhasználás). Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (167) | A Bizottság a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelést 17 026 tonnában állapította meg. A Bizottság ezt a számadatot a kérelmezők által kitöltött kérdőívekben található ellenőrzött makrogazdasági adatok alapján állapította meg. A (41) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 69 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelést 17 026 tonnában állapította meg. A Bizottság ezt a számadatot a kérelmezők által kitöltött kérdőívekben található ellenőrzött makrogazdasági adatok alapján állapította meg. A (41) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék uniós össztermelésének több mint 69 %-át képviselték.

| (168) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat két piaci szegmensből áll (a primer gyártásból és az újrahasznosításból), és több olyan gyártó (többek között egy szövetség is) együttműködött a vizsgálat során, amely újrahasznosítással foglalkozik, ezért a Bizottságnak két külön kárelemzést kellene végeznie (szegmensenként egyet). |
| --- | --- |

(168)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat két piaci szegmensből áll (a primer gyártásból és az újrahasznosításból), és több olyan gyártó (többek között egy szövetség is) együttműködött a vizsgálat során, amely újrahasznosítással foglalkozik, ezért a Bizottságnak két külön kárelemzést kellene végeznie (szegmensenként egyet).

| (169) | E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározása a hasonló termékről is említést tesz. A Bizottság – miután az (61) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a hasonló termék megfelel a felülvizsgálat tárgyát képező termék meghatározásának – megjegyezte, hogy a primer gyártással előállított termék és az újrahasznosítás útján előállított hasonló termék azonos fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználása is azonos. Kizárólag a nyersanyag tekintetében különböznek: míg a primer gyártás esetében a nyersanyag a volfrámérc vagy valamely azt követő köztes termék (dúsított volfrám, APT, volfrám-oxid), addig az újrahasznosítás esetében a nyersanyag a volfrám-karbidot tartalmazó használt keményfém eszközökből származó fémhulladék. A két folyamat végterméke pontosan megegyezik. A gyártási folyamat és a nyersanyag alapján meghatározott állítólagos piaci szegmensek létezésére a termékekben megmutatkozó különbség nem utal. Ezért a Bizottság nem látta indokoltnak a piac szegmensekre bontását és a szegmensenkénti kárelemzések elvégzését. Ennek megfelelően a Bizottság ezt a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(169)

E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazat fogalommeghatározása a hasonló termékről is említést tesz. A Bizottság – miután az (61) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a hasonló termék megfelel a felülvizsgálat tárgyát képező termék meghatározásának – megjegyezte, hogy a primer gyártással előállított termék és az újrahasznosítás útján előállított hasonló termék azonos fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználása is azonos. Kizárólag a nyersanyag tekintetében különböznek: míg a primer gyártás esetében a nyersanyag a volfrámérc vagy valamely azt követő köztes termék (dúsított volfrám, APT, volfrám-oxid), addig az újrahasznosítás esetében a nyersanyag a volfrám-karbidot tartalmazó használt keményfém eszközökből származó fémhulladék. A két folyamat végterméke pontosan megegyezik. A gyártási folyamat és a nyersanyag alapján meghatározott állítólagos piaci szegmensek létezésére a termékekben megmutatkozó különbség nem utal. Ezért a Bizottság nem látta indokoltnak a piac szegmensekre bontását és a szegmensenkénti kárelemzések elvégzését. Ennek megfelelően a Bizottság ezt a felvetést elutasította.

| (170) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeikben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret megismételték a (168) preambulumbekezdésben foglalt észrevételeiket, vagyis hogy az uniós gazdasági ágazat két piaci szegmensből (primer gyártás és újrahasznosítás) áll, és hogy a Bizottságnak ágazatonként két külön kárelemzést kellene végeznie. Különösen azzal érveltek, hogy a primer gyártási és újrahasznosítással megvalósuló gyártási folyamatokban használt nyersanyagok közötti különbség hatással volt a költségekre és a pénzügyi mutatókra, és még akkor is indokolhatja a piac szegmentálását, ha a primer gyártás során előállított volfrám-karbid és az újrafeldolgozás során előállított volfrám-karbid hasonló termékek. További részleteket kértek továbbá arról, hogy az érintett nyersanyagok költsége milyen hatást gyakorolt a két gyártási folyamatra. |
| --- | --- |

(170)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeikben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret megismételték a (168) preambulumbekezdésben foglalt észrevételeiket, vagyis hogy az uniós gazdasági ágazat két piaci szegmensből (primer gyártás és újrahasznosítás) áll, és hogy a Bizottságnak ágazatonként két külön kárelemzést kellene végeznie. Különösen azzal érveltek, hogy a primer gyártási és újrahasznosítással megvalósuló gyártási folyamatokban használt nyersanyagok közötti különbség hatással volt a költségekre és a pénzügyi mutatókra, és még akkor is indokolhatja a piac szegmentálását, ha a primer gyártás során előállított volfrám-karbid és az újrafeldolgozás során előállított volfrám-karbid hasonló termékek. További részleteket kértek továbbá arról, hogy az érintett nyersanyagok költsége milyen hatást gyakorolt a két gyártási folyamatra.

| (171) | A nyersanyagok közötti különbség azonban nem vezetett a termékekben megmutatkozó különbségekhez, ezért nem volt indokolt a primer gyártás és az újrafeldolgozással megvalósuló gyártás piaci szegmentálása. Az 5.5. szakaszban bemutatott pénzügyi mutatók mindkét termelési folyamatot magukban foglalják. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(171)

A nyersanyagok közötti különbség azonban nem vezetett a termékekben megmutatkozó különbségekhez, ezért nem volt indokolt a primer gyártás és az újrafeldolgozással megvalósuló gyártás piaci szegmentálása. Az 5.5. szakaszban bemutatott pénzügyi mutatók mindkét termelési folyamatot magukban foglalják. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

5.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (172) | A (166) preambulumbekezdésben említettek szerint egyes uniós gyártók elsősorban belső felhasználásra, azaz különféle továbbfeldolgozott termékek primer nyersanyagaként állítják elő a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, ezért a belső és szabadpiaci felhasználást külön elemezték. |
| --- | --- |

(172)

A (166) preambulumbekezdésben említettek szerint egyes uniós gyártók elsősorban belső felhasználásra, azaz különféle továbbfeldolgozott termékek primer nyersanyagaként állítják elő a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, ezért a belső és szabadpiaci felhasználást külön elemezték.

| (173) | A kötött piac és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak. |
| --- | --- |

(173)

A kötött piac és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiacra szánt termelés közvetlen versenyben áll a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalával, és az árak szabadpiaci árak.

| (174) | A Bizottság a teljes uniós felhasználást (belső felhasználás és szabadpiaci felhasználás) a kérelmezők által kitöltött kérdőívekben található ellenőrzött makrogazdasági adatok alapján (az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon végrehajtott összes értékesítés tekintetében) és az Eurostat adatai alapján (az Unióba irányuló behozatal tekintetében) állapította meg. A teljes uniós felhasználásra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat tartományokban tünteti fel a belső felhasználásra vonatkozó adatok bizalmas jellegének védelme érdekében, mely adatok a figyelembe vett időszakban mindössze két uniós gyártó tevékenységéhez kapcsolódnak, amint azt a (180) preambulumbekezdés közli. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság a teljes uniós felhasználást (belső felhasználás és szabadpiaci felhasználás) a kérelmezők által kitöltött kérdőívekben található ellenőrzött makrogazdasági adatok alapján (az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon végrehajtott összes értékesítés tekintetében) és az Eurostat adatai alapján (az Unióba irányuló behozatal tekintetében) állapította meg. A teljes uniós felhasználásra vonatkozó adatokat az alábbi táblázat tartományokban tünteti fel a belső felhasználásra vonatkozó adatok bizalmas jellegének védelme érdekében, mely adatok a figyelembe vett időszakban mindössze két uniós gyártó tevékenységéhez kapcsolódnak, amint azt a (180) preambulumbekezdés közli.

| (175) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonnában) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | [14 875 –18 465 ] | [11 439 –14 200 ] | [10 586 –13 141 ] | [14 458 –17 948 ] |
| Index | 100 | 77 | 71 | 97 |
| Forrás: | a kérelmezőktől és az Eurostattól származó adatok |

(175)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonnában)

Uniós felhasználás (tonnában)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

[14 875 –18 465 ]

[11 439 –14 200 ]

[10 586 –13 141 ]

[14 458 –17 948 ]

Index

Index

100

100

77

77

71

71

97

97

Forrás:

Forrás

a kérelmezőktől és az Eurostattól származó adatok

| (176) | Az uniós felhasználás 29 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 37 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 3 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(176)

Az uniós felhasználás 29 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 37 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 3 %-kal csökkent.

| (177) | Az uniós felhasználás trendje abból eredt, hogy a kérelmezők szerint 2018-ban a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti uniós kereslet meghaladta a gazdasági ágazat közép- és hosszú távú átlagát. Az uniós felhasználás 2018-ban érte el annak a növekvő tendenciának a csúcspontját, amely előző hatályvesztési felülvizsgálat során volt megfigyelhető (108). A felhasználás 2018. évi növekedését követően az uniós kereslet 2019-ben 23 %-kal visszaesett. 2020-ban a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatban bevezetett korlátozások a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti kereslet további – jóllehet átmeneti – csökkenéséhez vezettek. Ezen belül megemlítendő, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék több fő felhasználójának, különösen az építőiparban és a gépjárműiparban működő szereplőknek ideiglenesen korlátozniuk kellett vagy be kell szüntetniük a termelést. A felülvizsgálati időszakban a kereslet a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó intézkedések enyhítésével összhangban elkezdett helyreállni. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós piac számára előnyt jelentett a kereslet élénkülése és készletezés újraindulása. E tekintetben a kérelmezők arról számoltak be, hogy a logisztikai és az ellátási lánccal kapcsolatos problémák (például a konténerek hiánya és a tengeri kikötőkben tapasztalható késedelmek) aggályokat vetettek fel az ellátás biztonságával kapcsolatban, aminek hatására további beszerzésekre került sor készletfelhalmozás vagy kiegyenlítő készletek beszerzése céljából. Az uniós felhasználás azonban nem érte el a világjárvány előtti szintet. |
| --- | --- |

(177)

Az uniós felhasználás trendje abból eredt, hogy a kérelmezők szerint 2018-ban a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti uniós kereslet meghaladta a gazdasági ágazat közép- és hosszú távú átlagát. Az uniós felhasználás 2018-ban érte el annak a növekvő tendenciának a csúcspontját, amely előző hatályvesztési felülvizsgálat során volt megfigyelhető (108). A felhasználás 2018. évi növekedését követően az uniós kereslet 2019-ben 23 %-kal visszaesett. 2020-ban a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatban bevezetett korlátozások a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti kereslet további – jóllehet átmeneti – csökkenéséhez vezettek. Ezen belül megemlítendő, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék több fő felhasználójának, különösen az építőiparban és a gépjárműiparban működő szereplőknek ideiglenesen korlátozniuk kellett vagy be kell szüntetniük a termelést. A felülvizsgálati időszakban a kereslet a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó intézkedések enyhítésével összhangban elkezdett helyreállni. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós piac számára előnyt jelentett a kereslet élénkülése és készletezés újraindulása. E tekintetben a kérelmezők arról számoltak be, hogy a logisztikai és az ellátási lánccal kapcsolatos problémák (például a konténerek hiánya és a tengeri kikötőkben tapasztalható késedelmek) aggályokat vetettek fel az ellátás biztonságával kapcsolatban, aminek hatására további beszerzésekre került sor készletfelhalmozás vagy kiegyenlítő készletek beszerzése céljából. Az uniós felhasználás azonban nem érte el a világjárvány előtti szintet.

108

| (178) | A kérelmezők által kitöltött kérdőívekben található, a gazdasági ágazat teljes tevékenységére (a belső felhasználásra és a szabadpiacra) vonatkozó ellenőrzött makrogazdasági adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy [8–10] %-át belső felhasználásra szánták. |
| --- | --- |

(178)

A kérelmezők által kitöltött kérdőívekben található, a gazdasági ágazat teljes tevékenységére (a belső felhasználásra és a szabadpiacra) vonatkozó ellenőrzött makrogazdasági adatok alapján a Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy [8–10] %-át belső felhasználásra szánták.

| (179) | Megjegyzendő az is, hogy a szabadpiacon az uniós gazdasági ágazat normál megállapodások (az uniós gazdasági ágazat vásárolja a nyersanyagot) és nyersanyag-feldolgozási megállapodások (a volfrám-karbid az ügyfél tulajdona, aki feldolgozási díjat fizet az uniós gyártóknak a nyersanyag volfrám-karbiddá alakításáért) alapján végez gyártást. A nyersanyag-feldolgozási megállapodásokat újrahasznosítási tevékenységekhez használják, amelyekhez az ügyfelek feldolgozás céljából biztosítják a fémhulladékot az uniós gazdasági ágazat számára. A felülvizsgálati időszak alatt a teljes termelési volumen 96 %-át rendes megállapodások alapján, míg a többit (4 %) nyersanyag-feldolgozási megállapodások alapján állították elő. |
| --- | --- |

(179)

Megjegyzendő az is, hogy a szabadpiacon az uniós gazdasági ágazat normál megállapodások (az uniós gazdasági ágazat vásárolja a nyersanyagot) és nyersanyag-feldolgozási megállapodások (a volfrám-karbid az ügyfél tulajdona, aki feldolgozási díjat fizet az uniós gyártóknak a nyersanyag volfrám-karbiddá alakításáért) alapján végez gyártást. A nyersanyag-feldolgozási megállapodásokat újrahasznosítási tevékenységekhez használják, amelyekhez az ügyfelek feldolgozás céljából biztosítják a fémhulladékot az uniós gazdasági ágazat számára. A felülvizsgálati időszak alatt a teljes termelési volumen 96 %-át rendes megállapodások alapján, míg a többit (4 %) nyersanyag-feldolgozási megállapodások alapján állították elő.

5.2.1.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (180) | A Bizottság az uniós belső felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó által az Unióban folytatott belső felhasználás alapján állapította meg. A figyelembe vett időszakban csak két uniós gyártó folytatott belső felhasználást, ezért az érintett uniós gyártók adatai bizalmas jellegének megőrzése érdekében az alábbi táblázat az adatokat tartományok formájában tünteti fel. Ezek alapján az uniós belső felhasználás a következőképpen alakult:
  3. táblázat

  Belső felhasználás (tonnában) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belső felhasználás | [1 417 –1 759 ] | [1 154 –1 433 ] | [1 189 –1 476 ] | [1 321 –1 639 ] |
| Index | 100 | 81 | 84 | 93 |
| Forrás: | a kérelmezőktől származó adatok |

(180)

A Bizottság az uniós belső felhasználást az Unióban működő összes ismert gyártó által az Unióban folytatott belső felhasználás alapján állapította meg. A figyelembe vett időszakban csak két uniós gyártó folytatott belső felhasználást, ezért az érintett uniós gyártók adatai bizalmas jellegének megőrzése érdekében az alábbi táblázat az adatokat tartományok formájában tünteti fel. Ezek alapján az uniós belső felhasználás a következőképpen alakult:

3. táblázat

Belső felhasználás (tonnában)

Belső felhasználás (tonnában)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Belső felhasználás

[1 417 –1 759 ]

[1 154 –1 433 ]

[1 189 –1 476 ]

[1 321 –1 639 ]

Index

Index

100

100

81

81

84

84

93

93

Forrás:

Forrás

a kérelmezőktől származó adatok

| (181) | A belső felhasználás 16 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 11 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A figyelembe vett időszakban az uniós belső felhasználás 7 %-kal visszaesett. |
| --- | --- |

(181)

A belső felhasználás 16 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 11 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A figyelembe vett időszakban az uniós belső felhasználás 7 %-kal visszaesett.

| (182) | Az uniós belső felhasználás a teljes uniós felhasználáshoz képest némileg eltérő tendenciát mutatott. A Covid19-világjárvány ugyanis kevésbé érintette az uniós gyártók általi belső felhasználást, amely 2020-ban enyhe növekedést mutatott a 2019. évi értékhez képest. |
| --- | --- |

(182)

Az uniós belső felhasználás a teljes uniós felhasználáshoz képest némileg eltérő tendenciát mutatott. A Covid19-világjárvány ugyanis kevésbé érintette az uniós gyártók általi belső felhasználást, amely 2020-ban enyhe növekedést mutatott a 2019. évi értékhez képest.

5.2.2.   Szabadpiaci felhasználás

Szabadpiaci felhasználás

| (183) | A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Szabadpiaci felhasználás (tonnában) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabadpiac | 15 468 | 11 822 | 10 800 | 15 101 |
| Index | 100 | 76 | 70 | 98 |
| Forrás: | a kérelmezőktől és az Eurostattól származó adatok |

(183)

A Bizottság az uniós szabadpiaci felhasználást a) az Unióban működő összes ismert gyártó által az uniós piacon végzett értékesítés és b) az összes harmadik országból az Unióba irányuló, az Eurostat által jelentett behozatal alapján határozta meg. Ezek alapján az uniós szabadpiaci felhasználás a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Szabadpiaci felhasználás (tonnában)

Szabadpiaci felhasználás (tonnában)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Szabadpiac

15 468

11 822

10 800

15 101

Index

Index

100

100

76

76

70

70

98

98

Forrás:

Forrás

a kérelmezőktől és az Eurostattól származó adatok

| (184) | Az uniós szabadpiaci felhasználás 30 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 40 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A figyelembe vett időszakban az uniós szabadpiaci felhasználás 2 %-kal visszaesett. |
| --- | --- |

(184)

Az uniós szabadpiaci felhasználás 30 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 40 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A figyelembe vett időszakban az uniós szabadpiaci felhasználás 2 %-kal visszaesett.

| (185) | Az uniós szabadpiaci felhasználás tendenciája az uniós felhasználásra jellemző általános tendenciát követte. |
| --- | --- |

(185)

Az uniós szabadpiaci felhasználás tendenciája az uniós felhasználásra jellemző általános tendenciát követte.

5.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

5.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (186) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését az Eurostat importadatai és az uniós felhasználás alapján állapította meg. Az érintett országból érkező, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:
  5. táblázat

  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 718 | 462 | 294 | 336 |
| Index | 100 | 64 | 41 | 47 |
| Piaci részesedés (%) | 4,6 | 3,9 | 2,7 | 2,2 |
| Index | 100 | 85 | 55 | 45 |
| Forrás: | Eurostat és a kérelmezőktől származó adatok |

(186)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését az Eurostat importadatai és az uniós felhasználás alapján állapította meg. Az érintett országból érkező, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

5. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

718

462

294

336

Index

Index

100

100

64

64

41

41

47

47

Piaci részesedés (%)

4,6

3,9

2,7

2,2

Index

Index

100

100

85

85

55

55

45

45

Forrás:

Forrás

Eurostat és a kérelmezőktől származó adatok

| (187) | A Kínából érkező behozatal 59 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 14 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. Összességében véve a Kínából érkező behozatal 53 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(187)

A Kínából érkező behozatal 59 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 14 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. Összességében véve a Kínából érkező behozatal 53 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

| (188) | A kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 2,4 százalékponttal esett vissza. |
| --- | --- |

(188)

A kínai behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 2,4 százalékponttal esett vissza.

| (189) | A Kínából érkező behozatal az uniós kereslet tendenciáját követte. A 2021. évi szintek nem érték el a 2018. évi, sőt a 2019. évi szintet sem. A kérelmező szerint több tényezőnek tulajdonítható az, hogy a behozatal 2021. évi fellendülése nem eredményezett nagyobb volument. E tényezők a következők: i. az ellátási láncokat és a Kínából történő szállítást érintő folyamatos korlátozások, valamint ii. a felhasználóknak a Kínából érkező szállítmányokkal kapcsolatos ellátás-biztonsági aggályai. A kínai behozatal piaci részesedésének tendenciája következetes csökkenést mutat, jóllehet – amint azt a 7. táblázat mutatja – az importárak következetesen csökkentek, mivel a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás nagyobb mértékben nőtt, mint a kínai importvolumen. |
| --- | --- |

(189)

A Kínából érkező behozatal az uniós kereslet tendenciáját követte. A 2021. évi szintek nem érték el a 2018. évi, sőt a 2019. évi szintet sem. A kérelmező szerint több tényezőnek tulajdonítható az, hogy a behozatal 2021. évi fellendülése nem eredményezett nagyobb volument. E tényezők a következők: i. az ellátási láncokat és a Kínából történő szállítást érintő folyamatos korlátozások, valamint ii. a felhasználóknak a Kínából érkező szállítmányokkal kapcsolatos ellátás-biztonsági aggályai. A kínai behozatal piaci részesedésének tendenciája következetes csökkenést mutat, jóllehet – amint azt a 7. táblázat mutatja – az importárak következetesen csökkentek, mivel a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás nagyobb mértékben nőtt, mint a kínai importvolumen.

5.3.2.   
  Behozatali eljárások

Behozatali eljárások

| (190) | Az érintett terméket Kínából mind a normál behozatali eljárás, mint pedig az aktív feldolgozási eljárás keretében importálták, amint az az alábbi táblázatból is kitűnik:
  6. táblázat

  A behozatal volumene és piaci részesedése (behozatali eljárás szerinti bontásban) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Normál behozatali eljárás |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 33 | 16 | 33 | 38 |
| Index | 100 | 50 | 100 | 116 |
| Piaci részesedés (%) | 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,3 |
| Index | 100 | 65 | 146 | 120 |
| Aktív feldolgozási eljárás |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 685 | 446 | 261 | 298 |
| Index | 100 | 65 | 38 | 44 |
| Piaci részesedés (%) | 4,4 | 3,7 | 2,4 | 2,0 |
| Index | 100 | 85 | 55 | 45 |
| Forrás: | Eurostat és a kérelmezőktől származó adatok |

(190)

Az érintett terméket Kínából mind a normál behozatali eljárás, mint pedig az aktív feldolgozási eljárás keretében importálták, amint az az alábbi táblázatból is kitűnik:

6. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése (behozatali eljárás szerinti bontásban)

A behozatal volumene és piaci részesedése (behozatali eljárás szerinti bontásban)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Normál behozatali eljárás

Normál behozatali eljárás

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

33

16

33

38

Index

Index

100

100

50

50

100

100

116

116

Piaci részesedés (%)

0,2

0,1

0,3

0,3

Index

Index

100

100

65

65

146

146

120

120

Aktív feldolgozási eljárás

Aktív feldolgozási eljárás

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

685

446

261

298

Index

Index

100

100

65

65

38

38

44

44

Piaci részesedés (%)

4,4

3,7

2,4

2,0

Index

Index

100

100

85

85

55

55

45

45

Forrás:

Forrás

Eurostat és a kérelmezőktől származó adatok

| (191) | A figyelembe vett időszak alatt a Kínából érkező behozatalra szinte teljes egészében az aktív feldolgozási eljárás keretében került sor. Az aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal 62 %-kal esett vissza a 2018 és 2020 közötti időszakban, majd a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest 14 %-kal nőtt. Összességében véve a Kínából az aktív feldolgozási eljárás keretében érkező behozatal 56 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A Kínából a normál behozatali rendszer keretében érkező behozatal a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volt, piaci részesedése 0,1 % és 0,3 % között mozgott. |
| --- | --- |

(191)

A figyelembe vett időszak alatt a Kínából érkező behozatalra szinte teljes egészében az aktív feldolgozási eljárás keretében került sor. Az aktív feldolgozási eljárás keretében történő behozatal 62 %-kal esett vissza a 2018 és 2020 közötti időszakban, majd a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest 14 %-kal nőtt. Összességében véve a Kínából az aktív feldolgozási eljárás keretében érkező behozatal 56 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. A Kínából a normál behozatali rendszer keretében érkező behozatal a figyelembe vett időszakban elhanyagolható volt, piaci részesedése 0,1 % és 0,3 % között mozgott.

| (192) | Kínából az aktív feldolgozási eljárás keretében érkező behozatal követte a Kínából érkező behozatalra jellemző általános tendenciát, és az uniós felhasználás tendenciáját tükrözte. A normál behozatali eljárás keretében történő behozatal már 2020-ban növekedést mutatott, de az elhanyagolható volumen miatt nem befolyásolta a Kínából érkező behozatal általános tendenciáját. |
| --- | --- |

(192)

Kínából az aktív feldolgozási eljárás keretében érkező behozatal követte a Kínából érkező behozatalra jellemző általános tendenciát, és az uniós felhasználás tendenciáját tükrözte. A normál behozatali eljárás keretében történő behozatal már 2020-ban növekedést mutatott, de az elhanyagolható volumen miatt nem befolyásolta a Kínából érkező behozatal általános tendenciáját.

5.3.3.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (193) | A Bizottság a Kínából érkező behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Mivel a normál behozatali eljárással Kínából érkező behozatali volumenek elenyészőek voltak, a Bizottság figyelmen kívül hagyta azokat az átlagos importár és az áralákínálás kiszámításának meghatározásakor. A behozatal áralákínálását a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszai és az Eurostat-adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság a Kínából érkező behozatal árait az Eurostat adatai alapján határozta meg. Mivel a normál behozatali eljárással Kínából érkező behozatali volumenek elenyészőek voltak, a Bizottság figyelmen kívül hagyta azokat az átlagos importár és az áralákínálás kiszámításának meghatározásakor. A behozatal áralákínálását a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók kérdőívre adott válaszai és az Eurostat-adatok alapján állapította meg.

| (194) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:
  7. táblázat

  Importárak (aktív feldolgozási eljárás) (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A kínai importárak súlyozott átlaga | 36 957 | 36 159 | 32 086 | 30 864 |
| Index | 100 | 98 | 87 | 84 |
| Forrás: | Eurostat |

(194)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

7. táblázat

Importárak (aktív feldolgozási eljárás) (EUR/tonna)

Importárak (aktív feldolgozási eljárás) (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A kínai importárak súlyozott átlaga

36 957

36 159

32 086

30 864

Index

Index

100

100

98

98

87

87

84

84

Forrás:

Forrás

Eurostat

| (195) | Az aktív feldolgozási eljárás keretében importált érintett termék átlagára összességében 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(195)

Az aktív feldolgozási eljárás keretében importált érintett termék átlagára összességében 16 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (196) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottságnak nem állt módjában ellenőrizni e tendencia okait. Megfigyelte azonban, hogy a csökkenő tendencia a figyelembe vett időszak egészében fennállt. |
| --- | --- |

(196)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottságnak nem állt módjában ellenőrizni e tendencia okait. Megfigyelte azonban, hogy a csökkenő tendencia a figyelembe vett időszak egészében fennállt.

| (197) | Az együttműködő felhasználók által rendelkezésre bocsátott információk, valamint a Kínából érkező behozatalhoz alkalmazott behozatali eljárások alapján a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező teljes behozatala a (32) preambulumbekezdésben meghatározott normál megállapodások alapján zajlik. Ezért, valamint a tisztességes összehasonlítás érdekében az áralákínálás kiszámításakor a Bizottság figyelmen kívül hagyta azokat az uniós gazdasági ágazatban lebonyolított értékesítéseket, amelyeket nyersanyag-feldolgozási megállapodások részeként hajtottak végre. Ezen túlmenően – a (191) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – a normál eljárás részeként történő behozatal elenyésző volt a figyelembe vett időszakban, és ezért a Bizottság azt figyelmen kívül hagyta. Az áralákínálás kiszámításához tehát kizárólag az aktív feldolgozási időszak importárait vette figyelembe. Ez a számítás tekintettel volt arra is, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem importáltak cinkvisszanyerésből származó porokat Kínából, ezért ezeket a Bizottság kizárta a figyelembe vett tényezők köréből. |
| --- | --- |

(197)

Az együttműködő felhasználók által rendelkezésre bocsátott információk, valamint a Kínából érkező behozatalhoz alkalmazott behozatali eljárások alapján a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező teljes behozatala a (32) preambulumbekezdésben meghatározott normál megállapodások alapján zajlik. Ezért, valamint a tisztességes összehasonlítás érdekében az áralákínálás kiszámításakor a Bizottság figyelmen kívül hagyta azokat az uniós gazdasági ágazatban lebonyolított értékesítéseket, amelyeket nyersanyag-feldolgozási megállapodások részeként hajtottak végre. Ezen túlmenően – a (191) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően – a normál eljárás részeként történő behozatal elenyésző volt a figyelembe vett időszakban, és ezért a Bizottság azt figyelmen kívül hagyta. Az áralákínálás kiszámításához tehát kizárólag az aktív feldolgozási időszak importárait vette figyelembe. Ez a számítás tekintettel volt arra is, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem importáltak cinkvisszanyerésből származó porokat Kínából, ezért ezeket a Bizottság kizárta a figyelembe vett tényezők köréből.

| (198) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a mintában szereplő uniós gyártók által az unióbeli független vevők felé felszámított értékesítési árak súlyozott átlagát (kizárólag normál megállapodásokat figyelembe véve és a cinkvisszanyerésből származó porokat figyelmen kívül hagyva), az értéket gyártelepi szintre igazítva, valamint |
| --- | --- | --- |

(198)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a mintában szereplő uniós gyártók által az unióbeli független vevők felé felszámított értékesítési árak súlyozott átlagát (kizárólag normál megállapodásokat figyelembe véve és a cinkvisszanyerésből származó porokat figyelmen kívül hagyva), az értéket gyártelepi szintre igazítva, valamint

| — | az aktív feldolgozási eljárás keretében érkező behozatalnak az Eurostattól származó súlyozott átlagárait (a behozatalt követő költségek tekintetében megfelelő kiigazításokkal). Ezek az árak nem tartalmazták vámokat és a dömpingellenes vámokat. |
| --- | --- |

—

az aktív feldolgozási eljárás keretében érkező behozatalnak az Eurostattól származó súlyozott átlagárait (a behozatalt követő költségek tekintetében megfelelő kiigazításokkal). Ezek az árak nem tartalmazták vámokat és a dömpingellenes vámokat.

| (199) | A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 7 % volt. |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 7 % volt.

5.4.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (200) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának forrása a Kínától eltérő harmadik országok között főként az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: Egyesült Államok), Dél-Korea és India volt. A mennyiségek és az árak alakulása az Eurostat adatain alapul, és minden behozatali eljárást, így a normál, az aktív feldolgozási és a passzív feldolgozási eljárást egyaránt érinti. A harmadik országokból érkező behozatal volumenének jelentős részét normál eljárás részeként importálják. |
| --- | --- |

(200)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának forrása a Kínától eltérő harmadik országok között főként az Amerikai Egyesült Államok (a továbbiakban: Egyesült Államok), Dél-Korea és India volt. A mennyiségek és az árak alakulása az Eurostat adatain alapul, és minden behozatali eljárást, így a normál, az aktív feldolgozási és a passzív feldolgozási eljárást egyaránt érinti. A harmadik országokból érkező behozatal volumenének jelentős részét normál eljárás részeként importálják.

| (201) | Az Unióba irányuló behozatal (összesített) volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:
  8. táblázat

  A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egyesült Államok | Volumen (tonna) | 1 042 | 659 | 304 | 429 |
| Index | 100 | 63 | 29 | 41 |
| Piaci részesedés (%) | 6,7 | 5,6 | 2,8 | 2,8 |
| Index | 100 | 83 | 42 | 42 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 34 843 | 41 222 | 41 990 | 40 099 |
| Index | 100 | 118 | 121 | 115 |
| Dél-Korea | Volumen (tonna) | 288 | 228 | 231 | 280 |
| Index | 100 | 79 | 80 | 97 |
| Piaci részesedés (%) | 1,9 | 1,9 | 2,1 | 1,9 |
| Index | 100 | 100 | 115 | 100 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 40 857 | 37 445 | 31 415 | 35 076 |
| Index | 100 | 92 | 77 | 86 |
| India | Volumen (tonna) | 161 | 213 | 225 | 250 |
| Index | 100 | 132 | 100 | 95 |
| Piaci részesedés (%) | 1,0 | 1,8 | 2,1 | 1,7 |
| Index | 100 | 173 | 200 | 159 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 26 562 | 27 834 | 28 347 | 25 921 |
| Index | 100 | 105 | 107 | 98 |
| Egyéb (Kína kivételével) | Volumen (tonna) | 877 | 578 | 564 | 573 |
| Index | 100 | 66 | 64 | 65 |
| Piaci részesedés (%) | 5,7 | 4,9 | 5,2 | 3,8 |
| Index | 100 | 86 | 92 | 67 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 33 468 | 34 748 | 29 423 | 30 627 |
| Index | 100 | 104 | 88 | 92 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, Kína kivételével | Volumen (tonna) | 2 368 | 1 678 | 1 323 | 1 531 |
| Index | 100 | 71 | 56 | 65 |
| Piaci részesedés (%) | 15,3 | 14,2 | 12,3 | 10,1 |
| Index | 100 | 93 | 80 | 66 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 34 501 | 36 777 | 32 473 | 33 323 |
| Index | 100 | 107 | 94 | 97 |
| Forrás: | Eurostat és a kérelmezőktől származó adatok |

(201)

Az Unióba irányuló behozatal (összesített) volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalának piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

8. táblázat

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Egyesült Államok

Volumen (tonna)

1 042

659

304

429

Index

Index

100

100

63

63

29

29

41

41

Piaci részesedés (%)

6,7

5,6

2,8

2,8

Index

Index

100

100

83

83

42

42

42

42

Átlagár (EUR/tonna)

34 843

41 222

41 990

40 099

Index

Index

100

100

118

118

121

121

115

115

Dél-Korea

Volumen (tonna)

288

228

231

280

Index

Index

100

100

79

79

80

80

97

97

Piaci részesedés (%)

1,9

1,9

2,1

1,9

Index

Index

100

100

100

100

115

115

100

100

Átlagár (EUR/tonna)

40 857

37 445

31 415

35 076

Index

Index

100

100

92

92

77

77

86

86

India

Volumen (tonna)

161

213

225

250

Index

Index

100

100

132

132

100

100

95

95

Piaci részesedés (%)

1,0

1,8

2,1

1,7

Index

Index

100

100

173

173

200

200

159

159

Átlagár (EUR/tonna)

26 562

27 834

28 347

25 921

Index

Index

100

100

105

105

107

107

98

98

Egyéb (Kína kivételével)

Volumen (tonna)

877

578

564

573

Index

Index

100

100

66

66

64

64

65

65

Piaci részesedés (%)

5,7

4,9

5,2

3,8

Index

Index

100

100

86

86

92

92

67

67

Átlagár (EUR/tonna)

33 468

34 748

29 423

30 627

Index

Index

100

100

104

104

88

88

92

92

Valamennyi harmadik ország összesen, Kína kivételével

Volumen (tonna)

2 368

1 678

1 323

1 531

Index

Index

100

100

71

71

56

56

65

65

Piaci részesedés (%)

15,3

14,2

12,3

10,1

Index

Index

100

100

93

93

80

80

66

66

Átlagár (EUR/tonna)

34 501

36 777

32 473

33 323

Index

Index

100

100

107

107

94

94

97

97

Forrás:

Forrás

Eurostat és a kérelmezőktől származó adatok

| (202) | A Kínától eltérő összes harmadik országból érkező behozatal 44 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 16 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal 35 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Tendenciája követte az uniós felhasználásra jellemző általános tendenciát. E behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a 2018. évi 15,3 %-ról 10,1 %-ra esett vissza, míg az importárak 3 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(202)

A Kínától eltérő összes harmadik országból érkező behozatal 44 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 16 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal 35 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt. Tendenciája követte az uniós felhasználásra jellemző általános tendenciát. E behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban a 2018. évi 15,3 %-ról 10,1 %-ra esett vissza, míg az importárak 3 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban.

| (203) | Az Indiából származó behozatalra nem volt jellemző ez az általános tendencia: a figyelembe vett időszak alatt kismértékben nőtt, azonban alacsonyabb szinten maradt, mint a felülvizsgálati időszakban megfigyelhető kínai behozatal. Piaci részesedése 2020 és a felülvizsgálati időszak között 0,4 százalékponttal csökkent, összességében pedig 0,7 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban. Az átlagos indiai importárak a figyelembe vett időszak alatt átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a kínai importárak. Az Indiából érkező behozatal árainak alacsony szintje azzal magyarázható, hogy e behozatalon belül bizonyos volumen valójában egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítés útján érkezett, mely értékesítés egy indiai volfrám-karbid-gyártó és egy uniós felhasználó között zajlott (mindkét fél egy uniós gyártóval állt kapcsolatban), ezért ezek az árak valószínűleg nem minősültek szokásos piaci árnak. Indiában nincs más ismert volfrám-karbid-gyártó. |
| --- | --- |

(203)

Az Indiából származó behozatalra nem volt jellemző ez az általános tendencia: a figyelembe vett időszak alatt kismértékben nőtt, azonban alacsonyabb szinten maradt, mint a felülvizsgálati időszakban megfigyelhető kínai behozatal. Piaci részesedése 2020 és a felülvizsgálati időszak között 0,4 százalékponttal csökkent, összességében pedig 0,7 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszakban. Az átlagos indiai importárak a figyelembe vett időszak alatt átlagosan alacsonyabbak voltak, mint a kínai importárak. Az Indiából érkező behozatal árainak alacsony szintje azzal magyarázható, hogy e behozatalon belül bizonyos volumen valójában egymással kapcsolatban álló felek közötti értékesítés útján érkezett, mely értékesítés egy indiai volfrám-karbid-gyártó és egy uniós felhasználó között zajlott (mindkét fél egy uniós gyártóval állt kapcsolatban), ezért ezek az árak valószínűleg nem minősültek szokásos piaci árnak. Indiában nincs más ismert volfrám-karbid-gyártó.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (204) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(204)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (205) | A Bizottság a (41) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság a (41) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (206) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező által a kérdőívekben szolgáltatott adatok alapján értékelte, amelyek valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben található adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(206)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező által a kérdőívekben szolgáltatott adatok alapján értékelte, amelyek valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A Bizottság a mikrogazdasági mutatókat a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben található adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (207) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(207)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (208) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(208)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

5.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

5.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (209) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 17 980 | 13 470 | 11 976 | 17 026 |
| Index | 100 | 75 | 67 | 95 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 22 850 | 22 850 | 22 845 | 23 215 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 79 | 59 | 52 | 73 |
| Index | 100 | 75 | 67 | 93 |
| Forrás: | a kérelmezőktől származó adatok |

(209)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

17 980

13 470

11 976

17 026

Index

Index

100

100

75

75

67

67

95

95

Termelési kapacitás (tonna)

22 850

22 850

22 845

23 215

Index

Index

100

100

100

100

100

100

102

102

Kapacitáskihasználás (%)

79

59

52

73

Index

Index

100

100

75

75

67

67

93

93

Forrás:

Forrás

a kérelmezőktől származó adatok

| (210) | A fenti táblázatban feltüntetett adatok egyaránt lefedik a normál megállapodásokat és a nyersanyag-feldolgozási megállapodásokat, a primer gyártással előállított termékeket és az újrahasznosítás útján előállított termékeket. |
| --- | --- |

(210)

A fenti táblázatban feltüntetett adatok egyaránt lefedik a normál megállapodásokat és a nyersanyag-feldolgozási megállapodásokat, a primer gyártással előállított termékeket és az újrahasznosítás útján előállított termékeket.

| (211) | A gyártási volumen 33 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 42 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 5 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(211)

A gyártási volumen 33 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd 42 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 5 %-kal csökkent.

| (212) | A termelési tendencia a felhasználás tendenciáját követte. A (177) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételeken túlmenően a Bizottság megjegyezte, hogy 2020-ban egyes uniós gyártók bizonyos időszakokra teljesen leállították a termelést. |
| --- | --- |

(212)

A termelési tendencia a felhasználás tendenciáját követte. A (177) preambulumbekezdésben ismertetett észrevételeken túlmenően a Bizottság megjegyezte, hogy 2020-ban egyes uniós gyártók bizonyos időszakokra teljesen leállították a termelést.

| (213) | A termelési kapacitás csaknem változatlan maradt 2018 és 2020 között, majd 2 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A termelési kapacitás összességében 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(213)

A termelési kapacitás csaknem változatlan maradt 2018 és 2020 között, majd 2 %-kal csökkent a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. A termelési kapacitás összességében 2 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt.

| (214) | A termelési kapacitás e tendenciája annak tudható be, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók kisebb léptékű kapacitásbővítéseket célzó beruházásokat hajtottak végre (különös tekintettel az újrahasznosítási kapacitásra), ami 2021-ben hozta meg az eredményét. Hozzá kell tenni, hogy a kapacitás az előállított termékek minőségi osztályaitól is függ: a nagyobb szemcseméretű termék előállításához több kapacitásra, a kisebb szemcseméretű termék előállításához kevesebb kapacitásra van szükség. |
| --- | --- |

(214)

A termelési kapacitás e tendenciája annak tudható be, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók kisebb léptékű kapacitásbővítéseket célzó beruházásokat hajtottak végre (különös tekintettel az újrahasznosítási kapacitásra), ami 2021-ben hozta meg az eredményét. Hozzá kell tenni, hogy a kapacitás az előállított termékek minőségi osztályaitól is függ: a nagyobb szemcseméretű termék előállításához több kapacitásra, a kisebb szemcseméretű termék előállításához kevesebb kapacitásra van szükség.

| (215) | A kapacitáskihasználás 33 %-kal esett vissza 2018 és 2020 között, majd 40 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. Általában elmondható, hogy a kapacitáskihasználás 7 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(215)

A kapacitáskihasználás 33 %-kal esett vissza 2018 és 2020 között, majd 40 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt a 2020. évi értékhez képest. Általában elmondható, hogy a kapacitáskihasználás 7 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (216) | A Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitása nem egyszerűen a termelés és a termelési kapacitás közötti különbséggel egyenlő. A volfrámpor volfrám-karbiddá történő átalakítása során különböző gyártási lépésekben egyéb termékek is keletkeznek, ilyen az APT, a volfrám-oxid és a volfrámpor. Ezért – a szóban forgó termékek árától és az üzleti megfontolásoktól függően – a kapacitás egy bizonyos részét minden esetben ezekre a termékekre fordítják. A 9. táblázatban szereplő adatokból kiszámított szabad kapacitás tehát kissé túlbecsült. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat szabad kapacitása nem egyszerűen a termelés és a termelési kapacitás közötti különbséggel egyenlő. A volfrámpor volfrám-karbiddá történő átalakítása során különböző gyártási lépésekben egyéb termékek is keletkeznek, ilyen az APT, a volfrám-oxid és a volfrámpor. Ezért – a szóban forgó termékek árától és az üzleti megfontolásoktól függően – a kapacitás egy bizonyos részét minden esetben ezekre a termékekre fordítják. A 9. táblázatban szereplő adatokból kiszámított szabad kapacitás tehát kissé túlbecsült.

5.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (217) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon (tonna) | 12 383 | 9 681 | 9 183 | 13 234 |
| Index | 100 | 78 | 74 | 107 |
| Piaci részesedés (%) | 80,1 | 81,9 | 85,0 | 87,6 |
| Index | 100 | 102 | 106 | 109 |
| Forrás: | Eurostat és a kérelmezőktől származó adatok |

(217)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon (tonna)

12 383

9 681

9 183

13 234

Index

Index

100

100

78

78

74

74

107

107

Piaci részesedés (%)

80,1

81,9

85,0

87,6

Index

Index

100

100

102

102

106

106

109

109

Forrás:

Forrás

Eurostat és a kérelmezőktől származó adatok

| (218) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 2018 és 2020 között 26 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 2020-hoz képest 44 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített mennyiség összességében 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(218)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az uniós piacon 2018 és 2020 között 26 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 2020-hoz képest 44 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán értékesített mennyiség összességében 7 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban.

| (219) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az uniós piacon 7,5 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 87,6 %-ot. |
| --- | --- |

(219)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése az uniós piacon 7,5 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte a 87,6 %-ot.

| (220) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének alakulása nagyrészt az uniós felhasználás alakulását követte, amelyről a (177) preambulumbekezdés tesz említést. A felülvizsgálati időszakban azonban az értékesítési volumen magasabb volt, mint 2018-ban, szemben az uniós felhasználással és termeléssel, melynek a felülvizsgálati időszakban mért szintjei valamivel a 2018. évi szintek alatt maradtak. Ez adott esetben annak – a (189) preambulumbekezdésben említett – tényezőnek tudható be, hogy a felhasználók aggasztónak tartották az ellátási láncnak a tengerentúli szállításokhoz kapcsolódó zavarait, és ezért az uniós gazdasági ágazattól történő beszerzést részesítették előnyben. Az uniós gazdasági ágazat valóban növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban, míg a kínai behozatal és a Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése csökkent. |
| --- | --- |

(220)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének alakulása nagyrészt az uniós felhasználás alakulását követte, amelyről a (177) preambulumbekezdés tesz említést. A felülvizsgálati időszakban azonban az értékesítési volumen magasabb volt, mint 2018-ban, szemben az uniós felhasználással és termeléssel, melynek a felülvizsgálati időszakban mért szintjei valamivel a 2018. évi szintek alatt maradtak. Ez adott esetben annak – a (189) preambulumbekezdésben említett – tényezőnek tudható be, hogy a felhasználók aggasztónak tartották az ellátási láncnak a tengerentúli szállításokhoz kapcsolódó zavarait, és ezért az uniós gazdasági ágazattól történő beszerzést részesítették előnyben. Az uniós gazdasági ágazat valóban növelte piaci részesedését a figyelembe vett időszakban, míg a kínai behozatal és a Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése csökkent.

| (221) | Az uniós szabadpiacon az uniós gazdasági ágazat értékesítésének 3 %-a a nyersanyag-feldolgozási megállapodásokból, 97 %-a pedig normál megállapodásokból származott. |
| --- | --- |

(221)

Az uniós szabadpiacon az uniós gazdasági ágazat értékesítésének 3 %-a a nyersanyag-feldolgozási megállapodásokból, 97 %-a pedig normál megállapodásokból származott.

5.5.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (222) | A figyelembe vett időszak alatt a hasonló termék uniós gazdasági ágazata csaknem újra elérte a 2018. évi termelési szintjét, továbbá növelte az uniós értékesítést és az alkalmazottak számát. A termelés és az értékesítés az uniós felhasználás tendenciáját követte, amely a felülvizsgálati időszakban csaknem visszaállt a 2018. évi szintre. Ezen túlmenően az alkalmazottak számának 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti növekedése a fellendült felhasználást követte. Amint azt a (189) preambulumbekezdés kifejti, az olyan tényezők, mint például a logisztikai problémák és a felhasználóknak az ellátás biztonságával kapcsolatos aggályai hatására az érintett szereplők a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazattól történő beszerzést részesítették előnyben a harmadik országból történő behozatalhoz képest. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 7,5 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(222)

A figyelembe vett időszak alatt a hasonló termék uniós gazdasági ágazata csaknem újra elérte a 2018. évi termelési szintjét, továbbá növelte az uniós értékesítést és az alkalmazottak számát. A termelés és az értékesítés az uniós felhasználás tendenciáját követte, amely a felülvizsgálati időszakban csaknem visszaállt a 2018. évi szintre. Ezen túlmenően az alkalmazottak számának 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti növekedése a fellendült felhasználást követte. Amint azt a (189) preambulumbekezdés kifejti, az olyan tényezők, mint például a logisztikai problémák és a felhasználóknak az ellátás biztonságával kapcsolatos aggályai hatására az érintett szereplők a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazattól történő beszerzést részesítették előnyben a harmadik országból történő behozatalhoz képest. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt 7,5 százalékponttal nőtt.

| (223) | A felülvizsgálati időszakban azonban a termelés még mindig elmaradt a 2018. évi szinttől, és az uniós gazdasági ágazat beruházásai a felülvizsgálati időszakban 21 %-kal alacsonyabbak volt a 2018. évi értéknél. Figyelembe véve a jövedelmezőség és a pénzforgalom visszaesését, ez azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének még javulnia kell. |
| --- | --- |

(223)

A felülvizsgálati időszakban azonban a termelés még mindig elmaradt a 2018. évi szinttől, és az uniós gazdasági ágazat beruházásai a felülvizsgálati időszakban 21 %-kal alacsonyabbak volt a 2018. évi értéknél. Figyelembe véve a jövedelmezőség és a pénzforgalom visszaesését, ez azt mutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének még javulnia kell.

5.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (224) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma (teljes munkaidős egyenérték) | 984 | 987 | 987 | 1 015 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 18 | 14 | 12 | 17 |
| Index | 100 | 75 | 66 | 92 |
| Forrás: | a kérelmezőktől származó adatok |

(224)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma (teljes munkaidős egyenérték)

984

987

987

1 015

Index

Index

100

100

100

100

100

100

103

103

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

18

14

12

17

Index

Index

100

100

75

75

66

66

92

92

Forrás:

Forrás

a kérelmezőktől származó adatok

| (225) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatott alkalmazottak száma 2018 és 2019 között kismértékben, 0,3 %-kal nőtt, 2020-ban nem változott, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 3 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott alkalmazottak létszáma a figyelembe vett időszak alatt összességében 3 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(225)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatott alkalmazottak száma 2018 és 2019 között kismértékben, 0,3 %-kal nőtt, 2020-ban nem változott, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 3 %-kal nőtt. Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott alkalmazottak létszáma a figyelembe vett időszak alatt összességében 3 %-kal emelkedett.

| (226) | Míg az alkalmazottak számának a 2020. év és a felülvizsgálati időszak közötti növekedése az uniós felhasználást követte, az, hogy 2019 és 2020 között változatlan maradt, a Covid19-világjárvány miatti kormányzati támogatási intézkedéseknek tudható be. |
| --- | --- |

(226)

Míg az alkalmazottak számának a 2020. év és a felülvizsgálati időszak közötti növekedése az uniós felhasználást követte, az, hogy 2019 és 2020 között változatlan maradt, a Covid19-világjárvány miatti kormányzati támogatási intézkedéseknek tudható be.

| (227) | A termelés 2018 és 2020 közötti csökkenésének következtében 2018 és 2020 között 33 %-kal esett vissza a termelékenység. Ezt követően – a termelésnek a 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti periódusban tapasztalható növekedése következtében, és annak ellenére, hogy ugyanebben az időszakban nőtt az alkalmazottak száma – a termelékenység a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 42 %-kal nőtt. Összességében elmondható, hogy a termelésnek a figyelembe vett időszak alatt tapasztalható általános enyhe visszaesése következtében a termelékenység 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(227)

A termelés 2018 és 2020 közötti csökkenésének következtében 2018 és 2020 között 33 %-kal esett vissza a termelékenység. Ezt követően – a termelésnek a 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti periódusban tapasztalható növekedése következtében, és annak ellenére, hogy ugyanebben az időszakban nőtt az alkalmazottak száma – a termelékenység a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 42 %-kal nőtt. Összességében elmondható, hogy a termelésnek a figyelembe vett időszak alatt tapasztalható általános enyhe visszaesése következtében a termelékenység 6 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

5.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (228) | A felülvizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet jelentősen meghaladta a de minimis szintet. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt a behozatal szintje az uniós szabadpiaci felhasználás 2,2 %-át tette ki. Ezért a behozatal tényleges dömpingkülönbözetének nagysága meglehetősen korlátozott mértékben befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(228)

A felülvizsgálati időszak alatt megállapított dömpingkülönbözet jelentősen meghaladta a de minimis szintet. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt a behozatal szintje az uniós szabadpiaci felhasználás 2,2 %-át tette ki. Ezért a behozatal tényleges dömpingkülönbözetének nagysága meglehetősen korlátozott mértékben befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot.

de minimis

5.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

5.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (229) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által az Unióban a független vevők felé felszámított értékesítési egységárak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga a következőképpen alakult:

  12. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (normál megállapodások és nyersanyag-feldolgozási megállapodások) EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Súlyozott átlagos értékesítési egységár az Unióban | 34 663 | 31 560 | 28 933 | 30 015 |
| Index | 100 | 91 | 83 | 87 |
| Termelési egységköltség | 29 172 | 29 692 | 26 787 | 26 862 |
| Index | 100 | 102 | 92 | 92 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(229)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által az Unióban a független vevők felé felszámított értékesítési egységárak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga a következőképpen alakult:

12. táblázat

12. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (normál megállapodások és nyersanyag-feldolgozási megállapodások) EUR/tonna)

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (normál megállapodások és nyersanyag-feldolgozási megállapodások) EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Súlyozott átlagos értékesítési egységár az Unióban

34 663

31 560

28 933

30 015

Index

Index

100

100

91

91

83

83

87

87

Termelési egységköltség

29 172

29 692

26 787

26 862

Index

Index

100

100

102

102

92

92

92

92

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (230) | Az uniós gazdasági ágazat által kötött nyersanyag-feldolgozási megállapodások és normál megállapodások esetében az átlagos értékesítési egységár 2018 és 2020 között 17 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 4 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban az átlagos értékesítési árak összességében 13 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(230)

Az uniós gazdasági ágazat által kötött nyersanyag-feldolgozási megállapodások és normál megállapodások esetében az átlagos értékesítési egységár 2018 és 2020 között 17 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 4 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban az átlagos értékesítési árak összességében 13 %-kal csökkentek.

| (231) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységárai a felhasználás tendenciáját követték. Követte továbbá a hasonló termék fő nyersanyaga (az APT) árának alakulását is; ez az ár 2018 és 2020 között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban nőtt a 2020. évihez képest. |
| --- | --- |

(231)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységárai a felhasználás tendenciáját követték. Követte továbbá a hasonló termék fő nyersanyaga (az APT) árának alakulását is; ez az ár 2018 és 2020 között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban nőtt a 2020. évihez képest.

| (232) | Az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége mind a normál, mind a nyersanyag-feldolgozási megállapodások esetében kismértékben, 2 %-kal nőtt 2018 és 2019 között, ezt követően 2019 és 2020 között 10 %-kal visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 0,3 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség összességében 8 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(232)

Az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége mind a normál, mind a nyersanyag-feldolgozási megállapodások esetében kismértékben, 2 %-kal nőtt 2018 és 2019 között, ezt követően 2019 és 2020 között 10 %-kal visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 0,3 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség összességében 8 %-kal csökkent.

| (233) | A termelési egységköltség 2018 és 2019 között megfigyelt növekedése az alacsonyabb mértékű termelés következménye, míg a 2019 és 2020 közötti csökkenés a nyersanyagköltségek csökkenésének tudható be. |
| --- | --- |

(233)

A termelési egységköltség 2018 és 2019 között megfigyelt növekedése az alacsonyabb mértékű termelés következménye, míg a 2019 és 2020 közötti csökkenés a nyersanyagköltségek csökkenésének tudható be.

| (234) | Emellett a (199) preambulumbekezdésben említett áralákínálás meghatározásához a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által az unióbeli független vevők felé felszámított értékesítési árak súlyozott átlagát használta (kizárólag normál megállapodásokat figyelembe véve és a cinkvisszanyerésből származó porokat figyelmen kívül hagyva), az értéket gyártelepi szintre igazítva, tekintettel arra, hogy a Kínából érkező összes behozatalra normál megállapodások keretében került sor. Ennek alapján a figyelembe vett időszakban csak két, a mintában szereplő uniós gyártót lehetett figyelembe venni az áralákínálás tekintetében, ezért az érintett uniós gyártók adatai bizalmas jellegének megőrzése érdekében az alábbi táblázat az adatokat tartományok formájában tünteti fel. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítése árak a következő tendenciát mutatták.

  13. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban a normál megállapodások keretében (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az értékesítési egységárak súlyozott átlaga az Unióban a normál megállapodások keretében | [29 188 –42 160 ] | [28 441 –41 081 ] | [24 928 –36 007 ] | [26 808 –38 722 ] |
| Index | 100 | 97 | 85 | 92 |
| Termelési egységköltség a normál megállapodások keretében | [25 996 –37 550 ] | [28 339 –40 935 ] | [24 193 –34 946 ] | [24 080 –34 783 ] |
| Index | 100 | 109 | 93 | 93 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(234)

Emellett a (199) preambulumbekezdésben említett áralákínálás meghatározásához a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által az unióbeli független vevők felé felszámított értékesítési árak súlyozott átlagát használta (kizárólag normál megállapodásokat figyelembe véve és a cinkvisszanyerésből származó porokat figyelmen kívül hagyva), az értéket gyártelepi szintre igazítva, tekintettel arra, hogy a Kínából érkező összes behozatalra normál megállapodások keretében került sor. Ennek alapján a figyelembe vett időszakban csak két, a mintában szereplő uniós gyártót lehetett figyelembe venni az áralákínálás tekintetében, ezért az érintett uniós gyártók adatai bizalmas jellegének megőrzése érdekében az alábbi táblázat az adatokat tartományok formájában tünteti fel. A figyelembe vett időszak alatt az értékesítése árak a következő tendenciát mutatták.

13. táblázat

13. táblázat

Értékesítési árak az Unióban a normál megállapodások keretében (EUR/tonna)

Értékesítési árak az Unióban a normál megállapodások keretében (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az értékesítési egységárak súlyozott átlaga az Unióban a normál megállapodások keretében

[29 188 –42 160 ]

[28 441 –41 081 ]

[24 928 –36 007 ]

[26 808 –38 722 ]

Index

Index

100

100

97

97

85

85

92

92

Termelési egységköltség a normál megállapodások keretében

[25 996 –37 550 ]

[28 339 –40 935 ]

[24 193 –34 946 ]

[24 080 –34 783 ]

Index

Index

100

100

109

109

93

93

93

93

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (235) | Az uniós gazdasági ágazatnak a normál megállapodások keretében érvényesített átlagos értékesítési egységára 2018 és 2020 között 15 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a normál megállapodások keretében a termelési egységköltség összességében 8 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(235)

Az uniós gazdasági ágazatnak a normál megállapodások keretében érvényesített átlagos értékesítési egységára 2018 és 2020 között 15 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a normál megállapodások keretében a termelési egységköltség összességében 8 %-kal csökkent.

| (236) | Az uniós gazdasági ágazatnak a normál megállapodások keretében adódó termelési egységköltsége 2018 és 2019 között 9 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban a 2019. évihez képest 15 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a normál megállapodások esetében a termelési egységköltség összességében 7 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(236)

Az uniós gazdasági ágazatnak a normál megállapodások keretében adódó termelési egységköltsége 2018 és 2019 között 9 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban a 2019. évihez képest 15 %-kal csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a normál megállapodások esetében a termelési egységköltség összességében 7 %-kal csökkent.

5.5.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (237) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  14. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 80 168 | 82 390 | 75 923 | 83 832 |
| Index | 100 | 103 | 95 | 105 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(237)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

14. táblázat

14. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

80 168

82 390

75 923

83 832

Index

Index

100

100

103

103

95

95

105

105

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (238) | Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége kismértékben, 3 %-kal nőtt 2018 és 2019 között, ezt követően 2019 és 2020 között 11 %-kal visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 10 %-kal nőtt. Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban összességében kismértékben, 5 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(238)

Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége kismértékben, 3 %-kal nőtt 2018 és 2019 között, ezt követően 2019 és 2020 között 11 %-kal visszaesett, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 10 %-kal nőtt. Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban összességében kismértékben, 5 %-kal csökkent.

| (239) | Az, hogy uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a 2019 és 2020 közötti időszakban a munkavállalók számának változatlansága ellenére is csökkent, azoknak a támogatási intézkedéseknek tudható be, amelyeket a kormányok a Covid19-világjárvány miatt vezettek be. A felülvizsgálati időszak és 2020 közötti növekedés az inflációs kiigazításoknak, a K+F-szakemberek felvételének és a termelési prémiumoknak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(239)

Az, hogy uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a 2019 és 2020 közötti időszakban a munkavállalók számának változatlansága ellenére is csökkent, azoknak a támogatási intézkedéseknek tudható be, amelyeket a kormányok a Covid19-világjárvány miatt vezettek be. A felülvizsgálati időszak és 2020 közötti növekedés az inflációs kiigazításoknak, a K+F-szakemberek felvételének és a termelési prémiumoknak tulajdonítható.

5.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (240) | Az uniós gazdasági ágazat készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  15. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 922 | 740 | 1 009 | 1 049 |
| Index | 100 | 80 | 109 | 114 |
| Zárókészletek a termelés százalékában (%) | 5 | 5 | 8 | 6 |
| Index | 100 | 107 | 164 | 120 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(240)

Az uniós gazdasági ágazat készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

15. táblázat

15. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

922

740

1 009

1 049

Index

Index

100

100

80

80

109

109

114

114

Zárókészletek a termelés százalékában (%)

5

5

8

6

Index

Index

100

107

164

120

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (241) | Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje 20 %-kal csökkent 2018 és 2019 között, majd a felülvizsgálati időszak alatt a 2019. évi szinthez képest 42 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a készletek szintje összességében 14 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(241)

Az uniós gazdasági ágazat készleteinek szintje 20 %-kal csökkent 2018 és 2019 között, majd a felülvizsgálati időszak alatt a 2019. évi szinthez képest 42 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a készletek szintje összességében 14 %-kal nőtt.

| (242) | Az uniós gazdasági ágazat 2020. évi magas készletszintje az alacsony mértékű felhasználást követte; a felülvizsgálati időszakban megfigyelt magas készletszint pedig a termelés növekedését tükrözte. |
| --- | --- |

(242)

Az uniós gazdasági ágazat 2020. évi magas készletszintje az alacsony mértékű felhasználást követte; a felülvizsgálati időszakban megfigyelt magas készletszint pedig a termelés növekedését tükrözte.

5.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (243) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:
  16. táblázat

  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 11,5 | 6,5 | 2,0 | 7,7 |
| Index | 100 | 56 | 17 | 67 |
| Pénzforgalom (EUR) | 42 601 601 | 36 752 500 | 14 507 327 | 36 754 191 |
| Index | 100 | 92 | 59 | 79 |
| Beruházások (EUR) | 13 364 299 | 12 282 221 | 7 843 646 | 10 537 497 |
| Index | 100 | 92 | 59 | 79 |
| A beruházások megtérülése (%) | 65 | 22 | 9 | 38 |
| Index | 100 | 34 | 14 | 59 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek |

(243)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

16. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

11,5

6,5

2,0

7,7

Index

Index

100

100

56

56

17

17

67

67

Pénzforgalom (EUR)

42 601 601

36 752 500

14 507 327

36 754 191

Index

Index

100

100

92

92

59

59

79

79

Beruházások (EUR)

13 364 299

12 282 221

7 843 646

10 537 497

Index

Index

100

100

92

92

59

59

79

79

A beruházások megtérülése (%)

65

22

9

38

Index

Index

100

100

34

34

14

14

59

59

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek

| (244) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevők részére történő értékesítéséből származó adózás előtti bruttó nyereséget (melyet a forgalom és értékesített áruk költsége közötti különbségként számított ki) kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmező volt a figyelembe vett időszak alatt, és ingadozó jövedelmezőségi ráta jellemezte. Ezen belül az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 83 %-kal esett vissza 2018 és 2020 között, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 285 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 33 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(244)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék uniós független vevők részére történő értékesítéséből származó adózás előtti bruttó nyereséget (melyet a forgalom és értékesített áruk költsége közötti különbségként számított ki) kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. Az uniós gazdasági ágazat jövedelmező volt a figyelembe vett időszak alatt, és ingadozó jövedelmezőségi ráta jellemezte. Ezen belül az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 83 %-kal esett vissza 2018 és 2020 között, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 285 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 33 %-kal csökkent.

| (245) | 2019 és 2021 között a jövedelmezőség nem érte el az előző hatályvesztési felülvizsgálatban (109) megállapított 10 %-os nyereségcélt. A gazdasági ágazatot a gyártási folyamathoz kapcsolódó állandó költségek magas százaléka jellemzi, aminek az az oka, hogy a kemencéket nem lehetséges lekapcsolni. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a legalább 10 %-os nyereségcél továbbra is indokolt volt, és ténylegesen meg is valósult a figyelembe vett időszakban (2018-ban). |
| --- | --- |

(245)

2019 és 2021 között a jövedelmezőség nem érte el az előző hatályvesztési felülvizsgálatban (109) megállapított 10 %-os nyereségcélt. A gazdasági ágazatot a gyártási folyamathoz kapcsolódó állandó költségek magas százaléka jellemzi, aminek az az oka, hogy a kemencéket nem lehetséges lekapcsolni. Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a legalább 10 %-os nyereségcél továbbra is indokolt volt, és ténylegesen meg is valósult a figyelembe vett időszakban (2018-ban).

109

| (246) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A pénzforgalom tendenciája a következő volt: 66 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd a 2020. évi értékhez képest 153 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszakban a nettó pénzforgalom összességében 14 %-kal esett vissza. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének tendenciáját követte. |
| --- | --- |

(246)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A pénzforgalom tendenciája a következő volt: 66 %-kal csökkent 2018 és 2020 között, majd a 2020. évi értékhez képest 153 %-kal nőtt a felülvizsgálati időszak alatt. A figyelembe vett időszakban a nettó pénzforgalom összességében 14 %-kal esett vissza. A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének tendenciáját követte.

| (247) | Az uniós gazdasági ágazat beruházásai 41 %-kal estek vissza 2018 és 2020 között, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 34 %-kal nőttek. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások összességében 21 %-kal csökkentek. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat beruházásai meghaladták a 43 millió EUR-t. A végrehajtott beruházások a következőket célozták: az újrahasznosítási folyamat javítása új gyártási folyamatokkal, a finomabb szemcséjű termékek esetében a gyártási és a K+F-kapacitások fejlesztése, valamint további nyersanyag-kapacitások fejlesztése érdekében a harmadik országbeli nyersanyag-beszállítóktól való függés enyhítésére. A termelési kapacitás bővítésére irányuló beruházásokra főként 2018-ban és 2019-ben került sor, hatásuk pedig 2021-ben mutatkozott meg, amint az a 9. táblázatban szerepel. Energia-megtakarítás céljából csúcstechnológiát alkalmazó új kemencékre irányuló beruházásokat is végrehajtottak. |
| --- | --- |

(247)

Az uniós gazdasági ágazat beruházásai 41 %-kal estek vissza 2018 és 2020 között, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 34 %-kal nőttek. A figyelembe vett időszak alatt a beruházások összességében 21 %-kal csökkentek. Ugyanebben az időszakban az uniós gazdasági ágazat beruházásai meghaladták a 43 millió EUR-t. A végrehajtott beruházások a következőket célozták: az újrahasznosítási folyamat javítása új gyártási folyamatokkal, a finomabb szemcséjű termékek esetében a gyártási és a K+F-kapacitások fejlesztése, valamint további nyersanyag-kapacitások fejlesztése érdekében a harmadik országbeli nyersanyag-beszállítóktól való függés enyhítésére. A termelési kapacitás bővítésére irányuló beruházásokra főként 2018-ban és 2019-ben került sor, hatásuk pedig 2021-ben mutatkozott meg, amint az a 9. táblázatban szerepel. Energia-megtakarítás céljából csúcstechnológiát alkalmazó új kemencékre irányuló beruházásokat is végrehajtottak.

| (248) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Az uniós gazdasági ágazatban a beruházások megtérülése pozitív volt a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak megtérülése 2018 és 2020 között 86 %-os csökkenést mutatott, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 322 %-kal emelkedett. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 42 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(248)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Az uniós gazdasági ágazatban a beruházások megtérülése pozitív volt a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak megtérülése 2018 és 2020 között 86 %-os csökkenést mutatott, majd a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 322 %-kal emelkedett. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 42 %-kal csökkent.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (249) | A hatályban lévő dömpingellenes vámoknak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat helyzete javul. |
| --- | --- |

(249)

A hatályban lévő dömpingellenes vámoknak köszönhetően az uniós gazdasági ágazat helyzete javul.

| (250) | A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal 53 %-kal visszaesett. Ezen belül a Kínából az aktív feldolgozási eljárás részeként érkező behozatal 56 %-kal csökkent. Ugyanakkor a Kínából az aktív feldolgozási eljárás részeként érkező behozatal ára is csökkent a figyelembe vett időszakban, mégpedig 16 %-kal. |
| --- | --- |

(250)

A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal 53 %-kal visszaesett. Ezen belül a Kínából az aktív feldolgozási eljárás részeként érkező behozatal 56 %-kal csökkent. Ugyanakkor a Kínából az aktív feldolgozási eljárás részeként érkező behozatal ára is csökkent a figyelembe vett időszakban, mégpedig 16 %-kal.

| (251) | A Kínából az aktív feldolgozási eljárás részeként érkező behozatal ára a 2018 és 2020 közötti időszakban valamivel magasabb volt az uniós áraknál (2018-ban 3 %, 2019-ben 3 %, 2020-ban pedig 4 %). Ez magyarázza, hogy a Kínából érkező behozatal volumene miért csökkent következetesen ugyanebben az időszakban, vagyis 2018 és 2020 között. A felülvizsgálati időszakban azonban az aktív feldolgozási eljárás esetében érvényesített kínai árak 7 %-kal alatta maradtak az uniós áraknak. Ez egybeesett azzal a fejleménnyel, hogy a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 14 %-kal nőtt a Kínából érkező behozatal volumene. |
| --- | --- |

(251)

A Kínából az aktív feldolgozási eljárás részeként érkező behozatal ára a 2018 és 2020 közötti időszakban valamivel magasabb volt az uniós áraknál (2018-ban 3 %, 2019-ben 3 %, 2020-ban pedig 4 %). Ez magyarázza, hogy a Kínából érkező behozatal volumene miért csökkent következetesen ugyanebben az időszakban, vagyis 2018 és 2020 között. A felülvizsgálati időszakban azonban az aktív feldolgozási eljárás esetében érvényesített kínai árak 7 %-kal alatta maradtak az uniós áraknak. Ez egybeesett azzal a fejleménnyel, hogy a felülvizsgálati időszakban a 2020. évi értékhez képest 14 %-kal nőtt a Kínából érkező behozatal volumene.

| (252) | Az értékesítési volumen, a piaci részesedés és az alkalmazottak létszáma összességében nőtt a figyelembe vett időszak alatt, mivel az uniós gazdasági ágazat követni tudta a felhasználásban mutatkozó növekedést. |
| --- | --- |

(252)

Az értékesítési volumen, a piaci részesedés és az alkalmazottak létszáma összességében nőtt a figyelembe vett időszak alatt, mivel az uniós gazdasági ágazat követni tudta a felhasználásban mutatkozó növekedést.

| (253) | A termelés és a kapacitáskihasználás terén azonban összességében enyhe csökkenés volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(253)

A termelés és a kapacitáskihasználás terén azonban összességében enyhe csökkenés volt tapasztalható.

| (254) | Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók (jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése) a figyelembe vett időszakban mindvégig pozitívak voltak, jóllehet mindegyikük összességében csökkenő tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(254)

Az uniós gazdasági ágazat pénzügyi teljesítményéhez kapcsolódó kármutatók (jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése) a figyelembe vett időszakban mindvégig pozitívak voltak, jóllehet mindegyikük összességében csökkenő tendenciát mutatott.

| (255) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár. |
| --- | --- |

(255)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár.

6.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (256) | A Bizottságnak a (255) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődését eredményezné-e. |
| --- | --- |

(256)

A Bizottságnak a (255) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődését eredményezné-e.

| (257) | Ennek kapcsán a Bizottság megvizsgálta i. Kína termelési kapacitását és szabad kapacitását, ii. az uniós piac vonzerejét, iii. a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthető árszintjét, valamint iv. annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínűsíthető hatását. |
| --- | --- |

(257)

Ennek kapcsán a Bizottság megvizsgálta i. Kína termelési kapacitását és szabad kapacitását, ii. az uniós piac vonzerejét, iii. a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthető árszintjét, valamint iv. annak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínűsíthető hatását.

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (258) | Amint azt a (147)–(154) preambulumbekezdés kifejti, az érintett termék kapcsán Kína jelentős, körülbelül 90 000 tonna termelési kapacitással rendelkezik, szabad kapacitása pedig [56 000–60 000] tonna. Ez a szabad kapacitás a felülvizsgálati időszak alatti uniós szabadpiaci felhasználás több mint 3,5-szeresének felel meg. |
| --- | --- |

(258)

Amint azt a (147)–(154) preambulumbekezdés kifejti, az érintett termék kapcsán Kína jelentős, körülbelül 90 000 tonna termelési kapacitással rendelkezik, szabad kapacitása pedig [56 000–60 000] tonna. Ez a szabad kapacitás a felülvizsgálati időszak alatti uniós szabadpiaci felhasználás több mint 3,5-szeresének felel meg.

Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (259) | Dömpingellenes intézkedések hiányában a szabad kapacitást valószínűleg az Unióba irányuló exportra történő gyártás céljára használnák fel, mivel – amint azt a (156)–(163) preambulumbekezdés ismerteti – ez a piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Hozzá kell tenni, hogy semmi sem utal arra, hogy a harmadik országok és Kína piacain növekedne a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti kereslet, míg az uniós felhasználás 2020 óta meredeken fellendült. Ebből az következik, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező behozatal valószínűleg jelentős mennyiségben fog ismét bejutni az uniós piacra. |
| --- | --- |

(259)

Dömpingellenes intézkedések hiányában a szabad kapacitást valószínűleg az Unióba irányuló exportra történő gyártás céljára használnák fel, mivel – amint azt a (156)–(163) preambulumbekezdés ismerteti – ez a piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Hozzá kell tenni, hogy semmi sem utal arra, hogy a harmadik országok és Kína piacain növekedne a felülvizsgálat tárgyát képező termék iránti kereslet, míg az uniós felhasználás 2020 óta meredeken fellendült. Ebből az következik, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező behozatal valószínűleg jelentős mennyiségben fog ismét bejutni az uniós piacra.

A kínai behozatal valószínűsíthető árszintjei az uniós piacon

A kínai behozatal valószínűsíthető árszintjei az uniós piacon

| (260) | Annak az árszintnek az előrejelzéséhez, amelyen Kína vélhetően behozza majd az érintett terméket az Unió piacára az intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság azokat az exportárakat vette figyelembe, amelyeket Kína az Unió felé érvényesített a felülvizsgálati időszak alatt. Amint azt a (191) preambulumbekezdés ismerteti, a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló behozatalra szinte teljes egészében az aktív feldolgozási eljárás keretében került sor. Ennek alapján az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített, a vámokkal megnövelt, de a dömpingellenes vámok nélküli árak továbbra is átlagosan 2 %-kal kínálnának alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Emiatt – mivel a kínai importárak az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradnának – valószínűsíthető, hogy a kínai behozatal a jelenlegi intézkedések hiányában megnőne. |
| --- | --- |

(260)

Annak az árszintnek az előrejelzéséhez, amelyen Kína vélhetően behozza majd az érintett terméket az Unió piacára az intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság azokat az exportárakat vette figyelembe, amelyeket Kína az Unió felé érvényesített a felülvizsgálati időszak alatt. Amint azt a (191) preambulumbekezdés ismerteti, a felülvizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló behozatalra szinte teljes egészében az aktív feldolgozási eljárás keretében került sor. Ennek alapján az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített, a vámokkal megnövelt, de a dömpingellenes vámok nélküli árak továbbra is átlagosan 2 %-kal kínálnának alá az uniós gazdasági ágazat árainak. Emiatt – mivel a kínai importárak az uniós gazdasági ágazat árai alatt maradnának – valószínűsíthető, hogy a kínai behozatal a jelenlegi intézkedések hiányában megnőne.

Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

Az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatás

| (261) | Tekintettel a nagy szabad kapacitásokra, valószínűsíthető, hogy a kínai behozatal volumene jelentősen növekedni fog, és jelentős árnyomást gyakorol majd az uniós piacra. E forgatókönyv szerint nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes fenntartani jelenlegi árszintjét, és arra kényszerül, hogy árainak a kínai importárakhoz történő igazítása céljából árcsökkentést hajtson végre. |
| --- | --- |

(261)

Tekintettel a nagy szabad kapacitásokra, valószínűsíthető, hogy a kínai behozatal volumene jelentősen növekedni fog, és jelentős árnyomást gyakorol majd az uniós piacra. E forgatókönyv szerint nagyon valószínű, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lesz képes fenntartani jelenlegi árszintjét, és arra kényszerül, hogy árainak a kínai importárakhoz történő igazítása céljából árcsökkentést hajtson végre.

| (262) | Bár valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat az árainak 2 %-os kiigazítása esetén is megőrizné jövedelmezőségét, ez a jövedelmezőségi szint közép- és rövid távon nem lenne fenntartható, mivel (nagymértékben) elmaradna a 10 %-os nyereségcéltól. Ez a forgatókönyv azonban nem számol az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenésével, amely valószínűleg bekövetkezik az intézkedések hatályvesztése esetén, amint azt a (163) preambulumbekezdés kifejti. A tény az, hogy az uniós gazdasági ágazatnak bizonyos szintű nyereségre van szüksége ahhoz, hogy folytatni tudja az újrahasznosítási folyamat javítását célzó beruházásokat (tekintettel a primer nyersanyagok beszerzésének nehézségeire), hogy folyamatosan javítsa a finomabb szemcséjű termékek esetében a gyártási és a K+F-kapacitásokat, valamint hogy további nyersanyag-kapacitásokat fejlesszen a harmadik országbeli nyersanyag-beszállítóktól való függés enyhítésére. |
| --- | --- |

(262)

Bár valószínűsíthető, hogy az uniós gazdasági ágazat az árainak 2 %-os kiigazítása esetén is megőrizné jövedelmezőségét, ez a jövedelmezőségi szint közép- és rövid távon nem lenne fenntartható, mivel (nagymértékben) elmaradna a 10 %-os nyereségcéltól. Ez a forgatókönyv azonban nem számol az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenésével, amely valószínűleg bekövetkezik az intézkedések hatályvesztése esetén, amint azt a (163) preambulumbekezdés kifejti. A tény az, hogy az uniós gazdasági ágazatnak bizonyos szintű nyereségre van szüksége ahhoz, hogy folytatni tudja az újrahasznosítási folyamat javítását célzó beruházásokat (tekintettel a primer nyersanyagok beszerzésének nehézségeire), hogy folyamatosan javítsa a finomabb szemcséjű termékek esetében a gyártási és a K+F-kapacitásokat, valamint hogy további nyersanyag-kapacitásokat fejlesszen a harmadik országbeli nyersanyag-beszállítóktól való függés enyhítésére.

| (263) | A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a kínai exportáló gyártók képesek csökkenteni az Unióba felé érvényesített áraikat, miközben ezen árszint felett értékesítenek egyéb harmadik országoknak. A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásra tekintettel, továbbá annak alapján, hogy a vizsgálat nem tárt fel olyan bizonyítékot, amely arra utalna, hogy ezeket a szabad kapacitásokat egyéb harmadik országbeli piacok vagy a kínai belföldi piac is fel tudná venni, elmondható, hogy a kínai exportáló gyártók erősen ösztönözve vannak arra, hogy az uniós piaci részesedésük növelése érdekében még tovább csökkentsék az árszinteket (az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített árak alá). Erre azért nyílik lehetőségük, mert – amint azt a (155) preambulumbekezdés ismerteti – Kína a világ volfrámérc-készleteinek több mint 60 %-a fölött gyakorol ellenőrzést, és ezzel egyidejűleg 20 %-os exportadót vet ki a dúsított volfrámra. Ezen túlmenően a felülvizsgálati időszakban érvényesített kínai árak magukban foglalják a Covid19-világjárvány által okozott zavarok miatt átmenetileg megnövekedett tengeri szállítási költségeket is. E forgatókönyv szerint az olcsó volfrám-karbid nagy volumene jelentős árnyomást gyakorol majd az uniós gazdasági ágazatra, amely kénytelen lesz tovább csökkenteni az árait ahhoz, hogy továbbra is tudjon értékesítést végezni az uniós piacon. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat veszíteni fog értékesítési volumenéből, mivel nem lesz képes a kínai exportárak alacsony szintjéig csökkenteni árait. Az uniós gazdasági ágazat emiatt stratégiák kombinációjával fog reagálni, vagyis az árait és a volumenét is csökkenti. |
| --- | --- |

(263)

A Bizottság továbbá úgy ítélte meg, hogy a kínai exportáló gyártók képesek csökkenteni az Unióba felé érvényesített áraikat, miközben ezen árszint felett értékesítenek egyéb harmadik országoknak. A Kínában rendelkezésre álló jelentős szabad kapacitásra tekintettel, továbbá annak alapján, hogy a vizsgálat nem tárt fel olyan bizonyítékot, amely arra utalna, hogy ezeket a szabad kapacitásokat egyéb harmadik országbeli piacok vagy a kínai belföldi piac is fel tudná venni, elmondható, hogy a kínai exportáló gyártók erősen ösztönözve vannak arra, hogy az uniós piaci részesedésük növelése érdekében még tovább csökkentsék az árszinteket (az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített árak alá). Erre azért nyílik lehetőségük, mert – amint azt a (155) preambulumbekezdés ismerteti – Kína a világ volfrámérc-készleteinek több mint 60 %-a fölött gyakorol ellenőrzést, és ezzel egyidejűleg 20 %-os exportadót vet ki a dúsított volfrámra. Ezen túlmenően a felülvizsgálati időszakban érvényesített kínai árak magukban foglalják a Covid19-világjárvány által okozott zavarok miatt átmenetileg megnövekedett tengeri szállítási költségeket is. E forgatókönyv szerint az olcsó volfrám-karbid nagy volumene jelentős árnyomást gyakorol majd az uniós gazdasági ágazatra, amely kénytelen lesz tovább csökkenteni az árait ahhoz, hogy továbbra is tudjon értékesítést végezni az uniós piacon. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat veszíteni fog értékesítési volumenéből, mivel nem lesz képes a kínai exportárak alacsony szintjéig csökkenteni árait. Az uniós gazdasági ágazat emiatt stratégiák kombinációjával fog reagálni, vagyis az árait és a volumenét is csökkenti.

| (264) | Ebben az összefüggésben a Bizottság két fő tényezőt vett figyelembe. Először: az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes; magas állandó költségekkel működik, aminek az az oka, hogy a kemencéket nem lehetséges lekapcsolni. Másodszor: e költségszerkezet miatt az árak csökkentése nagyobb hatással van a jövedelmezőségre, mint az értékesítési volumen csökkentése, mivel az értékesítési volumen csökkenése fenntartható, ha az állandó költségek fedezése biztosított. |
| --- | --- |

(264)

Ebben az összefüggésben a Bizottság két fő tényezőt vett figyelembe. Először: az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes; magas állandó költségekkel működik, aminek az az oka, hogy a kemencéket nem lehetséges lekapcsolni. Másodszor: e költségszerkezet miatt az árak csökkentése nagyobb hatással van a jövedelmezőségre, mint az értékesítési volumen csökkentése, mivel az értékesítési volumen csökkenése fenntartható, ha az állandó költségek fedezése biztosított.

| (265) | Mindezek alapján a Bizottság – amint az előző hatályvesztési felülvizsgálat (110) során is tette – először az értékesítési volumen 25 %-os csökkenését magában foglaló forgatókönyvet elemezte. Ez a forgatókönyv valószínűsíthetően rövid távon valósul meg. A felülvizsgálati időszakban e csökkenés mértéke 4 250 tonna lett volna, ami a kínai szabad kapacitás mindössze [10–13] %-ának felelt volna meg. Az uniós gazdasági ágazat által adott legvalószínűbb reakciónak (vagyis az árcsökkentés és a volumencsökkentés kombinációjának) az lett volna következménye, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakban veszteségessé vált volna (az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített árak alapján számítva már eleve 2 %-os veszteséget termelt). |
| --- | --- |

(265)

Mindezek alapján a Bizottság – amint az előző hatályvesztési felülvizsgálat (110) során is tette – először az értékesítési volumen 25 %-os csökkenését magában foglaló forgatókönyvet elemezte. Ez a forgatókönyv valószínűsíthetően rövid távon valósul meg. A felülvizsgálati időszakban e csökkenés mértéke 4 250 tonna lett volna, ami a kínai szabad kapacitás mindössze [10–13] %-ának felelt volna meg. Az uniós gazdasági ágazat által adott legvalószínűbb reakciónak (vagyis az árcsökkentés és a volumencsökkentés kombinációjának) az lett volna következménye, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakban veszteségessé vált volna (az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített árak alapján számítva már eleve 2 %-os veszteséget termelt).

110

| (266) | Másodszor: a Bizottság elemezte azt a forgatókönyvet, amely az értékesítési volumen 50 %-os csökkentésével számolt. Ez a forgatókönyv valószínűsíthetően középtávon (2-3 év) valósul meg, különösen a durva minőségű és kevesebb hozzáadott értéket képviselő termékek esetében. Ennek során a felhasználók arra kényszerülnek, hogy a hasonló termék helyett az olcsóbb érintett terméket vásárolják meg. A felülvizsgálati időszakban ez a csökkenés 8 500 tonnát tett volna ki, ami a kínai szabad kapacitás [21–26] %-ának felelt volna meg. Az ár- és volumencsökkentés kombinációja esetén az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált volna (az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített árak alapján számítva már eleve 16 %-os veszteséget termelt). |
| --- | --- |

(266)

Másodszor: a Bizottság elemezte azt a forgatókönyvet, amely az értékesítési volumen 50 %-os csökkentésével számolt. Ez a forgatókönyv valószínűsíthetően középtávon (2-3 év) valósul meg, különösen a durva minőségű és kevesebb hozzáadott értéket képviselő termékek esetében. Ennek során a felhasználók arra kényszerülnek, hogy a hasonló termék helyett az olcsóbb érintett terméket vásárolják meg. A felülvizsgálati időszakban ez a csökkenés 8 500 tonnát tett volna ki, ami a kínai szabad kapacitás [21–26] %-ának felelt volna meg. Az ár- és volumencsökkentés kombinációja esetén az uniós gazdasági ágazat veszteségessé vált volna (az aktív feldolgozási eljárás során érvényesített árak alapján számítva már eleve 16 %-os veszteséget termelt).

| (267) | A fentiek alapján elmondható: ha az értékesítési ár az aktív feldolgozási eljárás keretében érvényesített importár alá esett volna a felülvizsgálati időszak alatt, az értékesítési volumen csökkenésével párosulva veszteséges ágazattá alakította volna az uniós gazdasági ágazatot. Középtávon feltételezhető, hogy a nem vertikálisan integrált uniós gyártók arra kényszerülnek majd, hogy felszámolják üzleti tevékenységüket, mivel közvetlen, lefelé irányuló árnyomással fognak szembesülni a Kínából érkező alacsony árú dömpingelt behozatal miatt. Ehelyett a vertikálisan integrált uniós gyártók továbbra is alacsonyabb áron értékesítik a volfrám-karbidot a velük kapcsolatban álló felhasználóknak. Hosszabb távon valószínűsíthető, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók is felhagynak tevékenységükkel, mivel hosszú távon nem tudják majd felvenni a versenyt az árnyomással, ugyanis a velük kapcsolatban álló felhasználók is áttérnek a Kínából érkező volfrám-karbidra. |
| --- | --- |

(267)

A fentiek alapján elmondható: ha az értékesítési ár az aktív feldolgozási eljárás keretében érvényesített importár alá esett volna a felülvizsgálati időszak alatt, az értékesítési volumen csökkenésével párosulva veszteséges ágazattá alakította volna az uniós gazdasági ágazatot. Középtávon feltételezhető, hogy a nem vertikálisan integrált uniós gyártók arra kényszerülnek majd, hogy felszámolják üzleti tevékenységüket, mivel közvetlen, lefelé irányuló árnyomással fognak szembesülni a Kínából érkező alacsony árú dömpingelt behozatal miatt. Ehelyett a vertikálisan integrált uniós gyártók továbbra is alacsonyabb áron értékesítik a volfrám-karbidot a velük kapcsolatban álló felhasználóknak. Hosszabb távon valószínűsíthető, hogy a vertikálisan integrált uniós gyártók is felhagynak tevékenységükkel, mivel hosszú távon nem tudják majd felvenni a versenyt az árnyomással, ugyanis a velük kapcsolatban álló felhasználók is áttérnek a Kínából érkező volfrám-karbidra.

| (268) | A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(268)

A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából érkező, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne.

| (269) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt állította, hogy tekintettel egyrészt az uniós gazdasági ágazat általános pozitív növekedésére, másrészt az importárakra, a behozatali mennyiségre, valamint a kínai exportőrök uniós piaci részesedésére, úgy tűnik, hogy a bizonyítékok nem támasztják alá a Bizottságnak a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetését. |
| --- | --- |

(269)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételeiben a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt állította, hogy tekintettel egyrészt az uniós gazdasági ágazat általános pozitív növekedésére, másrészt az importárakra, a behozatali mennyiségre, valamint a kínai exportőrök uniós piaci részesedésére, úgy tűnik, hogy a bizonyítékok nem támasztják alá a Bizottságnak a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetését.

| (270) | A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés a (257)–(267) preambulumbekezdésben ismertetett elemeken alapult, mint például i. a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás, ii. az uniós piac vonzereje, iii. a Kínából érkező behozatal valószínű árszintje dömpingellenes intézkedések hiányában, valamint iv. azoknak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatása, vagyis nem a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret által javasolt elemeken. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(270)

A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés a (257)–(267) preambulumbekezdésben ismertetett elemeken alapult, mint például i. a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás, ii. az uniós piac vonzereje, iii. a Kínából érkező behozatal valószínű árszintje dömpingellenes intézkedések hiányában, valamint iv. azoknak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatása, vagyis nem a Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret által javasolt elemeken. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (271) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt is állította, hogy a több mint három évtizedes védelem azt a benyomást kelti, hogy a kár megismétlődésének valószínűsége tartósan fennáll az uniós gazdasági ágazat számára. |
| --- | --- |

(271)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azt is állította, hogy a több mint három évtizedes védelem azt a benyomást kelti, hogy a kár megismétlődésének valószínűsége tartósan fennáll az uniós gazdasági ágazat számára.

| (272) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A jelenlegi vizsgálat a kár megismétlődését állapította meg a (257) preambulumbekezdésben említett elemek alapján. Az, hogy az intézkedések hosszú ideig hatályban vannak-e, nincs hatással a kár megismétlődésének valószínűségére, amelyre az egyes hatályvesztési felülvizsgálatok alkalmával kerül sor. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(272)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A jelenlegi vizsgálat a kár megismétlődését állapította meg a (257) preambulumbekezdésben említett elemek alapján. Az, hogy az intézkedések hosszú ideig hatályban vannak-e, nincs hatással a kár megismétlődésének valószínűségére, amelyre az egyes hatályvesztési felülvizsgálatok alkalmával kerül sor. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

7.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (273) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem volna-e egyértelműen ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és a beszállítók érdekeit is. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(273)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem volna-e egyértelműen ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és a beszállítók érdekeit is. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (274) | Elöljáróban meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos uniós gazdasági ágazat számára fontos. A volfrám-karbid alapvető fontosságú a gépek gyártásához, különösen a gépjárműiparban és a légi közlekedési ágazatban, az építőipari gépekhez, különösen az olyan infrastruktúrák esetében, mint az utak, az autópályák és a vasúti sínek, valamint a bányászati és fúróeszközökhöz. A volfrám-karbidot biztonsági és védelmi célokra is használják. Mindezek az alkalmazások arra engednek következtetni, hogy a gépek és szerszámok működésének fenntartásához kapcsolódóan számos értéklánc függ a volfrám-karbidból készült kopóalkatrészek vagy felületi bevonatok folyamatos és gyakori szállításától. |
| --- | --- |

(274)

Elöljáróban meg kell jegyezni, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos uniós gazdasági ágazat számára fontos. A volfrám-karbid alapvető fontosságú a gépek gyártásához, különösen a gépjárműiparban és a légi közlekedési ágazatban, az építőipari gépekhez, különösen az olyan infrastruktúrák esetében, mint az utak, az autópályák és a vasúti sínek, valamint a bányászati és fúróeszközökhöz. A volfrám-karbidot biztonsági és védelmi célokra is használják. Mindezek az alkalmazások arra engednek következtetni, hogy a gépek és szerszámok működésének fenntartásához kapcsolódóan számos értéklánc függ a volfrám-karbidból készült kopóalkatrészek vagy felületi bevonatok folyamatos és gyakori szállításától.

| (275) | Ezen túlmenően figyelembe kell venni azt is, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben a dömpingellenes intézkedések hatályban vannak, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatásai is értékelésre kerüljenek. |
| --- | --- |

(275)

Ezen túlmenően figyelembe kell venni azt is, hogy a korábbi vizsgálatok során az intézkedések elfogadását nem tekintették ellentétesnek az Unió érdekeivel. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben a dömpingellenes intézkedések hatályban vannak, lehetővé teszi, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlan hátrányos hatásai is értékelésre kerüljenek.

| (276) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(276)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének következtetni, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem áll érdekében fenntartani az intézkedéseket.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (277) | Amint azt a (166) preambulumbekezdés is megemlíti, a felülvizsgálati időszak alatt a hasonló termék előállítását kilenc uniós gyártó végezte, melyek hét csoporthoz tartoztak. Ezek közül a hat kérelmező öt csoportba tartozott. Emellett a Nashira Hardmetals S.r.l. (a továbbiakban: Nashira) felhasználóként működött együtt a vizsgálatban, mivel tevékenysége során a felülvizsgálat tárgyát képező terméket inkább használta, semmint gyártotta. Elmondható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat többsége aktívan részt vett a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(277)

Amint azt a (166) preambulumbekezdés is megemlíti, a felülvizsgálati időszak alatt a hasonló termék előállítását kilenc uniós gyártó végezte, melyek hét csoporthoz tartoztak. Ezek közül a hat kérelmező öt csoportba tartozott. Emellett a Nashira Hardmetals S.r.l. (a továbbiakban: Nashira) felhasználóként működött együtt a vizsgálatban, mivel tevékenysége során a felülvizsgálat tárgyát képező terméket inkább használta, semmint gyártotta. Elmondható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat többsége aktívan részt vett a vizsgálatban.

| (278) | Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a (249)–(255) preambulumbekezdésben levont következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésnek a (256)–(268) preambulumbekezdésben bemutatott érveire, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana. Az intézkedések bizonyítottan elengedhetetlenek ahhoz, hogy a volfrám-karbid előállítása megmaradjon az Unióban, mivel az uniós gazdasági ágazat nem tudna ellenállni annak a nyomásnak, amelyet az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat árszintjei alatt értékesített, Kínából érkező volfrám-karbid nagy mennyiségű dömpingelt behozatala jelentene. |
| --- | --- |

(278)

Figyelemmel az uniós gazdasági ágazat helyzetével kapcsolatban a (249)–(255) preambulumbekezdésben levont következtetésekre és a kár megismétlődésének lehetőségével kapcsolatos elemzésnek a (256)–(268) preambulumbekezdésben bemutatott érveire, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes vám hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete feltehetőleg jelentősen romlana. Az intézkedések bizonyítottan elengedhetetlenek ahhoz, hogy a volfrám-karbid előállítása megmaradjon az Unióban, mivel az uniós gazdasági ágazat nem tudna ellenállni annak a nyomásnak, amelyet az uniós piacon az uniós gazdasági ágazat árszintjei alatt értékesített, Kínából érkező volfrám-karbid nagy mennyiségű dömpingelt behozatala jelentene.

| (279) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, mivel a jelenlegi intézkedések hatására enyhült a Kínából érkező, tisztességtelen árú volfrám-karbid jelentette közvetlen verseny. Lehetővé tették az uniós volfrám-karbid-gyártók számára, hogy intenzív beruházásokat hajtsanak végre a termelési folyamat innovációja, valamint az újrahasznosítási és nyersanyag-kapacitások bővítése érdekében azzal a céllal, hogy csökkentsék a Kínából érkező behozataltól való függőséget, és hozzájáruljanak a körforgásos gazdasághoz, amelyet az európai zöld megállapodás menetrendje (111) foglal magában. |
| --- | --- |

(279)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az intézkedések fenntartása előnyös lenne az uniós gazdasági ágazat számára, mivel a jelenlegi intézkedések hatására enyhült a Kínából érkező, tisztességtelen árú volfrám-karbid jelentette közvetlen verseny. Lehetővé tették az uniós volfrám-karbid-gyártók számára, hogy intenzív beruházásokat hajtsanak végre a termelési folyamat innovációja, valamint az újrahasznosítási és nyersanyag-kapacitások bővítése érdekében azzal a céllal, hogy csökkentsék a Kínából érkező behozataltól való függőséget, és hozzájáruljanak a körforgásos gazdasághoz, amelyet az európai zöld megállapodás menetrendje (111) foglal magában.

111

| (280) | Ezzel szemben ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az valószínűleg kedvezőtlen lenne az uniós gazdasági ágazatra nézve. Komolyan veszélybe sodorná az uniós gazdasági ágazat életképességét, amelynek következésképpen esetlegesen meg kell szüntetnie működését, ami oda vezetne, hogy csökkennének az Unió piacán rendelkezésre álló források és enyhülne a verseny. Amennyiben az uniós gyártók beszüntetnék termelésüket, a keményfém eszközök és gépalkatrészek uniós gyártói főként a nyersanyagok harmadik országokból – elsősorban Kínából – érkező behozatalától függnének, miközben Kína nem csupán a világ vezető volfrámgyártója, hanem a világ készleteinek nagy részét is birtokolja. |
| --- | --- |

(280)

Ezzel szemben ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, az valószínűleg kedvezőtlen lenne az uniós gazdasági ágazatra nézve. Komolyan veszélybe sodorná az uniós gazdasági ágazat életképességét, amelynek következésképpen esetlegesen meg kell szüntetnie működését, ami oda vezetne, hogy csökkennének az Unió piacán rendelkezésre álló források és enyhülne a verseny. Amennyiben az uniós gyártók beszüntetnék termelésüket, a keményfém eszközök és gépalkatrészek uniós gyártói főként a nyersanyagok harmadik országokból – elsősorban Kínából – érkező behozatalától függnének, miközben Kína nem csupán a világ vezető volfrámgyártója, hanem a világ készleteinek nagy részét is birtokolja.

7.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (281) | A vizsgálat során egyetlen importőr sem működött együtt. |
| --- | --- |

(281)

A vizsgálat során egyetlen importőr sem működött együtt.

| (282) | Amint azt a kérelmezők a kérelemben jelezték: lehetséges, hogy a reakció hiányának az az oka, hogy az importőrök általában széles fémportfólióval kereskednek, és az Unión és Kínán kívül alternatív forrásokból tudják beszerezni a volfrám-karbidot, például Izraelből, Oroszországból, Japánból, Dél-Koreából és az Egyesült Államokból. |
| --- | --- |

(282)

Amint azt a kérelmezők a kérelemben jelezték: lehetséges, hogy a reakció hiányának az az oka, hogy az importőrök általában széles fémportfólióval kereskednek, és az Unión és Kínán kívül alternatív forrásokból tudják beszerezni a volfrám-karbidot, például Izraelből, Oroszországból, Japánból, Dél-Koreából és az Egyesült Államokból.

| (283) | A korábbi vizsgálatok megállapításaival összhangban nem állt rendelkezésre olyan bizonyíték, amely azt támasztotta volna alá, hogy az importőrök ne tudnák továbbra is Kínából beszerezni a termékeket vagy hogy komoly nehézségekbe ütközne az alternatív források felkutatása. |
| --- | --- |

(283)

A korábbi vizsgálatok megállapításaival összhangban nem állt rendelkezésre olyan bizonyíték, amely azt támasztotta volna alá, hogy az importőrök ne tudnák továbbra is Kínából beszerezni a termékeket vagy hogy komoly nehézségekbe ütközne az alternatív források felkutatása.

| (284) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az importőrök vonatkozásában nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(284)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az importőrök vonatkozásában nincsenek olyan kényszerítő okok, amelyek a meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

7.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (285) | Az eljárás megindításakor a Bizottság 54 ismert importőrrel/felhasználóval vette fel a kapcsolatot, és megadta számunkra a linket, amely a Bizottság honlapján elérhető kérdőívre mutatott. E felhasználók közül kilenc jelentkezett a megadott határidőn belül (amint azt a (277) preambulumbekezdés közli, a Nashira is, amely kis mennyiségben a hasonló termék előállítását is végezte). E felhasználók különféle ágazatokban, például a gépjárműiparban, a gépiparban és a repülőgépiparban használt keményfém eszközök előállításához szükséges cementált karbid alapanyagaként állítottak elő volfrám-karbidot. |
| --- | --- |

(285)

Az eljárás megindításakor a Bizottság 54 ismert importőrrel/felhasználóval vette fel a kapcsolatot, és megadta számunkra a linket, amely a Bizottság honlapján elérhető kérdőívre mutatott. E felhasználók közül kilenc jelentkezett a megadott határidőn belül (amint azt a (277) preambulumbekezdés közli, a Nashira is, amely kis mennyiségben a hasonló termék előállítását is végezte). E felhasználók különféle ágazatokban, például a gépjárműiparban, a gépiparban és a repülőgépiparban használt keményfém eszközök előállításához szükséges cementált karbid alapanyagaként állítottak elő volfrám-karbidot.

| (286) | A kilenc felhasználó közül hét töltötte ki a kérdőívet (a hétből három kapcsolt felhasználó volt). |
| --- | --- |

(286)

A kilenc felhasználó közül hét töltötte ki a kérdőívet (a hétből három kapcsolt felhasználó volt).

| (287) | Az érdekelt felek tájékoztatását megelőzően további 10 felhasználó jelentkezett. Ezek a felhasználók kifejtették álláspontjukat a hatályban lévő intézkedések fenntartásával kapcsolatban, de nem válaszoltak a kérdőívre. Ezenkívül egy másik felhasználó az érdekelt felek tájékoztatása előtt közölte álláspontját, de mivel nem erősítette meg, hogy ez bizalmas jellegű-e vagy sem, illetve nem nyújtott be betekinthető összefoglalót, álláspontját a Bizottság nem vette figyelembe. |
| --- | --- |

(287)

Az érdekelt felek tájékoztatását megelőzően további 10 felhasználó jelentkezett. Ezek a felhasználók kifejtették álláspontjukat a hatályban lévő intézkedések fenntartásával kapcsolatban, de nem válaszoltak a kérdőívre. Ezenkívül egy másik felhasználó az érdekelt felek tájékoztatása előtt közölte álláspontját, de mivel nem erősítette meg, hogy ez bizalmas jellegű-e vagy sem, illetve nem nyújtott be betekinthető összefoglalót, álláspontját a Bizottság nem vette figyelembe.

| (288) | A kérdőívre válaszoló hét felhasználó közül öt ellenezte az intézkedések fenntartását; ezek a következők voltak: a Betek, a Gühring, a Konrad Friedrichs és a G-ELIT, valamint a Höganäs Germany GmbH (a továbbiakban: Höganäs). A Nashira ezzel szemben az intézkedések fenntartását támogatta, míg a Saar-Hartmetall und Werkzeuge GmbH (a továbbiakban: Saar-Hartmetall) – jóllehet általában a dömpingellenes intézkedések mellett foglalt állást – előadta, hogy őt, mint kisebb vállalatot keményebben sújtják a dömpingellenes intézkedések, mint a nagyobb vállalatokat. |
| --- | --- |

(288)

A kérdőívre válaszoló hét felhasználó közül öt ellenezte az intézkedések fenntartását; ezek a következők voltak: a Betek, a Gühring, a Konrad Friedrichs és a G-ELIT, valamint a Höganäs Germany GmbH (a továbbiakban: Höganäs). A Nashira ezzel szemben az intézkedések fenntartását támogatta, míg a Saar-Hartmetall und Werkzeuge GmbH (a továbbiakban: Saar-Hartmetall) – jóllehet általában a dömpingellenes intézkedések mellett foglalt állást – előadta, hogy őt, mint kisebb vállalatot keményebben sújtják a dömpingellenes intézkedések, mint a nagyobb vállalatokat.

| (289) | Emellett azon 10 felhasználó közül, amelyek az érdekelt felek tájékoztatását megelőzően ismertették álláspontjukat, de nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, hat támogatta az intézkedések fenntartását. E felhasználók a következők voltak: a Ceratizit Austria GmbH, a Ceratizit Luxembourg S.à r.l., az AB Sandvik Coromant, a Seco Tools AB, a Dormer Pramet s.r.o. és a Hyperion Materials & Technologies (a továbbiakban: Hyperion). Nyilvános információk alapján e felhasználók közül öt kapcsolatban állt az uniós gazdasági ágazattal. Az intézkedések fenntartására négy ellenezte: a Fabricación Metales Duros S.A.L., az Atlas Diamant GmbH, az Abitzsch Präzisionsnormteile GmbH és az Oerlikon Metco WOKA GmbH. |
| --- | --- |

(289)

Emellett azon 10 felhasználó közül, amelyek az érdekelt felek tájékoztatását megelőzően ismertették álláspontjukat, de nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, hat támogatta az intézkedések fenntartását. E felhasználók a következők voltak: a Ceratizit Austria GmbH, a Ceratizit Luxembourg S.à r.l., az AB Sandvik Coromant, a Seco Tools AB, a Dormer Pramet s.r.o. és a Hyperion Materials & Technologies (a továbbiakban: Hyperion). Nyilvános információk alapján e felhasználók közül öt kapcsolatban állt az uniós gazdasági ágazattal. Az intézkedések fenntartására négy ellenezte: a Fabricación Metales Duros S.A.L., az Atlas Diamant GmbH, az Abitzsch Präzisionsnormteile GmbH és az Oerlikon Metco WOKA GmbH.

| (290) | Az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló öt felhasználó előadta, hogy a volfrám stratégiai nyersanyag, a volfrám-karbid pedig az uniós ipari és építőipari ágazatban széles körben használt keményfém eszközök és gépalkatrészek alapvető összetevője. Előadták továbbá, hogy mivel az eszközök és alkatrészek fogyóeszközök, az új eszközök és alkatrészek előállításához szükséges volfrám-karbid stabil kínálata alapvető fontosságú az uniós gazdasági ágazat értékláncának általános működése, valamint a tágabb értelemben vett uniós gazdaság szempontjából. Azzal érveltek, hogy az uniós volfrám-karbid-ágazat kulcsszerepet játszik az ellátás stabilitásának biztosításában. |
| --- | --- |

(290)

Az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló öt felhasználó előadta, hogy a volfrám stratégiai nyersanyag, a volfrám-karbid pedig az uniós ipari és építőipari ágazatban széles körben használt keményfém eszközök és gépalkatrészek alapvető összetevője. Előadták továbbá, hogy mivel az eszközök és alkatrészek fogyóeszközök, az új eszközök és alkatrészek előállításához szükséges volfrám-karbid stabil kínálata alapvető fontosságú az uniós gazdasági ágazat értékláncának általános működése, valamint a tágabb értelemben vett uniós gazdaság szempontjából. Azzal érveltek, hogy az uniós volfrám-karbid-ágazat kulcsszerepet játszik az ellátás stabilitásának biztosításában.

| (291) | A Hyperion is támogatta az intézkedések fenntartását, mivel az uniós gazdasági ágazat a fenntarthatóság, a körforgásos gazdaság és a környezetvédelmi megfontolások mellett az uniós piac ellátásbiztonságának garantálásában is szerepet játszik. |
| --- | --- |

(291)

A Hyperion is támogatta az intézkedések fenntartását, mivel az uniós gazdasági ágazat a fenntarthatóság, a körforgásos gazdaság és a környezetvédelmi megfontolások mellett az uniós piac ellátásbiztonságának garantálásában is szerepet játszik.

| (292) | A Saar-Hartmetall azzal érvelt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén rövid távon a felhasználók profitálnának a Kínából érkező behozatal alacsony áraiból, és az uniós gazdasági ágazat kiszorulna a piacról. Közép- és hosszú távon azonban az érintett termék kínai gyártói erőfölénybe kerülnének a piacon, és lehetőségük nyílna arra, hogy meghatározzák az árakat az Unióban. A Hyperion előadta továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat általi termelés visszaesése vagy megszűnése volfrám-karbid ellátásbiztonságát érintő problémákhoz vezetne az uniós piacon. Amint az a Covid19-világjárvány során egyértelművé vált, a Kínából (azaz nagy távolságból) történő beszerzés sérülékeny, ezért a helyi beszerzésnek az Unióban életképes lehetőségnek kell maradnia. |
| --- | --- |

(292)

A Saar-Hartmetall azzal érvelt, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén rövid távon a felhasználók profitálnának a Kínából érkező behozatal alacsony áraiból, és az uniós gazdasági ágazat kiszorulna a piacról. Közép- és hosszú távon azonban az érintett termék kínai gyártói erőfölénybe kerülnének a piacon, és lehetőségük nyílna arra, hogy meghatározzák az árakat az Unióban. A Hyperion előadta továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat általi termelés visszaesése vagy megszűnése volfrám-karbid ellátásbiztonságát érintő problémákhoz vezetne az uniós piacon. Amint az a Covid19-világjárvány során egyértelművé vált, a Kínából (azaz nagy távolságból) történő beszerzés sérülékeny, ezért a helyi beszerzésnek az Unióban életképes lehetőségnek kell maradnia.

| (293) | Az intézkedések fenntartását ellenző négy felhasználó – amelyek nem töltötték ki a kérdőívet – előadták, hogy a volfrám-karbidra kivetett dömpingellenes vámok gyengítenék globális versenyképességüket. |
| --- | --- |

(293)

Az intézkedések fenntartását ellenző négy felhasználó – amelyek nem töltötték ki a kérdőívet – előadták, hogy a volfrám-karbidra kivetett dömpingellenes vámok gyengítenék globális versenyképességüket.

| (294) | A Betek, a Gühring csoport, a Höganäs, a Nashira és a Saar-Hartmetall (a továbbiakban: együttműködő felhasználók) a felülvizsgálat tárgyát képező termékből a felülvizsgálati időszakban az uniós szabadpiaci felhasználás 22,9 %-ának megfelelő mennyiséget vásároltak. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket az uniós gazdasági ágazattól, Kínából és egyéb harmadik országokból szerezték be. A Kínából érkező behozataluk nagy részét az aktív feldolgozási eljárás keretében importálták. A vizsgálati időszak alatt az együttműködő felhasználók részére volfrám-karbidot szállító egyéb harmadik országok voltak a következők: Izrael, Oroszország, Japán és Vietnám. |
| --- | --- |

(294)

A Betek, a Gühring csoport, a Höganäs, a Nashira és a Saar-Hartmetall (a továbbiakban: együttműködő felhasználók) a felülvizsgálat tárgyát képező termékből a felülvizsgálati időszakban az uniós szabadpiaci felhasználás 22,9 %-ának megfelelő mennyiséget vásároltak. A felülvizsgálat tárgyát képező terméket az uniós gazdasági ágazattól, Kínából és egyéb harmadik országokból szerezték be. A Kínából érkező behozataluk nagy részét az aktív feldolgozási eljárás keretében importálták. A vizsgálati időszak alatt az együttműködő felhasználók részére volfrám-karbidot szállító egyéb harmadik országok voltak a következők: Izrael, Oroszország, Japán és Vietnám.

| (295) | A vizsgálat feltárta, hogy a volfrám-karbidot tartalmazó termékek értékesítéséből származó forgalom az együttműködő felhasználók esetében a felülvizsgálati időszakban a teljes forgalom mintegy 24–100 %-át tette ki. Egyes felhasználók vertikálisan integrált csoportokhoz tartoznak és bizonyos termékeket a csoport más vállalatai részére értékesítettek, míg mások független szereplők voltak. A független szervezetek cementáltkarbid-eszközöket is értékesítettek mind az uniós piacon, mind az Unión kívül. Az Unión kívüli értékesítések esetében a nyersanyagként felhasznált volfrám-karbid jelentős részét aktív feldolgozási eljárás keretében vásárolták Kínából, ezért behozatali vám megfizetésére nem került sor. |
| --- | --- |

(295)

A vizsgálat feltárta, hogy a volfrám-karbidot tartalmazó termékek értékesítéséből származó forgalom az együttműködő felhasználók esetében a felülvizsgálati időszakban a teljes forgalom mintegy 24–100 %-át tette ki. Egyes felhasználók vertikálisan integrált csoportokhoz tartoznak és bizonyos termékeket a csoport más vállalatai részére értékesítettek, míg mások független szereplők voltak. A független szervezetek cementáltkarbid-eszközöket is értékesítettek mind az uniós piacon, mind az Unión kívül. Az Unión kívüli értékesítések esetében a nyersanyagként felhasznált volfrám-karbid jelentős részét aktív feldolgozási eljárás keretében vásárolták Kínából, ezért behozatali vám megfizetésére nem került sor.

| (296) | Az együttműködő felhasználók széles termékválasztékot állítottak elő a felülvizsgálat tárgyát képező termékből. A volfrám-karbid költségeinek jelentősége felhasználónként jelentősen eltért. A különböző felhasználók által szolgáltatott információk arra engednek következtetni, hogy a volfrám-karbid a volfrám-karbid-tartalmú termékek költségének 13–71 %-át, az összes gyártott termék esetében pedig a vállalat összköltségének 7–22 %-át tette ki. Egyes felhasználók az általuk kiválasztott reprezentatív terméktípusokra vonatkozóan, míg mások az egész vállalatra vonatkozóan nyújtották be a költségadatokat. Ezért a Bizottság ezt az elemzést a két összehasonlításra vonatkozóan a rendelkezésére álló adatok alapján végezte el. |
| --- | --- |

(296)

Az együttműködő felhasználók széles termékválasztékot állítottak elő a felülvizsgálat tárgyát képező termékből. A volfrám-karbid költségeinek jelentősége felhasználónként jelentősen eltért. A különböző felhasználók által szolgáltatott információk arra engednek következtetni, hogy a volfrám-karbid a volfrám-karbid-tartalmú termékek költségének 13–71 %-át, az összes gyártott termék esetében pedig a vállalat összköltségének 7–22 %-át tette ki. Egyes felhasználók az általuk kiválasztott reprezentatív terméktípusokra vonatkozóan, míg mások az egész vállalatra vonatkozóan nyújtották be a költségadatokat. Ezért a Bizottság ezt az elemzést a két összehasonlításra vonatkozóan a rendelkezésére álló adatok alapján végezte el.

| (297) | Az együttműködő felhasználók általában nyereségesen működtek a felülvizsgálati időszak alatt, mind a teljes vállalat szintjén, mind pedig az érintett terméket magukban foglaló termékek esetében. A vállalati szintű jövedelmezőség a teljes forgalom 1–7 %-át tette ki, míg a felülvizsgálat tárgyát képező terméket magukban foglaló termékek jövedelmezősége a felülvizsgálat tárgyát képező terméket tartalmazó termékek értékesítéséből származó forgalom 3–6 %-ának felelt meg. |
| --- | --- |

(297)

Az együttműködő felhasználók általában nyereségesen működtek a felülvizsgálati időszak alatt, mind a teljes vállalat szintjén, mind pedig az érintett terméket magukban foglaló termékek esetében. A vállalati szintű jövedelmezőség a teljes forgalom 1–7 %-át tette ki, míg a felülvizsgálat tárgyát képező terméket magukban foglaló termékek jövedelmezősége a felülvizsgálat tárgyát képező terméket tartalmazó termékek értékesítéséből származó forgalom 3–6 %-ának felelt meg.

| (298) | Az egyik együttműködő felhasználó, a Höganäs előadta, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések miatt versenyeznie a késztermékeket gyártó olyan vállalatokkal, amelyek az Unión kívül működnek és olcsóbban férnek hozzá a nyersanyagokhoz. Ez azzal jár, hogy a Höganäs kénytelen a harmadik országbeli felhasználókhoz képest alacsonyabb árrést elfogadni. |
| --- | --- |

(298)

Az egyik együttműködő felhasználó, a Höganäs előadta, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések miatt versenyeznie a késztermékeket gyártó olyan vállalatokkal, amelyek az Unión kívül működnek és olcsóbban férnek hozzá a nyersanyagokhoz. Ez azzal jár, hogy a Höganäs kénytelen a harmadik országbeli felhasználókhoz képest alacsonyabb árrést elfogadni.

| (299) | A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat – amint azt a (297) preambulumbekezdés felidézi – azt mutatta, hogy a felhasználóknak a felülvizsgálati időszak alatt általában sikerült nyereséget generálniuk. Mindezek alapján az az érv, hogy az egyéb országokban működő felhasználók állítólagosan több nyereséget könyvelnek el, mint az uniós felhasználók, önmagában nem elegendő annak megállapításához, hogy az intézkedések egyértelműen ellentétesek lennének az uniós érdekkel. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(299)

A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat – amint azt a (297) preambulumbekezdés felidézi – azt mutatta, hogy a felhasználóknak a felülvizsgálati időszak alatt általában sikerült nyereséget generálniuk. Mindezek alapján az az érv, hogy az egyéb országokban működő felhasználók állítólagosan több nyereséget könyvelnek el, mint az uniós felhasználók, önmagában nem elegendő annak megállapításához, hogy az intézkedések egyértelműen ellentétesek lennének az uniós érdekkel. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (300) | Az intézkedéseket ellenző Gühring csoport azzal érvelt, hogy az intézkedések fenntartása esetén cementáltkarbid-termékei tekintetében veszítene piaci részesedéséből, mivel versenyhátrányba kerülne az Unión kívüli versenytársaival szemben, amelyek a dömpingellenes vámok megfizetése nélkül szerezhetnék be a kínai volfrám-karbidot. A Gühring csoport azzal érvelt, hogy termékeinek fő költségét a nyersanyagok (azaz a volfrám-karbid) költségei teszik ki, mely nyersanyag nem helyettesíthető. Ezen túlmenően magasabb nyersanyagköltségeket nem lehetne fedezni, és a piaci részesedés csökkenését kizárólag a termelőüzemek Unión kívülre történő áthelyezésével lehetne elkerülni. |
| --- | --- |

(300)

Az intézkedéseket ellenző Gühring csoport azzal érvelt, hogy az intézkedések fenntartása esetén cementáltkarbid-termékei tekintetében veszítene piaci részesedéséből, mivel versenyhátrányba kerülne az Unión kívüli versenytársaival szemben, amelyek a dömpingellenes vámok megfizetése nélkül szerezhetnék be a kínai volfrám-karbidot. A Gühring csoport azzal érvelt, hogy termékeinek fő költségét a nyersanyagok (azaz a volfrám-karbid) költségei teszik ki, mely nyersanyag nem helyettesíthető. Ezen túlmenően magasabb nyersanyagköltségeket nem lehetne fedezni, és a piaci részesedés csökkenését kizárólag a termelőüzemek Unión kívülre történő áthelyezésével lehetne elkerülni.

| (301) | Az intézkedések fenntartása az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingellenes vámtétel fenntartására korlátozódna, vagyis ugyanazon vámtétel maradna érvényben. A felhasználóknak tehát nem kellene a jelenleginél magasabb nyersanyagköltségekkel szembesülniük. A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat – amint az a (297) preambulumbekezdés felidézi – azt mutatta, hogy a felhasználók a felülvizsgálati időszak alatt általában nyereségesen működtek. A felhasználók áthelyezésére vonatkozó állítást illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a felhasználók a hatályban lévő intézkedések ellenére sem helyezték át termelésük nagy részét, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely ezzel szemben azt támasztaná alá, hogy az intézkedések hatályvesztése megakadályozná azt, hogy ezt megtegyék. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(301)

Az intézkedések fenntartása az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingellenes vámtétel fenntartására korlátozódna, vagyis ugyanazon vámtétel maradna érvényben. A felhasználóknak tehát nem kellene a jelenleginél magasabb nyersanyagköltségekkel szembesülniük. A Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat – amint az a (297) preambulumbekezdés felidézi – azt mutatta, hogy a felhasználók a felülvizsgálati időszak alatt általában nyereségesen működtek. A felhasználók áthelyezésére vonatkozó állítást illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a felhasználók a hatályban lévő intézkedések ellenére sem helyezték át termelésük nagy részét, és nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely ezzel szemben azt támasztaná alá, hogy az intézkedések hatályvesztése megakadályozná azt, hogy ezt megtegyék. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (302) | A Saar-Hartmetall előadta, hogy bár az intézkedések fenntartása esetén az uniós gazdasági ágazat fennmaradna, a keményfém eszközöket gyártó felhasználók az anyagintenzívebb termékek és a különleges technológiai know-how-t nem igénylő termékek tekintetében elveszítenék versenyképességüket. |
| --- | --- |

(302)

A Saar-Hartmetall előadta, hogy bár az intézkedések fenntartása esetén az uniós gazdasági ágazat fennmaradna, a keményfém eszközöket gyártó felhasználók az anyagintenzívebb termékek és a különleges technológiai know-how-t nem igénylő termékek tekintetében elveszítenék versenyképességüket.

| (303) | A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések ezidáig nem akadályozták meg a felhasználókat abban, hogy az érintett terméket vámok nélkül dolgozzák fel, tekintettel arra, hogy a behozatal nagyobb részére aktív feldolgozási eljárás keretében (tehát vámfizetés nélkül) került sor. Amint a 7. táblázat mutatja, a felülvizsgálati időszakban a felhasználók csak 38 tonna, a normál behozatali eljárás keretében érkező behozatal után fizettek dömpingellenes vámot. Úgy tűnik továbbá, hogy ezt a kereskedelmi szerkezetet nem feltétlenül az intézkedések idézték elő: amint arra a (274) preambulumbekezdés emlékeztet, a volfrám-karbidot valamennyi országban számos iparágban, sokféle célra alkalmazzák, ezért a volfrám-karbidból készült keményfém eszközök minden valószínűség szerint globális terméknek minősülnek, amelyek exportálhatók az Unióból. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(303)

A Bizottság megjegyezte, hogy az intézkedések ezidáig nem akadályozták meg a felhasználókat abban, hogy az érintett terméket vámok nélkül dolgozzák fel, tekintettel arra, hogy a behozatal nagyobb részére aktív feldolgozási eljárás keretében (tehát vámfizetés nélkül) került sor. Amint a 7. táblázat mutatja, a felülvizsgálati időszakban a felhasználók csak 38 tonna, a normál behozatali eljárás keretében érkező behozatal után fizettek dömpingellenes vámot. Úgy tűnik továbbá, hogy ezt a kereskedelmi szerkezetet nem feltétlenül az intézkedések idézték elő: amint arra a (274) preambulumbekezdés emlékeztet, a volfrám-karbidot valamennyi országban számos iparágban, sokféle célra alkalmazzák, ezért a volfrám-karbidból készült keményfém eszközök minden valószínűség szerint globális terméknek minősülnek, amelyek exportálhatók az Unióból. Ezért ezt az állítást a Bizottság elutasította.

| (304) | A vizsgálat megállapította, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére az észrevételeket benyújtó felhasználók közül jelentős számú felhasználónak volt lehetősége arra, hogy – az uniós gazdasági ágazattól történő beszerzésekkel, a Kínából az aktív feldolgozási eljárás keretében érkező behozatal révén (mely után nem fizettek dömpingellenes vámot), valamint a volfrám-karbid egyéb forrásokból származó behozatala révén – folytassa tevékenységét az Unióban. A felülvizsgálati időszak alatt ténylegesen csak 38 tonna – normál behozatali eljárás keretében importált – volfrám-karbid behozatala után fizettek dömpingellenes vámot. Hozzá kell tenni azt is, hogy a felhasználók a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére általában nyereségesen működtek. Emellett az intézkedések fenntartását több felhasználó is támogatta, amelyek között az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló és attól független felhasználók, a hasonló termék gyártását folytató és nem folytató felhasználók egyaránt voltak. Ilyen körülmények között a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak jelentős negatív hatást a felhasználókra. |
| --- | --- |

(304)

A vizsgálat megállapította, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére az észrevételeket benyújtó felhasználók közül jelentős számú felhasználónak volt lehetősége arra, hogy – az uniós gazdasági ágazattól történő beszerzésekkel, a Kínából az aktív feldolgozási eljárás keretében érkező behozatal révén (mely után nem fizettek dömpingellenes vámot), valamint a volfrám-karbid egyéb forrásokból származó behozatala révén – folytassa tevékenységét az Unióban. A felülvizsgálati időszak alatt ténylegesen csak 38 tonna – normál behozatali eljárás keretében importált – volfrám-karbid behozatala után fizettek dömpingellenes vámot. Hozzá kell tenni azt is, hogy a felhasználók a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére általában nyereségesen működtek. Emellett az intézkedések fenntartását több felhasználó is támogatta, amelyek között az uniós gazdasági ágazattal kapcsolatban álló és attól független felhasználók, a hasonló termék gyártását folytató és nem folytató felhasználók egyaránt voltak. Ilyen körülmények között a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak jelentős negatív hatást a felhasználókra.

7.4.   A nyersanyag-beszállítók érdeke

A nyersanyag-beszállítók érdeke

| (305) | Két, az upstream újrahasznosítási ágazatban működő vállalat és egy szövetség jelentkezett, és jelezte, hogy támogatja az intézkedések fenntartását. A két vállalat az RS-Recycling GmbH és a PA Metals Recycling OHG volt, a szövetség pedig az Európai Újhasznosítási Iparszövetség (European Recycling Industries’ Confederation, EuRIC) volt. Egy másik beszállító is jelentkezett és nyújtott be beadványt, de mivel nem erősítette meg, hogy az bizalmas jellegű-e vagy sem, illetve nem nyújtott be betekinthető összefoglalót, álláspontját a Bizottság nem vette figyelembe. |
| --- | --- |

(305)

Két, az upstream újrahasznosítási ágazatban működő vállalat és egy szövetség jelentkezett, és jelezte, hogy támogatja az intézkedések fenntartását. A két vállalat az RS-Recycling GmbH és a PA Metals Recycling OHG volt, a szövetség pedig az Európai Újhasznosítási Iparszövetség (European Recycling Industries’ Confederation, EuRIC) volt. Egy másik beszállító is jelentkezett és nyújtott be beadványt, de mivel nem erősítette meg, hogy az bizalmas jellegű-e vagy sem, illetve nem nyújtott be betekinthető összefoglalót, álláspontját a Bizottság nem vette figyelembe.

| (306) | A fent említett két vállalat és a szövetség azzal érvelt, hogy jelentős beruházásokat hajtottak végre a volfrám- és egyéb fémhulladékok újrafeldolgozása terén, és hogy az uniós és a globális környezetvédelmi célok fényében egyre fontosabbá vált a körforgásos gazdaságok és a fenntartható értékláncok fejlesztése. Azzal érveltek továbbá, hogy Kína rendelkezik a legnagyobb volfrámkészletekkel a világon, és hogy a kínai kormány a másodlagos nyersanyagok használatának visszaszorítása érdekében hajlamos alacsonyan tartani a primer nyersanyagból előállított volfrámtermékek árait. Előadták, hogy ebből következően az intézkedések hatályvesztése és a Kínából érkező (főként az elsődleges nyersanyagból előállított) volfrám-karbid dömpingelt behozatalának újraindulása esetén az Unió körforgásos értékláncának egy jelentős részét elveszítené, ami annak kockázatával járna, hogy az újrahasznosítást végző uniós szereplők felhagynak üzleti tevékenységükkel, és meghiúsulnak a fenntartható és körforgásos ellátási láncok létrehozására irányuló uniós erőfeszítések. |
| --- | --- |

(306)

A fent említett két vállalat és a szövetség azzal érvelt, hogy jelentős beruházásokat hajtottak végre a volfrám- és egyéb fémhulladékok újrafeldolgozása terén, és hogy az uniós és a globális környezetvédelmi célok fényében egyre fontosabbá vált a körforgásos gazdaságok és a fenntartható értékláncok fejlesztése. Azzal érveltek továbbá, hogy Kína rendelkezik a legnagyobb volfrámkészletekkel a világon, és hogy a kínai kormány a másodlagos nyersanyagok használatának visszaszorítása érdekében hajlamos alacsonyan tartani a primer nyersanyagból előállított volfrámtermékek árait. Előadták, hogy ebből következően az intézkedések hatályvesztése és a Kínából érkező (főként az elsődleges nyersanyagból előállított) volfrám-karbid dömpingelt behozatalának újraindulása esetén az Unió körforgásos értékláncának egy jelentős részét elveszítené, ami annak kockázatával járna, hogy az újrahasznosítást végző uniós szereplők felhagynak üzleti tevékenységükkel, és meghiúsulnak a fenntartható és körforgásos ellátási láncok létrehozására irányuló uniós erőfeszítések.

| (307) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a beszállítóknak érdekében áll a hatályban levő dömpingellenes intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(307)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a beszállítóknak érdekében áll a hatályban levő dömpingellenes intézkedések fenntartása.

7.5.   Egyéb vizsgált tényezők

Egyéb vizsgált tényezők

7.5.1.   Verseny az Unióban és újonnan piacra lépő szereplők

Verseny az Unióban és újonnan piacra lépő szereplők

| (308) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret exportáló gyártók előadták, hogy az uniós piacon egymáshoz szorosan kapcsolódó, egymással régóta fennálló kereskedelmi kapcsolatokkal rendelkező piaci szereplők működnek, ami visszatarthatta az érdekelt feleket attól, hogy észrevételeikben nyíltan ellenezzék az intézkedéseket. A szóban forgó exportáló gyártók azzal érveltek, hogy az uniós piac jól védett és önálló piac, ahol nincs szükség a beszerzési források diverzifikálására vagy a versenyre, és hogy e piacot befolyásos szereplők uralják a felhasználók és az importőrök kárára. A szóban forgó exportáló gyártók kijelentették, hogy az egyes felhasználók által az árképzéssel és a nyereségszerzéssel kapcsolatban felvetett aggályok arra utalnak, hogy az uniós piacon a költségeket és az árakat sokkal magasabb szinten határozták meg, mint más országokban. |
| --- | --- |

(308)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret exportáló gyártók előadták, hogy az uniós piacon egymáshoz szorosan kapcsolódó, egymással régóta fennálló kereskedelmi kapcsolatokkal rendelkező piaci szereplők működnek, ami visszatarthatta az érdekelt feleket attól, hogy észrevételeikben nyíltan ellenezzék az intézkedéseket. A szóban forgó exportáló gyártók azzal érveltek, hogy az uniós piac jól védett és önálló piac, ahol nincs szükség a beszerzési források diverzifikálására vagy a versenyre, és hogy e piacot befolyásos szereplők uralják a felhasználók és az importőrök kárára. A szóban forgó exportáló gyártók kijelentették, hogy az egyes felhasználók által az árképzéssel és a nyereségszerzéssel kapcsolatban felvetett aggályok arra utalnak, hogy az uniós piacon a költségeket és az árakat sokkal magasabb szinten határozták meg, mint más országokban.

| (309) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a piacon hét uniós gyártói csoport működik, amelyek különböző gyártási folyamatokat és nyersanyagokat használnak. Amint azt az (56)–(58) preambulumbekezdés ismerteti, egyes uniós gyártók csak primer nyersanyagokat, míg mások primer nyersanyagokat és fémhulladékot is használnak. Az uniós gyártók hat csoportja egymástól független, és egymás versenytársai az uniós piacon. Ezenkívül a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós piacon más beszerzési források is rendelkezésre állnak, amint arra a (294) preambulumbekezdés is emlékeztet. Végezetül: a Bizottság megjegyezte, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz képest (mely időszakban hat uniós gyártói csoport végzett tevékenységet a piacon) egy új uniós gyártó, a Nashira lépett be a piacra. Ez azt mutatja, hogy az uniós piac még mindig dinamikus, és a belépési korlátok leküzdhetők. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(309)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a piacon hét uniós gyártói csoport működik, amelyek különböző gyártási folyamatokat és nyersanyagokat használnak. Amint azt az (56)–(58) preambulumbekezdés ismerteti, egyes uniós gyártók csak primer nyersanyagokat, míg mások primer nyersanyagokat és fémhulladékot is használnak. Az uniós gyártók hat csoportja egymástól független, és egymás versenytársai az uniós piacon. Ezenkívül a vizsgálat kimutatta, hogy az uniós piacon más beszerzési források is rendelkezésre állnak, amint arra a (294) preambulumbekezdés is emlékeztet. Végezetül: a Bizottság megjegyezte, hogy az előző hatályvesztési felülvizsgálathoz képest (mely időszakban hat uniós gyártói csoport végzett tevékenységet a piacon) egy új uniós gyártó, a Nashira lépett be a piacra. Ez azt mutatja, hogy az uniós piac még mindig dinamikus, és a belépési korlátok leküzdhetők. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

7.5.2.   A volfrám mint kritikus fontosságú nyersanyag, potenciális stratégiai fontosságú nyersanyag és konfliktusövezetből származó ásvány

A volfrám mint kritikus fontosságú nyersanyag, potenciális stratégiai fontosságú nyersanyag és konfliktusövezetből származó ásvány

| (310) | A volfrámot 2011 óta a következetesen az Unió kritikus fontosságú nyersanyagaként sorolják be (112). A Bizottság a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló európai jogszabályra irányuló javaslatában (113) javasolta, hogy a volfrám továbbra is szerepeljen a kritikus fontosságú nyersanyagok uniós jegyzékében. |
| --- | --- |

(310)

A volfrámot 2011 óta a következetesen az Unió kritikus fontosságú nyersanyagaként sorolják be (112). A Bizottság a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló európai jogszabályra irányuló javaslatában (113) javasolta, hogy a volfrám továbbra is szerepeljen a kritikus fontosságú nyersanyagok uniós jegyzékében.

112

113

| (311) | Ezen túlmenően a Bizottság a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló európai jogszabályra irányuló javaslatában azt is javasolta, hogy a volfrám minősüljön stratégiai fontosságú nyersanyagnak, mely fogalom a zöld és digitális kettős átállást, valamint a védelmi és űrkutatási célkitűzéseket támogató technológia szempontjából kiemelten fontos nyersanyagokat foglalja magában (114). |
| --- | --- |

(311)

Ezen túlmenően a Bizottság a kritikus fontosságú nyersanyagokról szóló európai jogszabályra irányuló javaslatában azt is javasolta, hogy a volfrám minősüljön stratégiai fontosságú nyersanyagnak, mely fogalom a zöld és digitális kettős átállást, valamint a védelmi és űrkutatási célkitűzéseket támogató technológia szempontjából kiemelten fontos nyersanyagokat foglalja magában (114).

114

| (312) | Végezetül: az Unió által a volfrám ellátási láncára fordított figyelmet az is mutatja, hogy a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendelet (115) a volfrámot a konfliktusövezetből származó ásványok közé sorolja. Ez azt jelenti, hogy a volfrám behozatala során az uniós importőröknek a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségeket kell teljesíteniük annak biztosítása érdekében, hogy a volfrámkereskedelmet ne használják fegyveres csoportok finanszírozására, kényszermunkára és egyéb emberi jogi visszaélésekre, valamint a korrupció és a pénzmosás támogatására a politikailag instabil területeken. |
| --- | --- |

(312)

Végezetül: az Unió által a volfrám ellátási láncára fordított figyelmet az is mutatja, hogy a konfliktusövezetből származó ásványokról szóló rendelet (115) a volfrámot a konfliktusövezetből származó ásványok közé sorolja. Ez azt jelenti, hogy a volfrám behozatala során az uniós importőröknek a kellő gondosságra vonatkozó kötelezettségeket kell teljesíteniük annak biztosítása érdekében, hogy a volfrámkereskedelmet ne használják fegyveres csoportok finanszírozására, kényszermunkára és egyéb emberi jogi visszaélésekre, valamint a korrupció és a pénzmosás támogatására a politikailag instabil területeken.

115

| (313) | Tekintettel a volfrámellátási láncot érintő összetett szabályozási keretre, valamint a volfrám stratégiai jelentőségére, az Uniónak érdekében áll az, hogy a volfrám-karbid előállítását fenntartsa az Unióban, valamint hogy előmozdítsa az újrahasznosítást az elsődleges nyersanyagok felhasználásának visszaszorítása és a relatív importfüggőség csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(313)

Tekintettel a volfrámellátási láncot érintő összetett szabályozási keretre, valamint a volfrám stratégiai jelentőségére, az Uniónak érdekében áll az, hogy a volfrám-karbid előállítását fenntartsa az Unióban, valamint hogy előmozdítsa az újrahasznosítást az elsődleges nyersanyagok felhasználásának visszaszorítása és a relatív importfüggőség csökkentése érdekében.

7.5.3.   Az intézkedések esetleges meghosszabbítása

Az intézkedések esetleges meghosszabbítása

| (314) | A Höganäs – amely ellenezte az intézkedések fenntartását – azzal érvelt, hogy a volfrám-karbidra kivetett dömpingellenes vámot meg kell fizetnie, ezzel szemben a továbbfeldolgozott termékre nincs kivetve dömpingellenes vám. |
| --- | --- |

(314)

A Höganäs – amely ellenezte az intézkedések fenntartását – azzal érvelt, hogy a volfrám-karbidra kivetett dömpingellenes vámot meg kell fizetnie, ezzel szemben a továbbfeldolgozott termékre nincs kivetve dömpingellenes vám.

| (315) | A Nashira – amely gyártó és felhasználó is egyben, és az intézkedések fenntartását szorgalmazta – előadta, hogy erős versenyt tapasztal a sok eseten vertikálisan integrált kínai keményfémeszköz-gyártók részéről, amelyek volfrám-karbid előállításával is foglalkoznak, és bizonyos esetekben volfrámbányákat birtokolnak. A Nashira továbbá azzal érvelt, hogy a volfrám-karbidra vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem elegendőek az európai volfrámpiac védelméhez és stabilizálásához, és javasolta dömpingellenes intézkedések bevezetését a 8207 és 8209 vámtarifaszám alá tartozó volfrámalapú termékekre vonatkozóan is. |
| --- | --- |

(315)

A Nashira – amely gyártó és felhasználó is egyben, és az intézkedések fenntartását szorgalmazta – előadta, hogy erős versenyt tapasztal a sok eseten vertikálisan integrált kínai keményfémeszköz-gyártók részéről, amelyek volfrám-karbid előállításával is foglalkoznak, és bizonyos esetekben volfrámbányákat birtokolnak. A Nashira továbbá azzal érvelt, hogy a volfrám-karbidra vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem elegendőek az európai volfrámpiac védelméhez és stabilizálásához, és javasolta dömpingellenes intézkedések bevezetését a 8207 és 8209 vámtarifaszám alá tartozó volfrámalapú termékekre vonatkozóan is.

| (316) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelenlegi vizsgálat hatálya a volfrám-karbidra, a zsugorított volfrám-karbidra és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbidra korlátozódik. A jelenlegi vizsgálat keretében a termékkör módosítására nincs lehetőség. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(316)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelenlegi vizsgálat hatálya a volfrám-karbidra, a zsugorított volfrám-karbidra és a fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbidra korlátozódik. A jelenlegi vizsgálat keretében a termékkör módosítására nincs lehetőség. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

7.5.4.   Az intézkedések időtartama

Az intézkedések időtartama

| (317) | A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azzal érvelt, hogy az érintett termékre vonatkozó dömpingellenes intézkedések túlságosan régóta vannak hatályban, ezért fenntartásuk indokolatlan. |
| --- | --- |

(317)

A Zhangyuan Tungsten, a Xianglu Tungsten és a Golden Egret azzal érvelt, hogy az érintett termékre vonatkozó dömpingellenes intézkedések túlságosan régóta vannak hatályban, ezért fenntartásuk indokolatlan.

| (318) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerint amennyiben fennáll a kárt okozó dömping folytatódása vagy megismétlődése, és az intézkedések összességében egyértelműen nem ellentétesek az Unió érdekével, az intézkedéseket fenn kell tartani. A jelenlegi vizsgálatban minden feltétel teljesült. Emellett az érintett felek nem ismertettek olyan, az általános uniós érdekre vonatkozó konkrét indokot, amely egyértelműen az intézkedések fenntartása ellen szólna. A Bizottságnak tehát nincs más választása, mint hogy dömpingellenes intézkedéseket vezessen be. A Bizottság ezért elutasította ezt az érvelést. |
| --- | --- |

(318)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek szerint amennyiben fennáll a kárt okozó dömping folytatódása vagy megismétlődése, és az intézkedések összességében egyértelműen nem ellentétesek az Unió érdekével, az intézkedéseket fenn kell tartani. A jelenlegi vizsgálatban minden feltétel teljesült. Emellett az érintett felek nem ismertettek olyan, az általános uniós érdekre vonatkozó konkrét indokot, amely egyértelműen az intézkedések fenntartása ellen szólna. A Bizottságnak tehát nincs más választása, mint hogy dömpingellenes intézkedéseket vezessen be. A Bizottság ezért elutasította ezt az érvelést.

7.5.5.   Zsugorított volfrám-karbid

Zsugorított volfrám-karbid

| (319) | A Technogenia azzal érvelt, hogy a zsugorított volfrám-karbidra vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem állnak az Unió érdekében, mivel az uniós gazdasági ágazat beszüntette e termék gyártását. |
| --- | --- |

(319)

A Technogenia azzal érvelt, hogy a zsugorított volfrám-karbidra vonatkozó dömpingellenes intézkedések nem állnak az Unió érdekében, mivel az uniós gazdasági ágazat beszüntette e termék gyártását.

| (320) | Jóllehet a vizsgálat valóban feltárta, hogy a zsugorított volfrám-karbidot már nem gyártják az uniós piacon, a zsugorított volfrám-karbid és a volfrám-karbid részben felcserélhető termékek, amint azt az (66) preambulumbekezdés ismerteti. Emellett a Bizottság megállapította, hogy léteznek alternatív források, és a zsugorított volfrám-karbid Kanadából dömpingellenes vámok nélkül importálható. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(320)

Jóllehet a vizsgálat valóban feltárta, hogy a zsugorított volfrám-karbidot már nem gyártják az uniós piacon, a zsugorított volfrám-karbid és a volfrám-karbid részben felcserélhető termékek, amint azt az (66) preambulumbekezdés ismerteti. Emellett a Bizottság megállapította, hogy léteznek alternatív források, és a zsugorított volfrám-karbid Kanadából dömpingellenes vámok nélkül importálható. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

7.6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (321) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok az uniós érdek tekintetében, amelyek a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára alkalmazandó jelenlegi intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(321)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan kényszerítő okok az uniós érdek tekintetében, amelyek a Kínából származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára alkalmazandó jelenlegi intézkedések fenntartása ellen szólnának.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (322) | A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából származó volfrám-karbidra, zsugorított volfrám-karbidra és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbidra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(322)

A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából származó volfrám-karbidra, zsugorított volfrám-karbidra és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbidra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (323) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (116) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(323)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (116) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

116

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (324) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(324)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a 2849 90 30 és az ex 3824 30 00 KN-kód (117) (TARIC-kód: 3824300010) alá tartozó és a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben megnevezett termék vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele 33 %.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 2737/90/EGK rendelete (1990. szeptember 24.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára történő végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az ideiglenes dömpingellenes vám végleges beszedéséről (HL L 264., 1990.9.27., 7. o.).

2

(3)  A Bizottság 90/480/EGK határozata (1990. szeptember 24.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárással kapcsolatban bizonyos exportőrök által felajánlott kötelezettségvállalások elfogadásáról és az érintett exportőrökkel kapcsolatos vizsgálat megszüntetéséről (HL L 264., 1990.9.27., 59. o.).

3

(4)  A Tanács 610/95/EK rendelete (1995. március 20.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrámérc és dúsított volfrámérc, volfrám-oxid, volfrámsav, volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára történő végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2735/90/EGK, 2736/90/EGK és 2737/90/EGK rendelet módosításáról, valamint a 2286/94/EK bizottsági rendelettel kivetett ideiglenes dömpingellenes vámok formájában biztosított összegek végleges beszedéséről (HL L 64., 1995.3.22., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 771/98/EK rendelete (1998. április 7.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára történő végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 111., 1998.4.9., 1. o.).

5

(6)  A Tanács 2268/2004/EK rendelete (2004. december 22.) végleges dömpingellenes vám kivetéséről a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára (HL L 395., 2004.12.31., 56. o.).

6

(7)  A Tanács 1275/2005/EK rendelete (2005. július 26.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 2268/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 202., 2005.8.3., 1. o.).

7

(8)  A Tanács 287/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 21.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid és zsugorított volfrám-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 78., 2011.3.24., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.). Ezt a rendeletet az alaprendelet kodifikálta.

9

(10)  A Bizottság (EU) 2017/942 végrehajtási rendelete (2017. június 1.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 142., 2017.6.2., 53. o.).

10

(11)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 354., 2021.9.3., 2. o.).

11

(12)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-karbid, zsugorított volfrám-karbid és fémporral egyszerűen összekevert volfrám-karbid behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 217., 2022.6.1., 17. o.).

12

(13)  http://www.ctia.com.cn/en/news/31091.html

13

(14)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2604

14

(15)  A Bizottság a makrogazdasági adatokat is ellenőrizte a kérelmezők jogi képviselőjének telephelyein.

15

(16)  A Bizottság (EU) 2017/942 végrehajtási rendelete, (37) preambulumbekezdés.

16

(17)  A Tanács 771/98/EK rendelete, (11) preambulumbekezdés; a Tanács 2268/2004/EK rendelete, (17)–(19) preambulumbekezdés; és a Bizottság (EU) 2017/942 végrehajtási rendelete, (196) preambulumbekezdés.

17

(18)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

18

(19)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete (2019. július 26.) a Kínai Népköztársaságból származó volfrámelektródák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről.

19

(20)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (49) preambulumbekezdés.

20

(21)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (56)–(60) preambulumbekezdés.

21

(22)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (61)–(64) preambulumbekezdés.

22

(23)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (65)–(73) preambulumbekezdés.

23

(24)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (74)–(77) preambulumbekezdés.

24

(25)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (78)–(80) preambulumbekezdés.

25

(26)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (81)–(90) preambulumbekezdés.

26

(27)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2017) 483 final/2, 2017.12.20., megtekinthető a következő internetcímen: https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=hu.

27

(28)  A Kínából érkező volfrám-karbidra vonatkozó, az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem. A kérelmet az EU WC Industry nyújtotta be 2022. február 25-én.

28

(29)  A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete.

29

(30)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, 60. pont.

30

(31)  Ugyanott, 62. pont.

31

(32)  Ugyanott, 63. pont.

32

(33)  Ugyanott, 65. pont.

33

(34)  Ugyanott, 70. pont.

34

(35)  Ugyanott, 71. pont.

35

(36)  Ugyanott, 72. pont.

36

(37)  Ugyanott, 72–75. pont.

37

(38)  Ugyanott, 78. pont.

38

(39)  Ugyanott, 76. pont.

39

(40)  Ugyanott, 80. pont.

40

(41)  Ugyanott, 81. pont.

41

(42)  Ugyanott, 82. pont.

42

(43)  A Bizottság (EU) 2021/1812 végrehajtási rendelete (2021. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes grafitelektróda-rendszerek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 366., 2021.10.15., 62. o.), (90) preambulumbekezdés.

43

(44)  Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem, 86. pont.

44

(45)  Ugyanott, 87. pont.

45

(46)  Ugyanott, 88. pont.

46

(47)  Ugyanott, 89. pont.

47

(48)  Ugyanott, 90. pont.

48

(49)  Ugyanott, 91. pont.

49

(50)  Ugyanott, 94. pont.

50

(51)  Ugyanott, 93. pont.

51

(52)  Ugyanott, 91. pont.

52

(53)  Ugyanott, 95. pont.

53

(54)  Lásd: http://www.minmetals.com.cn/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

54

(55)  Lásd: https://www.601.cn/ & https://aiqicha.baidu.com/company_detail_30386666552710 (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

55

(56)  Lásd: http://www.gesac.com.cn & https://aiqicha.baidu.com/company_detail_29681726678350 (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

56

(57)  Lásd: http://www.zgcc.com/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

57

(58)  Lásd: http://www.minmetals.com.cn/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

58

(59)  Lásd: http://www.gesac.com.cn & https://aiqicha.baidu.com/company_detail_29681726678350 (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

59

(60)  A China Minmetals 2021. évi éves jelentése. Lásd: http://static.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/new/2022-03-15/600058_20220315_11_WhMHFybV.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

60

(61)  Ugyanott, 189. oldal.

61

(62)  Ugyanott, 181/244. oldal.

62

(63)  A Xiamen Tungsten 2022. évi éves jelentése, 237/304. o. és 255/304. o. Lásd: https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202304211585690834_1.pdf?1682102399000.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

63

(64)  Lásd: http://www.minmetals.com.cn/ddjj/gztx/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

64

(65)  Lásd például a KKP alapszabályának 33. cikkét.

65

(66)  Lásd: www.oke-carbide.com (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

66

(67)  Az OKE Carbide 2022. évi féléves jelentése. Lásd: http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2022/2022-8/2022-08-10/8408838.PDF (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

67

(68)  Ugyanott, 133. oldal.

68

(69)  Kínai Volfrám-ágazati Szövetség (China Tungsten Industry Association). Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.ctia.net.cn/about/Charter/ (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.) és a Kínai Nemvasfém-ipari Szövetség alapszabálya. Megtekinthető a következő internetcímen: www.chinania.org.cn (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

69

(70)  Lásd: https://minmetalstungsten.com/news/940.html (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

70

(71)  Lásd: https://aiqicha.baidu.com/company_detail_29681726678350 (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

71

(72)  A Xiamen Tungsten Industry alapszabálya, 2. cikk. Lásd: https://data.eastmoney.com/notices/detail/600549/AN202304211585690826.html# (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

72

(73)  Ugyanott, 98. cikk.

73

(74)  2023/48. sz. közlemény a ritkaföldfémekre és a volfrámércre alkalmazandó teljes bányászati mennyiségek ellenőrzéséről és a 2023. évi mutatók első csoportjáról. Megtekinthető a következő internetcímen: http://gi.mnr.gov.cn/202304/t20230412_2781069.html (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

74

(75)  Ugyanott, I.1. szakasz.

75

(76)  Ugyanott.

76

(77)  Ugyanott, II.5. szakasz.

77

(78)  2022/138. sz. közlemény a ritkaföldfémekre és a volfrámércre alkalmazandó teljes bányászati mennyiségek ellenőrzéséről és a 2022. évi mutatók első csoportjáról. Megtekinthető a következő internetcímen: http://gi.mnr.gov.cn/202208/t20220817_2745900.html (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

78

(79)  Ugyanott, I. szakasz.

79

(80)  A nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv. Lásd: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

80

(81)  Ugyanott, VII.1. szakasz.

81

(82)  Ugyanott.

82

(83)  Lásd a Jiangxi tizennegyedik ötéves tervét a nemvasfémek magas minőségű fejlődéséről. Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.jiangxi.gov.cn/art/2021/11/11/art_5006_3717077.html (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

83

(84)  Ugyanott, II.3. szakasz.

84

(85)  Ugyanott.

85

(86)  Ugyanott, III.2. szakasz.

86

(87)  Ugyanott.

87

(88)  Henan tizennegyedik ötéves terve a kiváló színvonalú feldolgozóipar fejlesztéséről. Megtekinthető a következő internetcímen: http://fgw.henan.gov.cn/2022/01-27/2389710.html (legutóbbi hozzáférés: 2023. május 11.).

88

(89)  Ugyanott, IV.3. szakasz.

89

(90)  Lásd: A Bizottság (EU) 2019/1267 végrehajtási rendelete, (78)–(80) preambulumbekezdés.

90

(91)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

91

(92)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségi szintű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

92

(93)  A referenciaérték megtekinthető a következő internetcímen: https://www.usgs.gov/centers/national-minerals-information-center/tungsten-statistics-and-information.

93

(94)  A munkaerőköltségek a következő internetcímen tekinthetők meg: https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo.

94

(95)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789

95

(96)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2; https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566; https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459

96

(97)  https://www3.tcmb.gov.tr/sektor/#/en

97

(98)  https://www3.tcmb.gov.tr/sektor/#/en

98

(99)  http://www.ctia.com.cn/en/news/31091.html

99

(100)  http://www.ctia.com.cn/en/news/32684.html

100

(101)  A jelentés a következő weboldalon tekinthető meg: https://www.woodmac.com/reports/metals-roskill-tungsten-outlook-to-2030-528383/.

101

(102)  https://www.itia.info/assets/files/newsletters/ITIA_Newsletter_2018_05.pdf

102

(103)  A jelentés a következő weboldalon tekinthető meg: https://www.woodmac.com/reports/metals-roskill-tungsten-outlook-to-2030-528383/.

103

(104)  A W és WC közötti átváltási együttható 1,065.

104

(105)  https://www.mdpi.com/2075-163X/11/7/701

105

(106)  https://www.argusmedia.com/en/news/2171663-china-to-maintain-ferroalloys-metals-tariffs-in-2021

106

(107)  https://www.trademap.org/Index.aspx

107

(108)  A Bizottság (EU) 2017/942 végrehajtási rendelete, (105) és (108) preambulumbekezdés.

108

(109)  A Bizottság (EU) 2017/942 végrehajtási rendelete, (161) preambulumbekezdés.

109

(110)  A Bizottság (EU) 2017/942 végrehajtási rendelete, (183) preambulumbekezdés.

110

(111)  Európai Bizottság – Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final, 2019. december 11.

111

Az európai zöld megállapodás

(112)  A kritikus fontosságú nyersanyagok első jegyzéke: Európai Bizottság, Az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés, COM(2011) 25 végleges, 2011. február 2.; a második jegyzék: Európai Bizottság, Az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékének felülvizsgálatáról és a nyersanyag-politikai kezdeményezés végrehajtásáról, COM(2014) 297 final, 2014. május 26.; a harmadik jegyzék: Európai Bizottság, Az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok 2017. évi listájáról, COM(2017) 490 final, 2017. szeptember 13.; és a negyedik jegyzék: Európai Bizottság, Reziliencia a kritikus fontosságú nyersanyagok terén: a nagyobb biztonsághoz és fenntarthatósághoz vezető út feltérképezése, COM(2020) 474 final, 2020. szeptember 3.

112

Az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés

Az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok jegyzékének felülvizsgálatáról és a nyersanyag-politikai kezdeményezés végrehajtásáról

Az EU számára kritikus fontosságú nyersanyagok 2017. évi listájáról

Reziliencia a kritikus fontosságú nyersanyagok terén: a nagyobb biztonsághoz és fenntarthatósághoz vezető út feltérképezése

(113)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a kritikus fontosságú nyersanyagokkal való biztonságos és fenntartható ellátást biztosító keret meghatározásáról, valamint az (EU) 168/2013, az (EU) 2018/858, az (EU) 2018/1724 és az (EU) 2019/1020 rendelet módosításáról, COM(2023) 160 final, 2023. március 16. II. melléklet, 1. szakasz.

113

(114)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács rendelete a kritikus fontosságú nyersanyagokkal való biztonságos és fenntartható ellátást biztosító keret meghatározásáról, valamint az (EU) 168/2013, az (EU) 2018/858, az (EU) 2018/1724 és az (EU) 2019/1020 rendelet módosításáról, I. melléklet, 1. szakasz.

114

(115)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/821 rendelete (2017. május 17.) a konfliktusok által érintett és nagy kockázatot jelentő térségekből származó ón, tantál, volfrám, ezek ércei és arany uniós importőrei körében a kellő gondosság elvének megfelelő ellátási láncra vonatkozó kötelezettségek megállapításáról (HL L 130., 2017.5.19., 1. o.).

115

(116)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

116

(117)  A részecskék rendszertelenek és nem folynak szabadon, ellentétben az „összepréselhető por” részecskéivel, amelyek gömb alakúak és szemcsések, homogének és szabadon folynak. A folyásképesség hiánya kalibrált tölcsér, pl. az ISO 4490 szabvány szerinti HALL áramlásmérő felhasználásával mérhető és állapítható meg.

117

---

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/96 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/96

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1619 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. augusztus 8.)

az 1308/2013/EU és az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban, valamint a borágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 221. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2023 tavaszán több tagállam régióiban bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események következtében a gyümölcs- és zöldségtermelés drámai mértékű károkat szenvedett. Spanyolországban, Katalónia régióban a termelés legalább 50 %-kal elmaradt a tervezettől az aszály miatt, míg az olaszországi Emilia-Romagna régióban a termést árvíz pusztította el. A szárazság Franciaország és Portugália egyes régióiban is súlyosan érintette a termelés szintjét és minőségét. |
| --- | --- |

(1)

A 2023 tavaszán több tagállam régióiban bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események következtében a gyümölcs- és zöldségtermelés drámai mértékű károkat szenvedett. Spanyolországban, Katalónia régióban a termelés legalább 50 %-kal elmaradt a tervezettől az aszály miatt, míg az olaszországi Emilia-Romagna régióban a termést árvíz pusztította el. A szárazság Franciaország és Portugália egyes régióiban is súlyosan érintette a termelés szintjét és minőségét.

| (2) | A rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt 2023-ban a gyümölcs- és zöldségágazatban számos elismert termelői szervezet és termelői szervezetekből álló társulás küzd nehézségekkel jóváhagyott operatív programjának végrehajtása tekintetében. A jóváhagyott fellépések és intézkedések egy részét 2023-ban nem fogják végrehajtani, ezért a működési alapok egy részét nem fogják elkölteni. Más elismert termelői szervezetek és termelői szervezetekből álló társulások a rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események gyümölcs- és zöldségágazatra gyakorolt hatásának enyhítésére irányuló fellépések és intézkedések – például válságkezelési intézkedések – végrehajtása céljából módosítják operatív programjaikat. |
| --- | --- |

(2)

A rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt 2023-ban a gyümölcs- és zöldségágazatban számos elismert termelői szervezet és termelői szervezetekből álló társulás küzd nehézségekkel jóváhagyott operatív programjának végrehajtása tekintetében. A jóváhagyott fellépések és intézkedések egy részét 2023-ban nem fogják végrehajtani, ezért a működési alapok egy részét nem fogják elkölteni. Más elismert termelői szervezetek és termelői szervezetekből álló társulások a rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események gyümölcs- és zöldségágazatra gyakorolt hatásának enyhítésére irányuló fellépések és intézkedések – például válságkezelési intézkedések – végrehajtása céljából módosítják operatív programjaikat.

| (3) | Az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai jóváhagyott operatív programjuk részeként olyan válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseket hajthatnak végre a gyümölcs- és zöldségágazatban, amelyek célja a piaci zavarokkal szembeni ellenálló képességük növelése. Az 1308/2013/EU rendelet 33. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében azonban ezek a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések az operatív program kiadásainak legfeljebb egyharmadát tehetik ki. Ahhoz, hogy az említett termelői szervezetek nagyobb rugalmasságot élvezhessenek, és az operatív programok forrásait a kedvezőtlen meteorológiai eseményekhez kapcsolódó intézkedések által okozott piaci zavarok kezelésére összpontosíthassák, 2023-ban indokolt eltekinteni e szabály alkalmazásától. Ezt az átmeneti eltérést kell alkalmazni azokra az operatív programokra, amelyek az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban továbbra is az 1308/2013/EU rendelet alapján alkalmazandó feltételek szerint működnek. |
| --- | --- |

(3)

Az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai jóváhagyott operatív programjuk részeként olyan válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseket hajthatnak végre a gyümölcs- és zöldségágazatban, amelyek célja a piaci zavarokkal szembeni ellenálló képességük növelése. Az 1308/2013/EU rendelet 33. cikke (3) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében azonban ezek a válságmegelőzési és -kezelési intézkedések az operatív program kiadásainak legfeljebb egyharmadát tehetik ki. Ahhoz, hogy az említett termelői szervezetek nagyobb rugalmasságot élvezhessenek, és az operatív programok forrásait a kedvezőtlen meteorológiai eseményekhez kapcsolódó intézkedések által okozott piaci zavarok kezelésére összpontosíthassák, 2023-ban indokolt eltekinteni e szabály alkalmazásától. Ezt az átmeneti eltérést kell alkalmazni azokra az operatív programokra, amelyek az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjával összhangban továbbra is az 1308/2013/EU rendelet alapján alkalmazandó feltételek szerint működnek.

| (4) | Lehetővé kell tenni továbbá, hogy az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események hatásainak kezeléséhez szükséges fellépésekre és intézkedésekre irányítsák át a pénzeszközöket, többek között a megfelelő működési alapjukon belüli uniós pénzügyi támogatást. Annak érdekében, hogy az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai ezt megtehessék, 2023-ban a ténylegesen felmerült kiadások 50 %-áról 60 %-ára kell emelni az uniós pénzügyi támogatásnak az 1308/2013/EU rendelet 34. cikke (1) bekezdésében meghatározott felső határát. Ezt az átmeneti eltérést kell alkalmazni azokra az operatív programokra, amelyek az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában meghatározott átmeneti rendelkezésekkel összhangban továbbra is az 1308/2013/EU rendelet alapján alkalmazandó feltételek szerint működnek. |
| --- | --- |

(4)

Lehetővé kell tenni továbbá, hogy az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események hatásainak kezeléséhez szükséges fellépésekre és intézkedésekre irányítsák át a pénzeszközöket, többek között a megfelelő működési alapjukon belüli uniós pénzügyi támogatást. Annak érdekében, hogy az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai ezt megtehessék, 2023-ban a ténylegesen felmerült kiadások 50 %-áról 60 %-ára kell emelni az uniós pénzügyi támogatásnak az 1308/2013/EU rendelet 34. cikke (1) bekezdésében meghatározott felső határát. Ezt az átmeneti eltérést kell alkalmazni azokra az operatív programokra, amelyek az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (6) bekezdése első albekezdésének c) pontjában meghatározott átmeneti rendelkezésekkel összhangban továbbra is az 1308/2013/EU rendelet alapján alkalmazandó feltételek szerint működnek.

| (5) | A 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események súlyosan érintették az uniós borágazatot is, ahol a tagállamok érintett régióiban található szőlőtermesztők rendkívüli nehézségekkel szembesültek. Különösen a rendkívüli időjárási viszonyok akadályozták meg a szőlőtermesztőket abban, hogy szőlőültetvényeiken elvégezzék a jellemzően tavaszi munkákat, például a talaj tisztítását és előkészítését, az új szőlőtőkék telepítését vagy a szőlőoltást. A rendkívüli szárazság által sújtott régiókban az ilyen tevékenységek a talaj szárazsága és az új telepítésekhez rendkívül kedvezőtlen körülmények miatt, az árvizek által érintett régiókban pedig amiatt nem lehetségesek, hogy a szőlőültetvények megközelíthetetlenné váltak, vagy a víztömegek elpusztították őket. |
| --- | --- |

(5)

A 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események súlyosan érintették az uniós borágazatot is, ahol a tagállamok érintett régióiban található szőlőtermesztők rendkívüli nehézségekkel szembesültek. Különösen a rendkívüli időjárási viszonyok akadályozták meg a szőlőtermesztőket abban, hogy szőlőültetvényeiken elvégezzék a jellemzően tavaszi munkákat, például a talaj tisztítását és előkészítését, az új szőlőtőkék telepítését vagy a szőlőoltást. A rendkívüli szárazság által sújtott régiókban az ilyen tevékenységek a talaj szárazsága és az új telepítésekhez rendkívül kedvezőtlen körülmények miatt, az árvizek által érintett régiókban pedig amiatt nem lehetségesek, hogy a szőlőültetvények megközelíthetetlenné váltak, vagy a víztömegek elpusztították őket.

| (6) | Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke (3) bekezdésének első albekezdése úgy rendelkezik, hogy a szőlőtelepítési engedélyek, beleértve az új telepítésekre és az újratelepítésekre vonatkozó engedélyeket is, a megadásuk időpontjától számított három évig érvényesek. Az említett rendelet 68. cikke (2) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy a telepítési jogok átváltását követően kiadott engedélyek érvényességi idejének meg kell egyeznie az eredeti telepítési jogok érvényességi idejével. Az egyes engedélyek érvényességi ideje alatt a szőlőtermesztők jellemzően ősszel készítik elő a talajt és szerzik be az új szőlőtőkéket, amelyeket ezt követően tavasszal ültetnek el, mivel a tavasz az év legalkalmasabb időszaka az ültetésre. |
| --- | --- |

(6)

Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke (3) bekezdésének első albekezdése úgy rendelkezik, hogy a szőlőtelepítési engedélyek, beleértve az új telepítésekre és az újratelepítésekre vonatkozó engedélyeket is, a megadásuk időpontjától számított három évig érvényesek. Az említett rendelet 68. cikke (2) bekezdésének első albekezdése előírja, hogy a telepítési jogok átváltását követően kiadott engedélyek érvényességi idejének meg kell egyeznie az eredeti telepítési jogok érvényességi idejével. Az egyes engedélyek érvényességi ideje alatt a szőlőtermesztők jellemzően ősszel készítik elő a talajt és szerzik be az új szőlőtőkéket, amelyeket ezt követően tavasszal ültetnek el, mivel a tavasz az év legalkalmasabb időszaka az ültetésre.

| (7) | A kedvezőtlen meteorológiai események miatt az érintett régiókban felhasználandó, 2023-ban lejáró telepítési engedéllyel rendelkező szőlőtermesztők nem tudták a terveknek megfelelően felhasználni az engedélyeket az érvényesség utolsó évének tavaszán. Mivel lehetetlen megjósolni, hogy az ilyen kedvezőtlen meteorológiai események és következményeik meddig tartanak, nem biztos, hogy ezeknek a szőlőtermesztőknek lesz lehetőségük arra, hogy a vonatkozó érvényességi időszakon belül felhasználhassák a telepítési engedélyeiket. A szőlőtermesztőknek a meleg évszakban, vagyis a vegetációs időszak kevésbé megfelelő időszakában, nehéz körülmények között és többletköltségek mellett kellene telepíteniük a szőlőt, ráadásul egy olyan helyzetben, amikor a borágazat már amúgy is szenved a kedvezőtlen piaci feltételektől. |
| --- | --- |

(7)

A kedvezőtlen meteorológiai események miatt az érintett régiókban felhasználandó, 2023-ban lejáró telepítési engedéllyel rendelkező szőlőtermesztők nem tudták a terveknek megfelelően felhasználni az engedélyeket az érvényesség utolsó évének tavaszán. Mivel lehetetlen megjósolni, hogy az ilyen kedvezőtlen meteorológiai események és következményeik meddig tartanak, nem biztos, hogy ezeknek a szőlőtermesztőknek lesz lehetőségük arra, hogy a vonatkozó érvényességi időszakon belül felhasználhassák a telepítési engedélyeiket. A szőlőtermesztőknek a meleg évszakban, vagyis a vegetációs időszak kevésbé megfelelő időszakában, nehéz körülmények között és többletköltségek mellett kellene telepíteniük a szőlőt, ráadásul egy olyan helyzetben, amikor a borágazat már amúgy is szenved a kedvezőtlen piaci feltételektől.

| (8) | Ezért, valamint a telepítési engedély elvesztésének vagy a telepítési feltételek gyors romlásának elkerülése érdekében a kedvezőtlen meteorológiai események által érintett régiókban haladéktalanul lehetővé kell tenni a 2023-ban lejáró telepítési engedélyek érvényességének meghosszabbítását. A 2023-ban lejáró, az érintett régiókban felhasználandó valamennyi engedély érvényességét ezért a jelenlegi, 2023-as lejárati dátumuktól számítva további 12 hónappal meg kell hosszabbítani annak érdekében, hogy a szőlőtermesztők 2024-ben elvégezhessék a szőlőtelepítéseket. |
| --- | --- |

(8)

Ezért, valamint a telepítési engedély elvesztésének vagy a telepítési feltételek gyors romlásának elkerülése érdekében a kedvezőtlen meteorológiai események által érintett régiókban haladéktalanul lehetővé kell tenni a 2023-ban lejáró telepítési engedélyek érvényességének meghosszabbítását. A 2023-ban lejáró, az érintett régiókban felhasználandó valamennyi engedély érvényességét ezért a jelenlegi, 2023-as lejárati dátumuktól számítva további 12 hónappal meg kell hosszabbítani annak érdekében, hogy a szőlőtermesztők 2024-ben elvégezhessék a szőlőtelepítéseket.

| (9) | Tekintettel azokra az előre nem látott nehézségekre, amelyekkel az érintett régiókban a szőlőtermesztők a kedvezőtlen meteorológiai események miatt szembesülnek, lehetővé kell tenni számukra, hogy – amennyiben már nem kívánják bővíteni szőlőterületüket – lemondhassanak a 2023-ban lejáró telepítési engedélyükről anélkül, hogy az 1308/2013/EU rendelet 62. cikkének (3) bekezdésében említett igazgatási szankciók sújtanák őket. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel azokra az előre nem látott nehézségekre, amelyekkel az érintett régiókban a szőlőtermesztők a kedvezőtlen meteorológiai események miatt szembesülnek, lehetővé kell tenni számukra, hogy – amennyiben már nem kívánják bővíteni szőlőterületüket – lemondhassanak a 2023-ban lejáró telepítési engedélyükről anélkül, hogy az 1308/2013/EU rendelet 62. cikkének (3) bekezdésében említett igazgatási szankciók sújtanák őket.

| (10) | Azon szőlőtermesztők esetében, akik a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által súlyosan érintett régiókban található területeken újonnan telepített szőlőültetvények tulajdonosai és tagállamok által az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiadott újratelepítési engedélyek felhasználásával vállalták egy egyenértékű terület kivágását, helyénvaló egy évvel meghosszabbítani az előző beültetett terület kivágására vonatkozó négyéves határidőt. Ez a szőlőtermesztők számára a korábbi beültetett terület révén egy további szüreti évet biztosít az újonnan telepített szőlőültetvények által elszenvedett károk ellentételezéseként, mivel az ilyen károk késleltethetik az újonnan betelepített terület használatát, vagy akár azzal a következménnyel járhatnak, hogy az újonnan betelepített területet ismét be kell telepíteni. Következésképpen az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 5. cikkének második bekezdésében meghatározott határidőt is ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(10)

Azon szőlőtermesztők esetében, akik a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által súlyosan érintett régiókban található területeken újonnan telepített szőlőültetvények tulajdonosai és tagállamok által az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiadott újratelepítési engedélyek felhasználásával vállalták egy egyenértékű terület kivágását, helyénvaló egy évvel meghosszabbítani az előző beültetett terület kivágására vonatkozó négyéves határidőt. Ez a szőlőtermesztők számára a korábbi beültetett terület révén egy további szüreti évet biztosít az újonnan telepített szőlőültetvények által elszenvedett károk ellentételezéseként, mivel az ilyen károk késleltethetik az újonnan betelepített terület használatát, vagy akár azzal a következménnyel járhatnak, hogy az újonnan betelepített területet ismét be kell telepíteni. Következésképpen az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 5. cikkének második bekezdésében meghatározott határidőt is ki kell igazítani.

| (11) | Átmeneti intézkedéseket kell bevezetni az 1308/2013/EU rendelet 40. cikkében említett, a borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok keretében 2022 decemberét követően felmerült kiadásokra vonatkozóan. Az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy a borágazatra vonatkozó támogatási programokat 2023. október 15-ig továbbra is alkalmazni kell. E célból az 1308/2013/EU rendelet 39–54. cikkét 2022. december 31. után továbbra is alkalmazni kell az 1308/2013/EU rendelet szerint 2023. október 16. előtt végrehajtott műveletek vonatkozásában felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre. Emellett az 1308/2013/EU rendelet 39–54. cikkét továbbra is alkalmazni kell az 1308/2013/EU rendelet 46. és 50. cikke alapján 2025. október 16. előtt végrehajtott műveletek vonatkozásában felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre, feltéve, hogy az ilyen műveleteket 2023. október 15-ig részben végrehajtották, és a felmerült kiadások a tervezett összkiadás legalább 30 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(11)

Átmeneti intézkedéseket kell bevezetni az 1308/2013/EU rendelet 40. cikkében említett, a borágazatban megvalósuló nemzeti támogatási programok keretében 2022 decemberét követően felmerült kiadásokra vonatkozóan. Az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikkének (7) bekezdése előírja, hogy a borágazatra vonatkozó támogatási programokat 2023. október 15-ig továbbra is alkalmazni kell. E célból az 1308/2013/EU rendelet 39–54. cikkét 2022. december 31. után továbbra is alkalmazni kell az 1308/2013/EU rendelet szerint 2023. október 16. előtt végrehajtott műveletek vonatkozásában felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre. Emellett az 1308/2013/EU rendelet 39–54. cikkét továbbra is alkalmazni kell az 1308/2013/EU rendelet 46. és 50. cikke alapján 2025. október 16. előtt végrehajtott műveletek vonatkozásában felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre, feltéve, hogy az ilyen műveleteket 2023. október 15-ig részben végrehajtották, és a felmerült kiadások a tervezett összkiadás legalább 30 %-át teszik ki.

| (12) | mivel azonban a szőlőtermesztők a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események súlyos következményei miatt előre nem látott nehézségekkel szembesültek, egyes szőlőtermesztők számára lehetetlenné vált, hogy végrehajtsák az 1308/2013/EU rendelet 46. cikke szerinti műveleteket annak érdekében, hogy megfeleljenek a 2023. október 15-ig felmerülő kiadásokra vonatkozó 30 %-os küszöbértéknek. Ezért a 30 %-os küszöbértéket 3 %-ra kell csökkenteni annak biztosítása érdekében, hogy azokat a szőlőtermesztőket, akik már elkezdték az intézkedés végrehajtását, azonban az előre nem látott időjárási körülmények miatt nem tudtak megfelelően haladni, ne büntessék szükségtelenül, és folytathassák az intézkedés végrehajtását, amint a helyzet lehetővé teszi. Indokolt úgy rendelkezni, hogy ez a rugalmasság csak a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett régiókban felhasználandó újratelepítési engedélyekre vonatkozó engedéllyel rendelkező szőlőtermesztőkre legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(12)

mivel azonban a szőlőtermesztők a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események súlyos következményei miatt előre nem látott nehézségekkel szembesültek, egyes szőlőtermesztők számára lehetetlenné vált, hogy végrehajtsák az 1308/2013/EU rendelet 46. cikke szerinti műveleteket annak érdekében, hogy megfeleljenek a 2023. október 15-ig felmerülő kiadásokra vonatkozó 30 %-os küszöbértéknek. Ezért a 30 %-os küszöbértéket 3 %-ra kell csökkenteni annak biztosítása érdekében, hogy azokat a szőlőtermesztőket, akik már elkezdték az intézkedés végrehajtását, azonban az előre nem látott időjárási körülmények miatt nem tudtak megfelelően haladni, ne büntessék szükségtelenül, és folytathassák az intézkedés végrehajtását, amint a helyzet lehetővé teszi. Indokolt úgy rendelkezni, hogy ez a rugalmasság csak a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett régiókban felhasználandó újratelepítési engedélyekre vonatkozó engedéllyel rendelkező szőlőtermesztőkre legyen alkalmazandó.

| (13) | Az általános helyzet az 1308/2013/EU rendelet 221. cikke értelmében vett egyedi problémát jelent, amelyet az említett rendelet 219. vagy 220. cikke alapján hozott intézkedésekkel nem lehet könnyen kezelni. A helyzet nem kapcsolódik kifejezetten egy azonosított egyedi piaci zavarhoz vagy piaci zavar kialakulásának konkrét veszélyéhez. Nem kapcsolódik továbbá az állatbetegségek elleni, illetve a népegészségügyi, állat- vagy növényegészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztés elleni fellépést szolgáló intézkedésekhez sem. |
| --- | --- |

(13)

Az általános helyzet az 1308/2013/EU rendelet 221. cikke értelmében vett egyedi problémát jelent, amelyet az említett rendelet 219. vagy 220. cikke alapján hozott intézkedésekkel nem lehet könnyen kezelni. A helyzet nem kapcsolódik kifejezetten egy azonosított egyedi piaci zavarhoz vagy piaci zavar kialakulásának konkrét veszélyéhez. Nem kapcsolódik továbbá az állatbetegségek elleni, illetve a népegészségügyi, állat- vagy növényegészségügyi veszélyekből eredő fogyasztói bizalomvesztés elleni fellépést szolgáló intézkedésekhez sem.

| (14) | Tekintettel a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események példa nélküli jellegére, ezeket a nehézségeket az 1308/2013/EU és az (EU) 2021/2117 rendelet egyes rendelkezéseitől való, a feltétlenül szükséges mértékűre korlátozódó eltérés révén kell enyhíteni. |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események példa nélküli jellegére, ezeket a nehézségeket az 1308/2013/EU és az (EU) 2021/2117 rendelet egyes rendelkezéseitől való, a feltétlenül szükséges mértékűre korlátozódó eltérés révén kell enyhíteni.

| (15) | Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(15)

Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1308/2013/EU rendelettől való átmeneti eltérések a gyümölcs- és zöldségfélék tekintetében

(1)   Az 1308/2013/EU rendelet 33. cikke (3) bekezdése negyedik albekezdésétől eltérve az említett rendelkezés szerinti, az operatív program keretében a válságmegelőzési és -kezelési célú intézkedésekre vonatkozóan az összes kiadás egyharmadában megállapított korlát a 2023-as évben nem alkalmazandó a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett – a tagállamok által meghatározandó – területeken.

(2)   Az 1308/2013/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett – a tagállamok által meghatározandó – termelői szervezetek vagy a termelői szervezetekből álló társulások működési alapjához az említett rendelkezés szerint 2023-ban nyújtott uniós pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a tagállamok által 2023-ra jóváhagyott működési alapokhoz biztosított uniós pénzügyi hozzájárulás összegét, és legfeljebb a felmerült tényleges kiadások 60 %-áig terjedhet.

2. cikk

Az 1308/2013/EU rendelettől való átmeneti eltérések a bor tekintetében

(1)   Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke (3) bekezdése első albekezdésének első mondatától és 68. cikke (2) bekezdése első albekezdésének első mondatától eltérve az említett rendelet 62., 64., 66. és 68. cikkével összhangban megadott telepítési engedélyek, amelyek 2023-ban járnak le, és amelyeket a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett régiókban kell felhasználni, csak a lejáratuk eredeti napjától számított 12 hónap elteltével járnak le.

(2)   Az 1308/2013/EU rendelet 62. cikke (3) bekezdése első albekezdésének második mondatától eltérve, a 2023-ban lejáró és a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett régiókban való felhasználásra szánt telepítési engedéllyel rendelkező szőlőtermesztőkre nem vethető ki igazgatási szankció, amennyiben 2023. december 31-ig tájékoztatják az illetékes hatóságokat arról, hogy engedélyükkel nem kívánnak élni, és nem áll szándékukban engedélyük érvényességét az e cikk (1) bekezdésében előírtak szerint meghosszabbíttatni.

(3)   Az 1308/2013/EU rendelet 66. cikkének (2) bekezdésétől eltérve a tagállamok az új szőlőtelepítés időpontjától számított ötödik év végéig meghosszabbíthatják a kivágásra vonatkozó határidőt azokban az esetekben, amikor az újonnan betelepített területet olyannyira súlyosan érintették a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események, hogy az újonnan betelepített terület hasznosításának megkezdése késedelmet szenved, vagy az újonnan betelepített területet újra be kell telepíteni.

A kivágási határidő meghosszabbítása iránti kérelem benyújtásától számított két hónapon belül a tagállamok tájékoztatják a kérelmezőt a kérelem jóváhagyásáról vagy elutasításáról. A kérelem elutasítása esetén a tagállamok tájékoztatják a kérelmezőt ennek okairól.

Az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének második bekezdése alkalmazandó, ha a meghosszabbított határidő végéig a szőlőtermesztő nem végzi el a kivágást.

A határidő-hosszabbításban részesülő szőlőtermesztő sem az újonnan telepített terület, sem a kivágásra váró terület tekintetében nem jogosult az 1308/2013/EU rendelet 47. cikkében említett zöldszüreti támogatásra a meghosszabbított határidő végéig.

3. cikk

Az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott átmeneti rendelkezésektől való ideiglenes eltérések az 1308/2013/EU rendelet 39–52. cikkének alkalmazása tekintetében

Az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (7) bekezdésének b) pontjától eltérve az 1308/2013/EU rendelet 39–54. cikkét 2022. december 31. után továbbra is alkalmazni kell az 1308/2013/EU rendelet 46. cikke alapján 2025. október 16. előtt végrehajtott műveletek vonatkozásában felmerült kiadásokra és teljesített kifizetésekre, feltéve, hogy:

| a) | az ilyen műveleteket 2023. október 15-ig részben végrehajtották, és a felmerült kiadások a tervezett összkiadás legalább 3 %-át teszik ki; valamint |
| --- | --- |

a)

az ilyen műveleteket 2023. október 15-ig részben végrehajtották, és a felmerült kiadások a tervezett összkiadás legalább 3 %-át teszik ki; valamint

| b) | ezeket a műveleteket 2025. október 15-ig teljes mértékben végrehajtják. |
| --- | --- |

b)

ezeket a műveleteket 2025. október 15-ig teljes mértékben végrehajtják.

A tagállamok biztosítják, hogy ez az eltérés csak a 2023 tavaszán bekövetkezett kedvezőtlen meteorológiai események által érintett régiókban alkalmazandó újratelepítési engedéllyel rendelkező szőlőtermesztőkre vonatkozzon.

4. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2024. augusztus 9-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2117 rendelete (2021. december 2.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet és az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 435., 2021.12.6., 262. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a szőlőkataszter, a kísérőokmányok és a kapcsolódó tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések, az értesítések és a bejelentett információk közzététele tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések és szankciók tekintetében történő kiegészítéséről, az 555/2008/EK, a 606/2009/EK és a 607/2009/EK bizottsági rendelet módosításáról, továbbá a 436/2009/EK bizottsági rendelet és az (EU) 2015/560 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 58., 2018.2.28., 1. o.).

3

---

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/101

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1620 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. augusztus 8.)

az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseitől a gyümölcs- és zöldségágazatban a kedvezőtlen meteorológiai események és bizonyos kapcsolódó intézkedések által okozott egyedi problémák megoldása érdekében a 2023. év vonatkozásában eltérő ideiglenes szükséghelyzeti intézkedésekről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 148. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2023 tavaszán több tagállam régióiban bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt a gyümölcs- és zöldségtermelés drámai mértékű károkat szenvedett, ami hatással volt mind a megtermelt mennyiségre, mind annak minőségére, a II. osztályba tartozó termékek nagyobb aránya és ebből következően a minőségek közötti kiegyensúlyozatlan árképzés miatt. Spanyolországban, Katalónia régióban a termelés legalább 50 %-kal elmaradt a tervezettől az aszály miatt, míg az olaszországi Emilia-Romagna régióban a termést árvíz pusztította el. A szárazság Franciaország és Portugália egyes régióiban is súlyosan érintette a termelés szintjét és minőségét. |
| --- | --- |

(1)

A 2023 tavaszán több tagállam régióiban bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt a gyümölcs- és zöldségtermelés drámai mértékű károkat szenvedett, ami hatással volt mind a megtermelt mennyiségre, mind annak minőségére, a II. osztályba tartozó termékek nagyobb aránya és ebből következően a minőségek közötti kiegyensúlyozatlan árképzés miatt. Spanyolországban, Katalónia régióban a termelés legalább 50 %-kal elmaradt a tervezettől az aszály miatt, míg az olaszországi Emilia-Romagna régióban a termést árvíz pusztította el. A szárazság Franciaország és Portugália egyes régióiban is súlyosan érintette a termelés szintjét és minőségét.

| (2) | A rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt 2023-ban a gyümölcs- és zöldségágazatban számos elismert termelői szervezet és termelői szervezetekből álló társulás küzd nehézségekkel jóváhagyott operatív programjának végrehajtása tekintetében. A jóváhagyott fellépések és intézkedések egy részét 2023-ban nem fogják végrehajtani, ezért a működési alapok egy részét nem fogják elkölteni. Más elismert termelői szervezetek és termelői szervezetekből álló társulások a rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események gyümölcs- és zöldségágazatra gyakorolt hatásának enyhítésére irányuló beavatkozások – például válságmegelőzési és -kezelési célú beavatkozások – végrehajtása céljából módosítják operatív programjaikat. |
| --- | --- |

(2)

A rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események miatt 2023-ban a gyümölcs- és zöldségágazatban számos elismert termelői szervezet és termelői szervezetekből álló társulás küzd nehézségekkel jóváhagyott operatív programjának végrehajtása tekintetében. A jóváhagyott fellépések és intézkedések egy részét 2023-ban nem fogják végrehajtani, ezért a működési alapok egy részét nem fogják elkölteni. Más elismert termelői szervezetek és termelői szervezetekből álló társulások a rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események gyümölcs- és zöldségágazatra gyakorolt hatásának enyhítésére irányuló beavatkozások – például válságmegelőzési és -kezelési célú beavatkozások – végrehajtása céljából módosítják operatív programjaikat.

| (3) | Az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai jóváhagyott operatív programjuk részeként olyan, az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének f), g) és h) pontjában említett válságmegelőzési és -kezelési célú beavatkozásokat hajthatnak végre a gyümölcs- és zöldségágazatban, amelyek a piaci zavarokkal szembeni ellenálló képességük növelésére szolgálnak. |
| --- | --- |

(3)

Az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai jóváhagyott operatív programjuk részeként olyan, az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének f), g) és h) pontjában említett válságmegelőzési és -kezelési célú beavatkozásokat hajthatnak végre a gyümölcs- és zöldségágazatban, amelyek a piaci zavarokkal szembeni ellenálló képességük növelésére szolgálnak.

| (4) | Az (EU) 2021/2115 rendelet 50. cikke (7) bekezdése első albekezdésének d) pontja értelmében azonban az ilyen beavatkozásokra fordított kiadások nem haladhatják meg az operatív program összes kiadásának egyharmadát. Annak érdekében, hogy a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események által érintett termelői szervezetek nagyobb rugalmassággal élhessenek és az operatív programok keretében rendelkezésre álló forrásokat az ilyen események következményeinek kezelésére összpontosíthassák, lehetővé kell tenni, hogy ez a szabály a 2023-ban ne legyen alkalmazandó. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/2115 rendelet 50. cikke (7) bekezdése első albekezdésének d) pontja értelmében azonban az ilyen beavatkozásokra fordított kiadások nem haladhatják meg az operatív program összes kiadásának egyharmadát. Annak érdekében, hogy a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események által érintett termelői szervezetek nagyobb rugalmassággal élhessenek és az operatív programok keretében rendelkezésre álló forrásokat az ilyen események következményeinek kezelésére összpontosíthassák, lehetővé kell tenni, hogy ez a szabály a 2023-ban ne legyen alkalmazandó.

| (5) | Lehetővé kell tenni, hogy az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események hatásainak kezeléséhez szükséges beavatkozásokra irányítsák át a pénzeszközöket, többek között a működési alapon belüli uniós pénzügyi támogatást. Annak érdekében, hogy az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai ezt megtehessék, 2023-ban a ténylegesen felmerült kiadások 50 %-áról 60 %-ára kell emelni az uniós pénzügyi támogatásnak az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (1) bekezdésében meghatározott felső határát. |
| --- | --- |

(5)

Lehetővé kell tenni, hogy az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események hatásainak kezeléséhez szükséges beavatkozásokra irányítsák át a pénzeszközöket, többek között a működési alapon belüli uniós pénzügyi támogatást. Annak érdekében, hogy az elismert termelői szervezetek és a termelői szervezetek társulásai ezt megtehessék, 2023-ban a ténylegesen felmerült kiadások 50 %-áról 60 %-ára kell emelni az uniós pénzügyi támogatásnak az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (1) bekezdésében meghatározott felső határát.

| (6) | Tekintettel a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események példa nélküli jellegére, ezeket a nehézségeket az (EU) 2021/2115 rendeletnek a gyümölcs- és zöldségágazatban végrehajtott beavatkozásokra alkalmazandó egyes rendelkezései tekintetében a 2023. évre vonatkozóan biztosított, a feltétlenül szükséges mértékre korlátozódó eltérések révén kell enyhíteni. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események példa nélküli jellegére, ezeket a nehézségeket az (EU) 2021/2115 rendeletnek a gyümölcs- és zöldségágazatban végrehajtott beavatkozásokra alkalmazandó egyes rendelkezései tekintetében a 2023. évre vonatkozóan biztosított, a feltétlenül szükséges mértékre korlátozódó eltérések révén kell enyhíteni.

| (7) | Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az azonnali intézkedés szükségességére, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/2115 rendelettől való átmeneti eltérések a gyümölcs- és zöldségfélék tekintetében

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 50. cikke (7) bekezdése első albekezdésének d) pontjától eltérve az említett rendelet 47. cikke (2) bekezdésének f), g) és h) pontjában említett beavatkozástípusokhoz tartozó beavatkozásokra vonatkozóan az összes kiadás egyharmadában megállapított korlát a 2023-as évben nem alkalmazandó a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események által érintett – a tagállamok által meghatározandó – területeken.

(2)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 2023 tavaszán bekövetkezett rendkívül kedvezőtlen meteorológiai események által érintett – a tagállamok által meghatározandó – termelői szervezetek vagy a termelői szervezetekből álló társulások működési alapjához 2023-ban nyújtott uniós pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a tagállamok által 2023-ra jóváhagyott működési alapokhoz való uniós pénzügyi hozzájárulás összegét, és legfeljebb a felmerült tényleges kiadások 60 %-áig terjedhet.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2023. december 31-ig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 1. o.

1

---

HATÁROZATOK

| 2023.8.9. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 199/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.9.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 199/103

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, ÉS MÁSRÉSZRŐL NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA KÖZÖTTI KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 8. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK R) PONTJÁVAL LÉTREHOZOTT SZAKBIZOTTSÁG 1/2023 HATÁROZATA

(2023. június 19.)

a kölcsönös jogsegély iránti megkeresések során alkalmazandó formanyomtatvány meghatározásáról [2023/1621]

A BŰNÜLDÖZÉSI ÉS IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉSSEL FOGLALKOZÓ SZAKBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-Közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásra (a továbbiakban: kereskedelmi és együttműködési megállapodás) (1) és különösen annak 635. cikke (1) bekezdésére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 50. melléklete, amely meghatározza a kölcsönös bűnügyi jogsegély iránti megkeresések során alkalmazandó formanyomtatványt, az ezen határozat függelékében foglaltak szerint elfogadásra kerül.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő harmadik hónap első napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 19-én.

A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság nevében

a társelnökök

Chris JONES

Bruno GENCARELLI

Stephen CURZON

---

(1)  
  HL L 149., 2021.4.30., 10.

1

---

MELLÉKLET

KÖLCSÖNÖS BŰNÜGYI JOGSEGÉLY IRÁNTI MEGKERESÉS

Az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás hatálya alá tartozó illetékes hatóságoknak ezt a formanyomtatványt kell alkalmazniuk.

A megadott információknak relevánsaknak kell lenniük, és nem haladhatják meg a megkeresés teljesítéséhez szükséges mértéket, a vonatkozó adatvédelmi követelményekkel összhangban.

| A. SZAKASZ
  Ügyszám: ...
  Megkereső állam: ...
  Megkereső hatóság: ...
  Megkeresett állam: ...
  Megkeresett hatóság (amennyiben ismert): ... |
| --- |
| B. SZAKASZ: Sürgősség
  Kérjük, jelezze, ha az alábbi okokból sürgősség esete áll fenn :






  ☐ | Bizonyíték elrejtése vagy megsemmisítése |

A. SZAKASZ

Ügyszám: ...

Megkereső állam: ...

Megkereső hatóság: ...

Megkeresett állam: ...

Megkeresett hatóság (amennyiben ismert): ...

B. SZAKASZ: Sürgősség

Kérjük, jelezze, ha az alábbi okokból sürgősség esete áll fenn :

☐

Bizonyíték elrejtése vagy megsemmisítése

| ☐ | Tárgyalás közelgő időpontja |
| --- | --- |

☐

Tárgyalás közelgő időpontja

| ☐ | Őrizetben levő személy |
| --- | --- |

☐

Őrizetben levő személy

| ☐ | Az elévülési idő lejár |
| --- | --- |

☐

Az elévülési idő lejár

| ☐ | Bármely egyéb ok |
| --- | --- |

☐

Bármely egyéb ok

Kérjük, részletezze:

...

A megkeresés teljesítésére vonatkozó határidőket a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 640. cikke tartalmazza. Ha azonban sürgős megkeresésről van szó és / vagy meghatározott időpontban/időpontig intézkedést igényel, kérjük, ezt tüntesse fel, és fejtse ki ennek okát: ...

...

C. SZAKASZ: Bizalmas jelleg

| ☐ | E megkeresés bizalmas.
  Kérjük, adjon meg további információkat, amennyiben ezek relevánsak: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

E megkeresés bizalmas.

Kérjük, adjon meg további információkat, amennyiben ezek relevánsak: ...

...

D. SZAKASZ: Kapcsolat korábbi vagy egyidejű jogsegély iránti megkereséssel

Kérjük, adott esetben határozza meg az ezen vagy más kapcsolódó eljárásokban a szóban forgó bizonyíték megszerzése érdekében tett esetleges lépéseket. Kérjük, tüntesse fel, hogy ez a kölcsönös jogsegély iránti megkeresés kiegészít-e valamilyen, a megkeresett államnak vagy adott esetben más államnak korábban vagy egyidejűleg elküldött, jogsegély iránti megkeresést.

| ☐ | Korábbi kapcsolatfelvétel a bűnüldöző hatóságokkal, ügyészekkel vagy más hatóságokkal
  Adja meg a megkereső állam általi esetleges korábbi kapcsolatfelvétel részleteit, beleértve az állam nevét, a megkeresett hatóságot, a vonatkozó elérhetőségeket és az ügyek hivatkozási számát: ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Korábbi kapcsolatfelvétel a bűnüldöző hatóságokkal, ügyészekkel vagy más hatóságokkal

Adja meg a megkereső állam általi esetleges korábbi kapcsolatfelvétel részleteit, beleértve az állam nevét, a megkeresett hatóságot, a vonatkozó elérhetőségeket és az ügyek hivatkozási számát: ...

...

...

| ☐ | Korábbi kapcsolódó vagy egyidejű kölcsönös jogsegély iránti megkeresés vagy európai nyomozási határozat
  Adott esetben adja meg az egyéb megkeresések azonosításához szükséges információkat (az állam neve, a hatóság, amelyhez a megkeresést eljuttatták, a megkeresés dátuma, valamint a megkereső és a megkeresett hatóságok által adott hivatkozási szám): ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Korábbi kapcsolódó vagy egyidejű kölcsönös jogsegély iránti megkeresés vagy európai nyomozási határozat

Adott esetben adja meg az egyéb megkeresések azonosításához szükséges információkat (az állam neve, a hatóság, amelyhez a megkeresést eljuttatták, a megkeresés dátuma, valamint a megkereső és a megkeresett hatóságok által adott hivatkozási szám): ...

...

...

| ☐ | Egyéb
  Adott esetben adjon meg információkat az említett másik jogsegély iránti megkeresésről:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb

Adott esetben adjon meg információkat az említett másik jogsegély iránti megkeresésről:

...

...

...

E. SZAKASZ: A megkeresés indokolása

| 1. | A bűncselekmény(ek) jogi minősítése
  Annak érdekében, hogy a kérelmet a megfelelő szervhez továbbítsák, tüntesse fel a megkeresés tárgyát képező bűncselekmény(ek) jellegét és jogi minősítését: ...
  ...
  ...
  Kérjük, adja meg a maximális büntetést, az elévülési időt, és adott esetben a törvényi rendelkezés/jogszabály szövegét, ezen belül a büntetésekre vonatkozó rendelkezéseket:
  ...
  ... |
| --- | --- |

1.

A bűncselekmény(ek) jogi minősítése

Annak érdekében, hogy a kérelmet a megfelelő szervhez továbbítsák, tüntesse fel a megkeresés tárgyát képező bűncselekmény(ek) jellegét és jogi minősítését: ...

...

...

Kérjük, adja meg a maximális büntetést, az elévülési időt, és adott esetben a törvényi rendelkezés/jogszabály szövegét, ezen belül a büntetésekre vonatkozó rendelkezéseket:

...

...

| 2. | A tények összefoglalása
  A jogsegély iránti megkeresés tárgyát képező bűncselekmény(ek) alapjául szolgáló magatartás leírása és az alapjául szolgáló tények összefoglalása: ...
  ...
  ...
  Az eljárási iratok és bírósági határozatok kézbesítéséhez adja meg a kézbesítendő irat(ok) és/vagy határozat(ok) rövid összefoglalóját, amennyiben az nem érhető el a megkeresett állam nyelvén:
  ...
  ...
  Egyéb megkeresések esetén ismertesse, hogy a kért bizonyíték/intézkedés hogyan segítheti elő a bűncselekmény(ek) kivizsgálását és büntetőeljárás alá vonását: ...
  ...
  A nyomozás/eljárás szakasza:






  ☐ | nyomozás |
| --- | --- | --- |

2.

A tények összefoglalása

A jogsegély iránti megkeresés tárgyát képező bűncselekmény(ek) alapjául szolgáló magatartás leírása és az alapjául szolgáló tények összefoglalása: ...

...

...

Az eljárási iratok és bírósági határozatok kézbesítéséhez adja meg a kézbesítendő irat(ok) és/vagy határozat(ok) rövid összefoglalóját, amennyiben az nem érhető el a megkeresett állam nyelvén:

...

...

Egyéb megkeresések esetén ismertesse, hogy a kért bizonyíték/intézkedés hogyan segítheti elő a bűncselekmény(ek) kivizsgálását és büntetőeljárás alá vonását: ...

...

A nyomozás/eljárás szakasza:

☐

nyomozás

| ☐ | büntetőeljárás alá vonás |
| --- | --- |

☐

büntetőeljárás alá vonás

| ☐ | tárgyalás |
| --- | --- |

☐

tárgyalás

| ☐ | Egyéb, pontosítsa: ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb, pontosítsa: ...

...

...

Adott esetben az e bizonyíték megszerzéséhez kapcsolódó kockázatok: ...

...

...

Minden olyan egyéb információ, amelyet a megkereső állam hasznosnak tart a végrehajtó hatóság számára a jogsegély iránti megkeresés teljesítése során, ha van ilyen: ...

...

...

| 3. | A szóban forgó büntetendő cselekmény a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 640. cikkének (6) bekezdésében említett közlekedési bűncselekmény?






  ☐ | Igen |
| --- | --- | --- |

3.

A szóban forgó büntetendő cselekmény a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 640. cikkének (6) bekezdésében említett közlekedési bűncselekmény?

☐

Igen

| ☐ | Nem |
| --- | --- |

☐

Nem

| 4. | Az eljárás típusa, amelynek céljából a megkeresést kibocsátották:






  ☐ | olyan bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott eljárás, amelynek büntetése a jogsegély iránti megkeresés idején a megkereső állam igazságügyi hatóságainak a joghatósága alá tartozik |
| --- | --- | --- |

4.

Az eljárás típusa, amelynek céljából a megkeresést kibocsátották:

☐

olyan bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott eljárás, amelynek büntetése a jogsegély iránti megkeresés idején a megkereső állam igazságügyi hatóságainak a joghatósága alá tartozik

| ☐ | a közigazgatósági hatóságok által olyan cselekmények tekintetében indított eljárások, amelyek a megkereső vagy a megkeresett állam nemzeti joga alapján jogsértésként büntetendők, amennyiben a határozat kifejezetten büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bíróság előtti eljáráshoz vezethet. |
| --- | --- |

☐

a közigazgatósági hatóságok által olyan cselekmények tekintetében indított eljárások, amelyek a megkereső vagy a megkeresett állam nemzeti joga alapján jogsértésként büntetendők, amennyiben a határozat kifejezetten büntetőügyekben hatáskörrel rendelkező bíróság előtti eljáráshoz vezethet.

F. SZAKASZ: Az érintett természetes vagy jogi személyek személyazonossága

Kérjük, csak olyan információkat adjon meg, amelyek relevánsak, és nem haladják meg a megkeresés teljesítéséhez szükséges mértéket. Ha egynél több személy érintett, kérjük, minden egyes személyre vonatkozóan adja meg az információkat.

| 1. | Adja meg az intézkedés által érintett személy(ek) személyazonosságára vonatkozó összes információt, amennyiben azok ismertek:






  i. | Természetes személy(ek) esetében |
| --- | --- | --- |

1.

Adja meg az intézkedés által érintett személy(ek) személyazonosságára vonatkozó összes információt, amennyiben azok ismertek:

i.

Természetes személy(ek) esetében

Név: ...

Utónév (utónevek): ...

Egyéb név (nevek) (ha van ilyen): ...

Felvett nevek (ha van ilyen): ...

Nem: ...

Állampolgárság: ...

Személyazonosító szám vagy társadalombiztosítási azonosító szám: ...

A személyazonosító okmány(ok) (személyazonosító igazolvány, útlevél) típusa és száma, ha rendelkezésre áll:

...

Születési idő: ...

Születési hely: ...

Tartózkodási hely és/vagy ismert cím; ha nincs ilyen, az utolsó ismert cím:

...

Munkahely (az elérhetőségekkel együtt): ...

Egyéb elérhetőségek (e-mail, telefonszám): ...

A személy által értett nyelv(ek): ...

Kérjük, jelölje meg, hogy az érintett személy milyen minőségben vesz részt az eljárásban:

| ☐ | Gyanúsított vagy vádlott |
| --- | --- |

☐

Gyanúsított vagy vádlott

| ☐ | Áldozat |
| --- | --- |

☐

Áldozat

| ☐ | Tanú |
| --- | --- |

☐

Tanú

| ☐ | Szakértő |
| --- | --- |

☐

Szakértő

| ☐ | Harmadik fél |
| --- | --- |

☐

Harmadik fél

Egyéb (kérjük, részletezze): ...

| ii. | Jogi személy(ek) esetében |
| --- | --- |

ii.

Jogi személy(ek) esetében

Név: ...

A jogi személy formája: ...

Rövidített név, általánosan használt név vagy kereskedelmi név, ha van ilyen:

...

A jogi személy bejegyzett székhelye : ...

Cégjegyzékszám: ...

A jogi személy címe: ...

Egyéb elérhetőségek (e-mail, telefonszám): ...

A jogi személy képviselőjének neve ...

Kérjük, jelölje meg, hogy az érintett személy milyen minőségben vesz részt az eljárásban:

| ☐ | Gyanúsított vagy vádlott |
| --- | --- |

☐

Gyanúsított vagy vádlott

| ☐ | Áldozat |
| --- | --- |

☐

Áldozat

| ☐ | Tanú |
| --- | --- |

☐

Tanú

| ☐ | Szakértő |
| --- | --- |

☐

Szakértő

| ☐ | Harmadik fél |
| --- | --- |

☐

Harmadik fél

| ☐ | Egyéb (kérjük, részletezze): ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb (kérjük, részletezze): ...

| 2. | Egyéb releváns információ:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Egyéb releváns információ:

...

...

G. SZAKASZ: A kért intézkedés

| 1. | Kérjük, határozza meg a kért intézkedést:






  ☐ | Felkutatás és lefoglalás (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H1. szakaszt) |
| --- | --- | --- |

1.

Kérjük, határozza meg a kért intézkedést:

☐

Felkutatás és lefoglalás (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H1. szakaszt)

| ☐ | Iratok és/vagy üzleti nyilvántartások biztosítása |
| --- | --- |

☐

Iratok és/vagy üzleti nyilvántartások biztosítása

| ☐ | Banki iratok vagy más pénzügyi intézményektől származó információk biztosítása (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H2. szakaszt) |
| --- | --- |

☐

Banki iratok vagy más pénzügyi intézményektől származó információk biztosítása (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H2. szakaszt)

| ☐ | Eljárási iratok és bírósági határozatok kézbesítése a megkeresett állam segítségével |
| --- | --- |

☐

Eljárási iratok és bírósági határozatok kézbesítése a megkeresett állam segítségével

| ☐ | A megkeresett állam birtokában már meglévő információ vagy bizonyíték megszerzése |
| --- | --- |

☐

A megkeresett állam birtokában már meglévő információ vagy bizonyíték megszerzése

| ☐ | A rendőrség vagy igazságügyi hatóság adatbázisaiban fellelhető információ megszerzése |
| --- | --- |

☐

A rendőrség vagy igazságügyi hatóság adatbázisaiban fellelhető információ megszerzése

| ☐ | Tanúvallomások és kihallgatások (Bejelölés esetén ki kell tölteni az F. szakaszt [Az érintett természetes vagy jogi személyek személyazonossága] és az I. szakaszt [A végrehajtáshoz kért alaki követelmények és eljárások]):






  ☐ | tanú |
| --- | --- | --- |

☐

Tanúvallomások és kihallgatások (Bejelölés esetén ki kell tölteni az F. szakaszt [Az érintett természetes vagy jogi személyek személyazonossága] és az I. szakaszt [A végrehajtáshoz kért alaki követelmények és eljárások]):

☐

tanú

| ☐ | szakértő |
| --- | --- |

☐

szakértő

| ☐ | gyanúsított vagy vádlott |
| --- | --- |

☐

gyanúsított vagy vádlott

| ☐ | sértett |
| --- | --- |

☐

sértett

| ☐ | harmadik fél |
| --- | --- |

☐

harmadik fél

| ☐ | Videokonferencia vagy telefonkonferencia, vagy egyéb audiovizuális közvetítőeszköz útján történő kihallgatásra irányuló megkeresés esetén. (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H4. szakaszt)






  ☐ | tanú |
| --- | --- | --- |

☐

Videokonferencia vagy telefonkonferencia, vagy egyéb audiovizuális közvetítőeszköz útján történő kihallgatásra irányuló megkeresés esetén. (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H4. szakaszt)

☐

tanú

| ☐ | szakértő |
| --- | --- |

☐

szakértő

| ☐ | gyanúsított vagy vádlott |
| --- | --- |

☐

gyanúsított vagy vádlott

| ☐ | sértett |
| --- | --- |

☐

sértett

| ☐ | harmadik fél |
| --- | --- |

☐

harmadik fél

| ☐ | Előfizetőre / szervezetre vonatkozó adatok megszerzése (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H3. szakaszt) |
| --- | --- |

☐

Előfizetőre / szervezetre vonatkozó adatok megszerzése (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H3. szakaszt)

| ☐ | Forgalmi adatok/ eseményadatok (beleértve a helymeghatározó adatokat is) megszerzése (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H3. szakaszt) |
| --- | --- |

☐

Forgalmi adatok/ eseményadatok (beleértve a helymeghatározó adatokat is) megszerzése (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H3. szakaszt)

| ☐ | Tartalmi adatok megszerzése (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H3. szakaszt) |
| --- | --- |

☐

Tartalmi adatok megszerzése (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H3. szakaszt)

| ☐ | Valós idejű, folyamatos és meghatározott ideig tartó bizonyítékgyűjtéssel járó nyomozási cselekmény:






  ☐ | banki és egyéb pénzügyi műveletek nyomon követése |
| --- | --- | --- |

☐

Valós idejű, folyamatos és meghatározott ideig tartó bizonyítékgyűjtéssel járó nyomozási cselekmény:

☐

banki és egyéb pénzügyi műveletek nyomon követése

| ☐ | ellenőrzött szállítások |
| --- | --- |

☐

ellenőrzött szállítások

| ☐ | egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): : ... |
| --- | --- |

☐

egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): : ...

| ☐ | Ideiglenes intézkedés(ek) a bizonyítékok megőrzése, a meglévő helyzet fenntartása vagy a veszélyeztetett jogi érdekek védelme céljából (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H5. szakaszt) |
| --- | --- |

☐

Ideiglenes intézkedés(ek) a bizonyítékok megőrzése, a meglévő helyzet fenntartása vagy a veszélyeztetett jogi érdekek védelme céljából (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H5. szakaszt)

| ☐ | Őrizetben levő személy ideiglenes átadása a megkereső államnak (bejelölés esetén ki kell tölteni a H6. szakaszt) |
| --- | --- |

☐

Őrizetben levő személy ideiglenes átadása a megkereső államnak (bejelölés esetén ki kell tölteni a H6. szakaszt)

| ☐ | Őrizetben levő személy ideiglenes átadása a megkeresett államnak (bejelölés esetén ki kell tölteni a H6. szakaszt) |
| --- | --- |

☐

Őrizetben levő személy ideiglenes átadása a megkeresett államnak (bejelölés esetén ki kell tölteni a H6. szakaszt)

| ☐ | Fedett nyomozás (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H7. szakaszt) |
| --- | --- |

☐

Fedett nyomozás (Bejelölés esetén ki kell tölteni a H7. szakaszt)

| ☐ | Egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): ...

...

...

| 2. | Kérjük, ismertesse a kért jogsegélyt, és – amennyiben ez ismert – , a bizonyítékok (feltételezett) fellelhetőségi helyét, valamint az intézkedés végrehajtásához szükséges minden egyéb információt. Alaki követelmények vagy eljárások betartására vonatkozó kérések esetén lásd az I. szakaszt: ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Kérjük, ismertesse a kért jogsegélyt, és – amennyiben ez ismert – , a bizonyítékok (feltételezett) fellelhetőségi helyét, valamint az intézkedés végrehajtásához szükséges minden egyéb információt. Alaki követelmények vagy eljárások betartására vonatkozó kérések esetén lásd az I. szakaszt: ...

...

...

...

H. SZAKASZ: Egyes intézkedésekkel szemben támasztott további követelmények

Töltse ki a kért nyomozási cselekmény(ek)re vonatkozó szakaszokat:

| H1. SZAKASZ: Felkutatás és lefoglalás
  A felkutatással kapcsolatos természetes vagy jogi személy. Ha egynél több személy érintett, kérjük, mindegyikre vonatkozóan adja meg az információkat:
  ...
  ...
  Átvizsgálandó helyiségek. Kérjük, részletezze, hogy a személy hogyan kapcsolódik az adott helyiségekhez. Ha egynél több személy érintett, kérjük, mindegyikre vonatkozóan adja meg az információkat: ...
  ...
  ...
  Milyen bizonyítékokat kérnek? Határozza meg a lehető legrészletesebben azokat a dolgokat, amelyre a kért kutatás irányul: ...
  ...
  ...
  Miért gondolja úgy, hogy a bizonyíték valószínűleg a fent említett helyen található, és az miért releváns és érdemi jelentőségű a vizsgálat szempontjából: ...
  ...
  ...
  Fennáll-e annak kockázata, hogy titoktartási kötelezettség alá tartozó anyagokat foglalnak le? Amennyiben igen, kérjük, ismertesse a részleteket:
  ...
  ...
  ...
  Szükséges-e a megkereső állam bármely tisztviselőjének jelenléte a keresés során? (Ha igen, fejtse ki az I. szakaszban):






  ☐ | Igen |
| --- | --- |

H1. SZAKASZ: Felkutatás és lefoglalás

A felkutatással kapcsolatos természetes vagy jogi személy. Ha egynél több személy érintett, kérjük, mindegyikre vonatkozóan adja meg az információkat:

...

...

Átvizsgálandó helyiségek. Kérjük, részletezze, hogy a személy hogyan kapcsolódik az adott helyiségekhez. Ha egynél több személy érintett, kérjük, mindegyikre vonatkozóan adja meg az információkat: ...

...

...

Milyen bizonyítékokat kérnek? Határozza meg a lehető legrészletesebben azokat a dolgokat, amelyre a kért kutatás irányul: ...

...

...

Miért gondolja úgy, hogy a bizonyíték valószínűleg a fent említett helyen található, és az miért releváns és érdemi jelentőségű a vizsgálat szempontjából: ...

...

...

Fennáll-e annak kockázata, hogy titoktartási kötelezettség alá tartozó anyagokat foglalnak le? Amennyiben igen, kérjük, ismertesse a részleteket:

...

...

...

Szükséges-e a megkereső állam bármely tisztviselőjének jelenléte a keresés során? (Ha igen, fejtse ki az I. szakaszban):

☐

Igen

| ☐ | Nem |
| --- | --- |

☐

Nem

Bármilyen olyan ismert információ, amely más államokban folytatott nyomozásokhoz kapcsolódik, és esetlegesen érinti a felkutatásra és lefoglalásra irányuló jelen megkeresést: ...

...

...

Kérjük, adjon meg minden egyéb lényeges információt a felkutatással és lefoglalással kapcsolatban:

...

| H2. SZAKASZ: Információ a bankoknál és egyéb pénzintézeteknél vezetett számlákról
  Ha egynél több számla érintett, kérjük, minden egyes számlára vonatkozóan adja meg az információkat.
  Kérjük, adja meg, milyen információkat kérnek:






  ☐ | Olyan bankszámlával kapcsolatos információ, amelyet az érintett tart fenn vagy amelyre vonatkozóan meghatalmazással rendelkezik |
| --- | --- |

H2. SZAKASZ: Információ a bankoknál és egyéb pénzintézeteknél vezetett számlákról

Ha egynél több számla érintett, kérjük, minden egyes számlára vonatkozóan adja meg az információkat.

Kérjük, adja meg, milyen információkat kérnek:

☐

Olyan bankszámlával kapcsolatos információ, amelyet az érintett tart fenn vagy amelyre vonatkozóan meghatalmazással rendelkezik

| ☐ | Olyan egyéb pénzintézetnél vezetett számlával kapcsolatos információ, amelyet az érintett tart fenn vagy amelyre vonatkozóan meghatalmazással rendelkezik |
| --- | --- |

☐

Olyan egyéb pénzintézetnél vezetett számlával kapcsolatos információ, amelyet az érintett tart fenn vagy amelyre vonatkozóan meghatalmazással rendelkezik

| ☐ | Banki műveletekre vonatkozó információ






  ☐ | Bankkivonatok |
| --- | --- | --- |

☐

Banki műveletekre vonatkozó információ

☐

Bankkivonatok

| ☐ | Számlanyitási dokumentáció |
| --- | --- |

☐

Számlanyitási dokumentáció

| ☐ | Meghatalmazás vagy a számlához tartozó további név |
| --- | --- |

☐

Meghatalmazás vagy a számlához tartozó további név

| ☐ | Egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): ...

| ☐ | Egyéb pénzügyi műveletekre vonatkozó információk:






  ☐ | Számlakivonatok |
| --- | --- | --- |

☐

Egyéb pénzügyi műveletekre vonatkozó információk:

☐

Számlakivonatok

| ☐ | Számlanyitási dokumentáció |
| --- | --- |

☐

Számlanyitási dokumentáció

| ☐ | Meghatalmazás vagy a számlához tartozó további név |
| --- | --- |

☐

Meghatalmazás vagy a számlához tartozó további név

| ☐ | Egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): ...

Amennyiben rendelkezésre áll, kérjük, adja meg:

| | Számlatulajdonos neve: ... |
| --- | --- |

Számlatulajdonos neve: ...

| | A bank/pénzügyi intézmény neve: ... |
| --- | --- |

A bank/pénzügyi intézmény neve: ...

| | IBAN-szám vagy számlaszám és bankazonosító: ... |
| --- | --- |

IBAN-szám vagy számlaszám és bankazonosító: ...

| | A tranzakciók időkerete: ... |
| --- | --- |

A tranzakciók időkerete: ...

| ☐ | Egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): ...
  Kérjük, adjon további indokolást arra vonatkozóan, hogy ezek a bizonyítékok miért lehetnek relevánsak és érdemi jelentőségűek a nyomozás szempontjából, beleértve a számla és az elkövetett bűncselekmény közötti kapcsolatot is: ...
  ...
  Kérjük, szükség esetén adjon meg minden olyan további információt, amely a megkeresés teljesítéséhez valószínűleg szükséges: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb (ha igen, kérjük, nevezze meg): ...

Kérjük, adjon további indokolást arra vonatkozóan, hogy ezek a bizonyítékok miért lehetnek relevánsak és érdemi jelentőségűek a nyomozás szempontjából, beleértve a számla és az elkövetett bűncselekmény közötti kapcsolatot is: ...

...

Kérjük, szükség esetén adjon meg minden olyan további információt, amely a megkeresés teljesítéséhez valószínűleg szükséges: ...

...

| H3. SZAKASZ: Előfizetői, forgalmi, helymeghatározó és tartalmi adatok
  A kérelmezett adat típusa:






  ☐ | Előfizető /szervezet adatai (pl. előfizetés telefonszámra vagy IP-címre), részletezve: ...
  ... |
| --- | --- |

H3. SZAKASZ: Előfizetői, forgalmi, helymeghatározó és tartalmi adatok

A kérelmezett adat típusa:

☐

Előfizető /szervezet adatai (pl. előfizetés telefonszámra vagy IP-címre), részletezve: ...

...

| ☐ | Forgalmi adatok / eseményadatok, részletezve: ... |
| --- | --- |

☐

Forgalmi adatok / eseményadatok, részletezve: ...

| ☐ | Helymeghatározó adatok, részletezve: ... |
| --- | --- |

☐

Helymeghatározó adatok, részletezve: ...

| ☐ | Tartalmi adatok (pl. webes/mailbox dump vagy üzenetnapló, pillanatkép), részletezve: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Tartalmi adatok (pl. webes/mailbox dump vagy üzenetnapló, pillanatkép), részletezve: ...

...

| ☐ | Egyéb, pontosítsa: ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb, pontosítsa: ...

Az előfizetői, forgalmi vagy helymeghatározó adatokra és tartalmi adatokra vonatkozó összes megkereséshez meg kell adni a következő információkat:

| ☐ | Dátum (ÉÉÉÉ/HH/NN): ... |
| --- | --- |

☐

Dátum (ÉÉÉÉ/HH/NN): ...

| ☐ | Időbélyegző (óó:pp:mm): ... |
| --- | --- |

☐

Időbélyegző (óó:pp:mm): ...

| ☐ | Időzóna: ... |
| --- | --- |

☐

Időzóna: ...

Adjon meg további részleteket a kért adatok azonosításának elősegítése érdekében:

| ☐ | IP-cím (és adott esetben portszám): ... |
| --- | --- |

☐

IP-cím (és adott esetben portszám): ...

| ☐ | Telefonszám(ok): ... |
| --- | --- |

☐

Telefonszám(ok): ...

| ☐ | IMEI-szám(ok): ... |
| --- | --- |

☐

IMEI-szám(ok): ...

| ☐ | Egyéb (kérjük, részletezze): ... |
| --- | --- |

☐

Egyéb (kérjük, részletezze): ...

| H4. SZAKASZ: Video- vagy telefonkonferencia, vagy egyéb audiovizuális közvetítés
  Videokonferencia vagy telefonkonferencia, vagy egyéb audiovizuális közvetítőeszköz útján történő kihallgatásra irányuló megkeresés esetén:
  Kérjük, adja meg a kihallgatást lefolytató hatóság nevét (kérjük, adja meg a kihallgatást lefolytató személy nevét/elérhetőségi adatait/az általa beszélt nyelvet, amennyiben rendelkezésre áll): ...
  ...
  Javasolt dátum (ÉÉÉÉ/HH/NN): ...
  A konferencia kezdete (óó:pp:mm): ...
  Időzóna: ...
  A kihallgatás hozzávetőleges hossza: ...
  Technikai részletek: | Az oldal neve ... |
| --- | --- |

H4. SZAKASZ: Video- vagy telefonkonferencia, vagy egyéb audiovizuális közvetítés

Videokonferencia vagy telefonkonferencia, vagy egyéb audiovizuális közvetítőeszköz útján történő kihallgatásra irányuló megkeresés esetén:

Kérjük, adja meg a kihallgatást lefolytató hatóság nevét (kérjük, adja meg a kihallgatást lefolytató személy nevét/elérhetőségi adatait/az általa beszélt nyelvet, amennyiben rendelkezésre áll): ...

...

Javasolt dátum (ÉÉÉÉ/HH/NN): ...

A konferencia kezdete (óó:pp:mm): ...

Időzóna: ...

A kihallgatás hozzávetőleges hossza: ...

Technikai részletek:

Az oldal neve ...

| | Kommunikációs rendszer: ... |
| --- | --- |

Kommunikációs rendszer: ...

| | A technikus elérhetősége (nyelv): ... |
| --- | --- |

A technikus elérhetősége (nyelv): ...

A kihallgatást megelőző teszt dátuma és ideje: ...

A kihallgatást megelőző tesztet lefolytató személy elérhetőségi adatai, ha ismertek: ...

A nyelvhasználatra és tolmácsolásra vonatkozó szabályok: ...

Bármilyen egyéb követelmény (ha van ilyen, kérjük, részletezze): ...

...

...

...

| ☐ | Ez a megkeresés a vádlottra vagy a gyanúsítottra vonatkozik, és a kihallgatásra e személy ügyének tárgyalásán belül vagy annak részeként kerül sor
  Annak oka(i), hogy miért nem kívánatos vagy nem lehetséges a tanú vagy szakértő személyes megjelenése:
  ...
  Kérjük, tüntesse fel, hogy az egyén, a gyanúsított vagy a vádlott hozzájárulását adta-e:






  ☐ | Igen |
| --- | --- | --- |

☐

Ez a megkeresés a vádlottra vagy a gyanúsítottra vonatkozik, és a kihallgatásra e személy ügyének tárgyalásán belül vagy annak részeként kerül sor

Annak oka(i), hogy miért nem kívánatos vagy nem lehetséges a tanú vagy szakértő személyes megjelenése:

...

Kérjük, tüntesse fel, hogy az egyén, a gyanúsított vagy a vádlott hozzájárulását adta-e:

☐

Igen

| ☐ | Nem |
| --- | --- |

☐

Nem

| ☐ | Kérem az érintett hozzájárulásának kérését e megkeresés továbbvitele előtt |
| --- | --- |

☐

Kérem az érintett hozzájárulásának kérését e megkeresés továbbvitele előtt

| H5. SZAKASZ: Ideiglenes intézkedések
  A bizonyítékok megőrzését, a meglévő helyzet fenntartását vagy a veszélyeztetett jogi érdekek védelmét célzó ideiglenes intézkedés(ek)re irányuló megkeresések esetében jelezze, ha






  ☐ | a megkeresés tárgyát át kell adni a megkereső államnak |
| --- | --- |

H5. SZAKASZ: Ideiglenes intézkedések

A bizonyítékok megőrzését, a meglévő helyzet fenntartását vagy a veszélyeztetett jogi érdekek védelmét célzó ideiglenes intézkedés(ek)re irányuló megkeresések esetében jelezze, ha

☐

a megkeresés tárgyát át kell adni a megkereső államnak

| ☐ | a megkeresés tárgya maradhat a megkeresett államban, kérjük, adja meg az alábbiak tervezett időpontját: | az ideiglenes intézkedés visszavonása: ... |
| --- | --- | --- |

☐

a megkeresés tárgya maradhat a megkeresett államban, kérjük, adja meg az alábbiak tervezett időpontját:

az ideiglenes intézkedés visszavonása: ...

| | a megkeresés tárgyára vonatkozó későbbi megkeresés benyújtása: ... |
| --- | --- |

a megkeresés tárgyára vonatkozó későbbi megkeresés benyújtása: ...

| H6. SZAKASZ: Őrizetben levő személy átadása






  (1) | Őrizetben levő személynek a megkereső állam részére nyomozati célból történő ideiglenes átadására irányuló megkeresés esetén kérjük, jelezze, hogy az érintett hozzájárult-e ehhez az intézkedéshez: |
| --- | --- |

H6. SZAKASZ: Őrizetben levő személy átadása

(1)

Őrizetben levő személynek a megkereső állam részére nyomozati célból történő ideiglenes átadására irányuló megkeresés esetén kérjük, jelezze, hogy az érintett hozzájárult-e ehhez az intézkedéshez:

| ☐ | Igen |
| --- | --- |

☐

Igen

| ☐ | Nem |
| --- | --- |

☐

Nem

| ☐ | Kérem az érintett hozzájárulásának kérését |
| --- | --- |

☐

Kérem az érintett hozzájárulásának kérését

| (2) | Őrizetben levő személynek a megkeresett állam részére nyomozati célból történő ideiglenes átadására irányuló megkeresés esetén kérjük, jelezze, hogy az érintett hozzájárult-e ehhez az intézkedéshez: |
| --- | --- |

(2)

Őrizetben levő személynek a megkeresett állam részére nyomozati célból történő ideiglenes átadására irányuló megkeresés esetén kérjük, jelezze, hogy az érintett hozzájárult-e ehhez az intézkedéshez:

| ☐ | Igen |
| --- | --- |

☐

Igen

| ☐ | Nem |
| --- | --- |

☐

Nem

| | Kérjük, szükség esetén adjon meg további információkat: ... |
| --- | --- |

Kérjük, szükség esetén adjon meg további információkat: ...

| H7. SZAKASZ: Fedett nyomozás
  Kérjük, indokolja meg, hogy a büntetőeljáráshoz miért van szükség a fedett nyomozati intézkedésre:
  ...
  ...
  ...
  Kérjük, adja meg a következő információkat:






  a) | a fedett nyomozás célszemélyének azonosítására szolgáló információk: ... |
| --- | --- |

H7. SZAKASZ: Fedett nyomozás

Kérjük, indokolja meg, hogy a büntetőeljáráshoz miért van szükség a fedett nyomozati intézkedésre:

...

...

...

Kérjük, adja meg a következő információkat:

a)

a fedett nyomozás célszemélyének azonosítására szolgáló információk: ...

| b) | A fedett intézkedés tervezett kezdő időpontja és időtartama: ... |
| --- | --- |

b)

A fedett intézkedés tervezett kezdő időpontja és időtartama: ...

| c) | A járművek adatai/a fedett intézkedés címe: ... |
| --- | --- |

c)

A járművek adatai/a fedett intézkedés címe: ...

| d) | Kérjük, szükség esetén adjon meg minden olyan további információt, amely e megkeresés teljesítése szempontjából lényeges: |
| --- | --- |

d)

Kérjük, szükség esetén adjon meg minden olyan további információt, amely e megkeresés teljesítése szempontjából lényeges:

...

...

| I. SZAKASZ: A végrehajtáshoz kért alaki követelmények és eljárások






  1. | Értelemszerűen jelölje meg és töltse ki!






  ☐ | A megkeresett állam érintett/illetékes hatóságának meg kell felelnie a következő alaki követelményeknek és eljárásoknak (beleértve az adott személlyel közlendő jogokat/figyelmeztetéseket): ... |
| --- | --- | --- |

I. SZAKASZ: A végrehajtáshoz kért alaki követelmények és eljárások

1.

Értelemszerűen jelölje meg és töltse ki!

☐

A megkeresett állam érintett/illetékes hatóságának meg kell felelnie a következő alaki követelményeknek és eljárásoknak (beleértve az adott személlyel közlendő jogokat/figyelmeztetéseket): ...

...

| 2. | Értelemszerűen jelölje meg és töltse ki!






  ☐ | Kérjük, hogy a megkereső állam egy vagy több tisztviselője részt vehessen a megkeresés végrehajtásában, támogatást nyújtva a megkeresett állam illetékes hatóságainak. |
| --- | --- | --- |

2.

Értelemszerűen jelölje meg és töltse ki!

☐

Kérjük, hogy a megkereső állam egy vagy több tisztviselője részt vehessen a megkeresés végrehajtásában, támogatást nyújtva a megkeresett állam illetékes hatóságainak.

A tisztviselők neve, beosztása és elérhetőségei:

...

...

A kommunikáció során használható nyelvek, amennyiben eltérnek a J. szakaszban megjelölt nyelvtől:

...

...

A megkereső állam tisztviselője(i) által nyújtandó jogsegély jellege és/vagy bármely további lényeges információ:

...

...

| 3. | Az információk és bizonyítékok biztonságos továbbítása
  Kérjük, adjon meg egy biztonságos elektronikus átviteli útvonalat, ha az elektronikus továbbítás elfogadható:
  ...
  ...
  Amennyiben az elektronikus továbbítást nem fogadják el, vagy ebben az esetben az nem lenne megfelelő, kérjük, jelezze a kért továbbítási módot: ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Az információk és bizonyítékok biztonságos továbbítása

Kérjük, adjon meg egy biztonságos elektronikus átviteli útvonalat, ha az elektronikus továbbítás elfogadható:

...

...

Amennyiben az elektronikus továbbítást nem fogadják el, vagy ebben az esetben az nem lenne megfelelő, kérjük, jelezze a kért továbbítási módot: ...

...

| J. SZAKASZ: A megkeresést kibocsátó hatóság adatai






  1. | A megkeresést kibocsátó hatóság neve: ...
  A képviselő/kapcsolattartó neve: ...
  Cím: ...
  Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám) ...
  E-mail: ... |
| --- | --- |

J. SZAKASZ: A megkeresést kibocsátó hatóság adatai

1.

A megkeresést kibocsátó hatóság neve: ...

A képviselő/kapcsolattartó neve: ...

Cím: ...

Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám) ...

E-mail: ...

| 2. | Ha eltér a fentiektől, a nyomozást végző hatóság neve:
  ...
  A nyomozást folytató tisztviselő neve és beosztása: ...
  ...
  Cím: ...
  Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám) ...
  E-mail: ... |
| --- | --- |

2.

Ha eltér a fentiektől, a nyomozást végző hatóság neve:

...

A nyomozást folytató tisztviselő neve és beosztása: ...

...

Cím: ...

Telefonszám: (országhívószám) (körzetszám) ...

E-mail: ...

| 3. | A megkereső hatósággal való kapcsolattartás során használható nyelvek:
  ... |
| --- | --- |

3.

A megkereső hatósággal való kapcsolattartás során használható nyelvek:

...

| 4. | Amennyiben a fent megadottól eltér, azon személy(ek) elérhetősége, aki(k) további felvilágosítást tud(nak) adni vagy akivel (akikkel) meg lehet állapodni a bizonyíték átadásának gyakorlati részleteit illetően:
  Név/Beosztás/Szervezet: ...
  Cím: ...
  E-mail: ...
  Kapcsolattartó telefonszáma: ... |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a fent megadottól eltér, azon személy(ek) elérhetősége, aki(k) további felvilágosítást tud(nak) adni vagy akivel (akikkel) meg lehet állapodni a bizonyíték átadásának gyakorlati részleteit illetően:

Név/Beosztás/Szervezet: ...

Cím: ...

E-mail: ...

Kapcsolattartó telefonszáma: ...

K. SZAKASZ: Aláírás

E formanyomtatvány aláírásával igazolom, hogy:

| — | a megkeresés e formanyomtatvány szerinti tartalma helytálló és pontos, |
| --- | --- |

—

a megkeresés e formanyomtatvány szerinti tartalma helytálló és pontos,

| — | e megkeresést illetékes hatóság bocsátotta ki, |
| --- | --- |

—

e megkeresést illetékes hatóság bocsátotta ki,

| — | e megkeresés benyújtása az eljárás szempontjából szükséges, és |
| --- | --- |

—

e megkeresés benyújtása az eljárás szempontjából szükséges, és

| — | a kért nyomozási cselekményeket hasonló belföldi ügyben azonos feltételek mellett lehetett volna elrendelni, és adott esetben a szükséges engedélyt beszerezték. |
| --- | --- |

—

a kért nyomozási cselekményeket hasonló belföldi ügyben azonos feltételek mellett lehetett volna elrendelni, és adott esetben a szükséges engedélyt beszerezték.

A megkereső hatóság és/vagy képviselőjének aláírása:

Név: ...

Betöltött tisztség: ...

Dátum: ...

Hivatalos pecsét (ha van ilyen):

A csatolmányok jegyzéke (adott esetben):

...

...

---