# Euroopa Liidu L 193/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 193 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik1. august 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 193

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik1. august 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1577, 20. aprill 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad valuutariskile või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuete arvutamist ja nende positsioonide käsitlemist regulatiivsete järeltestimise nõuete kohaldamisel ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude kohaldamisel alternatiivse sisemudeli meetodi alusel (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1578, 20. aprill 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks nõuded, mida kohaldatakse sisemeetodi või välisallikate puhul, mida kasutatakse makseviivituse riski sisemudeli raames makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1579, 31. juuli 2023, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 kohaldamiseks seoses põllumajandushindade statistikaga (
  1
  ) | 14 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1577, 20. aprill 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad valuutariskile või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuete arvutamist ja nende positsioonide käsitlemist regulatiivsete järeltestimise nõuete kohaldamisel ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude kohaldamisel alternatiivse sisemudeli meetodi alusel (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1578, 20. aprill 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks nõuded, mida kohaldatakse sisemeetodi või välisallikate puhul, mida kasutatakse makseviivituse riski sisemudeli raames makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1579, 31. juuli 2023, millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 kohaldamiseks seoses põllumajandushindade statistikaga (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1577,

20. aprill 2023,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad valuutariskile või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuete arvutamist ja nende positsioonide käsitlemist regulatiivsete järeltestimise nõuete kohaldamisel ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude kohaldamisel alternatiivse sisemudeli meetodi alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 325 lõike 9 kolmandat lõiku, artikli 325bf lõike 9 kolmandat lõiku ja artikli 325bg lõike 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes arvesse kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes kohaldatavaid mitmesuguseid väärtusnäitajaid, tuleb täpsustada, kas finantsinstitutsioonid peaksid alusena kasutama nende positsioonide bilansilist väärtust või õiglast väärtust, et arvutada määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 1a peatükis sätestatud alternatiivse standardmeetodi kohaselt või 1b peatükis sätestatud alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt valuutariskile, kaubariskile või neile mõlemale avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes kohaldatavaid mitmesuguseid väärtusnäitajaid, tuleb täpsustada, kas finantsinstitutsioonid peaksid alusena kasutama nende positsioonide bilansilist väärtust või õiglast väärtust, et arvutada määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 1a peatükis sätestatud alternatiivse standardmeetodi kohaselt või 1b peatükis sätestatud alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt valuutariskile, kaubariskile või neile mõlemale avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuded.

| (2) | Kuna kauplemisportfelliväliste positsioonide väärtus ei tulene üksnes tururiskiteguritest, ei tohiks finantsinstitutsioonidelt nõuda nende positsioonide igapäevast hindamist valuutariski omavahendite nõuete arvutamiseks alternatiivse standardmeetodi kohaselt. Selle asemel peaksid finantsinstitutsioonid kajastama arvutamise aluseks olevate positsioonide väärtuses üksnes neid muutusi, mis on seotud nende positsioonide valuutariski komponentidega. |
| --- | --- |

(2)

Kuna kauplemisportfelliväliste positsioonide väärtus ei tulene üksnes tururiskiteguritest, ei tohiks finantsinstitutsioonidelt nõuda nende positsioonide igapäevast hindamist valuutariski omavahendite nõuete arvutamiseks alternatiivse standardmeetodi kohaselt. Selle asemel peaksid finantsinstitutsioonid kajastama arvutamise aluseks olevate positsioonide väärtuses üksnes neid muutusi, mis on seotud nende positsioonide valuutariski komponentidega.

| (3) | Selleks et tagada kooskõla raamatupidamistavadega, peaksid finantsinstitutsioonid kasutama valuutariski omavahendite nõude arvutamisel alternatiivse standardmeetodi kohaselt kauplemisportfellivälise positsiooni viimast kättesaadavat bilansilist väärtust. Aga ka nende positsioonide õiglast väärtust peetakse asjakohaseks aluseks omavahendite nõuete arvutamisel. Seepärast tuleks finantsinstitutsioonidel lubada kasutada arvutamisel viimase kättesaadava bilansilise väärtuse asemel õiglast väärtust, kui nad mõõdavad kõiki oma kauplemisportfelliväliseid positsioone õiglases väärtuses vähemalt kord kvartalis. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada kooskõla raamatupidamistavadega, peaksid finantsinstitutsioonid kasutama valuutariski omavahendite nõude arvutamisel alternatiivse standardmeetodi kohaselt kauplemisportfellivälise positsiooni viimast kättesaadavat bilansilist väärtust. Aga ka nende positsioonide õiglast väärtust peetakse asjakohaseks aluseks omavahendite nõuete arvutamisel. Seepärast tuleks finantsinstitutsioonidel lubada kasutada arvutamisel viimase kättesaadava bilansilise väärtuse asemel õiglast väärtust, kui nad mõõdavad kõiki oma kauplemisportfelliväliseid positsioone õiglases väärtuses vähemalt kord kvartalis.

| (4) | Selleks et piirata kauplemisportfellivälise portfelli valuutariski võimalikku väärkajastamist, peaks finantsinstitutsioonidel olema kohustus ajakohastada valuutariskitegurite muutuste kajastamiseks kasutatavat alust kord kuus. See sagedus on proportsionaalne, eelkõige võrreldes sellega, et alternatiivse sisemudeli meetodi korral peavad finantsinstitutsioonid ajakohastama valuutariskitegureid iga päev. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et piirata kauplemisportfellivälise portfelli valuutariski võimalikku väärkajastamist, peaks finantsinstitutsioonidel olema kohustus ajakohastada valuutariskitegurite muutuste kajastamiseks kasutatavat alust kord kuus. See sagedus on proportsionaalne, eelkõige võrreldes sellega, et alternatiivse sisemudeli meetodi korral peavad finantsinstitutsioonid ajakohastama valuutariskitegureid iga päev.

| (5) | Võttes arvesse, et mõned kauplemisportfellivälised valuutapositsioonid võivad tuleneda mitterahalistest kirjetest, mille väärtust ei ole igal aruandekuupäeval vahetuskursi muutuste kajastamiseks ajakohastatud, tuleb kehtestada erikäsitlus, et ühtlustada nende kirjete puhul valuutariski omavahendite nõuete arvutamist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 1a peatüki 2. jaos sätestatud tundlikkusel põhinevale meetodile. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et mõned kauplemisportfellivälised valuutapositsioonid võivad tuleneda mitterahalistest kirjetest, mille väärtust ei ole igal aruandekuupäeval vahetuskursi muutuste kajastamiseks ajakohastatud, tuleb kehtestada erikäsitlus, et ühtlustada nende kirjete puhul valuutariski omavahendite nõuete arvutamist vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 1a peatüki 2. jaos sätestatud tundlikkusel põhinevale meetodile.

| (6) | Kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega on finantsinstitutsioonid üldiselt kohustatud omavahendite nõuete arvutamisel mõõtma kaubariskile avatud finantsinstrumente õiglases väärtuses. Kui aga finantsinstitutsioon hoiab kaupa füüsiliselt ega kasuta selle positsiooni õiglast väärtust raamatupidamisarvestuse eesmärgil, tuleks selle positsiooni õiglast väärtust kasutada tururiski omavahendite nõuete arvutamise alusena, kuna see tagab alternatiivse standardmeetodi täpse ja lihtsa rakendamise. Lisaks võimaldab õiglase väärtuse kasutamine arvutamise alusena finantsinstitutsioonidel täpselt kajastada kauplemisportfelliväliste positsioonide ja kauplemisportfellis hoitavate positsioonide vahel riskide maandamise ja hajutamise mõju. Seda alust tuleks ajakohastada iga kuu, tagades proportsionaalse lähenemisviisi, eelkõige võrreldes sellega, et alternatiivse sisemudeli meetodi korral peavad finantsinstitutsioonid ajakohastama valuutariskitegureid iga päev. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega on finantsinstitutsioonid üldiselt kohustatud omavahendite nõuete arvutamisel mõõtma kaubariskile avatud finantsinstrumente õiglases väärtuses. Kui aga finantsinstitutsioon hoiab kaupa füüsiliselt ega kasuta selle positsiooni õiglast väärtust raamatupidamisarvestuse eesmärgil, tuleks selle positsiooni õiglast väärtust kasutada tururiski omavahendite nõuete arvutamise alusena, kuna see tagab alternatiivse standardmeetodi täpse ja lihtsa rakendamise. Lisaks võimaldab õiglase väärtuse kasutamine arvutamise alusena finantsinstitutsioonidel täpselt kajastada kauplemisportfelliväliste positsioonide ja kauplemisportfellis hoitavate positsioonide vahel riskide maandamise ja hajutamise mõju. Seda alust tuleks ajakohastada iga kuu, tagades proportsionaalse lähenemisviisi, eelkõige võrreldes sellega, et alternatiivse sisemudeli meetodi korral peavad finantsinstitutsioonid ajakohastama valuutariskitegureid iga päev.

| (7) | Üldine õigusraamistik valuutariskile või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide väärtuse hindamiseks alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt tuleks viia kooskõlla alternatiivset standardmeetodit käsitleva õigusraamistikuga, võttes arvesse, et võib olla kauplemisüksusi, mille positsioone kapitaliseeritakse alternatiivse standardmeetodi kohaselt ühes kvartalis ja alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt teises kvartalis. Siiski tuleb sätestada, et erinevalt alternatiivsest standardmeetodist tuleb alternatiivne sisemudeli meetodi korral arvutada näitajad iga päev. |
| --- | --- |

(7)

Üldine õigusraamistik valuutariskile või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide väärtuse hindamiseks alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt tuleks viia kooskõlla alternatiivset standardmeetodit käsitleva õigusraamistikuga, võttes arvesse, et võib olla kauplemisüksusi, mille positsioone kapitaliseeritakse alternatiivse standardmeetodi kohaselt ühes kvartalis ja alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt teises kvartalis. Siiski tuleb sätestada, et erinevalt alternatiivsest standardmeetodist tuleb alternatiivne sisemudeli meetodi korral arvutada näitajad iga päev.

| (8) | Määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 325bf ja 325bg sätestatud järeltestimise ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude kohaldamisel alternatiivse sisemudeli meetodi alusel tuleb täpsustada, kuidas finantsinstitutsioonid peavad arvutama portfelli väärtuse tegelikud ja hüpoteetilised muutused, eelkõige seoses nende kauplemisportfelliväliste positsioonide väärtusega. Seepärast tuleb valuutariskile või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide eripära arvesse võtmiseks täpsustada, kuidas tuleks nende positsioonide suhtes kohaldada komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2022/2059 (2). |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 325bf ja 325bg sätestatud järeltestimise ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõude kohaldamisel alternatiivse sisemudeli meetodi alusel tuleb täpsustada, kuidas finantsinstitutsioonid peavad arvutama portfelli väärtuse tegelikud ja hüpoteetilised muutused, eelkõige seoses nende kauplemisportfelliväliste positsioonide väärtusega. Seepärast tuleb valuutariskile või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide eripära arvesse võtmiseks täpsustada, kuidas tuleks nende positsioonide suhtes kohaldada komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2022/2059 (2).

| (9) | Selleks et tagada kooskõla riskimõõtmismudelis kajastatud riskide ulatusega, peaksid portfelli väärtuse tegelikud ja hüpoteetilised muutused üldiselt kajastama üksnes tururiskiteguritega seotud muutusi. Kuna aga võib olla keeruline eristada valuutariskiga ja kaubariskiga seotud muutusi kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide ja selliste kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul, mis ei muutu lineaarselt vahetuskursi muutusega, peaks finantsinstitutsioonidel olema lubatud kajastada portfelli väärtuse tegelikes ja hüpoteetilistes muutustes muutusi, mis on seotud kõigi komponentidega, millega määratakse kindlaks kõnealuste kauplemisportfelliväliste positsioonide väärtus. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et tagada kooskõla riskimõõtmismudelis kajastatud riskide ulatusega, peaksid portfelli väärtuse tegelikud ja hüpoteetilised muutused üldiselt kajastama üksnes tururiskiteguritega seotud muutusi. Kuna aga võib olla keeruline eristada valuutariskiga ja kaubariskiga seotud muutusi kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide ja selliste kauplemisportfelliväliste positsioonide puhul, mis ei muutu lineaarselt vahetuskursi muutusega, peaks finantsinstitutsioonidel olema lubatud kajastada portfelli väärtuse tegelikes ja hüpoteetilistes muutustes muutusi, mis on seotud kõigi komponentidega, millega määratakse kindlaks kõnealuste kauplemisportfelliväliste positsioonide väärtus.

| (10) | Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, sest need kõik puudutavad valuutariskile, kaubariskile või neile mõlemale avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide käsitlemist. Selleks et tagada nende sätete ühtsus, mis peaksid jõustuma samal ajal, ning muuta need kättesaadavamaks ja ülevaatlikumaks isikutele, kelle suhtes kohaldatakse neis sätestatud kohustusi, on asjakohane koondada kõik need sätted ühte määrusesse. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, sest need kõik puudutavad valuutariskile, kaubariskile või neile mõlemale avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide käsitlemist. Selleks et tagada nende sätete ühtsus, mis peaksid jõustuma samal ajal, ning muuta need kättesaadavamaks ja ülevaatlikumaks isikutele, kelle suhtes kohaldatakse neis sätestatud kohustusi, on asjakohane koondada kõik need sätted ühte määrusesse.

| (11) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (12) | Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuete arvutamine alternatiivse standardmeetodi kohaselt

1.   Valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide omavahendite nõuete arvutamisel tundlikkusel põhineva meetodi kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 1a peatüki 2. jaole võtavad finantsinstitutsioonid aluseks nende positsioonide viimase kättesaadava bilansilise väärtuse.

2.   Erandina lõikest 1 võivad finantsinstitutsioonid kasutada valuutariskile avatud kauplemisportfellivälise positsiooni viimast kättesaadavat õiglast väärtust, tingimusel et nad mõõdavad kõiki oma kauplemisportfelliväliseid positsioone õiglases väärtuses vähemalt kord kvartalis. Seda erandit kasutades peavad finantsinstitutsioonid kohaldama seda järjepidevalt kõigi valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes.

3.   Finantsinstitutsioonid ajakohastavad viimast kättesaadavat väärtust, mille alusel arvutatakse valuutariski omavahendite nõuded vastavalt lõigetele 1 ja 2, vähemalt kord kuus, kajastades valuutariskitegurite väärtuse muutusi.

4.   Finantsinstitutsioonid määravad kirje nomineerimisvaluutaks välisvaluuta, mille nõrgenemine nende aruandlusvaluuta suhtes tooks kaasa kirje väärtuse suurima languse, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kirjet ei mõõdeta õiglases väärtuses; |
| --- | --- |

a)

kirjet ei mõõdeta õiglases väärtuses;

| b) | kirje puhul on olemas valuutariskist tulenev väärtuse languse risk; |
| --- | --- |

b)

kirje puhul on olemas valuutariskist tulenev väärtuse languse risk;

| c) | kirje bilansilist väärtust ei ajakohastata igal aruandekuupäeval, et kajastada välisvaluuta ja aruandlusvaluuta vahelise vahetuskursi muutusi. |
| --- | --- |

c)

kirje bilansilist väärtust ei ajakohastata igal aruandekuupäeval, et kajastada välisvaluuta ja aruandlusvaluuta vahelise vahetuskursi muutusi.

Kui finantsinstitutsioonid arvutavad tururiski omavahendite nõuded konsolideeritud alusel, määravad nad kirje nomineerimisvaluutaks sellise finantsinstitutsiooni aruandlusvaluuta, kes kajastab seda kirjet oma individuaalses finantsaruandes, kui täidetud on kõik järgmised tingimused:

| a) | kirjet ei mõõdeta õiglases väärtuses; |
| --- | --- |

a)

kirjet ei mõõdeta õiglases väärtuses;

| b) | kirje puhul on olemas valuutariskist tulenev väärtuse languse risk; |
| --- | --- |

b)

kirje puhul on olemas valuutariskist tulenev väärtuse languse risk;

| c) | finantsinstitutsiooni aruandlusvaluuta erineb sellise finantsinstitutsiooni aruandlusvaluutast, kes kajastab kirjet oma individuaalses finantsaruandes; |
| --- | --- |

c)

finantsinstitutsiooni aruandlusvaluuta erineb sellise finantsinstitutsiooni aruandlusvaluutast, kes kajastab kirjet oma individuaalses finantsaruandes;

| d) | kirje bilansilist väärtust ei ajakohastata igal aruandekuupäeval, et kajastada välisvaluuta ja sellise finantsinstitutsiooni aruandlusvaluuta vahelise vahetuskursi muutusi, kes kajastab kirjet oma individuaalses finantsaruandes. |
| --- | --- |

d)

kirje bilansilist väärtust ei ajakohastata igal aruandekuupäeval, et kajastada välisvaluuta ja sellise finantsinstitutsiooni aruandlusvaluuta vahelise vahetuskursi muutusi, kes kajastab kirjet oma individuaalses finantsaruandes.

5.   Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud kirjetele vastava delta valuutariski tundlikkuse väärtus, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325r lõikele 5, võrdub väärtusega, mis neil kirjetel on kõnealuse lõike kohaselt kindlaks määratud nomineerimisvaluutas, korrutatuna nomineerimisvaluuta ja finantsinstitutsiooni aruandlusvaluuta hetkevahetuskursiga.

Artikkel 2

Kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuete arvutamine alternatiivse standardmeetodi kohaselt

Kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide omavahendite nõuete arvutamisel tundlikkusel põhineva meetodi kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 1a peatüki 2. jaole võtavad finantsinstitutsioonid aluseks nende positsioonide viimase kättesaadava õiglase väärtuse.

Finantsinstitutsioonid mõõdavad neid positsioone õiglases väärtuses vähemalt kord kuus.

Artikkel 3

Valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuete arvutamine alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt

1.   Valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide omavahendite nõuete arvutamisel alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 1b peatükile võtavad finantsinstitutsioonid aluseks nende positsioonide viimase kättesaadava bilansilise väärtuse.

2.   Erandina lõikest 1 võivad finantsinstitutsioonid kasutada valuutariskile avatud kauplemisportfellivälise positsiooni viimast kättesaadavat õiglast väärtust, tingimusel et nad mõõdavad kõiki oma kauplemisportfelliväliseid positsioone õiglases väärtuses vähemalt kord kvartalis. Seda erandit kasutades peavad finantsinstitutsioonid kohaldama seda järjepidevalt kõigi valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes.

3.   Finantsinstitutsioonid ajakohastavad viimast kättesaadavat väärtust, mille alusel arvutatakse valuutariski omavahendite nõuded vastavalt lõigetele 1 ja 2, iga päev, kajastades valuutariskitegurite väärtuse muutusi.

4.   Kauplemisportfellivälise positsiooni viimase kättesaadava väärtuse igapäevasel ajakohastamisel ajakohastavad finantsinstitutsioonid kõigi riskitegurite väärtust positsiooni puhul, mille suhtes nad kasutasid artikli 5 lõike 1 teises lõigus sätestatud erandit.

5.   Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 325bb osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja ja kõnealuse määruse artiklis 325bk osutatud stressistsenaariumi riskinäitaja arvutamisel seoses valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonidega kohaldavad finantsinstitutsioonid vastavalt tulevaste šokkide stsenaariume või tulevase šoki äärmuslikke stsenaariume üksnes riskitegurite suhtes, mis kuuluvad kõnealuse määruse artikli 325bd lõikes 1 osutatud välisvaluuta laia riskitegurite kategooriasse.

6.   Finantsinstitutsioonid kajastavad oma riskimõõtmismudelis väärtuse languse riski, mis tuleneb sellele riskile avatud kirjetega seotud asjaomaste vahetuskursside muutustest, kui neid kirjeid ei mõõdeta õiglases väärtuses ja nende bilansilist väärtust ei ajakohastata igal aruandekuupäeval, et kajastada välisvaluuta ja kirjet oma individuaalses finantsaruandes kajastava finantsinstitutsiooni aruandlusvaluuta vahelise vahetuskursi muutusi.

Artikkel 4

Kaubariskile või nii kaubariskile kui ka valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide tururiski omavahendite nõuete arvutamine alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt

1.   Kaubariskile või nii kaubariskile kui ka valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide omavahendite nõuete arvutamisel alternatiivse sisemudeli meetodi kohaselt vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 1b peatükile võtavad finantsinstitutsioonid aluseks nende positsioonide viimase kättesaadava õiglase väärtuse. Finantsinstitutsioonid mõõdavad neid positsioone õiglases väärtuses iga päev.

2.   Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 325bb osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja või kõnealuse määruse artiklis 325bk osutatud stressistsenaariumi riskinäitaja arvutamisel seoses üksnes kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonidega kohaldavad finantsinstitutsioonid vastavalt tulevaste šokkide stsenaariume või tulevase šoki äärmuslikke stsenaariume üksnes riskitegurite suhtes, mis kuuluvad kõnealuse määruse artikli 325bd lõikes 1 osutatud kauba laia riskitegurite kategooriasse.

3.   Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 325bb osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja või kõnealuse määruse artiklis 325bk osutatud stressistsenaariumi riskinäitaja arvutamisel seoses kaubariskile ja valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonidega kohaldavad finantsinstitutsioonid vastavalt tulevaste šokkide stsenaariume või tulevase šoki äärmuslikke stsenaariume riskitegurite suhtes, mis kuuluvad kõnealuse määruse artikli 325bd lõikes 1 osutatud kauba või välisvaluuta laia riskitegurite kategooriasse.

Artikkel 5

Portfelli väärtuse hüpoteetiliste ja tegelike muutuste arvutamine seoses valuutariskile või kaubariskile või nii kaubariskile kui ka valuutariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonidega vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklitele 325bf ja 325bg

1.   Erandina delegeeritud määruse (EL) 2022/2059 artiklitest 1–4 arvutavad finantsinstitutsioonid, kes arvutavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 325bf ja 325bg osutatud portfelli väärtuse hüpoteetilisi ja tegelikke muutusi seoses valuutariskile avatud kauplemisportfellivälise positsiooniga, kõnealuse kauplemisportfellivälise positsiooni väärtuse kõnealuse määruse artiklis 325bf osutatud VaR riskiväärtuse arvutamisele järgneva päeva lõpus, kasutades selle kauplemisportfellivälise positsiooni väärtust eelmise päeva lõpu seisuga ja ajakohastades selle positsiooni valuutariski kajastavat komponenti.

Kui kauplemisportfellivälise positsiooni väärtus ei muutu lineaarselt teda mõjutava vahetuskursi muutustega, võivad finantsinstitutsioonid arvutada kõnealuse kauplemisportfellivälise positsiooni väärtuse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 325bf osutatud VaR riskiväärtuse arvutamisele järgneva päeva lõpus, kasutades kauplemisportfellivälise positsiooni väärtust eelmise päeva lõpu seisuga ja ajakohastades kõiki komponente, mida finantsinstitutsioon kasutab kõnealuse kauplemisportfellivälise positsiooni väärtuse hindamiseks.

Teise lõigu kohaldamisel kohaldavad finantsinstitutsioonid seda järjepidevalt kõigi kauplemisüksuse positsioonide suhtes, mis ei muutu lineaarselt neid positsioone mõjutava vahetuskursi muutustega.

2.   Erandina delegeeritud määruse (EL) 2022/2059 artiklitest 1–4 arvutavad finantsinstitutsioonid, kes arvutavad määruse (EL) nr 575/2013 artiklites 325bf ja 325bg osutatud portfelli väärtuse hüpoteetilisi ja tegelikke muutusi seoses kaubariskile või nii kaubariskile kui ka valuutariskile avatud kauplemisportfellivälise positsiooniga, kõnealuse kauplemisportfellivälise positsiooni väärtuse kõnealuse määruse artiklis 325bf osutatud VaR riskiväärtuse arvutamisele järgneva päeva lõpus vastavalt ühele järgmistest meetoditest:

| a) | finantsinstitutsioonid kasutavad kauplemisportfellivälise positsiooni väärtust eelmise päeva lõpu seisuga ning ajakohastavad üksnes valuutariski ja kaubariski kajastavaid komponente; |
| --- | --- |

a)

finantsinstitutsioonid kasutavad kauplemisportfellivälise positsiooni väärtust eelmise päeva lõpu seisuga ning ajakohastavad üksnes valuutariski ja kaubariski kajastavaid komponente;

| b) | finantsinstitutsioonid kasutavad kauplemisportfellivälise positsiooni väärtust eelmise päeva lõpu seisuga ja ajakohastavad kõiki komponente, mida finantsinstitutsioon kasutab kõnealuse kauplemisportfellivälise positsiooni väärtuse hindamiseks. |
| --- | --- |

b)

finantsinstitutsioonid kasutavad kauplemisportfellivälise positsiooni väärtust eelmise päeva lõpu seisuga ja ajakohastavad kõiki komponente, mida finantsinstitutsioon kasutab kõnealuse kauplemisportfellivälise positsiooni väärtuse hindamiseks.

Esimese lõigu kohaldamisel kohaldavad finantsinstitutsioonid seda järjepidevalt kõigi kauplemisüksuses kaubariskile avatud positsioonide suhtes.

3.   Finantsinstitutsioonid kohaldavad lõikeid 1 ja 2 üksnes selliste kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes, mis sisalduvad portfellis nii määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 325bf osutatud VaR riskiväärtuse arvutamise päeval kui ka selle VaR riskiväärtuse arvutamisele järgneval päeval.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 14. juuni 2022. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/2059, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 325bf ja 325bg kohaste järeltestimise ning kasumi ja kahjumi tekkeallikate määramise nõuete tehnilised üksikasjad (ELT L 276, 26.10.2022, lk 47).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/7

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1578,

20. aprill 2023,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks nõuded, mida kohaldatakse sisemeetodi või välisallikate puhul, mida kasutatakse makseviivituse riski sisemudeli raames makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012, (1) eriti selle artikli 325bp lõike 12 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktis e ja artikli 325bp lõike 6 punktis d on nõutud, et finantsinstitutsioonid, kellele ei ole antud luba hinnata makseviivituse tõenäosust või makseviivitusest tingitud kahjumäära vastavalt kõnealuse määruse III osa II jaotise 3. peatüki 1. jaole, peavad krediidiriski omavahendite nõude arvutamiseks välja töötama kõnealuse määruse artiklis 325bl osutatud sisemeetodi või kasutama välisallikaid, et hinnata makseviivituse tõenäosust ja makseviivitusest tingitud kahjumäära tururiski omavahendite nõude arvutamiseks. Selleks et tagada liidus finantsinstitutsioonidele võrdsed tingimused, peaksid sellise sisemeetodi nõuded olema samasugused, nagu need, mida kohaldatakse meetodite suhtes, mida kasutavad finantsinstitutsioonid, kellel on lubatud hinnata makseviivituse tõenäosusi või makseviivitusest tingitud kahjumäärasid kooskõlas kõnealuse määruse III osa II jaotise 3. peatükiga. Siiski võib ette näha juhtusid, kus finantsinstitutsioonid ei saa tururiski omavahendite nõude arvutamisel tugineda välistele andmeallikatele ega kasutada mõistlikult oma mudeleid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükis sätestatud nõuetele sisendandmete puudumise või selle tõttu, et see on ebaproportsionaalselt töömahukas. Seepärast tuleb kehtestada erinõuded, mis võimaldavad finantsinstitutsioonide sisemeetodiga, mida kasutatakse tururiski omavahendite nõude või selle osade arvutamiseks, nõuetekohaselt katta kõik sellised juhud. Need erinõuded peaksid tagama usaldusväärsed tulemused. Samal ajal peaksid need nõuded vastama erivajadustele seoses õigeaegsuse ja paindlikkusega, sealhulgas olukordades, kus teatavate emitentide positsioonid on liiga väikesed, et vajaksid keerukat meetodit, ning seega oleks lihtsam meetod asjakohasem. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktis e ja artikli 325bp lõike 6 punktis d on nõutud, et finantsinstitutsioonid, kellele ei ole antud luba hinnata makseviivituse tõenäosust või makseviivitusest tingitud kahjumäära vastavalt kõnealuse määruse III osa II jaotise 3. peatüki 1. jaole, peavad krediidiriski omavahendite nõude arvutamiseks välja töötama kõnealuse määruse artiklis 325bl osutatud sisemeetodi või kasutama välisallikaid, et hinnata makseviivituse tõenäosust ja makseviivitusest tingitud kahjumäära tururiski omavahendite nõude arvutamiseks. Selleks et tagada liidus finantsinstitutsioonidele võrdsed tingimused, peaksid sellise sisemeetodi nõuded olema samasugused, nagu need, mida kohaldatakse meetodite suhtes, mida kasutavad finantsinstitutsioonid, kellel on lubatud hinnata makseviivituse tõenäosusi või makseviivitusest tingitud kahjumäärasid kooskõlas kõnealuse määruse III osa II jaotise 3. peatükiga. Siiski võib ette näha juhtusid, kus finantsinstitutsioonid ei saa tururiski omavahendite nõude arvutamisel tugineda välistele andmeallikatele ega kasutada mõistlikult oma mudeleid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükis sätestatud nõuetele sisendandmete puudumise või selle tõttu, et see on ebaproportsionaalselt töömahukas. Seepärast tuleb kehtestada erinõuded, mis võimaldavad finantsinstitutsioonide sisemeetodiga, mida kasutatakse tururiski omavahendite nõude või selle osade arvutamiseks, nõuetekohaselt katta kõik sellised juhud. Need erinõuded peaksid tagama usaldusväärsed tulemused. Samal ajal peaksid need nõuded vastama erivajadustele seoses õigeaegsuse ja paindlikkusega, sealhulgas olukordades, kus teatavate emitentide positsioonid on liiga väikesed, et vajaksid keerukat meetodit, ning seega oleks lihtsam meetod asjakohasem.

| (2) | Kõnealuseid erinõudeid tuleks kohaldada üksnes vajaduse korral, st ainult juhul, kui finantsinstitutsioonid ei saa tugineda välistele andmeallikatele ega kasutada mõistlikult mudeleid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükis sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks sätestada tingimused tagamaks, et puuduvad muud allikad makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks ning et juhtumid, kus finantsinstitutsioonid ei saa tugineda välisallikatele ega kasutada mõistlikult oma mudeleid, ei moodusta nende portfellidest ülemäärast osa, võttes arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bn lõikes 1 sätestatud nõudeid. Finantsinstitutsioonid peaksid neid tingimusi hindama piisavalt sageli, et võtta arvesse võimalikke muutusi, sealhulgas muutusi väliste andmeallikate kättesaadavuses, ning võtma arvesse tururiski omavahendite nõuetest aruandluse sagedust. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuseid erinõudeid tuleks kohaldada üksnes vajaduse korral, st ainult juhul, kui finantsinstitutsioonid ei saa tugineda välistele andmeallikatele ega kasutada mõistlikult mudeleid, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 III osa II jaotise 3. peatükis sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks sätestada tingimused tagamaks, et puuduvad muud allikad makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks ning et juhtumid, kus finantsinstitutsioonid ei saa tugineda välisallikatele ega kasutada mõistlikult oma mudeleid, ei moodusta nende portfellidest ülemäärast osa, võttes arvesse määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bn lõikes 1 sätestatud nõudeid. Finantsinstitutsioonid peaksid neid tingimusi hindama piisavalt sageli, et võtta arvesse võimalikke muutusi, sealhulgas muutusi väliste andmeallikate kättesaadavuses, ning võtma arvesse tururiski omavahendite nõuetest aruandluse sagedust.

| (3) | Selleks et finantsinstitutsioonid saaksid arvesse võtta eri emitentide positsioonide omadusi, sealhulgas nende positsioonide olulisust ja hoidmisaega, peaks finantsinstitutsioonidel olema lubatud töötada makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks välja sisemeetodid, mis koosnevad eri osadest, et hõlmata neid erinevaid positsioone. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et finantsinstitutsioonid saaksid arvesse võtta eri emitentide positsioonide omadusi, sealhulgas nende positsioonide olulisust ja hoidmisaega, peaks finantsinstitutsioonidel olema lubatud töötada makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks välja sisemeetodid, mis koosnevad eri osadest, et hõlmata neid erinevaid positsioone.

| (4) | Tuleb tagada, et üksikute emitentide makseviivituse risk oleks piisavalt kapitaliseeritud. Seepärast peaksid sisemeetodil või selle osal põhinevad makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud olema piisavalt konservatiivsed, pidades silmas muid finantsinstitutsioonide kasutatavaid meetodeid ja allikaid. Selleks tuleb täpsustada, millistel tingimustel on makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud piisavalt konservatiivsed. Eelkõige juhtudel, kui finantsinstitutsioonid ei saa tugineda välistele andmeallikatele ega kasutada mõistlikult oma mudeleid, tuleks kehtestada makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute piirmäärad. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb tagada, et üksikute emitentide makseviivituse risk oleks piisavalt kapitaliseeritud. Seepärast peaksid sisemeetodil või selle osal põhinevad makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud olema piisavalt konservatiivsed, pidades silmas muid finantsinstitutsioonide kasutatavaid meetodeid ja allikaid. Selleks tuleb täpsustada, millistel tingimustel on makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud piisavalt konservatiivsed. Eelkõige juhtudel, kui finantsinstitutsioonid ei saa tugineda välistele andmeallikatele ega kasutada mõistlikult oma mudeleid, tuleks kehtestada makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute piirmäärad.

| (5) | Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks välisallikaid, peaksid koostatud hinnangud makseviivituse riski sisemudeli valideerimise raames perioodiliselt läbi vaatama, tagamaks, et need hinnangud on finantsinstitutsiooni portfellide jaoks jätkuvalt asjakohased. Rohkem kui ühte välisallikat kasutavad finantsinstitutsioonid peaksid kehtestama nende välisallikate hierarhia, et tagada nende järjepidev kasutamine makseviivituse riski sisemudelis. Lisaks sellele võib olla, et finantsinstitutsioonid, kes kasutavad makseviivituse tõenäosuse hindamiseks välisallikaid, peavad astuma mitmeid samme ja rakendama mitmeid menetlusi, enne kui nad saavad koostada makseviivituse tõenäosuse tegeliku hinnangu. Seepärast tuleb kehtestada nõuded, millega tagatakse, et välisallikatest makseviivituse tõenäosuse hinnangute koostamiseks kasutatav meetod on kontseptuaalselt usaldusväärne ning tagab täpsed ja järjepidevad hinnangud, mis ei ole kallutatud. |
| --- | --- |

(5)

Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks välisallikaid, peaksid koostatud hinnangud makseviivituse riski sisemudeli valideerimise raames perioodiliselt läbi vaatama, tagamaks, et need hinnangud on finantsinstitutsiooni portfellide jaoks jätkuvalt asjakohased. Rohkem kui ühte välisallikat kasutavad finantsinstitutsioonid peaksid kehtestama nende välisallikate hierarhia, et tagada nende järjepidev kasutamine makseviivituse riski sisemudelis. Lisaks sellele võib olla, et finantsinstitutsioonid, kes kasutavad makseviivituse tõenäosuse hindamiseks välisallikaid, peavad astuma mitmeid samme ja rakendama mitmeid menetlusi, enne kui nad saavad koostada makseviivituse tõenäosuse tegeliku hinnangu. Seepärast tuleb kehtestada nõuded, millega tagatakse, et välisallikatest makseviivituse tõenäosuse hinnangute koostamiseks kasutatav meetod on kontseptuaalselt usaldusväärne ning tagab täpsed ja järjepidevad hinnangud, mis ei ole kallutatud.

| (6) | Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõikes 11 on nõutud, et finantsinstitutsioonid peavad dokumenteerima oma sisemudelid nii, et nende korrelatsioonieeldused ja muud modelleerimiseeldused oleksid pädevatele asutustele läbipaistvad. Selleks et aidata pädevatel asutustel tagada kõnealuse nõude täitmine, tuleb kindlaks määrata, kuidas tuleb kõnealust üldist dokumenteerimisnõuet kohaldada sisemeetodite või välisallikate puhul, mida kasutatakse makseviivituse riski sisemudeli raames makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõikes 11 on nõutud, et finantsinstitutsioonid peavad dokumenteerima oma sisemudelid nii, et nende korrelatsioonieeldused ja muud modelleerimiseeldused oleksid pädevatele asutustele läbipaistvad. Selleks et aidata pädevatel asutustel tagada kõnealuse nõude täitmine, tuleb kindlaks määrata, kuidas tuleb kõnealust üldist dokumenteerimisnõuet kohaldada sisemeetodite või välisallikate puhul, mida kasutatakse makseviivituse riski sisemudeli raames makseviivituse tõenäosuse ja makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks.

| (7) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (8) | Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Makseviivituse tõenäosuse hindamise sisemeetodi puhul kohaldatavad nõuded

1.   Finantsinstitutsiooni sisemeetod või selle osa, mida kasutatakse makseviivituse tõenäosuse hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktile e, peab vastama samadele nõuetele nagu need, mida kohaldatakse meetodite suhtes, mida kasutavad finantsinstitutsioonid, kellel on lubatud hinnata makseviivituse tõenäosust vastavalt kõnealuse määruse III osa II jaotise 3. peatükile.

2.   Erandina lõikest 1 peab finantsinstitutsiooni sisemeetod või selle osa makseviivituse tõenäosuse hindamiseks vastama lõikes 3 või 4 (nagu on asjakohane) sätestatud nõuetele, kui asjaomase emitendi puhul on kvartalipõhiselt täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | kõnealuse emitendi makseviivituse tõenäosuse hindamiseks ei ole juba olemas ühtegi artiklis 2 sätestatud nõuetele vastavat välisallikat; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse emitendi makseviivituse tõenäosuse hindamiseks ei ole juba olemas ühtegi artiklis 2 sätestatud nõuetele vastavat välisallikat;

| b) | lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava sisemeetodi või selle osa kasutamine:






  i) | ei ole võimalik, kuna kõnealuse emitendi puhul puuduvad sisendandmed, või |
| --- | --- | --- |

b)

lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava sisemeetodi või selle osa kasutamine:

i)

ei ole võimalik, kuna kõnealuse emitendi puhul puuduvad sisendandmed, või

| ii) | on ebaproportsionaalne kõnealuse emitendi asjaomaste positsioonide olulisuse või hoidmisaja seisukohast, võttes aluseks selliste positsioonide puhul kasutatava kauplemisstrateegia; |
| --- | --- |

ii)

on ebaproportsionaalne kõnealuse emitendi asjaomaste positsioonide olulisuse või hoidmisaja seisukohast, võttes aluseks selliste positsioonide puhul kasutatava kauplemisstrateegia;

| c) | m’i väärtus, mis on arvutatud lõikes 5 sätestatud valemi kohaselt, on üks järgmistest:






  i) | kuni 10 %; |
| --- | --- | --- |

c)

m’i väärtus, mis on arvutatud lõikes 5 sätestatud valemi kohaselt, on üks järgmistest:

i)

kuni 10 %;

| ii) | üle 10 % ning finantsinstitutsioon teeb kõike järgmist:






  1) | uurib, kas on võimalik kasutada täiendavaid välisallikaid, mis vastavad artiklis 2 sätestatud nõuetele, ja kasutab neid allikaid, et vähendada m’i väärtust väärtuseni, mis on kuni 10 %; |
| --- | --- | --- |

ii)

üle 10 % ning finantsinstitutsioon teeb kõike järgmist:

1)

uurib, kas on võimalik kasutada täiendavaid välisallikaid, mis vastavad artiklis 2 sätestatud nõuetele, ja kasutab neid allikaid, et vähendada m’i väärtust väärtuseni, mis on kuni 10 %;

| 2) | teeb tundlikkus- ja stsenaariumianalüüsi, et hinnata sisemeetodi või selle osa kvalitatiivset ja kvantitatiivset usaldusväärsust. |
| --- | --- |

2)

teeb tundlikkus- ja stsenaariumianalüüsi, et hinnata sisemeetodi või selle osa kvalitatiivset ja kvantitatiivset usaldusväärsust.

Punkti c alapunktis ii osutatud tundlikkusanalüüsi tegemisel hindab finantsinstitutsioon määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bn lõike 1 kohaselt arvutatud omavahendite nõuete tundlikkust kõigi kõnealuse määruse artiklis 325bl osutatud kauplemisportfelli positsioonide suhtes. Selleks määrab finantsinstitutsioon lõigetes 3 või 4 (nagu on asjakohane) sätestatud nõuetele vastava sisemeetodi või selle osa kohase arvutusega hõlmatud emitentidele ühe reitinguklassi, mis on kõrgem, ja ühe reitinguklassi, mis on madalam kui see, mida kasutatakse kõnealustes lõigetes sätestatud nõuete täitmiseks.

3.   Kui lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, määratakse finantsinstitutsiooni sisemeetodi või selle osa raames emitendile makseviivituse tõenäosuse hinnang, mis on võrdne järgmistest väärtustest suurimaga või sellest suurem:

| a) | suurim makseviivituse tõenäosus, mis on määratud finantsinstitutsiooni makseviivituse riski sisemudeli kohaldamisalasse kuuluvate positsioonide investeerimisjärgu krediidireitinguga emitentidele, kelle puhul ei ole täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused; |
| --- | --- |

a)

suurim makseviivituse tõenäosus, mis on määratud finantsinstitutsiooni makseviivituse riski sisemudeli kohaldamisalasse kuuluvate positsioonide investeerimisjärgu krediidireitinguga emitentidele, kelle puhul ei ole täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused;

| b) | selliste makseviivituse tõenäosuste võrdselt kaalutud keskmine, mis on määratud finantsinstitutsiooni makseviivituse riski sisemudeli kohaldamisalasse kuuluvate positsioonide emitentidele, kelle puhul ei ole täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

b)

selliste makseviivituse tõenäosuste võrdselt kaalutud keskmine, mis on määratud finantsinstitutsiooni makseviivituse riski sisemudeli kohaldamisalasse kuuluvate positsioonide emitentidele, kelle puhul ei ole täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused.

Punkti b kohaldamisel võivad finantsinstitutsioonid makseviivituse tõenäosuse võrdselt kaalutud keskmise arvutamisel välja jätta makseviivituses olevad emitendid, kui nad suudavad tagada, et selliste makseviivituses olevate emitentide puhul ei ole lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud.

4.   Erandina lõikest 3, kui lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja makseviivituse riski omavahendite nõuded vähenevad, kui asjaomasele emitendile määratud makseviivituse tõenäosuse väärtus suureneb, määratakse finantsinstitutsiooni sisemeetodi või selle osa raames sellele emitendile makseviivituse tõenäosuse hinnang, mis on võrdne lõike 3 punkti b kohaselt määratud väärtusega või sellest väiksem.

5.   Lõike 2 punkti c kohaldamisel arvutavad finantsinstitutsioonid m’i väärtuse vastavalt järgmisele valemile:

Formula

kus

| DRC(kõik kohaldamisalasse kuuluvad positsioonid) | = | omavahendite nõuded, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bn lõikele 1 kõnealuse määruse artikli 325bl kohaldamisalasse kuuluvate kõigi kauplemisportfelli positsioonide kohta; |
| --- | --- | --- |
| DRC(muud meetodid ja välisallikad) | = | vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bn lõikele 1 arvutatud omavahendite nõuded kõnealuse määruse artiklis 325bl osutatud üksnes selliste kauplemisportfelli positsioonide kohta, mille emitentide puhul ei ole täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused. |

DRC(kõik kohaldamisalasse kuuluvad positsioonid)

=

omavahendite nõuded, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bn lõikele 1 kõnealuse määruse artikli 325bl kohaldamisalasse kuuluvate kõigi kauplemisportfelli positsioonide kohta;

DRC(muud meetodid ja välisallikad)

=

vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bn lõikele 1 arvutatud omavahendite nõuded kõnealuse määruse artiklis 325bl osutatud üksnes selliste kauplemisportfelli positsioonide kohta, mille emitentide puhul ei ole täidetud lõikes 2 sätestatud tingimused.

Artikkel 2

Makseviivituse tõenäosuse hindamise välisallikate puhul kohaldatavad nõuded

1.   Kui finantsinstitutsioonid kasutavad makseviivituse tõenäosuse hindamiseks välisallikaid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktile e, valideerivad nad kooskõlas kõnealuse määruse artikli 325bj lõikega 2 ja artikli 325bp lõikega 7 makseviivituse tõenäosuse hinnanguid perioodiliselt, et neid saaks kasutada makseviivituse riski sisemudelis.

2.   Finantsinstitutsioonid saavad makseviivituse tõenäosuste hinnangud välisallikatest, kasutades kontseptuaalselt usaldusväärset meetodit, mis vastab lõikes 4 sätestatud nõuetele.

3.   Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad rohkem kui üht välisallikat, kehtestavad nende välisallikate hierarhia.

4.   Enne määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktis a osutatud alammäära kohaldamist tagavad finantsinstitutsioonid, et käesoleva artikli lõikes 2 osutatud meetod vastab kõigile järgmistele nõuetele:

| a) | võlgniku reitinguklassi skaalal (mis võib olla ka pidev) põhinev meetod tagab makseviivituse tõenäosuse hinnangud, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktis b osutatud kohaldatavale ajavahemikule ja kõigile järgmistele tingimustele:






  i) | makseviivituse tõenäosuse hinnanguid peetakse pärast nende eeldatava hindamisvigade vahemiku analüüsimist kõigi võlgniku reitinguklasside puhul täpseks; |
| --- | --- | --- |

a)

võlgniku reitinguklassi skaalal (mis võib olla ka pidev) põhinev meetod tagab makseviivituse tõenäosuse hinnangud, mis vastavad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktis b osutatud kohaldatavale ajavahemikule ja kõigile järgmistele tingimustele:

i)

makseviivituse tõenäosuse hinnanguid peetakse pärast nende eeldatava hindamisvigade vahemiku analüüsimist kõigi võlgniku reitinguklasside puhul täpseks;

| ii) | makseviivituse tõenäosuse hinnangud on võlgniku reitinguklasside lõikes järjepidevad; |
| --- | --- |

ii)

makseviivituse tõenäosuse hinnangud on võlgniku reitinguklasside lõikes järjepidevad;

| iii) | makseviivituse tõenäosuse hinnangud tagavad otstarbeka riskieristuse ja suurenevad rangelt võlgniku krediidivõimelisuse vähenedes; |
| --- | --- |

iii)

makseviivituse tõenäosuse hinnangud tagavad otstarbeka riskieristuse ja suurenevad rangelt võlgniku krediidivõimelisuse vähenedes;

| iv) | makseviivituse tõenäosuse hinnangute väärtuseks ei määrata võlgniku reitinguklassile nulli üksnes seepärast, et selle võlgniku reitinguklassi puhul ei ole varem täheldatud makseviivitusi; |
| --- | --- |

iv)

makseviivituse tõenäosuse hinnangute väärtuseks ei määrata võlgniku reitinguklassile nulli üksnes seepärast, et selle võlgniku reitinguklassi puhul ei ole varem täheldatud makseviivitusi;

| b) | kui meetodi kohaselt saadavaid makseviivituse tõenäosuse hinnanguid ei tuletata kombinatsioonis jooksvate turuhindadega, analüüsivad finantsinstitutsioonid mis tahes erinevusi nende hinnangute ja hinnangute vahel, mis on tuletatud kombinatsioonis jooksvate turuhindadega, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktis c. |
| --- | --- |

b)

kui meetodi kohaselt saadavaid makseviivituse tõenäosuse hinnanguid ei tuletata kombinatsioonis jooksvate turuhindadega, analüüsivad finantsinstitutsioonid mis tahes erinevusi nende hinnangute ja hinnangute vahel, mis on tuletatud kombinatsioonis jooksvate turuhindadega, nagu on osutatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 5 punktis c.

Artikkel 3

Makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamise sisemeetodi puhul kohaldatavad nõuded

1.   Finantsinstitutsiooni sisemeetod või selle osa, mida kasutatakse makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 6 punktile d, peab vastama samadele nõuetele nagu need, mida kohaldatakse meetodite suhtes, mida kasutavad finantsinstitutsioonid, kellel on lubatud hinnata makseviivitusest tingitud kahjumäära vastavalt kõnealuse määruse III osa II jaotise 3. peatükile.

2.   Erandina lõikest 1 peab finantsinstitutsiooni sisemeetod või selle osa makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks vastama lõikes 3 või 4 (nagu on asjakohane) sätestatud nõuetele, kui asjaomase positsiooni puhul on kvartalipõhiselt täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | kõnealuse positsiooni makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks ei ole juba olemas ühtegi artiklis 4 sätestatud nõuetele vastavat välisallikat; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse positsiooni makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks ei ole juba olemas ühtegi artiklis 4 sätestatud nõuetele vastavat välisallikat;

| b) | lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava sisemeetodi või selle osa kasutamine:






  i) | ei ole võimalik, kuna kõnealuse positsiooni puhul puuduvad sisendandmed, või |
| --- | --- | --- |

b)

lõikes 1 sätestatud nõuetele vastava sisemeetodi või selle osa kasutamine:

i)

ei ole võimalik, kuna kõnealuse positsiooni puhul puuduvad sisendandmed, või

| ii) | on ebaproportsionaalne kõnealuse positsiooni olulisuse või hoidmisaja seisukohast, võttes aluseks kõnealuse positsiooni puhul kasutatava kauplemisstrateegia; |
| --- | --- |

ii)

on ebaproportsionaalne kõnealuse positsiooni olulisuse või hoidmisaja seisukohast, võttes aluseks kõnealuse positsiooni puhul kasutatava kauplemisstrateegia;

| c) | m’i väärtus, mis on arvutatud lõikes 5 sätestatud valemi kohaselt, on üks järgmistest:






  i) | kuni 10 %; |
| --- | --- | --- |

c)

m’i väärtus, mis on arvutatud lõikes 5 sätestatud valemi kohaselt, on üks järgmistest:

i)

kuni 10 %;

| ii) | üle 10 % ning finantsinstitutsioon uurib, kas on võimalik kasutada täiendavaid välisallikaid, mis vastavad artiklis 4 sätestatud nõuetele, ja kasutab neid allikaid, et vähendada m’i väärtust väärtuseni, mis on kuni 10 %. |
| --- | --- |

ii)

üle 10 % ning finantsinstitutsioon uurib, kas on võimalik kasutada täiendavaid välisallikaid, mis vastavad artiklis 4 sätestatud nõuetele, ja kasutab neid allikaid, et vähendada m’i väärtust väärtuseni, mis on kuni 10 %.

3.   Kui lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, määratakse finantsinstitutsiooni sisemeetodi või selle osa raames positsioonile makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnang, mis on võrdne järgmisega või sellest suurem:

| a) | 75 % allutatud võlapositsioonide puhul; |
| --- | --- |

a)

75 % allutatud võlapositsioonide puhul;

| b) | 45 % kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlapositsioonide puhul; |
| --- | --- |

b)

45 % kõrgema nõudeõiguse järguga tagamata võlapositsioonide puhul;

| c) | 11,25 % pandikirjade positsioonide puhul; |
| --- | --- |

c)

11,25 % pandikirjade positsioonide puhul;

| d) | 25 % mis tahes muude positsioonide puhul. |
| --- | --- |

d)

25 % mis tahes muude positsioonide puhul.

4.   Erandina lõikest 3, kui lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud ja makseviivituse riski omavahendite nõuded vähenevad, kui asjaomasele positsioonile määratud makseviivitusest tingitud kahjumäära väärtus suureneb, määratakse finantsinstitutsiooni sisemeetodi või selle osa raames sellele positsioonile makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnang, mis on võrdne lõikes 3 sätestatud väärtustega või nendest väiksem.

5.   Lõike 2 punkti c kohaldamisel arvutavad finantsinstitutsioonid m’i väärtuse vastavalt artikli 1 lõikes 5 sätestatud valemile, kus mõiste DRC (muud meetodid ja välisallikad) kajastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bn lõike 1 kohaselt arvutatud omavahendite nõudeid, mis on seotud üksnes kõnealuse määruse artiklis 325bl osutatud kauplemisportfelli positsioonidega, mille puhul ei ole lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud.

Artikkel 4

Makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamise välisallikate puhul kohaldatavad nõuded

1.   Kui finantsinstitutsioonid kasutavad makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks välisallikaid vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõike 6 punktile d, valideerivad nad kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bj lõikega 2 ja artikli 325bp lõikega 7 makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnanguid perioodiliselt, et neid saaks kasutada makseviivituse riski sisemudelis.

2.   Finantsinstitutsioonid, kes kasutavad rohkem kui üht välisallikat, kehtestavad nende välisallikate hierarhia.

Artikkel 5

Dokumentatsioon

1.   Finantsinstitutsioonid, kelle sisemeetod või selle osa vastab artikli 1 lõikes 2 või artikli 3 lõikes 2 sätestatud tingimustele, dokumenteerivad kõigi nende artiklitega hõlmatud emitentide ja positsioonide puhul kogu järgmise:

| a) | et nende emitentide makseviivituse tõenäosuse ja nende positsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks ei ole olemas ühtegi välisallikat, mis vastab vastavalt artiklis 2 või artiklis 4 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

et nende emitentide makseviivituse tõenäosuse ja nende positsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks ei ole olemas ühtegi välisallikat, mis vastab vastavalt artiklis 2 või artiklis 4 sätestatud nõuetele;

| b) | et sellise sisemeetodi kasutamine, mis vastab artikli 1 lõikes 1 sätestatud nõuetele nende emitentide makseviivituse tõenäosuse hindamiseks või artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetele nende positsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks, ei oleks sisendandmete puudumise tõttu võimalik või oleks ebaproportsionaalne olulisuse või hoidmisaja seisukohast kooskõlas nende emitentide või positsioonide puhul kasutatava kauplemisstrateegiaga; |
| --- | --- |

b)

et sellise sisemeetodi kasutamine, mis vastab artikli 1 lõikes 1 sätestatud nõuetele nende emitentide makseviivituse tõenäosuse hindamiseks või artikli 3 lõikes 1 sätestatud nõuetele nende positsioonide makseviivitusest tingitud kahjumäära hindamiseks, ei oleks sisendandmete puudumise tõttu võimalik või oleks ebaproportsionaalne olulisuse või hoidmisaja seisukohast kooskõlas nende emitentide või positsioonide puhul kasutatava kauplemisstrateegiaga;

| c) | m’i väärtused, mis on arvutatud artikli 1 lõikes 5 ja artikli 3 lõikes 5 sätestatud valemite kohaselt. |
| --- | --- |

c)

m’i väärtused, mis on arvutatud artikli 1 lõikes 5 ja artikli 3 lõikes 5 sätestatud valemite kohaselt.

2.   Finantsinstitutsioonid peavad artiklite 2 ja 4 kohaldamisel kasutatud väliste andmeallikate ajakohastatud registrit, mis sisaldab kõike järgmist:

| a) | selliste meetodite kirjeldus, mida kasutatakse välisallikatest makseviivituse tõenäosuse hinnangute saamiseks vastavalt artikli 2 lõikele 1 ja artikli 2 lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

selliste meetodite kirjeldus, mida kasutatakse välisallikatest makseviivituse tõenäosuse hinnangute saamiseks vastavalt artikli 2 lõikele 1 ja artikli 2 lõikele 2;

| b) | dokumentatsioon ja põhjendus, kui finantsinstitutsioon on teinud kindlaks erinevad tingimused, teabe või eeldused eeldatava krediidikahju arvestamisel ning välisallikatest saadud makseviivituse tõenäosuse hinnangud riskipositsioonide puhul makseviivituse riski sisemudeli raames, et tagada usaldusväärne krediidiriski juhtimine, nagu on heaks kiitnud kõrgem juhtkond; |
| --- | --- |

b)

dokumentatsioon ja põhjendus, kui finantsinstitutsioon on teinud kindlaks erinevad tingimused, teabe või eeldused eeldatava krediidikahju arvestamisel ning välisallikatest saadud makseviivituse tõenäosuse hinnangud riskipositsioonide puhul makseviivituse riski sisemudeli raames, et tagada usaldusväärne krediidiriski juhtimine, nagu on heaks kiitnud kõrgem juhtkond;

| c) | selliste meetodite kirjeldus, mida kasutatakse välisallikatest makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute saamiseks vastavalt artikli 4 lõikele 1; |
| --- | --- |

c)

selliste meetodite kirjeldus, mida kasutatakse välisallikatest makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangute saamiseks vastavalt artikli 4 lõikele 1;

| d) | artikli 2 lõike 1 ja artikli 4 lõike 1 kohase valideerimise tulemused; |
| --- | --- |

d)

artikli 2 lõike 1 ja artikli 4 lõike 1 kohase valideerimise tulemused;

| e) | artikli 2 lõike 3 ja artikli 4 lõike 2 kohane kasutatud välisallikate hierarhia. |
| --- | --- |

e)

artikli 2 lõike 3 ja artikli 4 lõike 2 kohane kasutatud välisallikate hierarhia.

Punkti a kohaldamisel, kui makseviivituse tõenäosuse hinnangud erinevad finantsinstitutsiooni sisemistes riskijuhtimismeetodites kasutatavatest hinnangutest ja need erinevused ei tulene määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõikes 5 sätestatud nõuetest, kajastatakse neid erinevusi meetodite kirjelduses.

Punkti c kohaldamisel, kui makseviivitusest tingitud kahjumäära hinnangud erinevad finantsinstitutsiooni sisemistes riskijuhtimismeetodites kasutatavatest hinnangutest ja need erinevused ei tulene määruse (EL) nr 575/2013 artikli 325bp lõikes 6 sätestatud nõuetest, kajastatakse neid erinevusi meetodite kirjelduses.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

2

---

| 1.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 193/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 193/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1579,

31. juuli 2023,

millega kehtestatakse eeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2379 kohaldamiseks seoses põllumajandushindade statistikaga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2379, mis käsitleb põllumajanduse sisendite ja väljundite statistikat ning millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 617/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 1165/2008, (EÜ) nr 543/2009 ja (EÜ) nr 1185/2009 ning nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 10 ja artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2022/2379 on kehtestatud integreeritud raamistik põllumajanduslikke sisendeid ja väljundeid käsitleva Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2022/2379 on kehtestatud integreeritud raamistik põllumajanduslikke sisendeid ja väljundeid käsitleva Euroopa statistika väljatöötamiseks, koostamiseks ja levitamiseks.

| (2) | On vaja täpsustada põllumajandushindade statistikaga seotud põllumajanduslike sisendite ja väljundite statistika koostamiseks vajalikud andmenõuded, et saada liikmesriikide vahel võrreldavaid andmeid ja saavutada ühtlustatus. |
| --- | --- |

(2)

On vaja täpsustada põllumajandushindade statistikaga seotud põllumajanduslike sisendite ja väljundite statistika koostamiseks vajalikud andmenõuded, et saada liikmesriikide vahel võrreldavaid andmeid ja saavutada ühtlustatus.

| (3) | Määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõike 10 kohaselt tuleb rakendusaktides, millega määratakse kindlaks komisjonile edastatavad andmekogumid, määrata vajaduse korral kindlaks esitatavate andmete tehnilised elemendid, näiteks muutujate loetelu, muutujate kirjeldused, vaatlusüksused, kohaldatavad metoodilised reeglid ja andmete edastamise tähtajad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõike 10 kohaselt tuleb rakendusaktides, millega määratakse kindlaks komisjonile edastatavad andmekogumid, määrata vajaduse korral kindlaks esitatavate andmete tehnilised elemendid, näiteks muutujate loetelu, muutujate kirjeldused, vaatlusüksused, kohaldatavad metoodilised reeglid ja andmete edastamise tähtajad.

| (4) | On vaja kindlaks määrata muutujad, mille puhul nõutakse piirkondlikku mõõdet, sest seda on vaja ainult mõne muutuja jaoks. |
| --- | --- |

(4)

On vaja kindlaks määrata muutujad, mille puhul nõutakse piirkondlikku mõõdet, sest seda on vaja ainult mõne muutuja jaoks.

| (5) | Määruse (EL) 2022/2379 artiklis 9 osutatud vaatlusperioodid tuleks täiendavalt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) 2022/2379 artiklis 9 osutatud vaatlusperioodid tuleks täiendavalt kindlaks määrata.

| (6) | Kõigilt liikmesriikidelt usaldusväärsete ja võrreldavate tulemuste saamiseks on vaja põllumajandushindade statistika koostamise ühist metoodilist raamistikku. |
| --- | --- |

(6)

Kõigilt liikmesriikidelt usaldusväärsete ja võrreldavate tulemuste saamiseks on vaja põllumajandushindade statistika koostamise ühist metoodilist raamistikku.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 138/2004 (2) kohaselt on põllumajanduse hinnaindeksid vajalikud alusandmed põllumajanduse arvepidamise jaoks ning seetõttu peaksid vaatlusüksused kuuluma selle määruse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 138/2004 (2) kohaselt on põllumajanduse hinnaindeksid vajalikud alusandmed põllumajanduse arvepidamise jaoks ning seetõttu peaksid vaatlusüksused kuuluma selle määruse kohaldamisalasse.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (3) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (3) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Andmenõuded

Liikmesriigid esitavad määruse (EL) 2022/2379 artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud põllumajandushindade statistika valdkonna andmed koondatud andmekogumitena. Andmed edastatakse komisjonile (Eurostatile) nõutaval geograafilisel tasandil.

Artikkel 2

Andmekogumid

| 1. | Andmekogumite andmesisu on kindlaks määratud






  a) | I lisa teema i (põllumajanduse hinnaindeksid) järgmiste alamteemade jaoks:






  i) | esialgsed ja saavutatud indeksid, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Andmekogumite andmesisu on kindlaks määratud

a)

I lisa teema i (põllumajanduse hinnaindeksid) järgmiste alamteemade jaoks:

i)

esialgsed ja saavutatud indeksid,

| ii) | kaal ja uue baasaasta indeksid; |
| --- | --- |

ii)

kaal ja uue baasaasta indeksid;

| b) | II lisa teema ii (sisendite hinnad absoluutväärtuses) järgmiste alamteemade jaoks:






  i) | väetised, |
| --- | --- | --- |

b)

II lisa teema ii (sisendite hinnad absoluutväärtuses) järgmiste alamteemade jaoks:

i)

väetised,

| ii) | loomasööt, |
| --- | --- |

ii)

loomasööt,

| iii) | energia; |
| --- | --- |

iii)

energia;

| c) | III lisa teema iii (põllumajandusmaa hind ja rent) järgmiste alamteemade jaoks:






  i) | põllumajandusmaa hinnad, |
| --- | --- | --- |

c)

III lisa teema iii (põllumajandusmaa hind ja rent) järgmiste alamteemade jaoks:

i)

põllumajandusmaa hinnad,

| ii) | põllumajandusmaa rent. |
| --- | --- |

ii)

põllumajandusmaa rent.

| 2. | Iga andmekogumi kohta on I jaos kindlaks määratud






  a) | andmesisu kirjeldus, |
| --- | --- | --- |

2.

Iga andmekogumi kohta on I jaos kindlaks määratud

a)

andmesisu kirjeldus,

| b) | riigi ja vajaduse korral piirkonna tasandil esitatavad muutujad, |
| --- | --- |

b)

riigi ja vajaduse korral piirkonna tasandil esitatavad muutujad,

| c) | komisjonile (Eurostatile) andmete edastamise tähtajad, |
| --- | --- |

c)

komisjonile (Eurostatile) andmete edastamise tähtajad,

| d) | vaatlusperioodid. |
| --- | --- |

d)

vaatlusperioodid.

| 3. | Iga andmekogumi kohta on II jaos kindlaks määratud:






  a) | mõõtühikute kirjeldus, |
| --- | --- | --- |

3.

Iga andmekogumi kohta on II jaos kindlaks määratud:

a)

mõõtühikute kirjeldus,

| b) | muutujatega seotud tehnilised nõuded. |
| --- | --- |

b)

muutujatega seotud tehnilised nõuded.

Artikkel 3

Metoodika kirjeldused

I, II ja III lisas esitatud andmekogumitega seotud metoodika kirjeldused on esitatud IV lisas.

Artikkel 4

Vaatlusüksused

Teemadega „põllumajanduse hinnaindeksid“ ja „sisendite hinnad absoluutväärtuses“ seotud statistika vaatlusüksused on kaupade ja teenustega kauplevad põllumajandusüksused või nende vastaspooled sellistes tehingutes. Põllumajandusvaldkond koosneb põllumajanduslikest majapidamistest, veini ja oliiviõli tootjarühmadest ning spetsialiseerunud üksustest, mis varustavad neid ettevõtteid masinate, materjalide ja lepingulise tööjõuga.

Teemaga „põllumajandusmaa hind ja rent“ seotud vaatlusüksused on peamiselt isikud või ettevõtted, sealhulgas teenuseosutajad, kes tegelevad maa müümise või rentimisega põllumajanduslikuks kasutamiseks.

Artikkel 5

Kirjeldused

Käesolevas määruses kasutatakse V lisas kindlaks määratud mõistete kirjeldusi.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2025.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 315, 7.12.2022, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 138/2004 põllumajanduse arvepidamise kohta ühenduses (ELT L 33, 5.2.2004, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

3

---

I LISA

PÕLLUMAJANDUSE HINNAINDEKSID

ANDMEKOGUM 1

Põllumajanduse hinnaindeksid

| Valdkond: | c. | Põllumajandushindade statistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | i. | Põllumajanduse hinnaindeksid |
| Alamteemad | i.1 | Esialgsed ja saavutatud indeksid |
| | i.2 | Kaal ja uue baasaasta indeksid |

Valdkond:

c.

Põllumajandushindade statistika

Teema:

i.

Põllumajanduse hinnaindeksid

Alamteemad

i.1

Esialgsed ja saavutatud indeksid

i.2

Kaal ja uue baasaasta indeksid

I jagu

Andmesisu

Andmetes esitatakse põllumajanduse hinnaindeksid, mis näitavad vaatlusperioodil liikmesriigis baasaastaga võrreldes toimunud muutusi põllumajandustoodete ja põllumajanduse sisendite hindade absoluutväärtuses, ning andmed, mis on vajalikud kõnealustele indeksitele uue baasaasta määramiseks. Need on: kaalud (kaaluväärtused) ja uue baasaasta indeksid.

| Toode või sisend | Sagedus |
| --- | --- |
| Kord kvartalis | Kord aastas | Iga viie aasta järel |
| Vaatlusperiood |
| 1. kvartal | 2. kvartal | 3. kvartal | 4. kvartal | Aasta N | Aasta B |
| Tähtajad |
| 15. mai N | 15. august N | 15. november N | 15. veebruar N + 1 | 15. november N | 1. märts N + 1 | 15. juuli N + 1 | 30. september B + 3 | 31. detsember B + 3 |
| Põllumajandustooted |
| | TERAVILI (sh seeme) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Nisu ja speltanisu | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Pehme nisu ja speltanisu | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kõva nisu | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Rukis ja taliviljasegud (meslin) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oder | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Söödaoder | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Õlleoder | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kaer ja suviteraviljasegud | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Maisiterad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Riis | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud teraviljad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | TEHNILISED KULTUURID | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Õliseemned ja õliviljad (sh seeme) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Rapsi- ja rüpsiseemned | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Päevalill | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Soja | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muud õlirikkad tooted | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Valgurikkad taimed (sh seeme) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Toortubakas | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Suhkrupeet | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud tehnilised kultuurid | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kiutaimed | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Humal | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muud tehnilised kultuurid: muud | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | SÖÖDATAIMED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Haljasmais | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Söödajuurviljad (sh söödapeet) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud söödataimed | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Hein | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Põhk | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Silo | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muud söödataimed: muud | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | KÖÖGIVILJAD JA AIANDUSSAADUSED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Värsked köögiviljad (sh melon) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Lillkapsas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Tomat | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muu värske köögivili | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Peakapsas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Aedsalat | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Aedspinat | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Kurk | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Porgand | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Sibul | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Värske uba | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Värsked kaunviljad | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Värske hernes | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Muud värsked köögiviljad: muud | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Taimed ja lilled | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | KARTULID (sh seemnekartul) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kartul tarbimiseks | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Varajane kartul | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kartuli põhikultuur | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Seemnekartul | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud kartulid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | PUUVILJAD | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Värsked puuviljad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Õun värskelt tarbimiseks | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Pirn värskelt tarbimiseks | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Virsik | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muud värsked puuviljad ja marjad | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Kirss | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Ploom | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Maasikas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Pähklid ja kuivatatud puuviljad | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Pähklid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Kuivatatud puuviljad | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Muud värsked puuviljad: muud | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Tsitrusviljad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Magusad apelsinid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mandariin | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Sidrun ja hapulaim | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muud tsitrusviljad | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Viinamarjad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Lauaviinamari | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muud värsked viinamarjad | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Oliivid | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Lauaoliiv | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muud oliivid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VEINID | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafiline tähisega | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kaitstud päritolunimetusega | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kaitstud geograafilise tähisega | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud veinid (ilma kaitstud päritolunimetuse ja geograafilise tähiseta) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | OLIIVIÕLI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MUUD TAIMEKASVATUSSAADUSED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Seemned | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud taimekasvatussaadused: muud | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| PÕLLUMAJANDUSKULTUURID KOKKU, sh puu- ja köögiviljad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| PÕLLUMAJANDUSKULTUURID KOKKU, v.a puu- ja köögiviljad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| LOOMAD | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Elusveised | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Veised, v.a vasikad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Vasikad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Elussead | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Eluslambad ja -kitsed | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Eluskodulinnud | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kanad (liik) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud kodulinnud | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Muud loomad | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| LOOMSED SAADUSED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Piim või toorpiim | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Lehmatoorpiim | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud piimaliigid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Munad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Muud loomsed saadused | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| LOOMAD KOKKU | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| PÕLLUMAJANDUSTOOTED KOKKU, sh puu- ja köögiviljad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| PÕLLUMAJANDUSTOOTED KOKKU, v.a puu- ja köögiviljad | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Põllumajanduses tarbitud kaubad ja teenused (sisend 1) |
| PRAEGU PÕLLUMAJANDUSES TARBITAVAD KAUBAD JA TEENUSED (SISEND 1) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | SEEME JA ISTUTUSMATERJAL | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ENERGIA, MÄÄRDEAINED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Elektrienergia | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kütteõli | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Mootorikütus | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Määrdeained ja muud energiatooted peale elektrienergia ning kütmiseks kasutatava kütuse ja mootorikütuse | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VÄETISED JA MULLAPARANDUSAINED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Lihtväetised | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Lämmastikväetis | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Fosforväetis | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kaaliumväetis | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kompleksväetised | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Lämmastik-fosforväetis | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Fosfor-kaaliumväetis | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Lämmastik-fosfor-kaaliumväetis | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud väetised, mullaparandusained | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | TAIMEKAITSEVAHENDID | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Fungitsiidid ja bakteritsiidid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Insektitsiidid ja akaritsiidid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Herbitsiidid, kõrreliste umbrohtude tõrjevahendid ja samblatõrjevahendid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Muud taimekaitsevahendid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VETERINAARKULUD | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | LOOMASÖÖT | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Lihtsööt | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Teravili ja jahvatamise kõrvalsaadused | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Õlikoogid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Loomsed saadused | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muu lihtsööt | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Segasööt | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Segasööt vasikatele | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Segasööt veistele, v.a vasikatele | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Segasööt sigadele | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Segasööt kodulindudele | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muu segasööt | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MATERJALIDE HOOLDUS | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | HOONETE HOOLDUS | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MUUD KAUBAD JA TEENUSED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Põllumajandusinvesteeringuid toetavad kaubad ja teenused (sisend 2) |
| PÕLLUMAJANDUSINVESTEERINGUID TOETAVAD KAUBAD JA TEENUSED (SISEND 2) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MATERJALID | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | MASINAD JA MUUD SEADMED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mullafreesid ja muud kaherattalised seadmed | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mullaharimismasinad ja -seadmed | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Koristusmasinad ja -seadmed | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Põllumajandusmasinad ja -seadmed | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Taimekasvatuses kasutatavad põllumajandusmasinad ja rajatised | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Loomakasvatuses kasutatavad põllumajandusmasinad ja rajatised | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Muud põllumajandusmasinad ja rajatised | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | TRANSPORDIVAHENDID | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Traktorid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Muud sõidukid | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | HOONED | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | PÕLLUMAJANDUSHOONED (MITTEELUHOONED) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | MUUD TÖÖD, V.A MAAPARANDUS (MUUD EHITISED, RAJATISED JNE) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MUUD | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| SISENDID KOKKU (SISEND 1 + SISEND 2) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |

Toode või sisend

Sagedus

Kord kvartalis

Kord aastas

Iga viie aasta järel

Vaatlusperiood

1. kvartal

2. kvartal

3. kvartal

4. kvartal

Aasta N

Aasta B

Tähtajad

15. mai N

15. august N

15. november N

15. veebruar N + 1

15. november N

1. märts N + 1

15. juuli N + 1

30. september B + 3

31. detsember B + 3

Põllumajandustooted

TERAVILI (sh seeme)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Nisu ja speltanisu

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pehme nisu ja speltanisu

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kõva nisu

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rukis ja taliviljasegud (meslin)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oder

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Söödaoder

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Õlleoder

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kaer ja suviteraviljasegud

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maisiterad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Riis

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud teraviljad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TEHNILISED KULTUURID

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Õliseemned ja õliviljad (sh seeme)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rapsi- ja rüpsiseemned

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Päevalill

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Soja

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud õlirikkad tooted

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Valgurikkad taimed (sh seeme)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Toortubakas

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Suhkrupeet

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud tehnilised kultuurid

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kiutaimed

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Humal

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud tehnilised kultuurid: muud

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SÖÖDATAIMED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Haljasmais

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Söödajuurviljad (sh söödapeet)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud söödataimed

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Hein

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Põhk

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Silo

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud söödataimed: muud

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KÖÖGIVILJAD JA AIANDUSSAADUSED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Värsked köögiviljad (sh melon)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lillkapsas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Tomat

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muu värske köögivili

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Peakapsas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Aedsalat

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Aedspinat

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kurk

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Porgand

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sibul

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Värske uba

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Värsked kaunviljad

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Värske hernes

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud värsked köögiviljad: muud

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Taimed ja lilled

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KARTULID (sh seemnekartul)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kartul tarbimiseks

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Varajane kartul

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kartuli põhikultuur

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Seemnekartul

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud kartulid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PUUVILJAD

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Värsked puuviljad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Õun värskelt tarbimiseks

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pirn värskelt tarbimiseks

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Virsik

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud värsked puuviljad ja marjad

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kirss

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ploom

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Maasikas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pähklid ja kuivatatud puuviljad

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pähklid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kuivatatud puuviljad

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud värsked puuviljad: muud

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Tsitrusviljad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Magusad apelsinid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mandariin

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sidrun ja hapulaim

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud tsitrusviljad

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Viinamarjad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lauaviinamari

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud värsked viinamarjad

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Oliivid

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lauaoliiv

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud oliivid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VEINID

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafiline tähisega

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kaitstud päritolunimetusega

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kaitstud geograafilise tähisega

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud veinid (ilma kaitstud päritolunimetuse ja geograafilise tähiseta)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

OLIIVIÕLI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MUUD TAIMEKASVATUSSAADUSED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Peamiselt punumiseks kasutatav taimne materjal

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Seemned

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud taimekasvatussaadused: muud

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PÕLLUMAJANDUSKULTUURID KOKKU, sh puu- ja köögiviljad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PÕLLUMAJANDUSKULTUURID KOKKU, v.a puu- ja köögiviljad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

LOOMAD

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Elusveised

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Veised, v.a vasikad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Vasikad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Elussead

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Elushobused, -eeslid, -muulad ja -hobueeslid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Eluslambad ja -kitsed

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Eluskodulinnud

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kanad (liik)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud kodulinnud

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud loomad

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

LOOMSED SAADUSED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Piim või toorpiim

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lehmatoorpiim

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud piimaliigid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Munad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud loomsed saadused

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

LOOMAD KOKKU

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PÕLLUMAJANDUSTOOTED KOKKU, sh puu- ja köögiviljad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PÕLLUMAJANDUSTOOTED KOKKU, v.a puu- ja köögiviljad

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Põllumajanduses tarbitud kaubad ja teenused (sisend 1)

PRAEGU PÕLLUMAJANDUSES TARBITAVAD KAUBAD JA TEENUSED (SISEND 1)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SEEME JA ISTUTUSMATERJAL

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ENERGIA, MÄÄRDEAINED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Elektrienergia

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kütteõli

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mootorikütus

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Määrdeained ja muud energiatooted peale elektrienergia ning kütmiseks kasutatava kütuse ja mootorikütuse

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VÄETISED JA MULLAPARANDUSAINED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lihtväetised

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lämmastikväetis

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fosforväetis

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kaaliumväetis

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kompleksväetised

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lämmastik-fosforväetis

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fosfor-kaaliumväetis

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lämmastik-fosfor-kaaliumväetis

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud väetised, mullaparandusained

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TAIMEKAITSEVAHENDID

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fungitsiidid ja bakteritsiidid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Insektitsiidid ja akaritsiidid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Herbitsiidid, kõrreliste umbrohtude tõrjevahendid ja samblatõrjevahendid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud taimekaitsevahendid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VETERINAARKULUD

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

LOOMASÖÖT

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lihtsööt

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Teravili ja jahvatamise kõrvalsaadused

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Õlikoogid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Loomsed saadused

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muu lihtsööt

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Segasööt

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Segasööt vasikatele

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Segasööt veistele, v.a vasikatele

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Segasööt sigadele

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Segasööt kodulindudele

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muu segasööt

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MATERJALIDE HOOLDUS

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

HOONETE HOOLDUS

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MUUD KAUBAD JA TEENUSED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Põllumajandusinvesteeringuid toetavad kaubad ja teenused (sisend 2)

PÕLLUMAJANDUSINVESTEERINGUID TOETAVAD KAUBAD JA TEENUSED (SISEND 2)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MATERJALID

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MASINAD JA MUUD SEADMED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mullafreesid ja muud kaherattalised seadmed

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mullaharimismasinad ja -seadmed

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Koristusmasinad ja -seadmed

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Põllumajandusmasinad ja -seadmed

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Taimekasvatuses kasutatavad põllumajandusmasinad ja rajatised

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Loomakasvatuses kasutatavad põllumajandusmasinad ja rajatised

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud põllumajandusmasinad ja rajatised

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TRANSPORDIVAHENDID

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Traktorid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Muud sõidukid

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

HOONED

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PÕLLUMAJANDUSHOONED (MITTEELUHOONED)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MUUD TÖÖD, V.A MAAPARANDUS (MUUD EHITISED, RAJATISED JNE)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MUUD

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SISENDID KOKKU (SISEND 1 + SISEND 2)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

| N | : | kalendriaasta, millele andmed viitavad. |
| --- | --- | --- |
| B | : | baasaasta. |
| AI | : | aastaindeksid, B = 100. |
| QI | : | kvartaliindeksid, B = 100. |
| AW | : | aastased kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes). |
| QW | : | kvartaalsed kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes). |

N

:

kalendriaasta, millele andmed viitavad.

B

:

baasaasta.

AI

:

aastaindeksid, B = 100.

QI

:

kvartaliindeksid, B = 100.

AW

:

aastased kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes).

QW

:

kvartaalsed kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes).

| Geograafiline tasand | : | riigi tasand. |
| --- | --- | --- |

Geograafiline tasand

:

riigi tasand.

II jagu

Mõõtühikute kirjeldus

Põllumajanduse hinnaindeksid: indeks, baasaasta jaoks on määratud 100.

Kaaluväärtused: miljonites omavääringuühikutes.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Kohaldatavad üksikasjalikud metoodika kirjeldused on esitatud IV lisas.

Kategooria aastaindeks on sama kategooria nelja vastava kvartaliindeksi kaalutud keskmine. Selle tulemuse kindlaksmääramiseks kasutatakse kvartaalseid kaaluväärtusi.

Kaaluväärtustega kaalutud koondindeksid arvutatakse üksikasjalikumate indeksite kaalutud keskmise alusel liigituse järgmisel tasandil.

Indeksitele määratakse uus baasaasta iga viie aasta järel, et põllumajanduse hinnaindeksid saaks ümber arvutada uue baasaasta (mille viimane number on 0 või 5) hindade ja kaaluväärtuste alusel.

---

II LISA

SISENDITE HINNAD ABSOLUUTVÄÄRTUSES

ANDMEKOGUM 1

Väetised

| Valdkond: | c. | Põllumajandushindade statistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | ii. | Sisendite hinnad absoluutväärtuses |
| Alamteema: | ii.1 | Väetised |

Valdkond:

c.

Põllumajandushindade statistika

Teema:

ii.

Sisendite hinnad absoluutväärtuses

Alamteema:

ii.1

Väetised

I jagu

Andmesisu

Andmekogum hõlmab väetisetoodete keskmisi ostuhindu ja nendega seotud riigi kaaluväärtusi.

| Väetisetoode ja -vorm | Tähtaeg |
| --- | --- |
| 31. mai N + 1 | 31. detsember B + 1 |
| Lämmastikväetised | | | |
| | Ammooniumsulfaat 16–26 % (AS) | teraline | AP | AW |
| kristalne | AP | AW |
| | Kaltsiumammooniumnitraat 22–32 % (CAN) | kõik vormid | AP | AW |
| | Ammooniumnitraat (AN) 28–38 % | teraline | AP | AW |
| | Ammooniumnitraat (AN-24S) 20–30 % N+S | teraline | AP | AW |
| | Karbamiid (AUS) 46 % | teraline | AP | AW |
| granuleeritud | AP | AW |
| | Karbamiidammooniumnitraat (UAN) 27–37 % | lahus | AP | AW |
| | Karbamiidammooniumnitraat + S (UAN-26S) 22–32 % N+S | lahus | AP | AW |
| Fosforväetised | | | |
| | Lihtsuperfosfaat (SSP) alla 25 % | kõik vormid | AP | AW |
| | Kolmekordne superfosfaat (TSP) üle 40 % | kõik vormid | AP | AW |
| Kaaliumväetised | | | |
| | Kaaliumkloriid (KCl) 55–65 % | teraline/tihendatud | AP | AW |
| granuleeritud | AP | AW |
| | Kaaliumsulfaat (K2SO4) 45–55 % | kõik vormid | AP | AW |

Väetisetoode ja -vorm

Tähtaeg

31. mai N + 1

31. detsember B + 1

Lämmastikväetised

Ammooniumsulfaat 16–26 % (AS)

teraline

AP

AW

kristalne

AP

AW

Kaltsiumammooniumnitraat 22–32 % (CAN)

kõik vormid

AP

AW

Ammooniumnitraat (AN) 28–38 %

teraline

AP

AW

Ammooniumnitraat (AN-24S) 20–30 % N+S

teraline

AP

AW

Karbamiid (AUS) 46 %

teraline

AP

AW

granuleeritud

AP

AW

Karbamiidammooniumnitraat (UAN) 27–37 %

lahus

AP

AW

Karbamiidammooniumnitraat + S (UAN-26S) 22–32 % N+S

lahus

AP

AW

Fosforväetised

Lihtsuperfosfaat (SSP) alla 25 %

kõik vormid

AP

AW

Kolmekordne superfosfaat (TSP) üle 40 %

kõik vormid

AP

AW

Kaaliumväetised

Kaaliumkloriid (KCl) 55–65 %

teraline/tihendatud

AP

AW

granuleeritud

AP

AW

Kaaliumsulfaat (K2SO4) 45–55 %

kõik vormid

AP

AW

| N | : | kalendriaasta, millele andmed viitavad. |
| --- | --- | --- |
| AP | : | aasta keskmine hind (toiteainesisalduse ühe tonni väärtus omavääringuühikutes). |
| B | : | aasta (mille viimane number on 0 või 5), millele kaaluväärtused viitavad. |
| AW | : | riigi kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes). |

N

:

kalendriaasta, millele andmed viitavad.

AP

:

aasta keskmine hind (toiteainesisalduse ühe tonni väärtus omavääringuühikutes).

B

:

aasta (mille viimane number on 0 või 5), millele kaaluväärtused viitavad.

AW

:

riigi kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes).

| Geograafiline tasand | : | riigi tasand. |
| --- | --- | --- |

Geograafiline tasand

:

riigi tasand.

| Vaatlusperiood | : | kalendriaasta. |
| --- | --- | --- |

Vaatlusperiood

:

kalendriaasta.

II jagu

Mõõtühikute kirjeldus

Hind: väetisetoote toitainesisalduse (lämmastiku (N), fosfaadi (P2O5) või kaaliumoksiidi (K2O) ekvivalendi) ühe tonni väärtus omavääringuühikutes vastavalt lämmastik-, fosfor- või kaaliumväetises, arvutatuna IV lisas esitatud üldiste metoodika kirjelduste kohaselt.

Riigi kaaluväärtused: miljonites omavääringuühikutes.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Hinnad viitavad tehingutele, mille korral vähemalt viis tonni väetisetooteid tarnitakse põllumajanduslikku majapidamisse tasuta.

Riigi kaaluväärtused on riigis iga väetisetoote kohta registreeritud kõikide tehingute väärtused.

ANDMEKOGUM 2

Loomasööt

| Valdkond: | c. | Põllumajandushindade statistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | ii. | Sisendite hinnad absoluutväärtuses |
| Alamteema: | ii.2 | Loomasööt |

Valdkond:

c.

Põllumajandushindade statistika

Teema:

ii.

Sisendite hinnad absoluutväärtuses

Alamteema:

ii.2

Loomasööt

I jagu

Andmesisu

Andmekogum hõlmab sööda ostuhindu ja nendega seotud riigi kaaluväärtusi.

| Söödatoode | Tähtaeg |
| --- | --- |
| 31. mai N + 1 | 31. detsember B + +1 |
| Lihtsööt | | |
| Söödanisu | AP | AW |
| Söödaoder | AP | AW |
| Kaer | AP | AW |
| Maisiterad | AP | AW |
| Nisukliid | AP | AW |
| Sojajahu | AP | AW |
| Kuivatatud suhkrupeedilõigud | AP | AW |
| Hein | AP | AW |
| Kuivatatud lutsern | AP | AW |
| Põhk | AP | AW |
| Tritikale | AP | AW |
| Päevalilleseemnejahu | AP | AW |
| Rapsiseemnejahu | AP | AW |
| Suhkruroomelass | AP | AW |

Söödatoode

Tähtaeg

31. mai N + 1

31. detsember B + +1

Lihtsööt

Söödanisu

AP

AW

Söödaoder

AP

AW

Kaer

AP

AW

Maisiterad

AP

AW

Nisukliid

AP

AW

Sojajahu

AP

AW

Kuivatatud suhkrupeedilõigud

AP

AW

Hein

AP

AW

Kuivatatud lutsern

AP

AW

Põhk

AP

AW

Tritikale

AP

AW

Päevalilleseemnejahu

AP

AW

Rapsiseemnejahu

AP

AW

Suhkruroomelass

AP

AW

| N | : | kalendriaasta, millele andmed viitavad. |
| --- | --- | --- |
| AP | : | aasta keskmine hind (omavääringuühikutes). |
| B | : | aasta (mille viimane number on 0 või 5), millele kaaluväärtused viitavad. |
| AW | : | riigi kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes). |

N

:

kalendriaasta, millele andmed viitavad.

AP

:

aasta keskmine hind (omavääringuühikutes).

B

:

aasta (mille viimane number on 0 või 5), millele kaaluväärtused viitavad.

AW

:

riigi kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes).

| Geograafiline tasand | : | riigi tasand. |
| --- | --- | --- |

Geograafiline tasand

:

riigi tasand.

| Vaatlusperiood | : | kalendriaasta. |
| --- | --- | --- |

Vaatlusperiood

:

kalendriaasta.

II jagu

Mõõtühikute kirjeldus

| Aasta keskmine hind: | lihtsööda ühe tonni väärtus omavääringuühikutes. |
| --- | --- |
| Riigi kaaluväärtused: | miljonites omavääringuühikutes. |

Aasta keskmine hind:

lihtsööda ühe tonni väärtus omavääringuühikutes.

Riigi kaaluväärtused:

miljonites omavääringuühikutes.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Hinnad viitavad tehingutele, mille korral vähemalt viis tonni sööta tarnitakse põllumajanduslikku majapidamisse tasuta.

ANDMEKOGUM 3

Energia

| Valdkond: | c. | Põllumajandushindade statistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | ii. | Sisendite hinnad absoluutväärtuses |
| Alamteema: | ii.3 | Energia |

Valdkond:

c.

Põllumajandushindade statistika

Teema:

ii.

Sisendite hinnad absoluutväärtuses

Alamteema:

ii.3

Energia

I jagu

Andmesisu

Andmekogum hõlmab põllumajanduses kasutatavate energiatoodete ostuhindu ja nendega seotud riigi kaaluväärtusi.

| Energiatoode | Tähtaeg |
| --- | --- |
| 31. mai N + 1 | 31. detsember B + +1 |
| Elektrienergia | AP | AW |
| Kerge kütteõli | AP | AW |
| Masuut | AP | AW |
| Bensiin | AP | AW |
| Diislikütus | AP | AW |

Energiatoode

Tähtaeg

31. mai N + 1

31. detsember B + +1

Elektrienergia

AP

AW

Kerge kütteõli

AP

AW

Masuut

AP

AW

Bensiin

AP

AW

Diislikütus

AP

AW

| N | : | kalendriaasta, millele andmed viitavad. |
| --- | --- | --- |
| AP | : | aasta keskmine hind. |
| B | : | aasta (mille viimane number on 0 või 5), millele kaaluväärtused viitavad. |
| AW | : | riigi kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes). |

N

:

kalendriaasta, millele andmed viitavad.

AP

:

aasta keskmine hind.

B

:

aasta (mille viimane number on 0 või 5), millele kaaluväärtused viitavad.

AW

:

riigi kaaluväärtused (miljonites omavääringuühikutes).

| Vaatlusperiood | : | kalendriaasta. |
| --- | --- | --- |

Vaatlusperiood

:

kalendriaasta.

| Geograafiline tasand | : | riigi tasand. |
| --- | --- | --- |

Geograafiline tasand

:

riigi tasand.

II jagu

Mõõtühikute kirjeldus

| Elektrienergia: | 1 000 kWh väärtus omavääringuühikutes. |
| --- | --- |
| Muud energiahinnad: | 100 l väärtus omavääringuühikutes. |

Elektrienergia:

1 000 kWh väärtus omavääringuühikutes.

Muud energiahinnad:

100 l väärtus omavääringuühikutes.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Kohaldatavad üksikasjalikud metoodika kirjeldused on esitatud IV lisas.

Hinnad viitavad tehingutele, mille puhul tarned on järgmised:

| — | kerge kütteõli: mahtlastina, 1 000 l kohta; |
| --- | --- |

—

kerge kütteõli: mahtlastina, 1 000 l kohta;

| — | masuut: mahtlastina, 5 000 l kohta; |
| --- | --- |

—

masuut: mahtlastina, 5 000 l kohta;

| — | bensiin: tanklas, väikeste ostukoguste korral mahtlastina ostja mahutis; |
| --- | --- |

—

bensiin: tanklas, väikeste ostukoguste korral mahtlastina ostja mahutis;

| — | diislikütus: mahtlastina ostja mahutis, vähemalt 1 000 l kohta. |
| --- | --- |

—

diislikütus: mahtlastina ostja mahutis, vähemalt 1 000 l kohta.

---

III LISA

PÕLLUMAJANDUSMAA HIND JA RENT

ANDMEKOGUM 1

Põllumajandusmaa hinnad

| Valdkond: | c. | Põllumajandushindade statistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | iii. | Põllumajandusmaa hind ja rent |
| Alamteema: | iii.1 | Põllumajandusmaa hinnad |

Valdkond:

c.

Põllumajandushindade statistika

Teema:

iii.

Põllumajandusmaa hind ja rent

Alamteema:

iii.1

Põllumajandusmaa hinnad

I jagu

Andmesisu

Andmekogum hõlmab põllumajandusmaa keskmist müügihinda liikmesriigis vaatlusaasta jooksul tehtud tehingute alusel.

| Põllumajandusmaa kategooria | Tähtaeg |
| --- | --- |
| 30. september N + 1 |
| Põllumaa | AP |
| | Niisutusega põllumaa | AP |
| | Niisutuseta põllumaa | AP |
| Püsirohumaa | AP |

Põllumajandusmaa kategooria

Tähtaeg

30. september N + 1

Põllumaa

AP

Niisutusega põllumaa

AP

Niisutuseta põllumaa

AP

Püsirohumaa

AP

| N | : | kalendriaasta, millele andmed viitavad. |
| --- | --- | --- |
| AP | : | aasta keskmine hind. |

N

:

kalendriaasta, millele andmed viitavad.

AP

:

aasta keskmine hind.

| Vaatlusperiood | : | kalendriaasta. |
| --- | --- | --- |

Vaatlusperiood

:

kalendriaasta.

| Geograafiline tasand | : | riigi ja piirkonna tasand. |
| --- | --- | --- |

Geograafiline tasand

:

riigi ja piirkonna tasand.

II jagu

Mõõtühikute kirjeldus

Põllumajandusmaa hektari väärtus omavääringuühikutes.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Kohaldatavad täiendavad tehnilised nõuded sisalduvad üksikasjalikes metoodika kirjeldustes, mis on esitatud IV lisas.

ANDMEKOGUM 2

Põllumajandusmaa rent

| Valdkond: | c. | Põllumajandushindade statistika |
| --- | --- | --- |
| Teema: | iii. | Põllumajandusmaa hind ja rent |
| Alamteema: | iii.2 | Põllumajandusmaa rent |

Valdkond:

c.

Põllumajandushindade statistika

Teema:

iii.

Põllumajandusmaa hind ja rent

Alamteema:

iii.2

Põllumajandusmaa rent

I jagu

Andmesisu

Andmekogum hõlmab kalendriaasta keskmist põllumajandusmaa rendihinda.

| Põllumajandusmaa kategooria | Tähtaeg |
| --- | --- |
| 31. detsember N + 1 |
| Põllumaa ja püsirohumaa | AR |
| | Põllumaa | AR |
| | Püsirohumaa | AR |

Põllumajandusmaa kategooria

Tähtaeg

31. detsember N + 1

Põllumaa ja püsirohumaa

AR

Põllumaa

AR

Püsirohumaa

AR

| N | : | kalendriaasta, millele andmed viitavad. |
| --- | --- | --- |
| AR | : | aasta keskmine rendihind. |

N

:

kalendriaasta, millele andmed viitavad.

AR

:

aasta keskmine rendihind.

| Geograafiline tasand | : | riigi ja piirkonna tasand. |
| --- | --- | --- |

Geograafiline tasand

:

riigi ja piirkonna tasand.

| Vaatlusperiood | : | kalendriaasta. |
| --- | --- | --- |

Vaatlusperiood

:

kalendriaasta.

II jagu

Mõõtühikute kirjeldus

Põllumajandusmaa hektari väärtus omavääringuühikutes.

Muutujatega seotud tehnilised nõuded

Kohaldatavad täiendavad tehnilised nõuded sisalduvad üksikasjalikes metoodika kirjeldustes, mis on esitatud IV lisas.

---

IV LISA

METOODIKA KIRJELDUSED

1.   Koostamine

1.1.   Põllumajanduse hinnaindeksite koostamine

| 1.1.1. | Põllumajanduse hinnaindeksid on Laspeyresi tüüpi indeksid. Selline indeks on hinnaindeks, mis mõõdab keskmist hinnamuutust baasajavahemiku hinnast hilisema perioodi hinnani, kasutades baasajavahemiku väärtuseosasid (kaalusid).
  Laspeyresi tüüpi indeks arvutatakse valemiga



  ,
  kus pi on toote i hind ja qi on selle toote kogus. Indeks võrdleb jooksva perioodi t hinda baasajavahemiku 0 hinnaga. |
| --- | --- |

1.1.1.

Laspeyresi tüüpi indeks arvutatakse valemiga

Image 1
  ,

kus pi on toote i hind ja qi on selle toote kogus. Indeks võrdleb jooksva perioodi t hinda baasajavahemiku 0 hinnaga.

| 1.1.2. | Kogu indeksite kogumi koostamiseks arvutatakse ainult üksikasjalikud indeksid hinna absoluutväärtuste p0 ja pt alusel. Koondindeks arvutatakse üksikasjalike indeksite või juba olemasolevate koondindeksite alusel. Koondväärtuses kasutatakse nende indeksite keskmise arvutamiseks kaaluna otse Laspeyresi indeksi valemis olevat jagajat

  . Liikmesriigid koostavad üksikasjalike ja koondindeksite kvartaalsed ja aastased kaaluväärtused. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Koondindeksi kaaluväärtus on indeksi aluseks olevate indeksite kaaluväärtuste summa. Aastaindeksi kaaluväärtus on selle aasta nelja kvartali kaaluväärtuste summa. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) I lisas kindlaks määratud toodete ja sisendite põllumajanduse hinnaindeksid, võttes arvesse käesoleva lisa 3. jao nõudeid. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Kaaluväärtused ja hinnad nende toodete puhul, mille hinnaindeks käesoleva lisa punktide 3.1.2–3.1.5 kohaselt ei ole nõutav, registreeritakse koos selliste teiste toodete kaaluväärtuste ja hindadega, mis on I lisas samal hierarhilisel tasemel ja hõlmatakse sama koondnäitajaga. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Selleks et vähendada baasaasta kohta esitatud väärtuste võimalikku kõikumist, võib iga liikmesriik valida pikema perioodi, tingimusel et: 1) kõigi põllumajanduse hinnaindeksite puhul kasutatakse sama perioodi, 2) indeksite koostamisel ja avaldamisel kasutatakse ühist indeksi vaatlusperioodi (baasaasta = 100) ning 3) säilitatakse kooskõla põllumajanduse arvepidamisega. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Põllumajanduse hinnaindeks hõlmab põllumajandusvaldkonna kaubatehinguid, nagu on kindlaks määratud artiklis 4. |
| --- | --- |

1.1.7.

1.2.   Põllumajandushindade koostamine absoluutväärtustes ELi tasandi vajaduste jaoks

| 1.2.1. | Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) ELi vajadustele vastavad põllumajandushindade absoluutväärtused, mis hõlmavad II lisas loetletud energia-, väetise- ja söödahindade konkreetseid sisendeid. Teave hõlmab valitud sisendite kohta kogutud aasta keskmisi hindu ja iga viie aasta järel nende aastaseid kaaluväärtusi. |
| --- | --- |

1.2.1.

1.3.   Põllumajandusmaa hinda ja renti käsitleva statistika koostamine

| 1.3.1. | Liikmesriigid peavad kontrollima konkreetse teabe kvaliteeti, et vältida muude kui põllumajanduslike tehingute ja nõuetele mittevastavate tehingute arvamist tehingute hulka. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Maa- ja rendihinnad arvutatakse NUTS 0 ja NUTS 1 jaoks iga III lisas kindlaks määratud maakategooria kohta piirkonna (NUTS 2) keskmiste maa- või rendihindadena, mida on kaalutud vastavate piirkondadega (NUTS 2). Teave piirkondade kohta esitatakse põllumajanduslike majapidamiste integreeritud statistikat käsitlevale määrusele (EL) 2018/1091 vastavate kõige uuemate andmete või mis tahes muude sobivate ja eelistatult ELi katvate allikate põhjal. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | III lisas nimetatud tüüpi maa jaoks ei arvutata hinda, kui selline maa hõlmab vähem kui 5 % kasutatavast põllumajandusmaast. |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Põllumaade jaotust ei koostata, kui niisutusega põllumaa hõlmab vähem kui 15 % kasutatavast põllumajandusmaast. |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.5. | Niisutusega ja niisutuseta põllumaa jaotust ei koostata, kui niisutusega põllumaa hind ei erine oluliselt niisutuseta maa hinnast. Niisutuseta põllumaa hinnast üle 50 % kõrgemat niisutusega põllumaa hinda peetakse oluliseks. |
| --- | --- |

1.3.5.

| 1.3.6. | Kui püsirohumaa hind ei erine oluliselt põllumaa hinnast, ei arvutata püsirohumaa hinda. Püsirohumaa hinnast üle 50 % kõrgemat põllumaa hinda peetakse oluliseks. |
| --- | --- |

1.3.6.

| 1.3.7. | Kui kasutada olevates tehinguandmetes ei ole eristatud põllumaa ja püsirohumaa renditasu või kui vastavate iseloomulike renditasude väljaselgitamiseks ei ole piisavalt tehinguid, ei koostata põllumaa ja püsirohumaa rendihinna jaotust. |
| --- | --- |

1.3.7.

| 1.3.8. | Kui kasutada on vähem kui 10 toetusõiguslikku maatehingut, ei peeta asjaomaste andmete kvaliteeti põllumajandusmaa hinna- ja rendi statistika koostamiseks piisavaks. Sellisel juhul teavitab liikmesriik sellest komisjoni. Toetusõiguslikud on tehingud, mis on tehtud põllumaade ja püsirohumaadega ning aladega, millel ei ole hooneid ega istandusi ning mis on ette nähtud põllumajanduslikuks kasutamiseks. Sugulastevahelised tehingud ei ole toetusõiguslikud. |
| --- | --- |

1.3.8.

2.   Võrreldavus

| 2.1.1. | Selleks et indekseid saaks käsitada võrreldavatena, peavad liikmesriikidevahelised erinevused kõigil üksikasjalikkuse tasemetel kajastama üksnes erinevusi hinnamuutuste või kulutuste struktuuris. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Indeksid, mis kalduvad kõrvale käesoleva lisa punktis 1.1 kirjeldatud põhimõtetest või meetoditest, loetakse võrreldavaks, kui need aasta jooksul süstemaatiliselt ei erine keskmiselt rohkem kui 0,5 protsendipunkti võrra indeksitest, mis on koostatud käesoleva lisa punktis 1.1 kirjeldatud põhimõtete ja meetodite kohaselt. |
| --- | --- |

2.1.2.

3.   Vaatlusvaldkond

| 3.1.1. | Põllumajandushindade absoluutväärtused, mida liikmesriigid koguvad põllumajanduse hinnaindeksite koostamiseks, peavad olema liikmesriigi tasandil representatiivsed. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Tooteindeksid toodete kohta, mis moodustavad vähem kui ühe protsendi liikmesriigi põllumajandustoodete kogu kaaluväärtusest, ja sisendiindeksid toodete kohta, mis moodustavad vähem kui ühe protsendi liikmesriigi sisendi kogu kaaluväärtusest, ei ole nõutavad, välja arvatud juhul, kui see on nõutav punkti 3.1.3 või 3.1.4 kohaselt. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Aastaindeksid edastatakse toodete ja sisendite kohta, mille väärtused on osa määruse (EÜ) nr 138/2004 II lisas kindlaks määratud edastamise kavast ja mida peetakse liikmesriigi jaoks statistiliselt oluliseks, nagu on kindlaks määratud selle määruse I lisa punktis 2.055. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Käesoleva lisa punktides 3.1.1 ja 3.1.2 kindlaks määratud mittenõutavate toodete kogu kaaluväärtus ei tohi moodustada rohkem kui viis protsenti liikmesriigi toodete kogu kaaluväärtusest või mittenõutavate sisendite puhul sisendite kogu kaaluväärtusest. Kui käesoleva lisa punktis 3.1.2 kirjeldatud tingimustele vastavate indeksite kaaluväärtuste summa on suurem kui viis protsenti, võib liikmesriik valida tooted ja sisendid, mille kohta ta indeksid edastab. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Tooteindeksiga seotud kvartaalsed kaaluväärtused kajastavad sesoonsust (kui on asjakohane), kui tooteindeksi kaaluväärtus moodustab rohkem kui ühe protsendi põllumajandustoote kogu kaaluväärtusest. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Liikmesriigid võivad edastada sisendiindeksite kvartaalsed kaaluväärtused vabatahtlikkuse alusel. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Sisendite hinnad absoluutväärtuses, mida liikmesriigid koguvad ELi vajaduste jaoks teema „ii. Sisendite hinnad absoluutväärtuses“ kohaselt, peavad olema põllumajanduslike majapidamiste sisendite ostude suhtes representatiivsed liikmesriigi tasandil. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Liikmesriik ei ole kohustatud arvutama ega edastama II lisa andmekogumis 1 loetletud hindade absoluutväärtusi, kui nende toodete ostud moodustavad vähem kui ühe protsendi kõigist liikmesriigi väetiseostudest. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Liikmesriik ei ole kohustatud arvutama ega edastama II lisa andmekogumis 2 loetletud hindade absoluutväärtusi, kui nende toodete ostud moodustavad vähem kui ühe protsendi kõigist liikmesriigi söödaostudest. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Liikmesriik ei ole kohustatud arvutama ega edastama II lisa andmekogumis 3 loetletud hindade absoluutväärtusi, kui nende toodete ostud moodustavad vähem kui ühe protsendi kõigist liikmesriigi energiaostudest. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Enne kaaluväärtuste saatmist teatab liikmesriik komisjonile (Eurostatile) punktides 3.1.8, 3.1.9 ja 3.1.10 osutatud protsendimäärad. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Põllumajandusmaa hinnad ja rendid, mida liikmesriigid koguvad, peavad olema representatiivsed piirkonna tasandil (NUTS 2). Kui sellel tasandil ei ole piisavalt tehinguid, peavad asjaomased andmed siiski olema osa laiema geograafilise tasandi koondandmetest. |
| --- | --- |

3.1.12.

4.   Metoodikaaruanded

| 4.1.1. | Määruse (EL) 2022/2379 artikli 10 lõike 6 kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) eraldi metoodikaaruanded alamteema „Kaalud ja uue baasaasta indeksid“ kohta, mis koosnevad järgmisest:






  — | põllumajanduse hinnaindeksite koostamisel kasutatud andmeallikate, määratluste ja meetodite loetelud; |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

põllumajanduse hinnaindeksite koostamisel kasutatud andmeallikate, määratluste ja meetodite loetelud;

| — | põllumajanduse hinnaindeksite kaaluväärtuste väljatöötamise, täieliku aruandlusega hõlmamata indeksite hindamise ja käsitlemise ning sesoonsuse hindamise kirjeldus. |
| --- | --- |

—

põllumajanduse hinnaindeksite kaaluväärtuste väljatöötamise, täieliku aruandlusega hõlmamata indeksite hindamise ja käsitlemise ning sesoonsuse hindamise kirjeldus.

| 4.1.2. | Kui liikmesriik kavatseb oluliselt muuta põllumajandushindade statistika kogumi või selle osa koostamise meetodit, teatab liikmesriik sellest komisjonile (Eurostatile) hiljemalt kolm kuud enne muudatuse jõustumist. Sellisel juhul esitab liikmesriik komisjonile (Eurostatile) muudatuse kvantifitseeritud mõjuhinnangu. |
| --- | --- |

4.1.2.

5.   Indeksite koostamine kuni 2028. aastani

Indeksid koostatakse olemasolevate 2020. aasta kaaluväärtuste põhjal kuni 2025. aasta lõpuni, mil toimub uue baasaasta indeksite arvutamine (31. detsembrini 2028).

---

V LISA

KIRJELDUSED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „põllumajandustootja“ – põllumajanduslik majapidamine või muu põllumajandusvaldkonna ettevõte, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 138/2004; |
| --- | --- |

1)

„põllumajandustootja“ – põllumajanduslik majapidamine või muu põllumajandusvaldkonna ettevõte, nagu on määratletud määruses (EÜ) nr 138/2004;

| 2) | „põllumajandustoode“ – põllumajandustootja põllumajanduslikust tegevusest tulenev kaup või teenus; |
| --- | --- |

2)

„põllumajandustoode“ – põllumajandustootja põllumajanduslikust tegevusest tulenev kaup või teenus;

| 3) | „põllumajanduslik sisend“ (või „põllumajanduslik tootmisvahend“) – põllumajandustoote tootmiseks vajalik kaup või teenus; |
| --- | --- |

3)

„põllumajanduslik sisend“ (või „põllumajanduslik tootmisvahend“) – põllumajandustoote tootmiseks vajalik kaup või teenus;

| 4) | „põllumaa“ – maa, mida regulaarselt töödeldakse (küntakse või haritakse), tavaliselt külvikorrasüsteemi alusel; |
| --- | --- |

4)

„põllumaa“ – maa, mida regulaarselt töödeldakse (küntakse või haritakse), tavaliselt külvikorrasüsteemi alusel;

| 5) | „niisutusega põllumaa“ – põllumaa, mida vaatlusaastal saab vajaduse korral niisutada tavapäraselt kättesaadavate seadmete ja veekogusega; |
| --- | --- |

5)

„niisutusega põllumaa“ – põllumaa, mida vaatlusaastal saab vajaduse korral niisutada tavapäraselt kättesaadavate seadmete ja veekogusega;

| 6) | „niisutuseta põllumaa“ – põllumaa, mida niisutusvee puudumise tõttu ei saa niisutada; |
| --- | --- |

6)

„niisutuseta põllumaa“ – põllumaa, mida niisutusvee puudumise tõttu ei saa niisutada;

| 7) | „püsirohumaa“ – maa, mida kasutatakse püsivalt (mitu aastat järjest, tavaliselt viis aastat või kauem) kõrreliste söödataimede, sööda- või energiakultuuride kasvatamiseks harimisega (külvamisega) või looduslikul teel (isekülvamisega) ning mis ei ole hõlmatud põllumajandusliku majapidamise külvikorrasüsteemiga. Kõnealust rohumaad võib kasutada karjamaana, silo ja heina tegemiseks või taastuvenergia tootmiseks; |
| --- | --- |

7)

„püsirohumaa“ – maa, mida kasutatakse püsivalt (mitu aastat järjest, tavaliselt viis aastat või kauem) kõrreliste söödataimede, sööda- või energiakultuuride kasvatamiseks harimisega (külvamisega) või looduslikul teel (isekülvamisega) ning mis ei ole hõlmatud põllumajandusliku majapidamise külvikorrasüsteemiga. Kõnealust rohumaad võib kasutada karjamaana, silo ja heina tegemiseks või taastuvenergia tootmiseks;

| 8) | „põllumajandusmaa“ – maa, mida põllumajanduslikud majapidamised kasutavad põllumajanduslikuks tootmiseks või mida tootmiseks ajutiselt ei kasutata; |
| --- | --- |

8)

„põllumajandusmaa“ – maa, mida põllumajanduslikud majapidamised kasutavad põllumajanduslikuks tootmiseks või mida tootmiseks ajutiselt ei kasutata;

| 9) | „põllumajandusmaa omanik“ – põllumajandusmaa mis tahes omanik olenemata sellest, kas ta tegeleb või ei tegele majandustegevusega või mis laadi majandustegevusega ta tegeleb; |
| --- | --- |

9)

„põllumajandusmaa omanik“ – põllumajandusmaa mis tahes omanik olenemata sellest, kas ta tegeleb või ei tegele majandustegevusega või mis laadi majandustegevusega ta tegeleb;

| 10) | „põllumajandustoote hind“ – tasu, mida põllumajandustootja saab tootja tegevuskohas tarnitud põllumajandustoodete eest, välja arvatud mahaarvatav käibemaks ja subsiidiumid ning kaasa arvatud tootemaksud ja -lõivud; |
| --- | --- |

10)

„põllumajandustoote hind“ – tasu, mida põllumajandustootja saab tootja tegevuskohas tarnitud põllumajandustoodete eest, välja arvatud mahaarvatav käibemaks ja subsiidiumid ning kaasa arvatud tootemaksud ja -lõivud;

| 11) | „põllumajandusliku sisendi hind“ – tasu, mida põllumajandustootja maksab tootmiskohas tarnitud sisendite eest, välja arvatud tagastatav käibemaks ja tootesubsiidiumid ning kaasa arvatud kõik muud tootemaksud; |
| --- | --- |

11)

„põllumajandusliku sisendi hind“ – tasu, mida põllumajandustootja maksab tootmiskohas tarnitud sisendite eest, välja arvatud tagastatav käibemaks ja tootesubsiidiumid ning kaasa arvatud kõik muud tootemaksud;

| 12) | „põllumajandusmaa hind“ – tasu, mida tuleb maksta põllumajandusmaa põllumajanduslikuks kasutamiseks omandamise eest, välja arvatud mahaarvatav käibemaks, omandiõiguse üleandmise kulud (õiguskulud, registreerimismaksud, kinnisvaramaksud ja muud tasud), maaga seotud toetusõigused, rahaline hüvitis, mida põllumajandustootjad saavad põllumajandusmaa müügi/omandamise eest, mis tahes hoonete väärtus ja pärandi üleandmine ning kaasa arvatud muud maksud ja lõivud. Tehingud sugulaste vahel jäetakse välja; |
| --- | --- |

12)

„põllumajandusmaa hind“ – tasu, mida tuleb maksta põllumajandusmaa põllumajanduslikuks kasutamiseks omandamise eest, välja arvatud mahaarvatav käibemaks, omandiõiguse üleandmise kulud (õiguskulud, registreerimismaksud, kinnisvaramaksud ja muud tasud), maaga seotud toetusõigused, rahaline hüvitis, mida põllumajandustootjad saavad põllumajandusmaa müügi/omandamise eest, mis tahes hoonete väärtus ja pärandi üleandmine ning kaasa arvatud muud maksud ja lõivud. Tehingud sugulaste vahel jäetakse välja;

| 13) | „põllumajandusmaa rent“ – tasu, mille põllumajanduslik majapidamine on maa omanikuga kokku leppinud maa põllumajanduslikuks kasutamiseks rentimise eest ühe aasta jooksul, kaasa arvatud sellega seotud lõivud, maksud ja mitterahalised tasud (väärtus arvestatud jooksva aasta hinnas) ning välja arvatud maaga seotud toetusõigused, mahaarvatav käibemaks, maal paiknevate hoonete või eluruumide rent ning muud kulud, mis on seotud muu vara kui põllumajandusmaaga (hoonete jooksvad korrashoiukulud, hoonete kindlustus, hoonete kulum, mitteeluhoonete kutsealase kasutamise eest makstavad rendid jne); |
| --- | --- |

13)

„põllumajandusmaa rent“ – tasu, mille põllumajanduslik majapidamine on maa omanikuga kokku leppinud maa põllumajanduslikuks kasutamiseks rentimise eest ühe aasta jooksul, kaasa arvatud sellega seotud lõivud, maksud ja mitterahalised tasud (väärtus arvestatud jooksva aasta hinnas) ning välja arvatud maaga seotud toetusõigused, mahaarvatav käibemaks, maal paiknevate hoonete või eluruumide rent ning muud kulud, mis on seotud muu vara kui põllumajandusmaaga (hoonete jooksvad korrashoiukulud, hoonete kindlustus, hoonete kulum, mitteeluhoonete kutsealase kasutamise eest makstavad rendid jne);

| 14) | „põllumajanduse hinnaindeksid“ – võrreldavad hinnaindeksid, mille iga liikmesriik on koostanud nii põllumajandustoodete kui ka põllumajanduslike sisendite kohta; |
| --- | --- |

14)

„põllumajanduse hinnaindeksid“ – võrreldavad hinnaindeksid, mille iga liikmesriik on koostanud nii põllumajandustoodete kui ka põllumajanduslike sisendite kohta;

| 15) | „üksikasjalik põllumajanduse hinnaindeks“ – põllumajanduse hinnaindeksite liigituse kõige üksikasjalikum tase; |
| --- | --- |

15)

„üksikasjalik põllumajanduse hinnaindeks“ – põllumajanduse hinnaindeksite liigituse kõige üksikasjalikum tase;

| 16) | „põllumajanduse koondhinnaindeks“ – üksikasjalike põllumajanduse hinnaindeksite kaalutud summeerimise tulemus; |
| --- | --- |

16)

„põllumajanduse koondhinnaindeks“ – üksikasjalike põllumajanduse hinnaindeksite kaalutud summeerimise tulemus;

| 17) | „põllumajanduse hinnaindeksi esialgne hinnang“ – liikmesriikide esitatud põllumajanduse hinnaindeks, mis põhineb esialgsel või osalisel teabel ja vajaduse korral asjakohasel modelleerimisel, et seda oleks võimalik esitada varem kui muidu nõutakse; |
| --- | --- |

17)

„põllumajanduse hinnaindeksi esialgne hinnang“ – liikmesriikide esitatud põllumajanduse hinnaindeks, mis põhineb esialgsel või osalisel teabel ja vajaduse korral asjakohasel modelleerimisel, et seda oleks võimalik esitada varem kui muidu nõutakse;

| 18) | „baasaasta“ – kalendriaasta, mille hindu kasutatakse põllumajanduse hinnaindeksi arvutamiseks. Põllumajanduse hinnaindeksid on IV lisas kirjeldatud Laspeyresi tüüpi indeksid, mis võrdlevad hindu baasaasta hindadega, kusjuures viimatinimetatud annavad 100 indekspunkti; |
| --- | --- |

18)

„baasaasta“ – kalendriaasta, mille hindu kasutatakse põllumajanduse hinnaindeksi arvutamiseks. Põllumajanduse hinnaindeksid on IV lisas kirjeldatud Laspeyresi tüüpi indeksid, mis võrdlevad hindu baasaasta hindadega, kusjuures viimatinimetatud annavad 100 indekspunkti;

| 19) | „kaaluväärtus“ – kulude või tulude väärtus baasaasta jooksul:
  tulu, mida tootja saab tarbijatele tegelikult müüdud kaupade eest, kasutatakse kaaluna põllumajandustoodete hinnaindeksites,
  põllumajandustootjate kulusid tootmisvahendite (kaubad, teenused, kapitalikaubad), sealhulgas muude põllumajandusüksuste taimekasvatussaaduste ostmisel vahetarbimiseks, kasutatakse sisendhinnaindeksite kaaludena; |
| --- | --- |

19)

„kaaluväärtus“ – kulude või tulude väärtus baasaasta jooksul:

tulu, mida tootja saab tarbijatele tegelikult müüdud kaupade eest, kasutatakse kaaluna põllumajandustoodete hinnaindeksites,

põllumajandustootjate kulusid tootmisvahendite (kaubad, teenused, kapitalikaubad), sealhulgas muude põllumajandusüksuste taimekasvatussaaduste ostmisel vahetarbimiseks, kasutatakse sisendhinnaindeksite kaaludena;

| 20) | „maht“ – väärtus jagatud hinnaga; |
| --- | --- |

20)

„maht“ – väärtus jagatud hinnaga;

| 21) | „sesoonsus“ – nelja kvartali hindade ja mahtude oluline erinevus, mis on igal aastal sama mustriga. Kvartaalsete sesoonsete hindade osakaal aastahindades ei ole võrdne; |
| --- | --- |

21)

„sesoonsus“ – nelja kvartali hindade ja mahtude oluline erinevus, mis on igal aastal sama mustriga. Kvartaalsete sesoonsete hindade osakaal aastahindades ei ole võrdne;

| 22) | „aastaindeks“ – aasta nelja kvartaliindeksi kaalutud keskmine, mida on kaalutud kohaldatava baasaasta kvartaalsete kaaluväärtustega; |
| --- | --- |

22)

„aastaindeks“ – aasta nelja kvartaliindeksi kaalutud keskmine, mida on kaalutud kohaldatava baasaasta kvartaalsete kaaluväärtustega;

| 23) | „põllumajandushinnad absoluutväärtuses põllumajanduse hinnaindeksi koostamiseks“ – andmed, mis hõlmavad järgmist:






  a) | põllumajandustoodete turuhinnad ja sisendite ostuhinnad, mida tuleb arvutada kord kvartalis indeksitena vastavalt käesolevale määrusele; see ei piira muu piisava kvaliteediga teabe kasutamist põllumajanduse hinnaindeksite koostamisel; |
| --- | --- | --- |

23)

„põllumajandushinnad absoluutväärtuses põllumajanduse hinnaindeksi koostamiseks“ – andmed, mis hõlmavad järgmist:

a)

põllumajandustoodete turuhinnad ja sisendite ostuhinnad, mida tuleb arvutada kord kvartalis indeksitena vastavalt käesolevale määrusele; see ei piira muu piisava kvaliteediga teabe kasutamist põllumajanduse hinnaindeksite koostamisel;

| b) | karakteristikud, mis määravad põllumajandustoodete ja sisendite hinna, näiteks tehingu kaal, kuupäev, pakend või toote muud asjakohased karakteristikud, mis mõjutavad hinda; |
| --- | --- |

b)

karakteristikud, mis määravad põllumajandustoodete ja sisendite hinna, näiteks tehingu kaal, kuupäev, pakend või toote muud asjakohased karakteristikud, mis mõjutavad hinda;

| 24) | „tootmismeetodi oluline muutus“ – muutus andmete kogumises või koostamises, mis hinnanguliselt mõjutab asjaomase indeksi aasta- või kvartalimuutuse määra






  1) | üle 0,5 protsendipunkti kõigi põllumajandustoodete põllumajanduse hinnaindeksist, mis on arvutatud kõigi toodete üksikasjalike põllumajanduse hinnaindeksite kaalutud keskmisena või |
| --- | --- | --- |

24)

„tootmismeetodi oluline muutus“ – muutus andmete kogumises või koostamises, mis hinnanguliselt mõjutab asjaomase indeksi aasta- või kvartalimuutuse määra

1)

üle 0,5 protsendipunkti kõigi põllumajandustoodete põllumajanduse hinnaindeksist, mis on arvutatud kõigi toodete üksikasjalike põllumajanduse hinnaindeksite kaalutud keskmisena või

| 2) | üle 0,5 protsendipunkti kõigi sisendite põllumajanduse hinnaindeksist, mis arvutatakse kõigi sisendite üksikasjalike põllumajanduse hinnaindeksite kaalutud keskmisena; |
| --- | --- |

2)

üle 0,5 protsendipunkti kõigi sisendite põllumajanduse hinnaindeksist, mis arvutatakse kõigi sisendite üksikasjalike põllumajanduse hinnaindeksite kaalutud keskmisena;

| 25) | „ostuhinnad sisendite absoluutväärtuses hindade jaoks“ – põllumajandustootjate kulud aasta jooksul teatava põllumajandusliku tootmissisendi ostmiseks; |
| --- | --- |

25)

„ostuhinnad sisendite absoluutväärtuses hindade jaoks“ – põllumajandustootjate kulud aasta jooksul teatava põllumajandusliku tootmissisendi ostmiseks;

| 26) | „kaaliumkloriid“ – sama kui kaalisool; |
| --- | --- |

26)

„kaaliumkloriid“ – sama kui kaalisool;

| 27) | „kaaliumsulfaat“ – sama kui kaaliumi ja väävelhappe sool; |
| --- | --- |

27)

„kaaliumsulfaat“ – sama kui kaaliumi ja väävelhappe sool;

| 28) | „energia“ – sisendid, mille hinda arvestatakse, on järgmised:






  — | põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatav elektrienergia tarnijalt põllumajandustootjale; |
| --- | --- | --- |

28)

„energia“ – sisendid, mille hinda arvestatakse, on järgmised:

—

põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatav elektrienergia tarnijalt põllumajandustootjale;

| — | kerge kütteõli kasvuhoonete ja muude põllumajandushoonete kütmiseks; |
| --- | --- |

—

kerge kütteõli kasvuhoonete ja muude põllumajandushoonete kütmiseks;

| — | masuut viskoossusega 3 500 St suurte kütte- või kuivatusseadmete kütuseks; |
| --- | --- |

—

masuut viskoossusega 3 500 St suurte kütte- või kuivatusseadmete kütuseks;

| — | pliivaba bensiin tavaliselt oktaaniarvuga alla 95 bensiinimootoriga mootorsõidukite, traktorite, põllumajandussõidukite jne kütuseks; |
| --- | --- |

—

pliivaba bensiin tavaliselt oktaaniarvuga alla 95 bensiinimootoriga mootorsõidukite, traktorite, põllumajandussõidukite jne kütuseks;

| — | umbes 50–55 % tsetaanisisaldusega (CN) diislikütus diiselmootoriga mootorsõidukite, traktorite, põllumajandusmasinate jne kütuseks. |
| --- | --- |

—

umbes 50–55 % tsetaanisisaldusega (CN) diislikütus diiselmootoriga mootorsõidukite, traktorite, põllumajandusmasinate jne kütuseks.

---