# Euroopa Liidu L 199/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 199 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik9. august 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 199

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik9. august 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1614, 10. juuli 2023, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, millega hõlbustatakse Euroopa Liidu liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses, liidu nimel allkirjastamist ja sõlmimist | 1 |
| | | TÕLGE — Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega hõlbustatakse Euroopa Liidu liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1615, 3. mai 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel tuleb kõnealuse määruse artikli 63 lõike 1 kohaselt tasumisele kuuluv hüvitis, sellise hüvitise rahaekvivalent või mis tahes muu tulu kanda edasi klientidele ja kaudsetele klientidele, ning tingimused, mille alusel loetakse ülekandmine proportsionaalseks (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1616, 3. mai 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks asjaolud, mille korral peetakse isikut kriisilahendusasutusest ja kesksest vastaspoolest sõltumatuks, keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse hindamise metoodika, väärtuse hindamiste eraldatus, esialgsel väärtuse hindamisel arvesse võetava täiendava kahjumi puhvri arvutamise metoodika ning võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisel väärtuse hindamise läbiviimise metoodika (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1617, 8. august 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1618, 8. august 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1619, 8. august 2023, ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) 2021/2117 teatavatest sätetest, et lahendada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud eriprobleemid | 96 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1620, 8. august 2023, ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 teatavatest sätetest, et lahendada puu- ja köögiviljasektoris ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud eriprobleemid ning võtta nendega seotud meetmed | 101 |
| | | OTSUSED |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga r loodud erikomitee otsus nr 1/2023, 19. juuni 2023, millega kehtestatakse vastastikuse abi taotluste tüüpvorm [2023/1621] | 103 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2023/1614, 10. juuli 2023, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, millega hõlbustatakse Euroopa Liidu liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses, liidu nimel allkirjastamist ja sõlmimist

1

TÕLGE — Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega hõlbustatakse Euroopa Liidu liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1615, 3. mai 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel tuleb kõnealuse määruse artikli 63 lõike 1 kohaselt tasumisele kuuluv hüvitis, sellise hüvitise rahaekvivalent või mis tahes muu tulu kanda edasi klientidele ja kaudsetele klientidele, ning tingimused, mille alusel loetakse ülekandmine proportsionaalseks (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2023/1616, 3. mai 2023, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks asjaolud, mille korral peetakse isikut kriisilahendusasutusest ja kesksest vastaspoolest sõltumatuks, keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse hindamise metoodika, väärtuse hindamiste eraldatus, esialgsel väärtuse hindamisel arvesse võetava täiendava kahjumi puhvri arvutamise metoodika ning võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisel väärtuse hindamise läbiviimise metoodika (
  1
  )

1

14

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1617, 8. august 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes

34

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1618, 8. august 2023, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes

48

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1619, 8. august 2023, ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) 2021/2117 teatavatest sätetest, et lahendada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud eriprobleemid

96

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1620, 8. august 2023, ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 teatavatest sätetest, et lahendada puu- ja köögiviljasektoris ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud eriprobleemid ning võtta nendega seotud meetmed

101

OTSUSED

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu artikli 8 lõike 1 punktiga r loodud erikomitee otsus nr 1/2023, 19. juuni 2023, millega kehtestatakse vastastikuse abi taotluste tüüpvorm [2023/1621]

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/1

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2023/1614,

10. juuli 2023,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise kirjavahetuse vormis lepingu, millega hõlbustatakse Euroopa Liidu liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses, liidu nimel allkirjastamist ja sõlmimist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõigetega 5 ja 6,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu pikendas 22. detsembril 2020 otsusega (ÜVJP) 2020/2188 (1) Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidavat Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni (Atalanta), mis loodi nõukogu ühismeetmega 2008/851/ÜVJP, (2) kuni 31. detsembrini 2022 ja laiendas selle volitusi kahele teisesele täitevvolitusega ülesandele, millega aidatakse rakendada Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargot ning võidelda narkootiliste ainete salakaubaveo vastu Somaalia ranniku lähedal. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu pikendas 22. detsembril 2020 otsusega (ÜVJP) 2020/2188 (1) Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidavat Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni (Atalanta), mis loodi nõukogu ühismeetmega 2008/851/ÜVJP, (2) kuni 31. detsembrini 2022 ja laiendas selle volitusi kahele teisesele täitevvolitusega ülesandele, millega aidatakse rakendada Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargot ning võidelda narkootiliste ainete salakaubaveo vastu Somaalia ranniku lähedal.

| (2) | Ühismeetmega 2008/851/ÜVJP nähakse ette, et selleks, et hõlbustada liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on tema riigisisese õiguse alusel vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või Somaalia ranniku lähedal toimuvas narkootiliste ainete salakaubaveos, eesmärgiga anda sellised isikud kohtu alla, võib nõukogu poolt igal üksikjuhul eraldi antud volituse alusel sõlmida kolmandate riikidega kokkuleppeid. Kõnealused kokkulepped sisaldavad tingimusi selliste isikute üleandmiseks kooskõlas asjakohase rahvusvahelise õigusega, eelkõige inimõigustealase rahvusvahelise õigusega, tagamaks eelkõige, et asjaomaseid isikuid ei mõistetaks surma, piinataks ega koheldaks muul moel julmalt, ebainimlikult või inimväärikust alandavalt. |
| --- | --- |

(2)

Ühismeetmega 2008/851/ÜVJP nähakse ette, et selleks, et hõlbustada liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on tema riigisisese õiguse alusel vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või Somaalia ranniku lähedal toimuvas narkootiliste ainete salakaubaveos, eesmärgiga anda sellised isikud kohtu alla, võib nõukogu poolt igal üksikjuhul eraldi antud volituse alusel sõlmida kolmandate riikidega kokkuleppeid. Kõnealused kokkulepped sisaldavad tingimusi selliste isikute üleandmiseks kooskõlas asjakohase rahvusvahelise õigusega, eelkõige inimõigustealase rahvusvahelise õigusega, tagamaks eelkõige, et asjaomaseid isikuid ei mõistetaks surma, piinataks ega koheldaks muul moel julmalt, ebainimlikult või inimväärikust alandavalt.

| (3) | Nõukogu võttis 20. mail 2021 vastu otsuse, millega antakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale luba alustada läbirääkimisi Seišelli Vabariigiga, et sõlmida leping, millega hõlbustatakse liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on tema riigisisese õiguse alusel vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või Somaalia ranniku lähedal toimuvas narkootiliste ainete salakaubaveos. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 20. mail 2021 vastu otsuse, millega antakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale luba alustada läbirääkimisi Seišelli Vabariigiga, et sõlmida leping, millega hõlbustatakse liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on tema riigisisese õiguse alusel vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või Somaalia ranniku lähedal toimuvas narkootiliste ainete salakaubaveos.

| (4) | 12. detsembril 2022 nimetas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/2441 (3) Atalanta ümber EUNAVFOR ATALANTA-ks, pikendades selle volitusi kuni 31. detsembrini 2024, ning otsustas, et täites samu ülesandeid, peab see toetama meresõidu turvalisust India ookeani lääneosas ja Punases meres. |
| --- | --- |

(4)

12. detsembril 2022 nimetas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2022/2441 (3) Atalanta ümber EUNAVFOR ATALANTA-ks, pikendades selle volitusi kuni 31. detsembrini 2024, ning otsustas, et täites samu ülesandeid, peab see toetama meresõidu turvalisust India ookeani lääneosas ja Punases meres.

| (5) | Liit ja Seišelli Vabariik pidasid nõukogu poolt 20. mail 2021 antud loa alusel lepingu üle läbirääkimisi. |
| --- | --- |

(5)

Liit ja Seišelli Vabariik pidasid nõukogu poolt 20. mail 2021 antud loa alusel lepingu üle läbirääkimisi.

| (6) | Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping tuleks liidu nimel heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline leping tuleks liidu nimel heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis leping, millega hõlbustatakse Euroopa Liidu liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses (4) (edaspidi „leping“).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud lepingu allkirjastama, et see liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. juuli 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Nõukogu 22. detsembri 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/2188, millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (ELT L 435, 23.12.2020, lk 74).

1

(2)  Nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeede 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (ELT L 301, 12.11.2008, lk 33).

2

(3)  Nõukogu 12. detsembri 2022. aasta otsus (ÜVJP) 2022/2441, millega muudetakse ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (ELT L 319, 13.12.2022, lk 80).

3

(4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3.

4

Euroopa Liidu Teataja

---

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/3

---

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis

LEPING,

millega hõlbustatakse Euroopa Liidu liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses

A.   Euroopa Liidu kiri

Brüssel, 19. juuli 2023

H.E. Sylvestre RADEGONDE

Välis- ja turismiministeerium –

Seišelli Vabariik Lugupeetud minister,

Euroopa Liit (edaspidi „EL“) on viinud läbi sõjalist operatsiooni, et toetada meresõidu turvalisust India ookeani lääneosas ja Punases meres (edaspidi „operatsioon Atalanta“).

EL on lisanud oma sõjalisele operatsioonile täiendavad ülesanded toetatada ÜRO relvaembargo rakendamist Somaalia ranniku lähedal kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 2014. aasta resolutsiooniga 2182 ning võitlust narkootiliste ainete salakaubaveo vastu Somaalia ranniku lähedal seoses ÜRO 20. detsembri 1988. aasta narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastase konventsiooniga.

Eespool toodut arvesse võttes on mul au teha ettepanek, et EL ja Seišelli Vabariik tugevdaksid veelgi oma suurepäraseid suhteid, aidates seeläbi kaasa rahule, julgeolekule ja õigusriigile India ookeani piirkonnas, eelkõige Somaalia ranniku lähedal, sõlmides kirjavahetuse teel lepingu, millega hõlbustatakse ELi liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses. Lepingu tekst on järgmine.

„Käesolevas lepingus juhindutakse allpool esitatud põhimõtetest.

EL ja Seišelli Vabariik:

| a) | kinnitavad oma pühendumust õiguskorra säilitamisele meredel ja ookeanidel rahvusvahelise õiguse põhimõtete alusel, mida on eelkõige kajastatud 10. detsembril 1982 Montego Bays sõlmitud ÜRO mereõiguse konventsioonis (UNCLOS); |
| --- | --- |

a)

kinnitavad oma pühendumust õiguskorra säilitamisele meredel ja ookeanidel rahvusvahelise õiguse põhimõtete alusel, mida on eelkõige kajastatud 10. detsembril 1982 Montego Bays sõlmitud ÜRO mereõiguse konventsioonis (UNCLOS);

| b) | toonitavad tungivat vajadust rahvusvahelise koostöö järele eelkõige Somaalia ranniku lähedal meritsi toimuva ebaseadusliku uimastikaubanduse tõkestamisel, mida käsitatakse ebaseadusliku tegevusena 20. detsembril 1988 Viinis koostatud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastases Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonis, eelkõige selle artiklis 17, mis käsitleb meritsi toimuvat ebaseaduslikku ringlust; |
| --- | --- |

b)

toonitavad tungivat vajadust rahvusvahelise koostöö järele eelkõige Somaalia ranniku lähedal meritsi toimuva ebaseadusliku uimastikaubanduse tõkestamisel, mida käsitatakse ebaseadusliku tegevusena 20. detsembril 1988 Viinis koostatud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastases Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonis, eelkõige selle artiklis 17, mis käsitleb meritsi toimuvat ebaseaduslikku ringlust;

| c) | tuletavad meelde, et eespool nimetatud konventsioonis on muu hulgas sätestatud, et selle konventsiooni osalised kaaluvad kahepoolsete või piirkondlike lepingute ja kokkulepete sõlmimist, et täita meritsi toimuvat ebaseaduslikku ringlust käsitleva artikli 17 sätteid või tõhustada nende toimimist; |
| --- | --- |

c)

tuletavad meelde, et eespool nimetatud konventsioonis on muu hulgas sätestatud, et selle konventsiooni osalised kaaluvad kahepoolsete või piirkondlike lepingute ja kokkulepete sõlmimist, et täita meritsi toimuvat ebaseaduslikku ringlust käsitleva artikli 17 sätteid või tõhustada nende toimimist;

| d) | rõhutavad tungivat vajadust rahvusvahelise koostöö järele ÜRO relvaembargo rakendamisel Somaalia ranniku lähedal kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 2022. aasta resolutsiooniga 2662, millega uuendati ÜRO Julgeolekunõukogu 2014. aasta resolutsiooni 2182 punkti 15 sätteid, millega antakse riikidele, kes tegutsevad oma õiguse kohaselt või vabatahtlikkuse alusel sõlmitud rahvusvaheliste merepartnerluste kaudu, luba kontrollida põhjendamatu viivituseta Somaalia territoriaalvetes ja Somaalia ranniku lähedal avamerel kuni Araabia mere ja Pärsia laheni, sealhulgas Araabia merel ja Pärsia lahes, Somaaliasse suunduvaid ja sealt saabuvaid laevu, mille kohta neil on põhjendatud alus arvata, et need laevad veavad relvaembargot rikkudes otse või kaudselt relvi või sõjavarustust Somaaliasse, ning |
| --- | --- |

d)

rõhutavad tungivat vajadust rahvusvahelise koostöö järele ÜRO relvaembargo rakendamisel Somaalia ranniku lähedal kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 2022. aasta resolutsiooniga 2662, millega uuendati ÜRO Julgeolekunõukogu 2014. aasta resolutsiooni 2182 punkti 15 sätteid, millega antakse riikidele, kes tegutsevad oma õiguse kohaselt või vabatahtlikkuse alusel sõlmitud rahvusvaheliste merepartnerluste kaudu, luba kontrollida põhjendamatu viivituseta Somaalia territoriaalvetes ja Somaalia ranniku lähedal avamerel kuni Araabia mere ja Pärsia laheni, sealhulgas Araabia merel ja Pärsia lahes, Somaaliasse suunduvaid ja sealt saabuvaid laevu, mille kohta neil on põhjendatud alus arvata, et need laevad veavad relvaembargot rikkudes otse või kaudselt relvi või sõjavarustust Somaaliasse, ning

| e) | märgivad, et operatsioonis Atalanta osalevad ELi liikmesriigid võivad oma riigisisese õiguse alusel vahistada, kinni pidada ja kolmandale riigile üle anda isikuid, kes on seotud ebaseadusliku relva- või uimastikaubandusega, ning et EL võib sõlmida vastava kolmanda riigiga lepinguid, et hõlbustada selliste isikute üleandmist ELi liikmesriigi poolt, kes on tema riigisisese õiguse alusel vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses Somaalia ranniku lähedal, eesmärgiga anda sellised isikud kohtu alla. |
| --- | --- |

e)

märgivad, et operatsioonis Atalanta osalevad ELi liikmesriigid võivad oma riigisisese õiguse alusel vahistada, kinni pidada ja kolmandale riigile üle anda isikuid, kes on seotud ebaseadusliku relva- või uimastikaubandusega, ning et EL võib sõlmida vastava kolmanda riigiga lepinguid, et hõlbustada selliste isikute üleandmist ELi liikmesriigi poolt, kes on tema riigisisese õiguse alusel vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses Somaalia ranniku lähedal, eesmärgiga anda sellised isikud kohtu alla.

Lisaks lepivad EL ja Seišelli Vabariik kokku järgmises korras.

| 1. | Seišelli Vabariigi valitsus võib anda operatsioonis Atalanta osalevale ELi liikmesriigile loa operatsiooni Atalanta raames Seišelli Vabariigi majandusvööndis, territoriaalmeres, arhipelaagivetes ja sisevetes vahistatud ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku üleandmiseks Seišelli Vabariigile. Nimetatud luba laiendatakse Seišelli Vabariigi äranägemisel Seišelli lipu all sõitvatele laevadele ja teiste riikide lipu all sõitvatel laevadel asuvatele Seišelli kodanikele väljaspool eespool nimetatud alasid ning muudel asjaoludel ka avamerel. |
| --- | --- |

1.

Seišelli Vabariigi valitsus võib anda operatsioonis Atalanta osalevale ELi liikmesriigile loa operatsiooni Atalanta raames Seišelli Vabariigi majandusvööndis, territoriaalmeres, arhipelaagivetes ja sisevetes vahistatud ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku üleandmiseks Seišelli Vabariigile. Nimetatud luba laiendatakse Seišelli Vabariigi äranägemisel Seišelli lipu all sõitvatele laevadele ja teiste riikide lipu all sõitvatel laevadel asuvatele Seišelli kodanikele väljaspool eespool nimetatud alasid ning muudel asjaoludel ka avamerel.

| 2. | EL, olles teadlik Seišelli Vabariigi piiratud võimalusest võtta vastu taotlusi, mis on seotud ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku üleandmise, tema kohtu alla andmise, kinnipidamise ja vangistamisega, osutab Seišelli Vabariigile rahalist, inimressurssidealast, materiaalset, logistilist, seadusandlikku ja taristualast toetust ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku kinnipidamiseks, vangistuses hoidmiseks, uurimiseks, talle süüdistuse esitamiseks, tema üle kohtumõistmiseks ja tema repatrieerimiseks. Seišelli Vabariik ja EL võivad vajaduse korral sõlmida käesoleva sätte rakendamiseks vajaliku täiendava rahastamisalase rakenduskorra. |
| --- | --- |

2.

EL, olles teadlik Seišelli Vabariigi piiratud võimalusest võtta vastu taotlusi, mis on seotud ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku üleandmise, tema kohtu alla andmise, kinnipidamise ja vangistamisega, osutab Seišelli Vabariigile rahalist, inimressurssidealast, materiaalset, logistilist, seadusandlikku ja taristualast toetust ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku kinnipidamiseks, vangistuses hoidmiseks, uurimiseks, talle süüdistuse esitamiseks, tema üle kohtumõistmiseks ja tema repatrieerimiseks. Seišelli Vabariik ja EL võivad vajaduse korral sõlmida käesoleva sätte rakendamiseks vajaliku täiendava rahastamisalase rakenduskorra.

| 3. | Käesoleva lepingu rakendamisel on Seišelli Vabariigi puhul esmane kontaktisik Atalanta kontaktametnik, kui Seišelli Vabariigi ja ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku Seišelli Vabariigile üle andnud ELi liikmesriigi vahel ei ole kokku lepitud teisiti. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva lepingu rakendamisel on Seišelli Vabariigi puhul esmane kontaktisik Atalanta kontaktametnik, kui Seišelli Vabariigi ja ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku Seišelli Vabariigile üle andnud ELi liikmesriigi vahel ei ole kokku lepitud teisiti.

| 4. | Kui Seišelli Vabariik nõustub vangi üleandmisega punkti 1 alusel, on Seišellide peaprokuröril kümme tööpäeva alates üleantud kahtlustatavate kinnipidamiseks pädeva kohtu korralduse kehtivuse lõppemisest, et otsustada, kas olemasolevad tõendid on isiku kohtu alla andmiseks piisavad. |
| --- | --- |

4.

Kui Seišelli Vabariik nõustub vangi üleandmisega punkti 1 alusel, on Seišellide peaprokuröril kümme tööpäeva alates üleantud kahtlustatavate kinnipidamiseks pädeva kohtu korralduse kehtivuse lõppemisest, et otsustada, kas olemasolevad tõendid on isiku kohtu alla andmiseks piisavad.

| 5. | ELi liikmesriik, kes on ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustava isiku Seišelli Vabariigile üle andnud, tagab Seišelli Vabariigi taotluse korral viivitamata, et üleantud isik antakse uuesti üle tema päritoluriigile või muule asjaomasele riigile kümne päeva jooksul alates päevast, mil ELi liikmesriiki vastavast otsusest teavitati, kui:






  a) | Seišelli peaprokurör on teinud otsuse selle kohta, et puuduvad tõendid isiku kohtu alla andmiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

ELi liikmesriik, kes on ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustava isiku Seišelli Vabariigile üle andnud, tagab Seišelli Vabariigi taotluse korral viivitamata, et üleantud isik antakse uuesti üle tema päritoluriigile või muule asjaomasele riigile kümne päeva jooksul alates päevast, mil ELi liikmesriiki vastavast otsusest teavitati, kui:

a)

Seišelli peaprokurör on teinud otsuse selle kohta, et puuduvad tõendid isiku kohtu alla andmiseks;

| b) | Seišelli Vabariik otsustab, et ta ei soovi üleantud isikuid enam kohtu alla anda; |
| --- | --- |

b)

Seišelli Vabariik otsustab, et ta ei soovi üleantud isikuid enam kohtu alla anda;

| c) | kahtlustatav isik on mõistetud õigeks, temaga seotud õigusrikkumise kahtlus on kõrvaldatud või on juhtumi menetlemine muul viisil lõpetatud või |
| --- | --- |

c)

kahtlustatav isik on mõistetud õigeks, temaga seotud õigusrikkumise kahtlus on kõrvaldatud või on juhtumi menetlemine muul viisil lõpetatud või

| d) | isik on määratud vanglakaristuse tingimused täitnud või on ette nähtud tema üleviimine tema päritoluriiki või mis tahes muusse riiki vastava vanglakaristuse kandmiseks kooskõlas asjaomaste lepingutega. |
| --- | --- |

d)

isik on määratud vanglakaristuse tingimused täitnud või on ette nähtud tema üleviimine tema päritoluriiki või mis tahes muusse riiki vastava vanglakaristuse kandmiseks kooskõlas asjaomaste lepingutega.

| 6. | EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lepivad kokku, et üleantud isik tuleks kuni tema edasise üleandmiseni paigutada ettenähtud rajatisse Seišellidel, kui Seišelli Vabariik esitab eeltoodud punkti 5 alusel vastava taotluse. |
| --- | --- |

6.

EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lepivad kokku, et üleantud isik tuleks kuni tema edasise üleandmiseni paigutada ettenähtud rajatisse Seišellidel, kui Seišelli Vabariik esitab eeltoodud punkti 5 alusel vastava taotluse.

| 7. | EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lepivad samuti kokku, et üleantud isikute suhtes kohaldatakse järgmisi tagatisi:






  a) | üleantud isikuid koheldakse inimlikult, neid ei piinata ega kohelda julmal, ebainimlikul või alandaval viisil, neid ei karistata ja nende suhtes ei kohaldata surmanuhtlust, neile pakutakse sobivat majutust ja piisavalt toitu, neile tehakse kättesaadavaks raviteenused ning nad võivad järgida oma religioosseid tavasid; |
| --- | --- | --- |

7.

EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lepivad samuti kokku, et üleantud isikute suhtes kohaldatakse järgmisi tagatisi:

a)

üleantud isikuid koheldakse inimlikult, neid ei piinata ega kohelda julmal, ebainimlikul või alandaval viisil, neid ei karistata ja nende suhtes ei kohaldata surmanuhtlust, neile pakutakse sobivat majutust ja piisavalt toitu, neile tehakse kättesaadavaks raviteenused ning nad võivad järgida oma religioosseid tavasid;

| b) | üleantud isikud toimetatakse aegsasti kohtuniku või mõne muu seadusjärgse õigusvõimuga ametiisiku ette, kes otsustab viivitamata, kas isikute kinnipidamine on seaduslik, ja annab korralduse nende vabastamiseks, juhul kui kinnipidamine on seadusevastane; |
| --- | --- |

b)

üleantud isikud toimetatakse aegsasti kohtuniku või mõne muu seadusjärgse õigusvõimuga ametiisiku ette, kes otsustab viivitamata, kas isikute kinnipidamine on seaduslik, ja annab korralduse nende vabastamiseks, juhul kui kinnipidamine on seadusevastane;

| c) | üleantud isikute üle tuleb mõistliku aja jooksul kohut mõista või tuleb nad vabastada; |
| --- | --- |

c)

üleantud isikute üle tuleb mõistliku aja jooksul kohut mõista või tuleb nad vabastada;

| d) | kriminaalsüüdistuse esitamise korral on üleantud isikutel õigus õiglasele ja avalikule istungile pädevas, sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus; |
| --- | --- |

d)

kriminaalsüüdistuse esitamise korral on üleantud isikutel õigus õiglasele ja avalikule istungile pädevas, sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus;

| e) | üleantud isikuid, kellele esitatakse kuriteosüüdistus, peetakse süütuks seni, kuni nende süüd ei ole seaduse kohaselt tõendatud; |
| --- | --- |

e)

üleantud isikuid, kellele esitatakse kuriteosüüdistus, peetakse süütuks seni, kuni nende süüd ei ole seaduse kohaselt tõendatud;

| f) | isikute vastu kriminaalsüüdistuse esitamisel on üleantud isikutele täieliku võrdõiguslikkuse alusel tagatud vähemalt järgmised õigused:






  i) | õigus saada aegsasti neile arusaadavas keeles üksikasjalikku teavet nende vastu esitatud süüdistuse olemuse kohta; |
| --- | --- | --- |

f)

isikute vastu kriminaalsüüdistuse esitamisel on üleantud isikutele täieliku võrdõiguslikkuse alusel tagatud vähemalt järgmised õigused:

i)

õigus saada aegsasti neile arusaadavas keeles üksikasjalikku teavet nende vastu esitatud süüdistuse olemuse kohta;

| ii) | õigus saada piisavalt aega ja vahendeid oma kaitse ettevalmistamiseks ja õigus suhelda nende poolt valitud nõustajaga; |
| --- | --- |

ii)

õigus saada piisavalt aega ja vahendeid oma kaitse ettevalmistamiseks ja õigus suhelda nende poolt valitud nõustajaga;

| iii) | õigus kaitsta ennast ise või nende poolt valitud õigusabi andva nõustaja kaudu; õigus nimetatud õigusest teavitamisele, kui neil puudub õigusabi andev nõustaja; õigus õigusala esindaja määramisele juhul, kui see on vajalik õigusemõistmise huvides, ning tasuta, juhul kui neil ei ole piisavaid vahendeid selle eest tasumiseks; |
| --- | --- |

iii)

õigus kaitsta ennast ise või nende poolt valitud õigusabi andva nõustaja kaudu; õigus nimetatud õigusest teavitamisele, kui neil puudub õigusabi andev nõustaja; õigus õigusala esindaja määramisele juhul, kui see on vajalik õigusemõistmise huvides, ning tasuta, juhul kui neil ei ole piisavaid vahendeid selle eest tasumiseks;

| iv) | õigus tutvuda või paluda mõnel teisel isikul tutvuda kõikide nende vastu esitatud tõenditega, sealhulgas nende vahistamisele eelnenud tunnistustega, ning õigus paluda enda kaitseks kohale kutsuda tunnistajad ja neid küsitleda samadel tingimustel kui tunnistajaid, kes annavad tunnistusi nende vastu; |
| --- | --- |

iv)

õigus tutvuda või paluda mõnel teisel isikul tutvuda kõikide nende vastu esitatud tõenditega, sealhulgas nende vahistamisele eelnenud tunnistustega, ning õigus paluda enda kaitseks kohale kutsuda tunnistajad ja neid küsitleda samadel tingimustel kui tunnistajaid, kes annavad tunnistusi nende vastu;

| v) | õigus kasutada tasuta tõlgi abi, kui nad ei mõista või ei räägi kohtus kasutatavat keelt, ning |
| --- | --- |

v)

õigus kasutada tasuta tõlgi abi, kui nad ei mõista või ei räägi kohtus kasutatavat keelt, ning

| vi) | õigus mitte olla kohustatud andma tunnistusi enda vastu ega tunnistama oma süüd; |
| --- | --- |

vi)

õigus mitte olla kohustatud andma tunnistusi enda vastu ega tunnistama oma süüd;

| g) | kuriteos süüdi mõistetud üleantud isikutel on õigus süüdimõistva otsuse ja määratud karistuse läbivaatamisele kõrgema astme kohtus või õigus esitada edasikaebus kõrgema astme kohtule kooskõlas Seišelli Vabariigi õigusega ning |
| --- | --- |

g)

kuriteos süüdi mõistetud üleantud isikutel on õigus süüdimõistva otsuse ja määratud karistuse läbivaatamisele kõrgema astme kohtus või õigus esitada edasikaebus kõrgema astme kohtule kooskõlas Seišelli Vabariigi õigusega ning

| h) | Seišelli Vabariik ei anna üleantud isikut ühelegi teisele riigile üle enne, kui ta on saanud selle ELi liikmesriigi kirjaliku nõusoleku, kes kõnealuse isiku Seišelli Vabariiki tõi. |
| --- | --- |

h)

Seišelli Vabariik ei anna üleantud isikut ühelegi teisele riigile üle enne, kui ta on saanud selle ELi liikmesriigi kirjaliku nõusoleku, kes kõnealuse isiku Seišelli Vabariiki tõi.

| 8. | EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lahendavad käesoleva lepingu rakendamisest või tõlgendamisest tulenevad vaidlused diplomaatiliste kanalite kaudu peetavate läbirääkimiste teel. |
| --- | --- |

8.

EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lahendavad käesoleva lepingu rakendamisest või tõlgendamisest tulenevad vaidlused diplomaatiliste kanalite kaudu peetavate läbirääkimiste teel.

| 9. | Käesolevat lepingut võib muuta ELi ja Seišelli Vabariigi kirjalikul nõusolekul. Sellised muudatused jõustuvad ELi ja Seišelli Vabariigi vahel kokku lepitud kuupäeval. |
| --- | --- |

9.

Käesolevat lepingut võib muuta ELi ja Seišelli Vabariigi kirjalikul nõusolekul. Sellised muudatused jõustuvad ELi ja Seišelli Vabariigi vahel kokku lepitud kuupäeval.

| 10. | EL ja Seišelli Vabariik võivad käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, esitades teisele poolele lepingu lõpetamise kavatsuse kohta kirjaliku teate. Lepingu kehtivus lõpeb kuue kuu möödumisel teate kättesaamise kuupäevast. Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta poolte õigusi, mis tulenevad lepingust enne selle lõpetamist, kaasa arvatud üleantud isiku õigusi, keda Seišelli Vabariik peab kinni või kelle ta on kohtu alla andnud enne lepingu kehtivuse lõppemist, ega mõjuta muid käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, kaasa arvatud rahalisi kohustusi, kui EL ja Seišelli Vabariik ei ole kokku leppinud teisiti.“ |
| --- | --- |

10.

EL ja Seišelli Vabariik võivad käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, esitades teisele poolele lepingu lõpetamise kavatsuse kohta kirjaliku teate. Lepingu kehtivus lõpeb kuue kuu möödumisel teate kättesaamise kuupäevast. Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta poolte õigusi, mis tulenevad lepingust enne selle lõpetamist, kaasa arvatud üleantud isiku õigusi, keda Seišelli Vabariik peab kinni või kelle ta on kohtu alla andnud enne lepingu kehtivuse lõppemist, ega mõjuta muid käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, kaasa arvatud rahalisi kohustusi, kui EL ja Seišelli Vabariik ei ole kokku leppinud teisiti.“

Lugupeetud minister,

Kui eespool esitatud põhimõtted ja kord on Seišelli Vabariigile vastuvõetavad, on mul au teha ettepanek, et käesolev kiri ja Teie sellekohane vastus moodustaksid Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahelise õiguslikult siduva rahvusvahelise lepingu, mis jõustub Teie vastuse kättesaamise kuupäeval.

Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Austusega

Euroopa Liidu nimel

Josep BORRELL FONTELLES

B.   Seišelli Vabariigi kiri

Victoria, 3. august 2023

Josep BORRELL FONTELLES

Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja

Lugupeetud kõrge esindaja,

Mul on au teatada, et sain kätte Teie 19. juuli 2023. aasta kirja, milles tehakse ettepanek sõlmida kirjavahetuse teel Seišelli Vabariigi ja Euroopa Liidu vahel leping, millega hõlbustatakse ELi liikmesriigi poolt selliste isikute üleandmist, kes on liikmesriigi riigisisese õiguse alusel Somaalia ranniku lähedal vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses, ning mille sisu on järgmine:

„Käesolevas lepingus juhindutakse allpool esitatud põhimõtetest.

EL ja Seišelli Vabariik:

| a) | kinnitavad oma pühendumust õiguskorra säilitamisele meredel ja ookeanidel rahvusvahelise õiguse põhimõtete alusel, mida on eelkõige kajastatud 10. detsembril 1982 Montego Bays sõlmitud ÜRO mereõiguse konventsioonis (UNCLOS); |
| --- | --- |

a)

kinnitavad oma pühendumust õiguskorra säilitamisele meredel ja ookeanidel rahvusvahelise õiguse põhimõtete alusel, mida on eelkõige kajastatud 10. detsembril 1982 Montego Bays sõlmitud ÜRO mereõiguse konventsioonis (UNCLOS);

| b) | toonitavad tungivat vajadust rahvusvahelise koostöö järele eelkõige Somaalia ranniku lähedal meritsi toimuva ebaseadusliku uimastikaubanduse tõkestamisel, mida käsitatakse ebaseadusliku tegevusena 20. detsembril 1988 Viinis koostatud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastases Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonis, eelkõige selle artiklis 17, mis käsitleb meritsi toimuvat ebaseaduslikku ringlust; |
| --- | --- |

b)

toonitavad tungivat vajadust rahvusvahelise koostöö järele eelkõige Somaalia ranniku lähedal meritsi toimuva ebaseadusliku uimastikaubanduse tõkestamisel, mida käsitatakse ebaseadusliku tegevusena 20. detsembril 1988 Viinis koostatud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastases Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonis, eelkõige selle artiklis 17, mis käsitleb meritsi toimuvat ebaseaduslikku ringlust;

| c) | tuletavad meelde, et eespool nimetatud konventsioonis on muu hulgas sätestatud, et selle konventsiooni osalised kaaluvad kahepoolsete või piirkondlike lepingute ja kokkulepete sõlmimist, et täita meritsi toimuvat ebaseaduslikku ringlust käsitleva artikli 17 sätteid või tõhustada nende toimimist; |
| --- | --- |

c)

tuletavad meelde, et eespool nimetatud konventsioonis on muu hulgas sätestatud, et selle konventsiooni osalised kaaluvad kahepoolsete või piirkondlike lepingute ja kokkulepete sõlmimist, et täita meritsi toimuvat ebaseaduslikku ringlust käsitleva artikli 17 sätteid või tõhustada nende toimimist;

| d) | rõhutavad tungivat vajadust rahvusvahelise koostöö järele ÜRO relvaembargo rakendamisel Somaalia ranniku lähedal kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 2022. aasta resolutsiooniga 2662, millega uuendati ÜRO Julgeolekunõukogu 2014. aasta resolutsiooni 2182 punkti 15 sätteid, millega antakse riikidele, kes tegutsevad oma õiguse kohaselt või vabatahtlikkuse alusel sõlmitud rahvusvaheliste merepartnerluste kaudu, luba kontrollida põhjendamatu viivituseta Somaalia territoriaalvetes ja Somaalia ranniku lähedal avamerel kuni Araabia mere ja Pärsia laheni, sealhulgas Araabia merel ja Pärsia lahes, Somaaliasse suunduvaid ja sealt saabuvaid laevu, mille kohta neil on põhjendatud alus arvata, et need laevad veavad relvaembargot rikkudes otse või kaudselt relvi või sõjavarustust Somaaliasse, ning |
| --- | --- |

d)

rõhutavad tungivat vajadust rahvusvahelise koostöö järele ÜRO relvaembargo rakendamisel Somaalia ranniku lähedal kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu 2022. aasta resolutsiooniga 2662, millega uuendati ÜRO Julgeolekunõukogu 2014. aasta resolutsiooni 2182 punkti 15 sätteid, millega antakse riikidele, kes tegutsevad oma õiguse kohaselt või vabatahtlikkuse alusel sõlmitud rahvusvaheliste merepartnerluste kaudu, luba kontrollida põhjendamatu viivituseta Somaalia territoriaalvetes ja Somaalia ranniku lähedal avamerel kuni Araabia mere ja Pärsia laheni, sealhulgas Araabia merel ja Pärsia lahes, Somaaliasse suunduvaid ja sealt saabuvaid laevu, mille kohta neil on põhjendatud alus arvata, et need laevad veavad relvaembargot rikkudes otse või kaudselt relvi või sõjavarustust Somaaliasse, ning

| e) | märgivad, et operatsioonis Atalanta osalevad ELi liikmesriigid võivad oma riigisisese õiguse alusel vahistada, kinni pidada ja kolmandale riigile üle anda isikuid, kes on seotud ebaseadusliku relva- või uimastikaubandusega, ning et EL võib sõlmida vastava kolmanda riigiga lepinguid, et hõlbustada selliste isikute üleandmist ELi liikmesriigi poolt, kes on tema riigisisese õiguse alusel vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses Somaalia ranniku lähedal, eesmärgiga anda sellised isikud kohtu alla. |
| --- | --- |

e)

märgivad, et operatsioonis Atalanta osalevad ELi liikmesriigid võivad oma riigisisese õiguse alusel vahistada, kinni pidada ja kolmandale riigile üle anda isikuid, kes on seotud ebaseadusliku relva- või uimastikaubandusega, ning et EL võib sõlmida vastava kolmanda riigiga lepinguid, et hõlbustada selliste isikute üleandmist ELi liikmesriigi poolt, kes on tema riigisisese õiguse alusel vahistatud ja kinni peetud osalemise eest Somaalia suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rikkumises või ebaseaduslikus uimastikaubanduses Somaalia ranniku lähedal, eesmärgiga anda sellised isikud kohtu alla.

Lisaks lepivad EL ja Seišelli Vabariik kokku järgmises korras.

| 1. | Seišelli Vabariigi valitsus võib anda operatsioonis Atalanta osalevale ELi liikmesriigile loa operatsiooni Atalanta raames Seišelli Vabariigi majandusvööndis, territoriaalmeres, arhipelaagivetes ja sisevetes vahistatud ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku üleandmiseks Seišelli Vabariigile. Nimetatud luba laiendatakse Seišelli Vabariigi äranägemisel Seišelli lipu all sõitvatele laevadele ja teiste riikide lipu all sõitvatel laevadel asuvatele Seišelli kodanikele väljaspool eespool nimetatud alasid ning muudel asjaoludel ka avamerel. |
| --- | --- |

1.

Seišelli Vabariigi valitsus võib anda operatsioonis Atalanta osalevale ELi liikmesriigile loa operatsiooni Atalanta raames Seišelli Vabariigi majandusvööndis, territoriaalmeres, arhipelaagivetes ja sisevetes vahistatud ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku üleandmiseks Seišelli Vabariigile. Nimetatud luba laiendatakse Seišelli Vabariigi äranägemisel Seišelli lipu all sõitvatele laevadele ja teiste riikide lipu all sõitvatel laevadel asuvatele Seišelli kodanikele väljaspool eespool nimetatud alasid ning muudel asjaoludel ka avamerel.

| 2. | EL, olles teadlik Seišelli Vabariigi piiratud võimalusest võtta vastu taotlusi, mis on seotud ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku üleandmise, tema kohtu alla andmise, kinnipidamise ja vangistamisega, osutab Seišelli Vabariigile rahalist, inimressurssidealast, materiaalset, logistilist, seadusandlikku ja taristualast toetust ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku kinnipidamiseks, vangistuses hoidmiseks, uurimiseks, talle süüdistuse esitamiseks, tema üle kohtumõistmiseks ja tema repatrieerimiseks. Seišelli Vabariik ja EL võivad vajaduse korral sõlmida käesoleva sätte rakendamiseks vajaliku täiendava rahastamisalase rakenduskorra. |
| --- | --- |

2.

EL, olles teadlik Seišelli Vabariigi piiratud võimalusest võtta vastu taotlusi, mis on seotud ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku üleandmise, tema kohtu alla andmise, kinnipidamise ja vangistamisega, osutab Seišelli Vabariigile rahalist, inimressurssidealast, materiaalset, logistilist, seadusandlikku ja taristualast toetust ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku kinnipidamiseks, vangistuses hoidmiseks, uurimiseks, talle süüdistuse esitamiseks, tema üle kohtumõistmiseks ja tema repatrieerimiseks. Seišelli Vabariik ja EL võivad vajaduse korral sõlmida käesoleva sätte rakendamiseks vajaliku täiendava rahastamisalase rakenduskorra.

| 3. | Käesoleva lepingu rakendamisel on Seišelli Vabariigi puhul esmane kontaktisik Atalanta kontaktametnik, kui Seišelli Vabariigi ja ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku Seišelli Vabariigile üle andnud ELi liikmesriigi vahel ei ole kokku lepitud teisiti. |
| --- | --- |

3.

Käesoleva lepingu rakendamisel on Seišelli Vabariigi puhul esmane kontaktisik Atalanta kontaktametnik, kui Seišelli Vabariigi ja ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustatava isiku Seišelli Vabariigile üle andnud ELi liikmesriigi vahel ei ole kokku lepitud teisiti.

| 4. | Kui Seišelli Vabariik nõustub vangi üleandmisega punkti 1 alusel, on Seišellide peaprokuröril kümme tööpäeva alates üleantud kahtlustatavate kinnipidamiseks pädeva kohtu korralduse kehtivuse lõppemisest, et otsustada, kas olemasolevad tõendid on isiku kohtu alla andmiseks piisavad. |
| --- | --- |

4.

Kui Seišelli Vabariik nõustub vangi üleandmisega punkti 1 alusel, on Seišellide peaprokuröril kümme tööpäeva alates üleantud kahtlustatavate kinnipidamiseks pädeva kohtu korralduse kehtivuse lõppemisest, et otsustada, kas olemasolevad tõendid on isiku kohtu alla andmiseks piisavad.

| 5. | ELi liikmesriik, kes on ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustava isiku Seišelli Vabariigile üle andnud, tagab Seišelli Vabariigi taotluse korral viivitamata, et üleantud isik antakse uuesti üle tema päritoluriigile või muule asjaomasele riigile kümne päeva jooksul alates päevast, mil ELi liikmesriiki vastavast otsusest teavitati, kui:






  a) | Seišelli peaprokurör on teinud otsuse selle kohta, et puuduvad tõendid isiku kohtu alla andmiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

ELi liikmesriik, kes on ebaseaduslikus relva- või uimastikaubanduses kahtlustava isiku Seišelli Vabariigile üle andnud, tagab Seišelli Vabariigi taotluse korral viivitamata, et üleantud isik antakse uuesti üle tema päritoluriigile või muule asjaomasele riigile kümne päeva jooksul alates päevast, mil ELi liikmesriiki vastavast otsusest teavitati, kui:

a)

Seišelli peaprokurör on teinud otsuse selle kohta, et puuduvad tõendid isiku kohtu alla andmiseks;

| b) | Seišelli Vabariik otsustab, et ta ei soovi üleantud isikuid enam kohtu alla anda; |
| --- | --- |

b)

Seišelli Vabariik otsustab, et ta ei soovi üleantud isikuid enam kohtu alla anda;

| c) | kahtlustatav isik on mõistetud õigeks, temaga seotud õigusrikkumise kahtlus on kõrvaldatud või on juhtumi menetlemine muul viisil lõpetatud või |
| --- | --- |

c)

kahtlustatav isik on mõistetud õigeks, temaga seotud õigusrikkumise kahtlus on kõrvaldatud või on juhtumi menetlemine muul viisil lõpetatud või

| d) | isik on määratud vanglakaristuse tingimused täitnud või on ette nähtud tema üleviimine tema päritoluriiki või mis tahes muusse riiki vastava vanglakaristuse kandmiseks kooskõlas asjaomaste lepingutega. |
| --- | --- |

d)

isik on määratud vanglakaristuse tingimused täitnud või on ette nähtud tema üleviimine tema päritoluriiki või mis tahes muusse riiki vastava vanglakaristuse kandmiseks kooskõlas asjaomaste lepingutega.

| 6. | EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lepivad kokku, et üleantud isik tuleks kuni tema edasise üleandmiseni paigutada ettenähtud rajatisse Seišellidel, kui Seišelli Vabariik esitab eeltoodud punkti 5 alusel vastava taotluse. |
| --- | --- |

6.

EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lepivad kokku, et üleantud isik tuleks kuni tema edasise üleandmiseni paigutada ettenähtud rajatisse Seišellidel, kui Seišelli Vabariik esitab eeltoodud punkti 5 alusel vastava taotluse.

| 7. | EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lepivad samuti kokku, et üleantud isikute suhtes kohaldatakse järgmisi tagatisi:






  a) | üleantud isikuid koheldakse inimlikult, neid ei piinata ega kohelda julmal, ebainimlikul või alandaval viisil, neid ei karistata ja nende suhtes ei kohaldata surmanuhtlust, neile pakutakse sobivat majutust ja piisavalt toitu, neile tehakse kättesaadavaks raviteenused ning nad võivad järgida oma religioosseid tavasid; |
| --- | --- | --- |

7.

EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lepivad samuti kokku, et üleantud isikute suhtes kohaldatakse järgmisi tagatisi:

a)

üleantud isikuid koheldakse inimlikult, neid ei piinata ega kohelda julmal, ebainimlikul või alandaval viisil, neid ei karistata ja nende suhtes ei kohaldata surmanuhtlust, neile pakutakse sobivat majutust ja piisavalt toitu, neile tehakse kättesaadavaks raviteenused ning nad võivad järgida oma religioosseid tavasid;

| b) | üleantud isikud toimetatakse aegsasti kohtuniku või mõne muu seadusjärgse õigusvõimuga ametiisiku ette, kes otsustab viivitamata, kas isikute kinnipidamine on seaduslik, ja annab korralduse nende vabastamiseks, juhul kui kinnipidamine on seadusevastane; |
| --- | --- |

b)

üleantud isikud toimetatakse aegsasti kohtuniku või mõne muu seadusjärgse õigusvõimuga ametiisiku ette, kes otsustab viivitamata, kas isikute kinnipidamine on seaduslik, ja annab korralduse nende vabastamiseks, juhul kui kinnipidamine on seadusevastane;

| c) | üleantud isikute üle tuleb mõistliku aja jooksul kohut mõista või tuleb nad vabastada; |
| --- | --- |

c)

üleantud isikute üle tuleb mõistliku aja jooksul kohut mõista või tuleb nad vabastada;

| d) | kriminaalsüüdistuse esitamise korral on üleantud isikutel õigus õiglasele ja avalikule istungile pädevas, sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus; |
| --- | --- |

d)

kriminaalsüüdistuse esitamise korral on üleantud isikutel õigus õiglasele ja avalikule istungile pädevas, sõltumatus ja erapooletus seaduse alusel moodustatud kohtus;

| e) | üleantud isikuid, kellele esitatakse kuriteosüüdistus, peetakse süütuks seni, kuni nende süüd ei ole seaduse kohaselt tõendatud; |
| --- | --- |

e)

üleantud isikuid, kellele esitatakse kuriteosüüdistus, peetakse süütuks seni, kuni nende süüd ei ole seaduse kohaselt tõendatud;

| f) | isikute vastu kriminaalsüüdistuse esitamisel on üleantud isikutele täieliku võrdõiguslikkuse alusel tagatud vähemalt järgmised õigused:






  i) | õigus saada aegsasti neile arusaadavas keeles üksikasjalikku teavet nende vastu esitatud süüdistuse olemuse kohta; |
| --- | --- | --- |

f)

isikute vastu kriminaalsüüdistuse esitamisel on üleantud isikutele täieliku võrdõiguslikkuse alusel tagatud vähemalt järgmised õigused:

i)

õigus saada aegsasti neile arusaadavas keeles üksikasjalikku teavet nende vastu esitatud süüdistuse olemuse kohta;

| ii) | õigus saada piisavalt aega ja vahendeid oma kaitse ettevalmistamiseks ja õigus suhelda nende poolt valitud nõustajaga; |
| --- | --- |

ii)

õigus saada piisavalt aega ja vahendeid oma kaitse ettevalmistamiseks ja õigus suhelda nende poolt valitud nõustajaga;

| iii) | õigus kaitsta ennast ise või nende poolt valitud õigusabi andva nõustaja kaudu; õigus nimetatud õigusest teavitamisele, kui neil puudub õigusabi andev nõustaja; õigus õigusala esindaja määramisele juhul, kui see on vajalik õigusemõistmise huvides, ning tasuta, juhul kui neil ei ole piisavaid vahendeid selle eest tasumiseks; |
| --- | --- |

iii)

õigus kaitsta ennast ise või nende poolt valitud õigusabi andva nõustaja kaudu; õigus nimetatud õigusest teavitamisele, kui neil puudub õigusabi andev nõustaja; õigus õigusala esindaja määramisele juhul, kui see on vajalik õigusemõistmise huvides, ning tasuta, juhul kui neil ei ole piisavaid vahendeid selle eest tasumiseks;

| iv) | õigus tutvuda või paluda mõnel teisel isikul tutvuda kõikide nende vastu esitatud tõenditega, sealhulgas nende vahistamisele eelnenud tunnistustega, ning õigus paluda enda kaitseks kohale kutsuda tunnistajad ja neid küsitleda samadel tingimustel kui tunnistajaid, kes annavad tunnistusi nende vastu; |
| --- | --- |

iv)

õigus tutvuda või paluda mõnel teisel isikul tutvuda kõikide nende vastu esitatud tõenditega, sealhulgas nende vahistamisele eelnenud tunnistustega, ning õigus paluda enda kaitseks kohale kutsuda tunnistajad ja neid küsitleda samadel tingimustel kui tunnistajaid, kes annavad tunnistusi nende vastu;

| v) | õigus kasutada tasuta tõlgi abi, kui nad ei mõista või ei räägi kohtus kasutatavat keelt, ning |
| --- | --- |

v)

õigus kasutada tasuta tõlgi abi, kui nad ei mõista või ei räägi kohtus kasutatavat keelt, ning

| vi) | õigus mitte olla kohustatud andma tunnistusi enda vastu ega tunnistama oma süüd; |
| --- | --- |

vi)

õigus mitte olla kohustatud andma tunnistusi enda vastu ega tunnistama oma süüd;

| g) | kuriteos süüdi mõistetud üleantud isikutel on õigus süüdimõistva otsuse ja määratud karistuse läbivaatamisele kõrgema astme kohtus või õigus esitada edasikaebus kõrgema astme kohtule kooskõlas Seišelli Vabariigi õigusega ning |
| --- | --- |

g)

kuriteos süüdi mõistetud üleantud isikutel on õigus süüdimõistva otsuse ja määratud karistuse läbivaatamisele kõrgema astme kohtus või õigus esitada edasikaebus kõrgema astme kohtule kooskõlas Seišelli Vabariigi õigusega ning

| h) | Seišelli Vabariik ei anna üleantud isikut ühelegi teisele riigile üle enne, kui ta on saanud selle ELi liikmesriigi kirjaliku nõusoleku, kes kõnealuse isiku Seišelli Vabariiki tõi. |
| --- | --- |

h)

Seišelli Vabariik ei anna üleantud isikut ühelegi teisele riigile üle enne, kui ta on saanud selle ELi liikmesriigi kirjaliku nõusoleku, kes kõnealuse isiku Seišelli Vabariiki tõi.

| 8. | EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lahendavad käesoleva lepingu rakendamisest või tõlgendamisest tulenevad vaidlused diplomaatiliste kanalite kaudu peetavate läbirääkimiste teel. |
| --- | --- |

8.

EL ja Seišelli Vabariigi valitsus lahendavad käesoleva lepingu rakendamisest või tõlgendamisest tulenevad vaidlused diplomaatiliste kanalite kaudu peetavate läbirääkimiste teel.

| 9. | Käesolevat lepingut võib muuta ELi ja Seišelli Vabariigi kirjalikul nõusolekul. Sellised muudatused jõustuvad ELi ja Seišelli Vabariigi vahel kokku lepitud kuupäeval. |
| --- | --- |

9.

Käesolevat lepingut võib muuta ELi ja Seišelli Vabariigi kirjalikul nõusolekul. Sellised muudatused jõustuvad ELi ja Seišelli Vabariigi vahel kokku lepitud kuupäeval.

| 10. | EL ja Seišelli Vabariik võivad käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, esitades teisele poolele lepingu lõpetamise kavatsuse kohta kirjaliku teate. Lepingu kehtivus lõpeb kuue kuu möödumisel teate kättesaamise kuupäevast. Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta poolte õigusi, mis tulenevad lepingust enne selle lõpetamist, kaasa arvatud üleantud isiku õigusi, keda Seišelli Vabariik peab kinni või kelle ta on kohtu alla andnud enne lepingu kehtivuse lõppemist, ega mõjuta muid käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, kaasa arvatud rahalisi kohustusi, kui EL ja Seišelli Vabariik ei ole kokku leppinud teisiti.“ |
| --- | --- |

10.

EL ja Seišelli Vabariik võivad käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, esitades teisele poolele lepingu lõpetamise kavatsuse kohta kirjaliku teate. Lepingu kehtivus lõpeb kuue kuu möödumisel teate kättesaamise kuupäevast. Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta poolte õigusi, mis tulenevad lepingust enne selle lõpetamist, kaasa arvatud üleantud isiku õigusi, keda Seišelli Vabariik peab kinni või kelle ta on kohtu alla andnud enne lepingu kehtivuse lõppemist, ega mõjuta muid käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, kaasa arvatud rahalisi kohustusi, kui EL ja Seišelli Vabariik ei ole kokku leppinud teisiti.“

Mul on au Teile Seišelli Vabariigi nimel kinnitada, et Teie kirja sisu on Seišelli Vabariigile vastuvõetav.

Teie kiri ja käesolev vastus moodustavad õiguslikult siduva rahvusvahelise lepingu Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vahel, mis jõustub käesoleva vastuskirja kättesaamise kuupäeval.

Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Austusega

Seišelli Vabariigi nimel

Sylvestre RADEGONDE

---

MÄÄRUSED

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/9

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1615,

3. mai 2023,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks tingimused, mille alusel tuleb kõnealuse määruse artikli 63 lõike 1 kohaselt tasumisele kuuluv hüvitis, sellise hüvitise rahaekvivalent või mis tahes muu tulu kanda edasi klientidele ja kaudsetele klientidele, ning tingimused, mille alusel loetakse ülekandmine proportsionaalseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132, (1) eriti selle artikli 63 lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2021/23 artiklis 63 on sätestatud, et lepingupõhised kokkulepped, mis võimaldavad kliirivatel liikmetel kanda kriisilahenduse vahendite negatiivsed tagajärjed üle oma klientidele, hõlmavad samaväärsel ja proportsionaalsel alusel ka klientide õigust hüvitisele või kompensatsioonile, mida kliirivad liikmed saavad vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõikele 6, või sellise hüvitise või kompensatsiooni mis tahes rahaekvivalendile või mis tahes tulule, mida nad saavad pärast määruse (EL) 2021/23 artikli 62 kohase nõude esitamist (edaspidi „hüvitis“), sellisel määral, mil selline tulu on seotud klientide positsioonide ja nende panusega, ning et neid sätteid kohaldatakse ka selliste klientide ja kaudsete klientide lepingupõhiste kokkulepete suhtes, kes osutavad oma klientidele kaudse kliirimise teenuseid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2021/23 artiklis 63 on sätestatud, et lepingupõhised kokkulepped, mis võimaldavad kliirivatel liikmetel kanda kriisilahenduse vahendite negatiivsed tagajärjed üle oma klientidele, hõlmavad samaväärsel ja proportsionaalsel alusel ka klientide õigust hüvitisele või kompensatsioonile, mida kliirivad liikmed saavad vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõikele 6, või sellise hüvitise või kompensatsiooni mis tahes rahaekvivalendile või mis tahes tulule, mida nad saavad pärast määruse (EL) 2021/23 artikli 62 kohase nõude esitamist (edaspidi „hüvitis“), sellisel määral, mil selline tulu on seotud klientide positsioonide ja nende panusega, ning et neid sätteid kohaldatakse ka selliste klientide ja kaudsete klientide lepingupõhiste kokkulepete suhtes, kes osutavad oma klientidele kaudse kliirimise teenuseid.

| (2) | Selleks et tagada hüvitise samaväärne ja proportsionaalne jaotamine, peaksid kliirimisteenuse osutajad jaotama asjaomastele kliirimisteenuse kasutajatele õiglasel ja mittediskrimineerival viisil eri vormis hüvitisi. Hüvitise osa, mille iga asjaomane kliirimisteenuse kasutaja saab, peaks olema proportsionaalne kliirimisteenuse kasutaja antud panusega sellise keskse vastaspoole kriisilahendusse, kellele tal oli asjaomase kliirimisteenuse osutaja kaudu kaudne juurdepääs, tingimusel et sellise panuse tulemuseks on määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõike 6 või artikli 62 kohane makse („kvalifitseeruv panus“). Samal põhjusel peaksid kliirimisteenuse kasutajad saama hüvitist ilma tasaarvestuseta, välja arvatud juhul, kui kliirimisteenuse kasutajal on kohustus, mis kuulub tasumisele ja maksmisele kliirimisteenuse osutajale, kellel on samal ajal kohustus kanda hüvitis edasi kõnealusele kliirimisteenuse kasutajale. Selleks et selline tasaarvestus ei tooks kaasa kliirimisahelas allpool asuvatele kliirimisteenuse kasutajatele võlgnetavate summade põhjendamatut vähenemist, kui saaja on ka kliirimisteenuse osutaja, tuleks tema kliirimisteenuse kasutajatele edasi kantav hüvitis arvutada kliirimisteenuse osutaja saadud hüvitise alusel enne mahaarvamist või tasaarvestust. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et tagada hüvitise samaväärne ja proportsionaalne jaotamine, peaksid kliirimisteenuse osutajad jaotama asjaomastele kliirimisteenuse kasutajatele õiglasel ja mittediskrimineerival viisil eri vormis hüvitisi. Hüvitise osa, mille iga asjaomane kliirimisteenuse kasutaja saab, peaks olema proportsionaalne kliirimisteenuse kasutaja antud panusega sellise keskse vastaspoole kriisilahendusse, kellele tal oli asjaomase kliirimisteenuse osutaja kaudu kaudne juurdepääs, tingimusel et sellise panuse tulemuseks on määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõike 6 või artikli 62 kohane makse („kvalifitseeruv panus“). Samal põhjusel peaksid kliirimisteenuse kasutajad saama hüvitist ilma tasaarvestuseta, välja arvatud juhul, kui kliirimisteenuse kasutajal on kohustus, mis kuulub tasumisele ja maksmisele kliirimisteenuse osutajale, kellel on samal ajal kohustus kanda hüvitis edasi kõnealusele kliirimisteenuse kasutajale. Selleks et selline tasaarvestus ei tooks kaasa kliirimisahelas allpool asuvatele kliirimisteenuse kasutajatele võlgnetavate summade põhjendamatut vähenemist, kui saaja on ka kliirimisteenuse osutaja, tuleks tema kliirimisteenuse kasutajatele edasi kantav hüvitis arvutada kliirimisteenuse osutaja saadud hüvitise alusel enne mahaarvamist või tasaarvestust.

| (3) | Hüvitised tuleks eraldada õiglasel ja mittediskrimineerival viisil kõigile kliirimisteenuse kasutajatele, kes on andnud kvalifitseeruva panuse, ja kliirimisteenuse osutaja enda kontodele, kui kliirimisteenuse osutaja on samuti andnud kvalifitseeruva panuse. Selleks et veelgi enam vältida diskrimineerimist või ebaõiglast kohtlemist, ei tohiks kliirimisteenuse osutajad selliste hüvitiste jaotamisel kohaldada allutatuse klausleid ega mis tahes järjestust. |
| --- | --- |

(3)

Hüvitised tuleks eraldada õiglasel ja mittediskrimineerival viisil kõigile kliirimisteenuse kasutajatele, kes on andnud kvalifitseeruva panuse, ja kliirimisteenuse osutaja enda kontodele, kui kliirimisteenuse osutaja on samuti andnud kvalifitseeruva panuse. Selleks et veelgi enam vältida diskrimineerimist või ebaõiglast kohtlemist, ei tohiks kliirimisteenuse osutajad selliste hüvitiste jaotamisel kohaldada allutatuse klausleid ega mis tahes järjestust.

| (4) | Turutingimused on kriisilahenduse etapis tõenäoliselt väga pingelised. Seepärast tuleb tagada kliirimisteenuse kasutajatele läbipaistvus ja kinnitada neile, et hüvitise jaotamiseks ette nähtud finantsvarad ja -instrumendid on kliirimisteenuse osutaja kohustuste täitmatajätmise korral kaitstud. Seega peaksid kliirimisteenuse osutajad, kui nad saavad hüvitist kliirimisteenuse kasutaja nimel, hoidma sellist hüvitist eraldi ja eraldatud kontol. |
| --- | --- |

(4)

Turutingimused on kriisilahenduse etapis tõenäoliselt väga pingelised. Seepärast tuleb tagada kliirimisteenuse kasutajatele läbipaistvus ja kinnitada neile, et hüvitise jaotamiseks ette nähtud finantsvarad ja -instrumendid on kliirimisteenuse osutaja kohustuste täitmatajätmise korral kaitstud. Seega peaksid kliirimisteenuse osutajad, kui nad saavad hüvitist kliirimisteenuse kasutaja nimel, hoidma sellist hüvitist eraldi ja eraldatud kontol.

| (5) | Selliste finantsvarade või finantsinstrumentide valik, mida võib kasutada kliirivate liikmetele, klientidele ja kaudsetele klientidele hüvitise maksmiseks, on väga lai ning eri varad ja instrumendid on seotud eri riskidega. Hüvitise õiglase ja võrdse jaotamise tagamiseks peaksid kliirimisteenuse osutajad jagama hüvitisena saadud eri liiki finantsvarad ja finantsinstrumendid võrdselt kõigi kliirimisteenuse kasutajate ja oma kontode vahel. Selline jaotus peaks olema proportsionaalne kvalifitseeruva panusega, mille on andnud kriisilahendusmenetluses kliirimisteenuse osutajad või kõnealused kliirimisteenuse kasutajad sellise keskse vastaspoole kriisilahendusse, kellele neil on kaudne juurdepääs kõnealuste kliirimisteenuse osutajate kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Selliste finantsvarade või finantsinstrumentide valik, mida võib kasutada kliirivate liikmetele, klientidele ja kaudsetele klientidele hüvitise maksmiseks, on väga lai ning eri varad ja instrumendid on seotud eri riskidega. Hüvitise õiglase ja võrdse jaotamise tagamiseks peaksid kliirimisteenuse osutajad jagama hüvitisena saadud eri liiki finantsvarad ja finantsinstrumendid võrdselt kõigi kliirimisteenuse kasutajate ja oma kontode vahel. Selline jaotus peaks olema proportsionaalne kvalifitseeruva panusega, mille on andnud kriisilahendusmenetluses kliirimisteenuse osutajad või kõnealused kliirimisteenuse kasutajad sellise keskse vastaspoole kriisilahendusse, kellele neil on kaudne juurdepääs kõnealuste kliirimisteenuse osutajate kaudu.

| (6) | Arvesse tuleb võtta tegevuse eripära ning teatavat liiki finantsvarade ja finantsinstrumentidega seotud takistusi. Samuti tuleb võimalikult suures ulatuses tagada, et kliirimisteenuse kasutaja saab õiglase hüvitise, kui kliirimisteenuse kasutajal ei ole võimalik saada teatavat liiki finantsvara või finantsinstrumenti või ta eelistab teatavat liiki finantsvara või finantsinstrumenti mitte saada muudel põhjustel. Seepärast peaks kliirimisteenuse osutaja kliirimisteenuse kasutaja taotlusel ja võimalikult suures ulatuses kandma asjaomase vara või instrumendi üle teisele kliirimisteenuse kasutaja määratud saajale. Kui see ei ole võimalik, peaks kliirimisteenuse osutaja müüma asjaomased varad või instrumendid kolmandale isikule väärtpaberiturul kehtiva turuhinnaga ja seejärel kandma müügist saadud tulu üle kliirimisteenuse kasutajale. |
| --- | --- |

(6)

Arvesse tuleb võtta tegevuse eripära ning teatavat liiki finantsvarade ja finantsinstrumentidega seotud takistusi. Samuti tuleb võimalikult suures ulatuses tagada, et kliirimisteenuse kasutaja saab õiglase hüvitise, kui kliirimisteenuse kasutajal ei ole võimalik saada teatavat liiki finantsvara või finantsinstrumenti või ta eelistab teatavat liiki finantsvara või finantsinstrumenti mitte saada muudel põhjustel. Seepärast peaks kliirimisteenuse osutaja kliirimisteenuse kasutaja taotlusel ja võimalikult suures ulatuses kandma asjaomase vara või instrumendi üle teisele kliirimisteenuse kasutaja määratud saajale. Kui see ei ole võimalik, peaks kliirimisteenuse osutaja müüma asjaomased varad või instrumendid kolmandale isikule väärtpaberiturul kehtiva turuhinnaga ja seejärel kandma müügist saadud tulu üle kliirimisteenuse kasutajale.

| (7) | Läbipaistvuse ja jälgitavuse tagamiseks peaksid kliirimisteenuse osutajad teavitama oma kliirimisteenuse kasutajaid parimal võimalikul viisil mis tahes otsusest, mis on kriisilahendusprotsessi käigus tehtud kvalifitseeruva panuse hüvitamiseks. Selline teave peaks võimalikult palju kajastama määruse (EL) 2021/23 alusel kriisilahendusse panustamise otsuse ulatust, hüvitise struktuuri ja hüvitise arvutamist, sealhulgas seda, kuidas kliirimisteenuse osutaja on arvutanud kliirimisteenuse kasutaja hüvitise. Samal põhjusel ja tagamaks, et kliirimisteenuse kasutajad mõistavad seost nende antud panuse ja saadud hüvitise vahel, peaksid kliirimisteenuse osutajad võimaluse korral ja konfidentsiaalsuspiiranguid rikkumata teavitama kliirimisteenuse kasutajaid hüvitise üldisest jaotusest ja struktuurist. |
| --- | --- |

(7)

Läbipaistvuse ja jälgitavuse tagamiseks peaksid kliirimisteenuse osutajad teavitama oma kliirimisteenuse kasutajaid parimal võimalikul viisil mis tahes otsusest, mis on kriisilahendusprotsessi käigus tehtud kvalifitseeruva panuse hüvitamiseks. Selline teave peaks võimalikult palju kajastama määruse (EL) 2021/23 alusel kriisilahendusse panustamise otsuse ulatust, hüvitise struktuuri ja hüvitise arvutamist, sealhulgas seda, kuidas kliirimisteenuse osutaja on arvutanud kliirimisteenuse kasutaja hüvitise. Samal põhjusel ja tagamaks, et kliirimisteenuse kasutajad mõistavad seost nende antud panuse ja saadud hüvitise vahel, peaksid kliirimisteenuse osutajad võimaluse korral ja konfidentsiaalsuspiiranguid rikkumata teavitama kliirimisteenuse kasutajaid hüvitise üldisest jaotusest ja struktuurist.

| (8) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (9) | ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(9)

ESMA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kliirimisteenuse osutaja“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (3) artikli 2 punktis 14 määratletud kliiriv liige, määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 15 määratletud klient või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2154 (4) artikli 1 punktis b, d või e määratletud kaudne klient, teine kaudne klient või kolmas kaudne klient, kes osutab liidus otse või kaudselt kliirimisteenuseid; |
| --- | --- |

1)

„kliirimisteenuse osutaja“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (3) artikli 2 punktis 14 määratletud kliiriv liige, määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 15 määratletud klient või komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2017/2154 (4) artikli 1 punktis b, d või e määratletud kaudne klient, teine kaudne klient või kolmas kaudne klient, kes osutab liidus otse või kaudselt kliirimisteenuseid;

3

4

| 2) | „kliirimisteenuse kasutaja“ – määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 15 määratletud klient või delegeeritud määruse (EL) 2017/2154 artikli 1 punktis b, d või e määratletud kaudne klient, teine kaudne klient või kolmas kaudne klient, kes kasutab kliirimisteenuse osutaja osutatavaid kliirimisteenuseid; |
| --- | --- |

2)

„kliirimisteenuse kasutaja“ – määruse (EL) nr 648/2012 artikli 2 punktis 15 määratletud klient või delegeeritud määruse (EL) 2017/2154 artikli 1 punktis b, d või e määratletud kaudne klient, teine kaudne klient või kolmas kaudne klient, kes kasutab kliirimisteenuse osutaja osutatavaid kliirimisteenuseid;

| 3) | „hüvitis“ – hüvitis või kompensatsioon, mida kliirivad liikmed saavad vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõikele 6, sealhulgas omandiõiguse instrumendid, võlainstrumendid või instrumendid, millega tunnistatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, või sellise hüvitise või kompensatsiooni mis tahes rahaekvivalent või mis tahes tulu, mida nad saavad pärast määruse (EL) 2021/23 artikli 62 kohase nõude esitamist, sealhulgas juhul, kui mõni kõnealustes artiklites osutatud summadest kantakse üle kliirimisteenuse kasutajale; |
| --- | --- |

3)

„hüvitis“ – hüvitis või kompensatsioon, mida kliirivad liikmed saavad vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõikele 6, sealhulgas omandiõiguse instrumendid, võlainstrumendid või instrumendid, millega tunnistatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, või sellise hüvitise või kompensatsiooni mis tahes rahaekvivalent või mis tahes tulu, mida nad saavad pärast määruse (EL) 2021/23 artikli 62 kohase nõude esitamist, sealhulgas juhul, kui mõni kõnealustes artiklites osutatud summadest kantakse üle kliirimisteenuse kasutajale;

| 4) | „kvalifitseeruv panus“ – kliirimisteenuse kasutaja poolt keskse vastaspoole kliiriva liikme kaudu määruse (EL) 2021/23 artiklis 63 sätestatud tingimustel antud panus kriisilahendusmenetluses olevale kesksele vastaspoolele, kellele tal on kliirimisteenuse osutaja kaudu kaudne juurdepääs, ning mille puhul keskse vastaspoole kliiriva liikme kaudu kriisilahendusmenetluses antud panus on toonud kaasa hüvitise. |
| --- | --- |

4)

„kvalifitseeruv panus“ – kliirimisteenuse kasutaja poolt keskse vastaspoole kliiriva liikme kaudu määruse (EL) 2021/23 artiklis 63 sätestatud tingimustel antud panus kriisilahendusmenetluses olevale kesksele vastaspoolele, kellele tal on kliirimisteenuse osutaja kaudu kaudne juurdepääs, ning mille puhul keskse vastaspoole kliiriva liikme kaudu kriisilahendusmenetluses antud panus on toonud kaasa hüvitise.

Artikkel 2

Hüvitise vorm

Kliirimisteenuse osutajale krediteeritud või määratud ja kliirimisteenuse kasutajale edasi kantud hüvitis võib olla raha, finantsinstrumentide, omandiõiguse instrumentide, võlainstrumentide või selliste instrumentide kujul, millega tunnistatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes.

Artikkel 3

Hüvitise jaotamine

1.   Kliirimisteenuse osutajad jaotavad õiglasel ja mittediskrimineerival viisil asjakohase hüvitise proportsionaalselt kõigi selliste kliirimisteenuse kasutajate vahel, kes on andnud kvalifitseeruva panuse, sealhulgas selliste kliirimisteenuse kasutajate vahel, kes ei ole enam hüvitist saava kliirimisteenuse osutaja kliirimisteenuse kasutajad.

2.   Kliirimisteenuse osutajad arvutavad jaotatava hüvitise läbipaistval viisil ja teavitavad iga kliirimisteenuse kasutajat eraldi vastavalt artikli 5 lõike 2 punktile c.

3.   Kliirimisteenuse osutajad eraldavad hüvitise oma kontodele ja selliste kliirimisteenuse kasutajate kontodele, kes on andnud kvalifitseeruva panuse, vastavalt antud panuse arvutusele, ega diskrimineeri eri saajaid ega järjesta neid. Kliirimisteenuse osutajad ei eralda hüvitise mis tahes osa oma kontole enne, kui nad on eraldanud hüvitise oma selliste kliirimisteenuse kasutajate kontodele, kes on andnud kvalifitseeruva panuse, hüvitise osa, millele neil kliirimisteenuse kasutajatel on õigus.

4.   Kliirimisteenuse osutajad võivad teha hüvitisest mahaarvamisi või kohaldada selle suhtes tasaarvestust, kui kliirimisteenuse kasutajal on kohustus, mis kuulub täitmisele ja maksmisele kliirimisteenuse osutajale, kellel on määruse (EL) 2021/23 artikli 63 kohaselt kohustus kanda hüvitis edasi samale kliirimisteenuse kasutajale.

Kui aga saaja on ka kliirimisteenuse osutaja, arvutatakse tema kliirimisteenuse kasutajatele edasi kantav hüvitis sellise hüvitise alusel, mille kliirimisteenuse osutaja pidi saama enne esimeses lõigus osutatud mahaarvamist või tasaarvestust.

5.   Kliirimisteenuse osutaja hoiab määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõike 6 või artikli 62 kohaselt saadud hüvitist eraldi ja eraldatud kontol seni, kuni kõik maksmisele kuuluvad hüvitised on täielikult ära jaotatud.

Artikkel 4

Hüvitise liik ja kättetoimetamine

1.   Kui hüvitis koosneb eri liiki finantsvaradest või finantsinstrumentidest, olenemata sellest, kas need varad või finantsinstrumendid on raha, omandiõiguse instrumentide, võlainstrumentide või mis tahes muude selliste instrumentide kujul, millega tunnustatakse nõuet kriisilahendusmenetluses oleva keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, jaotavad kliirimisteenuse osutajad kõnealuse hüvitise varade või instrumentide liikide kaupa. Seejärel eraldab ja jaotab iga kliirimisteenuse osutaja hüvitise igale oma kliirimisteenuse kasutajale ja oma kontole, kui tal on õigus hüvitisele, proportsionaalselt antud kvalifitseeruva panusega, järgides iga finantsvara või finantsinstrumendi liigi osakaalu.

2.   Kliirimisteenuse osutaja, kes arvelduspiirangute või vara või instrumendi ülekandmist takistava muu asjaolu tõttu ei saa jaotada hüvitist kliirimisteenuse kasutajale, kes andis lõikes 1 nõutud kujul kvalifitseeruva panuse, teavitab sellest viivitamata asjaomast kliirimisteenuse kasutajat.

3.   Kui lõikes 2 osutatud arvelduspiirangut või takistust ei ole võimalik kõrvaldada kolme tööpäeva jooksul alates sellest, kui kliirimisteenuse kasutaja on kõnealuses lõikes osutatud teate kätte saanud, nõuab kliirimisteenuse osutaja, et kliirimisteenuse kasutaja määraks viie tööpäeva jooksul asjaomaste varade või instrumentide alternatiivse saaja. Kliirimisteenuse kasutaja võib samuti nõuda, et kliirimisteenuse osutaja jaotaks finantsvarad või finantsinstrumendid alternatiivsele saajale. Kui kliirimisteenuse kasutaja on määranud alternatiivse saaja, kannab kliirimisteenuse osutaja finantsvarad või finantsinstrumendid kõnealusele alternatiivsele saajale üle võimalikult suures ulatuses ja kliirimisteenuse kasutaja jaoks mõistliku hinnaga.

4.   Kui lõike 3 kohane finantsvarade või finantsinstrumentide ülekandmine alternatiivsele saajale ei ole võimalik, teavitab kliirimisteenuse osutaja sellest asjaomast kliirimisteenuse kasutajat kirjalikult kolme tööpäeva jooksul pärast alternatiivse saaja määramist ja põhjendab seda. Sel juhul müüb kliirimisteenuse osutaja asjaomased varad või instrumendid kolmandale isikule väärtpaberiturul kehtiva turuhinnaga ja kannab müügist saadud tulu, millest on maha arvatud mõistlikud müügikulud, üle kliirimisteenuse kasutajale.

Artikkel 5

Teave hüvitise kohta

1.   Kliirimisteenuse osutajad teavitavad kliirimisteenuse kasutajaid, kes on andnud kvalifitseeruva panuse, kirjalikult mis tahes hüvitisest, millele neil on õigus.

2.   Lõikes 1 osutatud teade peab sisaldama kogu järgmist teavet:

| a) | asjakohasel juhul koopia kriisilahendusasutuse otsusest, mille kohaselt on kliirival liikmel õigus määruse (EL) 2021/23 artiklis 62 osutatud vahe hüvitamisele; |
| --- | --- |

a)

asjakohasel juhul koopia kriisilahendusasutuse otsusest, mille kohaselt on kliirival liikmel õigus määruse (EL) 2021/23 artiklis 62 osutatud vahe hüvitamisele;

| b) | asjakohasel juhul koopia kriisilahendusasutuse otsusest, mille kohaselt peab keskne vastaspool maksma hüvitist kliirivatele liikmetele, kes on kandnud ülemäärast kahju, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõike 6 esimeses lõigus, ning selgitus selle kohta, kuidas see summa arvatakse maha (EL) 2021/23 artiklis 62 osutatud mis tahes õigusest vahe hüvitamisele; |
| --- | --- |

b)

asjakohasel juhul koopia kriisilahendusasutuse otsusest, mille kohaselt peab keskne vastaspool maksma hüvitist kliirivatele liikmetele, kes on kandnud ülemäärast kahju, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/23 artikli 27 lõike 6 esimeses lõigus, ning selgitus selle kohta, kuidas see summa arvatakse maha (EL) 2021/23 artiklis 62 osutatud mis tahes õigusest vahe hüvitamisele;

| c) | selge ja täpne teave kliirimisteenuse kasutajale jaotatava hüvitise ja sellise hüvitise arvutamise metoodika kohta; |
| --- | --- |

c)

selge ja täpne teave kliirimisteenuse kasutajale jaotatava hüvitise ja sellise hüvitise arvutamise metoodika kohta;

| d) | selge ja täpne teave hüvitise kohta, mille kliirimisteenuse osutaja on saanud enne tasaarvestust või muid mahaarvamisi vastavalt käesoleva määruse artikli 3 lõikele 4; |
| --- | --- |

d)

selge ja täpne teave hüvitise kohta, mille kliirimisteenuse osutaja on saanud enne tasaarvestust või muid mahaarvamisi vastavalt käesoleva määruse artikli 3 lõikele 4;

| e) | selge ja täpne teave selle kohta, millisel kujul on kliirimisteenuse osutajale hüvitist makstud, eristades raha ja finantsinstrumente ning eri liiki finantsinstrumente, sealhulgas omandiõiguse instrumente, võlainstrumente ja instrumente, millega tunnustatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, ning teave kliirimisteenuse kasutajale makstava hüvitise struktuuri kohta; |
| --- | --- |

e)

selge ja täpne teave selle kohta, millisel kujul on kliirimisteenuse osutajale hüvitist makstud, eristades raha ja finantsinstrumente ning eri liiki finantsinstrumente, sealhulgas omandiõiguse instrumente, võlainstrumente ja instrumente, millega tunnustatakse nõuet keskse vastaspoole tulevase kasumi suhtes, ning teave kliirimisteenuse kasutajale makstava hüvitise struktuuri kohta;

| f) | võttes arvesse konfidentsiaalsuspiiranguid, üldandmed hüvitise üldise jaotuse kohta kliirimisteenuse osutaja kliirimisteenuse kasutajate ja kliirimisteenuse osutaja enda kontode vahel; |
| --- | --- |

f)

võttes arvesse konfidentsiaalsuspiiranguid, üldandmed hüvitise üldise jaotuse kohta kliirimisteenuse osutaja kliirimisteenuse kasutajate ja kliirimisteenuse osutaja enda kontode vahel;

| g) | intressi või mis tahes muu hüvitist mõjutava asjakohase teguri arvutamine. |
| --- | --- |

g)

intressi või mis tahes muu hüvitist mõjutava asjakohase teguri arvutamine.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 22, 22.1.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 22. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2154, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 kaudset kliirimiskorda käsitlevate regulatiivsete tehniliste standarditega (ELT L 304, 21.11.2017, lk 6).

4

---

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/14

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2023/1616,

3. mai 2023,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/23 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks asjaolud, mille korral peetakse isikut kriisilahendusasutusest ja kesksest vastaspoolest sõltumatuks, keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse hindamise metoodika, väärtuse hindamiste eraldatus, esialgsel väärtuse hindamisel arvesse võetava täiendava kahjumi puhvri arvutamise metoodika ning võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisel väärtuse hindamise läbiviimise metoodika

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2021/23 kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise ja kriisilahenduse raamistiku kohta ning millega muudetakse määruseid (EL) nr 1095/2010, (EL) nr 648/2012, (EL) nr 600/2014, (EL) nr 806/2014 ja (EL) 2015/2365 ning direktiive 2002/47/EÜ, 2004/25/EÜ, 2007/36/EÜ, 2014/59/EL ja (EL) 2017/1132, (1) eriti selle artikli 25 lõike 6 kolmandat lõiku, artikli 26 lõike 4 kolmandat lõiku ja artikli 61 lõike 5 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 1 ja artikli 61 lõikes 1 on nõutud, et isik, kes viib läbi kõnealuse määruse artiklites 24 ja 61 osutatud hindamise (edaspidi „hindaja“), peab olema sõltumatu mis tahes ametiasutusest ja hinnatavast kesksest vastaspoolest. Seega tuleks kohaldada ühtseid eeskirju, et määrata kindlaks asjaolud, mille korral peetakse isikut määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõike 1 kohaldamisel sõltumatuks nii asjaomastest ametiasutustest, sealhulgas kriisilahendusasutusest, kui ka kesksest vastaspoolest. Need eeskirjad peaksid sisaldama nõudeid, millega tagatakse, et asjaomasel isikul ei ole kriisilahendusasutuse või keskse vastaspoolega olulisi ühiseid huve või huvide konflikte; nõudeid, mis käsitlevad kõnealuse isiku kvalifikatsiooni, kogemusi, suutlikkust, teadmisi ja vahendeid ning tema suutlikkust viia väärtuse hindamine läbi tulemuslikult, tuginemata liigselt ühelegi asjaomasele ametiasutusele või kesksele vastaspoolele;, ning nõuded, mis käsitlevad isiku ning asjaomaste ametiasutuste ja keskse vastaspoole struktuurilist eraldatust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 1 ja artikli 61 lõikes 1 on nõutud, et isik, kes viib läbi kõnealuse määruse artiklites 24 ja 61 osutatud hindamise (edaspidi „hindaja“), peab olema sõltumatu mis tahes ametiasutusest ja hinnatavast kesksest vastaspoolest. Seega tuleks kohaldada ühtseid eeskirju, et määrata kindlaks asjaolud, mille korral peetakse isikut määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõike 1 kohaldamisel sõltumatuks nii asjaomastest ametiasutustest, sealhulgas kriisilahendusasutusest, kui ka kesksest vastaspoolest. Need eeskirjad peaksid sisaldama nõudeid, millega tagatakse, et asjaomasel isikul ei ole kriisilahendusasutuse või keskse vastaspoolega olulisi ühiseid huve või huvide konflikte; nõudeid, mis käsitlevad kõnealuse isiku kvalifikatsiooni, kogemusi, suutlikkust, teadmisi ja vahendeid ning tema suutlikkust viia väärtuse hindamine läbi tulemuslikult, tuginemata liigselt ühelegi asjaomasele ametiasutusele või kesksele vastaspoolele;, ning nõuded, mis käsitlevad isiku ning asjaomaste ametiasutuste ja keskse vastaspoole struktuurilist eraldatust.

| (2) | Sõltumatust mõjutavate ohtude (nt eneseülevaatus, omahuvi, eeskoste, tundmine, usaldus või hirmutamine) piiramiseks tuleb tagada, et hindajal ei oleks olulisi huvisid ega huvide konflikte ühegi asjaomase ametiasutusega, sealhulgas kriisilahendusasutusega, ega keskse vastaspoolega, sealhulgas selle kõrgema juhtkonna, kontrollivate aktsionäride või konsolideerimisgrupi üksustega. Lisaks ei tohiks hindajat pidada sõltumatuks, kui hindajal on olulised ühised huvid või huvide konfliktid mis tahes olulise kliiriva liikme, kliendi või võlausaldajaga, keda kriisilahendusmeede oluliselt mõjutaks või kes on märkimisväärselt kaasa aidanud keskse vastaspoole kriisilahenduseni viinud olukorrale. Ka isiklikud suhted võivad kujutada endast olulist huvi. Seepärast peaks kriisilahendusasutus hindama, kas esineb olulisi ühiseid huve või huvide konflikte. |
| --- | --- |

(2)

Sõltumatust mõjutavate ohtude (nt eneseülevaatus, omahuvi, eeskoste, tundmine, usaldus või hirmutamine) piiramiseks tuleb tagada, et hindajal ei oleks olulisi huvisid ega huvide konflikte ühegi asjaomase ametiasutusega, sealhulgas kriisilahendusasutusega, ega keskse vastaspoolega, sealhulgas selle kõrgema juhtkonna, kontrollivate aktsionäride või konsolideerimisgrupi üksustega. Lisaks ei tohiks hindajat pidada sõltumatuks, kui hindajal on olulised ühised huvid või huvide konfliktid mis tahes olulise kliiriva liikme, kliendi või võlausaldajaga, keda kriisilahendusmeede oluliselt mõjutaks või kes on märkimisväärselt kaasa aidanud keskse vastaspoole kriisilahenduseni viinud olukorrale. Ka isiklikud suhted võivad kujutada endast olulist huvi. Seepärast peaks kriisilahendusasutus hindama, kas esineb olulisi ühiseid huve või huvide konflikte.

| (3) | Selleks et kriisilahendusasutus saaks hinnata, kas esineb olulisi ühiseid huve või huvide konflikte, peaks hindaja teavitama kriisilahendusasutust mis tahes tegelikust või võimalikust huvist, mida võib asutuse hinnangul pidada oluliseks huviks, ning esitama mis tahes teabe, mida kriisilahendusasutus võiks põhjendatult nõuda. Pärast ametisse määramist peaks hindaja järgima vastavalt kehtivale eetikakoodeksile ja kutsestandarditele põhimõtteid ja protseduure, et teha kindlaks mis tahes tegelikud või võimalikud huvid, mida hindaja arvates võib pidada oluliseks ühiseks huviks või huvide konfliktiks. Kriisilahendusasutust tuleks viivitamata teavitada kõigist tuvastatud tegelikest või võimalikest huvidest ning ta peaks kaaluma, kas need kujutavad endast olulist huvi, mille korral tuleks hindaja ametist vabastada ja määrata uus hindaja. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kriisilahendusasutus saaks hinnata, kas esineb olulisi ühiseid huve või huvide konflikte, peaks hindaja teavitama kriisilahendusasutust mis tahes tegelikust või võimalikust huvist, mida võib asutuse hinnangul pidada oluliseks huviks, ning esitama mis tahes teabe, mida kriisilahendusasutus võiks põhjendatult nõuda. Pärast ametisse määramist peaks hindaja järgima vastavalt kehtivale eetikakoodeksile ja kutsestandarditele põhimõtteid ja protseduure, et teha kindlaks mis tahes tegelikud või võimalikud huvid, mida hindaja arvates võib pidada oluliseks ühiseks huviks või huvide konfliktiks. Kriisilahendusasutust tuleks viivitamata teavitada kõigist tuvastatud tegelikest või võimalikest huvidest ning ta peaks kaaluma, kas need kujutavad endast olulist huvi, mille korral tuleks hindaja ametist vabastada ja määrata uus hindaja.

| (4) | Struktuurilise eraldamise kord kujutab endast kaitsemeetmeid, mis leevendavad huvide konflikti ohtu. Sellise korra olemasolu tuleks võtta arvesse võimaliku hindaja hindamisel. Seega tuleks juriidiliste isikute puhul hinnata hindaja sõltumatust äriühingu või partnerluse kui terviku alusel, võttes arvesse struktuurilist eraldatust ja muud korda, mis võib olla kehtestatud selleks, et teha vahet väärtuse hindamisel osaleda võivatel töötajatel ja teistel töötajatel. Kui nende ohtude suurus võrreldes kohaldatavate kaitsemeetmetega on selline, et need ohustavad hindajaks kandideeriva äriühingu või partnerluse sõltumatust, ei tohiks seda äriühingut või partnerlust hindajaks määrata. |
| --- | --- |

(4)

Struktuurilise eraldamise kord kujutab endast kaitsemeetmeid, mis leevendavad huvide konflikti ohtu. Sellise korra olemasolu tuleks võtta arvesse võimaliku hindaja hindamisel. Seega tuleks juriidiliste isikute puhul hinnata hindaja sõltumatust äriühingu või partnerluse kui terviku alusel, võttes arvesse struktuurilist eraldatust ja muud korda, mis võib olla kehtestatud selleks, et teha vahet väärtuse hindamisel osaleda võivatel töötajatel ja teistel töötajatel. Kui nende ohtude suurus võrreldes kohaldatavate kaitsemeetmetega on selline, et need ohustavad hindajaks kandideeriva äriühingu või partnerluse sõltumatust, ei tohiks seda äriühingut või partnerlust hindajaks määrata.

| (5) | Selleks et vältida eneseülevaatusest tulenevat ohtu sõltumatusele, ei tohiks mingil juhul pidada sõltumatuks vannutatud audiitorit, kes on viinud lõpule keskse vastaspoole auditi hindajaks sobivuse hindamisele eelneval aastal. Mis puudutab muid sõltumatuse hindamise kuupäevale vahetult eelnevatel aastatel asjaomasele kesksele vastaspoolele osutatud auditi- või hindamisteenuseid, siis tuleks nende puhul eeldada olulist ühist huvi või huvide konflikti. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vältida eneseülevaatusest tulenevat ohtu sõltumatusele, ei tohiks mingil juhul pidada sõltumatuks vannutatud audiitorit, kes on viinud lõpule keskse vastaspoole auditi hindajaks sobivuse hindamisele eelneval aastal. Mis puudutab muid sõltumatuse hindamise kuupäevale vahetult eelnevatel aastatel asjaomasele kesksele vastaspoolele osutatud auditi- või hindamisteenuseid, siis tuleks nende puhul eeldada olulist ühist huvi või huvide konflikti.

| (6) | Hindaja sõltumatust saab tugevdada tingimustega, millega tagatakse, et hindaja teadmised ja vahendid on piisavad ja asjakohased. Seepärast tuleb tagada, et hindajal on vajalik kvalifikatsioon, kogemused, suutlikkus ja teadmised kõigis asjaomastes valdkondades, mis muu hulgas hõlmavad keskse vastaspoole kliiritavate finantsinstrumentide väärtuse hindamist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) kohaselt kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid, kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise kavasid ja eeskirju ning määruse (EL) 2021/23 kohaselt kohaldatavaid kriisilahenduse vahendeid. |
| --- | --- |

(6)

Hindaja sõltumatust saab tugevdada tingimustega, millega tagatakse, et hindaja teadmised ja vahendid on piisavad ja asjakohased. Seepärast tuleb tagada, et hindajal on vajalik kvalifikatsioon, kogemused, suutlikkus ja teadmised kõigis asjaomastes valdkondades, mis muu hulgas hõlmavad keskse vastaspoole kliiritavate finantsinstrumentide väärtuse hindamist, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (2) kohaselt kesksete vastaspoolte suhtes kohaldatavaid nõudeid, kesksete vastaspoolte finantsseisundi taastamise kavasid ja eeskirju ning määruse (EL) 2021/23 kohaselt kohaldatavaid kriisilahenduse vahendeid.

| (7) | Selleks et hindaja saaks väärtuse hindamist tõhusalt läbi viia, tuleks tagada ka, et hindajal on hindamiseks piisavad inimressursid ja tehnilised vahendid või juurdepääs neile. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et hindaja saaks väärtuse hindamist tõhusalt läbi viia, tuleks tagada ka, et hindajal on hindamiseks piisavad inimressursid ja tehnilised vahendid või juurdepääs neile.

| (8) | Selleks et tagada hindaja sõltumatus ja vältida põhjendamatut sekkumist nende ülesannetesse, peaks hindaja suutma väärtuse hindamise läbi viia tulemuslikult, tuginemata liigselt ühelegi asjaomasele ametiasutusele, sealhulgas kriisilahendusasutusele, või kesksele vastaspoolele. Väärtuse hindamise toetamiseks vajalike juhiste või suuniste andmist (nt seoses metoodikaga, mis on liidu õigusaktidega ette nähtud kriisilahendusega seotud hindamise valdkonnas) ei tuleks käsitada liigse tuginemisena, kui selliseid juhiseid või suuniseid peetakse hindamise toetamiseks vajalikuks. Lisaks ei tohiks takistada abi andmist, näiteks asjaomase keskse vastaspoole poolt süsteemide, finantsaruannete, regulatiivsete aruannete, turuandmete, muude andmete või muu abi andmist hindajale, kui seda peetakse kriisilahendusasutuse hinnangul vajalikuks väärtuse hindamise läbiviimise toetamiseks. Vastavalt mis tahes korrale, mis on võidud kehtestada, tuleks juhiste, suuniste ja muud laadi toetuse andmine kokku leppida igal juhtumi puhul eraldi või üldiselt. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada hindaja sõltumatus ja vältida põhjendamatut sekkumist nende ülesannetesse, peaks hindaja suutma väärtuse hindamise läbi viia tulemuslikult, tuginemata liigselt ühelegi asjaomasele ametiasutusele, sealhulgas kriisilahendusasutusele, või kesksele vastaspoolele. Väärtuse hindamise toetamiseks vajalike juhiste või suuniste andmist (nt seoses metoodikaga, mis on liidu õigusaktidega ette nähtud kriisilahendusega seotud hindamise valdkonnas) ei tuleks käsitada liigse tuginemisena, kui selliseid juhiseid või suuniseid peetakse hindamise toetamiseks vajalikuks. Lisaks ei tohiks takistada abi andmist, näiteks asjaomase keskse vastaspoole poolt süsteemide, finantsaruannete, regulatiivsete aruannete, turuandmete, muude andmete või muu abi andmist hindajale, kui seda peetakse kriisilahendusasutuse hinnangul vajalikuks väärtuse hindamise läbiviimise toetamiseks. Vastavalt mis tahes korrale, mis on võidud kehtestada, tuleks juhiste, suuniste ja muud laadi toetuse andmine kokku leppida igal juhtumi puhul eraldi või üldiselt.

| (9) | Sõltumatus võib ohtu sattuda, kui väärtuse hindamise viib läbi isik, kes on asjaomase ametiasutuse, sealhulgas kriisilahendusasutuse, või keskse vastaspoole töötaja või temaga seotud isik, isegi kui juriidilise isiku sees on tagatud täielik struktuuriline eraldatus. Seepärast tuleb tagada, et hindaja ei ole ühegi asjaomase ametiasutuse, sealhulgas kriisilahendusasutuse ega keskse vastaspoole töötaja või töövõtja ega kuulu keskse vastaspoolega samasse konsolideerimisgruppi. |
| --- | --- |

(9)

Sõltumatus võib ohtu sattuda, kui väärtuse hindamise viib läbi isik, kes on asjaomase ametiasutuse, sealhulgas kriisilahendusasutuse, või keskse vastaspoole töötaja või temaga seotud isik, isegi kui juriidilise isiku sees on tagatud täielik struktuuriline eraldatus. Seepärast tuleb tagada, et hindaja ei ole ühegi asjaomase ametiasutuse, sealhulgas kriisilahendusasutuse ega keskse vastaspoole töötaja või töövõtja ega kuulu keskse vastaspoolega samasse konsolideerimisgruppi.

| (10) | Tagamaks et oleks piisavalt isikuid, kes oleksid kriisilahendusprotsessi alguses hindajana tegutsemiseks kohe kättesaadavad, peaks kriisilahendusasutus koostama võimalike hindajate esialgse loetelu ja vaatama selle loetelu korrapäraselt läbi. |
| --- | --- |

(10)

Tagamaks et oleks piisavalt isikuid, kes oleksid kriisilahendusprotsessi alguses hindajana tegutsemiseks kohe kättesaadavad, peaks kriisilahendusasutus koostama võimalike hindajate esialgse loetelu ja vaatama selle loetelu korrapäraselt läbi.

| (11) | Määruse (EL) 2021/23 artiklis 24 tehakse vahet kahel kesksete vastaspoolte kriisilahenduse protsessi käigus tehtaval väärtuse hindamisel: esmane väärtuse hindamine, mille käigus hinnatakse, kas kriisilahenduse tingimused on täidetud, ja teine väärtuse hindamine, mille alusel teeb kriisilahendusasutus otsuse rakendada üht või mitut kriisilahenduse vahendit. Esmase hindamise puhul tuleb tagada, et selle kindlaks määramisel, kas kriisilahenduse tingimused on täidetud, viiakse läbi keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse õiglane, usaldusväärne ja realistlik hindamine. Teise hindamise puhul, mille eesmärk on anda teavet kriisilahenduse meetmete võtmiseks, on oluline tagada, et keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse hindamine põhineb õiglastel, usaldusväärsetel ja realistlikel eeldustel. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) 2021/23 artiklis 24 tehakse vahet kahel kesksete vastaspoolte kriisilahenduse protsessi käigus tehtaval väärtuse hindamisel: esmane väärtuse hindamine, mille käigus hinnatakse, kas kriisilahenduse tingimused on täidetud, ja teine väärtuse hindamine, mille alusel teeb kriisilahendusasutus otsuse rakendada üht või mitut kriisilahenduse vahendit. Esmase hindamise puhul tuleb tagada, et selle kindlaks määramisel, kas kriisilahenduse tingimused on täidetud, viiakse läbi keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse õiglane, usaldusväärne ja realistlik hindamine. Teise hindamise puhul, mille eesmärk on anda teavet kriisilahenduse meetmete võtmiseks, on oluline tagada, et keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse hindamine põhineb õiglastel, usaldusväärsetel ja realistlikel eeldustel.

| (12) | Selleks et täpselt kajastada keskse vastaspoole olukorda ja valitsevaid turutingimusi, tuleks määruse (EL) 2021/23 kohased väärtuse hindamised teha võimalikult kriisilahendusotsuse kuupäeva lähedal. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et täpselt kajastada keskse vastaspoole olukorda ja valitsevaid turutingimusi, tuleks määruse (EL) 2021/23 kohased väärtuse hindamised teha võimalikult kriisilahendusotsuse kuupäeva lähedal.

| (13) | Määruse (EL) 2021/23 kohaste väärtuse hindamiste tulemuslikuks ja tõhusaks läbiviimiseks peaks hindajal olema juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele ja eksperditeadmistele, näiteks keskse vastaspoole siseandmetele, süsteemidele ja mudelitele. Hindaja peaks tuginema ka keskse vastaspoole töötajate, juhtkonna ja audiitorite vahetult esitatud teabele ning asjakohasel juhul avalikult kättesaadavale teabele turustruktuuri kohta. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EL) 2021/23 kohaste väärtuse hindamiste tulemuslikuks ja tõhusaks läbiviimiseks peaks hindajal olema juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele ja eksperditeadmistele, näiteks keskse vastaspoole siseandmetele, süsteemidele ja mudelitele. Hindaja peaks tuginema ka keskse vastaspoole töötajate, juhtkonna ja audiitorite vahetult esitatud teabele ning asjakohasel juhul avalikult kättesaadavale teabele turustruktuuri kohta.

| (14) | Kui keskne vastaspool kuulub konsolideerimisgruppi, peaks hindaja, võttes arvesse, et grupisisest toetust käsitlevate lepingupõhiste kokkulepetega võidakse anda kriisilahendusmenetluses olevale kesksele vastaspoolele täiendavat finantstoetust ja need võivad mõjutada kriisilahendusstrateegiat, võtma arvesse selliste kokkulepete mõju, kui on tõenäoline, et neid kokkuleppeid jõustatakse. Hindaja peaks võtma arvesse muid ametlikke või mitteametlikke grupisiseseid toetuskokkuleppeid, kui on tõenäoline, et need jäävad pingelise finantsseisundi või kriisilahenduse korral kehtima. Samuti peaks hindaja hoolikalt kaaluma riski, et keskse vastaspoole rahalisi vahendeid võidakse kasutada konsolideerimisgrupi teiste üksuste kahjumi katmiseks, kuna see võib veelgi vähendada keskse vastaspoole varade väärtust. |
| --- | --- |

(14)

Kui keskne vastaspool kuulub konsolideerimisgruppi, peaks hindaja, võttes arvesse, et grupisisest toetust käsitlevate lepingupõhiste kokkulepetega võidakse anda kriisilahendusmenetluses olevale kesksele vastaspoolele täiendavat finantstoetust ja need võivad mõjutada kriisilahendusstrateegiat, võtma arvesse selliste kokkulepete mõju, kui on tõenäoline, et neid kokkuleppeid jõustatakse. Hindaja peaks võtma arvesse muid ametlikke või mitteametlikke grupisiseseid toetuskokkuleppeid, kui on tõenäoline, et need jäävad pingelise finantsseisundi või kriisilahenduse korral kehtima. Samuti peaks hindaja hoolikalt kaaluma riski, et keskse vastaspoole rahalisi vahendeid võidakse kasutada konsolideerimisgrupi teiste üksuste kahjumi katmiseks, kuna see võib veelgi vähendada keskse vastaspoole varade väärtust.

| (15) | Kuna koostalitluskokkulepete tulemuseks on vastastikune finantssõltuvus, mis võib mõjutada väärtuse hindamist, peaks hindaja juhul, kui keskne vastaspool on sõlminud koostalitluskokkulepped teiste liidu kesksete vastaspooltega, võtma arvesse kõiki koostalitluskokkuleppega seotud lepingupõhiseid kokkuleppeid, sealhulgas juhul, kui seosega seotud teenuse sulgemine võib pärssida keskse vastaspoole likviidsust. |
| --- | --- |

(15)

Kuna koostalitluskokkulepete tulemuseks on vastastikune finantssõltuvus, mis võib mõjutada väärtuse hindamist, peaks hindaja juhul, kui keskne vastaspool on sõlminud koostalitluskokkulepped teiste liidu kesksete vastaspooltega, võtma arvesse kõiki koostalitluskokkuleppega seotud lepingupõhiseid kokkuleppeid, sealhulgas juhul, kui seosega seotud teenuse sulgemine võib pärssida keskse vastaspoole likviidsust.

| (16) | Kuna hindamisprotsessi eesmärk on toetada otsuseid, mida kriisilahendusasutus teeb enne kriisilahenduse algust ja kriisilahendusstrateegia rakendamisel, peaks hindaja kriisilahendusasutusele aru andma. Seepärast peaks hindaja esitama kriisilahendusasutusele aruande, milles võetakse kokku väärtuse hindamise eeldused, meetodid ja tulemused. Aruanne peaks sisaldama kogu teavet, mida peetakse kriisilahendusasutuse abistamiseks asjakohaseks. |
| --- | --- |

(16)

Kuna hindamisprotsessi eesmärk on toetada otsuseid, mida kriisilahendusasutus teeb enne kriisilahenduse algust ja kriisilahendusstrateegia rakendamisel, peaks hindaja kriisilahendusasutusele aru andma. Seepärast peaks hindaja esitama kriisilahendusasutusele aruande, milles võetakse kokku väärtuse hindamise eeldused, meetodid ja tulemused. Aruanne peaks sisaldama kogu teavet, mida peetakse kriisilahendusasutuse abistamiseks asjakohaseks.

| (17) | Õiglase, usaldusväärse ja realistliku väärtuse hindamise tagamiseks peaks hindaja hindama kriisilahendusasutuse poolt tõenäoliselt võetavate kriisilahendusmeetmete mõju väärtuse hindamisele ning vajaduse korral konsulteerima kriisilahendusasutusega, et neid arvesse võtta. Hindajal peaks lisaks olema võimalik konsulteerida kriisilahendusasutusega, et teha kindlaks kaalutavad kriisilahendusmeetmed. Vajaduse korral peaks hindajal olema võimalik esitada eraldi hinnangud, mis kajastavad piisavalt mitmekesiste kriisilahendusmeetmete mõju. |
| --- | --- |

(17)

Õiglase, usaldusväärse ja realistliku väärtuse hindamise tagamiseks peaks hindaja hindama kriisilahendusasutuse poolt tõenäoliselt võetavate kriisilahendusmeetmete mõju väärtuse hindamisele ning vajaduse korral konsulteerima kriisilahendusasutusega, et neid arvesse võtta. Hindajal peaks lisaks olema võimalik konsulteerida kriisilahendusasutusega, et teha kindlaks kaalutavad kriisilahendusmeetmed. Vajaduse korral peaks hindajal olema võimalik esitada eraldi hinnangud, mis kajastavad piisavalt mitmekesiste kriisilahendusmeetmete mõju.

| (18) | Samadel põhjustel peaksid väärtuse hindamised, mille eesmärk on anda pädevale asutusele või kriisilahendusasutusele teavet selle kindlaksmääramiseks, kas kriisilahenduse tingimused on täidetud, olema kooskõlas kohaldatava raamatupidamistava ja usaldatavusraamistikuga. Hindajal peaks siiski olema võimalik kalduda kõrvale eeldustest, mida keskse vastaspoole juhtkond kasutas finantsaruannete koostamisel, tingimusel et kõrvalekaldumine on kooskõlas kohaldatava raamatupidamistava ja usaldatavusraamistikuga. |
| --- | --- |

(18)

Samadel põhjustel peaksid väärtuse hindamised, mille eesmärk on anda pädevale asutusele või kriisilahendusasutusele teavet selle kindlaksmääramiseks, kas kriisilahenduse tingimused on täidetud, olema kooskõlas kohaldatava raamatupidamistava ja usaldatavusraamistikuga. Hindajal peaks siiski olema võimalik kalduda kõrvale eeldustest, mida keskse vastaspoole juhtkond kasutas finantsaruannete koostamisel, tingimusel et kõrvalekaldumine on kooskõlas kohaldatava raamatupidamistava ja usaldatavusraamistikuga.

| (19) | On asjakohane kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et kriisilahendusmeetmete valimise eesmärgil tehtav väärtuse hindamine on õiglane, usaldusväärne ja realistlik, et kriisilahendusvahendite rakendamise hetkel oleksid kõik kahjud täielikult arvesse võetud. Kriisilahendusasutuse poolt kaalutava konkreetse kriisilahendusmeetme jaoks tuleks valida kõige sobivam mõõtmisalus. |
| --- | --- |

(19)

On asjakohane kehtestada eeskirjad, millega tagatakse, et kriisilahendusmeetmete valimise eesmärgil tehtav väärtuse hindamine on õiglane, usaldusväärne ja realistlik, et kriisilahendusvahendite rakendamise hetkel oleksid kõik kahjud täielikult arvesse võetud. Kriisilahendusasutuse poolt kaalutava konkreetse kriisilahendusmeetme jaoks tuleks valida kõige sobivam mõõtmisalus.

| (20) | Väärtuse hindamisel, mille eesmärk on anda teavet kriisilahendusmeetmete valimiseks ja kavandamiseks, tuleks hinnata keskse vastaspoole majanduslikku, mitte bilansilist väärtust. Sellistel väärtuse hindamistel tuleks võtta arvesse selliste rahavoogude nüüdisväärtust, mida keskne vastaspool võib mõistlikult eeldada, isegi kui selleks tuleb kõrvale kalduda raamatupidamistavast või usaldatavusnõuete kohase hindamise raamistikust. Selliste väärtuse hindamiste puhul tuleks arvesse võtta ka seda, et rahavood võivad tuleneda varade hoidmise jätkamisest, kuid ka kriisilahenduse võimalikku mõju tulevastele rahavoogudele. Kui keskne vastaspool ei suuda varasid hoida või nende võõrandamist peetakse kriisilahenduse eesmärkide saavutamisel vajalikuks või asjakohaseks, peaks väärtuse hindamine kajastama seda, et kõnealused rahavood võivad kindlaksmääratud võõrandamisperioodi jooksul tuleneda varade, kohustuste või äriliinide võõrandamisest. |
| --- | --- |

(20)

Väärtuse hindamisel, mille eesmärk on anda teavet kriisilahendusmeetmete valimiseks ja kavandamiseks, tuleks hinnata keskse vastaspoole majanduslikku, mitte bilansilist väärtust. Sellistel väärtuse hindamistel tuleks võtta arvesse selliste rahavoogude nüüdisväärtust, mida keskne vastaspool võib mõistlikult eeldada, isegi kui selleks tuleb kõrvale kalduda raamatupidamistavast või usaldatavusnõuete kohase hindamise raamistikust. Selliste väärtuse hindamiste puhul tuleks arvesse võtta ka seda, et rahavood võivad tuleneda varade hoidmise jätkamisest, kuid ka kriisilahenduse võimalikku mõju tulevastele rahavoogudele. Kui keskne vastaspool ei suuda varasid hoida või nende võõrandamist peetakse kriisilahenduse eesmärkide saavutamisel vajalikuks või asjakohaseks, peaks väärtuse hindamine kajastama seda, et kõnealused rahavood võivad kindlaksmääratud võõrandamisperioodi jooksul tuleneda varade, kohustuste või äriliinide võõrandamisest.

| (21) | Võõrandamisväärtus peaks üldiselt vastama jälgitavale turuhinnale, mida võiks konkreetse vara või varade rühma eest turul saada ja mida võib olla diskonteeritud ulatuses, mis on üleantavate varade summa seisukohast asjakohane. Kui see on kriisilahendusskeemi alusel võetavate meetmete seisukohast asjakohane, peaks hindajal siiski olema võimalik võimaliku kiirendatud müügi korral võõrandamisväärtuse kindlakstegemisel jälgitavat turuhinda diskonteerida. Kui varadel puudub likviidne turg, tuleks võõrandamisväärtus kindlaks teha jälgitavate hindade alusel turgudel, kus kaubeldakse sarnaste varadega, või mudelarvutuste alusel, kasutades täheldatavaid turuparameetreid, rakendades asjakohasel juhul vähese likviiduse korral diskonteerimist. Kui kaalutakse ettevõtte võõrandamise vahendi või sildasutusena toimiva keskse vastaspoole vahendi kasutamist, peaks olema võimalik võtta võõrandamisväärtuse kindlaksmääramisel arvesse frantsiisiväärtuse mõistlikke prognoose. |
| --- | --- |

(21)

Võõrandamisväärtus peaks üldiselt vastama jälgitavale turuhinnale, mida võiks konkreetse vara või varade rühma eest turul saada ja mida võib olla diskonteeritud ulatuses, mis on üleantavate varade summa seisukohast asjakohane. Kui see on kriisilahendusskeemi alusel võetavate meetmete seisukohast asjakohane, peaks hindajal siiski olema võimalik võimaliku kiirendatud müügi korral võõrandamisväärtuse kindlakstegemisel jälgitavat turuhinda diskonteerida. Kui varadel puudub likviidne turg, tuleks võõrandamisväärtus kindlaks teha jälgitavate hindade alusel turgudel, kus kaubeldakse sarnaste varadega, või mudelarvutuste alusel, kasutades täheldatavaid turuparameetreid, rakendades asjakohasel juhul vähese likviiduse korral diskonteerimist. Kui kaalutakse ettevõtte võõrandamise vahendi või sildasutusena toimiva keskse vastaspoole vahendi kasutamist, peaks olema võimalik võtta võõrandamisväärtuse kindlaksmääramisel arvesse frantsiisiväärtuse mõistlikke prognoose.

| (22) | Selleks et tagada kooskõla määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 5 nõutud sellise hinnangulise kohtlemise arvutamise, mis oleks igale aktsionäride ja võlausaldajate klassile eeldatavasti osaks saanud, kui asutus või üksus oleks lõpetatud tavalise maksejõuetusmenetluse korral, ning kõnealuse määruse artikli 61 kohase kriisilahendusele järgneva väärtuse hindamise vahel, on oluline, et hindaja kasutaks asjakohasel juhul viimati nimetatud hindamise jaoks kehtestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada kooskõla määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 5 nõutud sellise hinnangulise kohtlemise arvutamise, mis oleks igale aktsionäride ja võlausaldajate klassile eeldatavasti osaks saanud, kui asutus või üksus oleks lõpetatud tavalise maksejõuetusmenetluse korral, ning kõnealuse määruse artikli 61 kohase kriisilahendusele järgneva väärtuse hindamise vahel, on oluline, et hindaja kasutaks asjakohasel juhul viimati nimetatud hindamise jaoks kehtestatud kriteeriume.

| (23) | Määruse (EL) 2021/23 artikli 26 kohane esialgne väärtuse hindamise, mille alusel tehakse otsus sobiva kriisilahendusmeetme võtmise kohta, peab sisaldama puhvrit, mille suurus on ligilähedane täiendava kahjumi summale. See puhver peaks põhinema kõnealuse täiendava kahjumi õiglasel, usaldusväärsel ja realistlikul hinnangul. Puhvri arvutust toetavaid otsuseid ja eeldusi tuleks hindamisaruandes põhjalikult selgitada ja põhjendada. |
| --- | --- |

(23)

Määruse (EL) 2021/23 artikli 26 kohane esialgne väärtuse hindamise, mille alusel tehakse otsus sobiva kriisilahendusmeetme võtmise kohta, peab sisaldama puhvrit, mille suurus on ligilähedane täiendava kahjumi summale. See puhver peaks põhinema kõnealuse täiendava kahjumi õiglasel, usaldusväärsel ja realistlikul hinnangul. Puhvri arvutust toetavaid otsuseid ja eeldusi tuleks hindamisaruandes põhjalikult selgitada ja põhjendada.

| (24) | Puhver ei tohiks kallutada kriisilahendusasutuse hinnangut, sealhulgas selle kohta, kas määruse (EL) 2021/23 artiklis 22 sätestatud kriisilahenduse tingimused on täidetud, ega ka teadliku otsuse tegemist asjakohaste kriisilahendusmeetmete kohta. |
| --- | --- |

(24)

Puhver ei tohiks kallutada kriisilahendusasutuse hinnangut, sealhulgas selle kohta, kas määruse (EL) 2021/23 artiklis 22 sätestatud kriisilahenduse tingimused on täidetud, ega ka teadliku otsuse tegemist asjakohaste kriisilahendusmeetmete kohta.

| (25) | Määruse (EL) 2021/23 artikli 61 kohase väärtuse hindamise peab läbi viima hindaja, kes vastab kõnealuse määruse artiklis 25 sätestatud tingimustele, võimalikult kiiresti pärast kriisilahendusmeetme(te) rakendamist, isegi kui selle lõpule viimine võib võtta aega. Selle väärtuse hindamise aluseks peaks olema keskse vastaspoole kriisi lahendamise otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga kättesaadav teave, et asjakohaselt kajastada kriisilahendusotsuse kuupäeval esinenud konkreetseid asjaolusid, nagu pingelist turuolukorda. Pärast kriisilahendusotsuse kuupäeva saadud teavet tuleks kasutada üksnes juhul, kui on võimalik mõistlikult eeldada, et see pidi sel kuupäeval teada olema. |
| --- | --- |

(25)

Määruse (EL) 2021/23 artikli 61 kohase väärtuse hindamise peab läbi viima hindaja, kes vastab kõnealuse määruse artiklis 25 sätestatud tingimustele, võimalikult kiiresti pärast kriisilahendusmeetme(te) rakendamist, isegi kui selle lõpule viimine võib võtta aega. Selle väärtuse hindamise aluseks peaks olema keskse vastaspoole kriisi lahendamise otsuse vastuvõtmise kuupäeva seisuga kättesaadav teave, et asjakohaselt kajastada kriisilahendusotsuse kuupäeval esinenud konkreetseid asjaolusid, nagu pingelist turuolukorda. Pärast kriisilahendusotsuse kuupäeva saadud teavet tuleks kasutada üksnes juhul, kui on võimalik mõistlikult eeldada, et see pidi sel kuupäeval teada olema.

| (26) | Et tagada põhjaliku ja tõsiseltvõetava hindamise läbiviimine, peaks hindajal olema juurdepääs igasugustele asjakohastele juriidilistele dokumentidele, sealhulgas loetelule tuvastatud varadest ja nõuetest ning tingimuslikest varadest ja nõuetest üksuse vastu, mis on liigitatud vastavalt nende nõudeõiguse järgule tavalises maksejõuetusmenetluses. Hindajal peaks olema lubatud sõlmida kokkuleppeid, et saada spetsialistilt nõu või kasutada eksperditeadmisi, kui asjaolud seda nõuavad. |
| --- | --- |

(26)

Et tagada põhjaliku ja tõsiseltvõetava hindamise läbiviimine, peaks hindajal olema juurdepääs igasugustele asjakohastele juriidilistele dokumentidele, sealhulgas loetelule tuvastatud varadest ja nõuetest ning tingimuslikest varadest ja nõuetest üksuse vastu, mis on liigitatud vastavalt nende nõudeõiguse järgule tavalises maksejõuetusmenetluses. Hindajal peaks olema lubatud sõlmida kokkuleppeid, et saada spetsialistilt nõu või kasutada eksperditeadmisi, kui asjaolud seda nõuavad.

| (27) | Selleks et määrata kindlaks, kuidas aktsionäre, kliirivaid liikmeid ja muid võlausaldajaid oleks koheldud, kui keskne vastaspool oleks likvideeritud tavalises maksejõuetusmenetluses, peaks hindaja hindama eeldatavate rahavoogude diskonteeritud summat, mida iga aktsionär, kliiriv liige ja muu võlausaldaja oleks saanud tavalise maksejõuetusmenetluse korral pärast kohaldatavate lepinguliste kohustuste ja muude keskse vastaspoole tegevuseeskirjades sätestatud kokkulepete täielikku kohaldamist. Hindaja ei tohiks arvesse võtta mis tahes erakorralist avaliku sektori finantstoetust kesksele vastaspoolele või keskpanga likviidsusabi, mida antakse mittestandardse tagatise, tähtaja ja intressimääraga. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et määrata kindlaks, kuidas aktsionäre, kliirivaid liikmeid ja muid võlausaldajaid oleks koheldud, kui keskne vastaspool oleks likvideeritud tavalises maksejõuetusmenetluses, peaks hindaja hindama eeldatavate rahavoogude diskonteeritud summat, mida iga aktsionär, kliiriv liige ja muu võlausaldaja oleks saanud tavalise maksejõuetusmenetluse korral pärast kohaldatavate lepinguliste kohustuste ja muude keskse vastaspoole tegevuseeskirjades sätestatud kokkulepete täielikku kohaldamist. Hindaja ei tohiks arvesse võtta mis tahes erakorralist avaliku sektori finantstoetust kesksele vastaspoolele või keskpanga likviidsusabi, mida antakse mittestandardse tagatise, tähtaja ja intressimääraga.

| (28) | Hindaja peaks arvesse võtma ka majanduslikult mõistlikku hinnangut otseste asenduskulude kohta, mida kliirivad liikmed kannavad tavalise maksejõuetusmenetluse korral. Sellised kulud peaksid katma keskses vastaspooles enne maksejõuetust avatud tehingute asendamise kulud, sealhulgas krediidi-, likviidsus- ja tehingukulud, samuti teise vastaspoolega uue ühenduse loomise tegevuskulud ning nende tehingutega seotud uute tagatisnõuete rahastamiskulud. |
| --- | --- |

(28)

Hindaja peaks arvesse võtma ka majanduslikult mõistlikku hinnangut otseste asenduskulude kohta, mida kliirivad liikmed kannavad tavalise maksejõuetusmenetluse korral. Sellised kulud peaksid katma keskses vastaspooles enne maksejõuetust avatud tehingute asendamise kulud, sealhulgas krediidi-, likviidsus- ja tehingukulud, samuti teise vastaspoolega uue ühenduse loomise tegevuskulud ning nende tehingutega seotud uute tagatisnõuete rahastamiskulud.

| (29) | Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna neis käsitletakse keskse vastaspoole kriisilahenduse kontekstis varade ja kohustuste väärtuse hindamise asjaolusid ja metoodikat. Selleks et tagada kooskõla kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja hõlbustada kriisilahendusprotsessi, tuleb kesksetele vastaspooltele, kliirivatele liikmetele, nende klientidele, ametiasutustele ja turuosalistele, sealhulgas kolmandate riikide residentidest investoritele anda nende kohustustest ja õigustest põhjalik ülevaade ja terviklik juurdepääs neile. Seepärast on asjakohane sätestada määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 6, artikli 26 lõikes 4 ja artikli 61 lõikes 5 nõutud asjakohased regulatiivsed tehnilised standardid ühes määruses. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määruse sätted on omavahel tihedalt seotud, kuna neis käsitletakse keskse vastaspoole kriisilahenduse kontekstis varade ja kohustuste väärtuse hindamise asjaolusid ja metoodikat. Selleks et tagada kooskõla kõnealuste sätete puhul, mis peaksid jõustuma samal ajal, ja hõlbustada kriisilahendusprotsessi, tuleb kesksetele vastaspooltele, kliirivatele liikmetele, nende klientidele, ametiasutustele ja turuosalistele, sealhulgas kolmandate riikide residentidest investoritele anda nende kohustustest ja õigustest põhjalik ülevaade ja terviklik juurdepääs neile. Seepärast on asjakohane sätestada määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 6, artikli 26 lõikes 4 ja artikli 61 lõikes 5 nõutud asjakohased regulatiivsed tehnilised standardid ühes määruses.

| (30) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(30)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (31) | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(31)

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1095/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud väärtpaberituru sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „asjaomane ametiasutus“ –






  a) | määruse (EL) 2021/23 artikli 3 kohaselt määratud kriisilahendusasutus; |
| --- | --- | --- |

1)

„asjaomane ametiasutus“ –

a)

määruse (EL) 2021/23 artikli 3 kohaselt määratud kriisilahendusasutus;

| b) | kriisilahendusmenetluses oleva keskse vastaspoole pädev asutus, mis on määratud vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 22; |
| --- | --- |

b)

kriisilahendusmenetluses oleva keskse vastaspoole pädev asutus, mis on määratud vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 22;

| c) | määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõigetes 2 ja 4 osutatud kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2021/23 artikli 4 lõigetes 2 ja 4 osutatud kriisilahenduse kolleegiumi liikmed ja vaatlejad;

| d) | määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikes 2 osutatud kolleegiumi liikmed; |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) nr 648/2012 artikli 18 lõikes 2 osutatud kolleegiumi liikmed;

| e) | kriisilahendusmenetluses oleva keskse vastaspoolega samasse konsolideerimisgruppi kuuluva üksuse pädev asutus; |
| --- | --- |

e)

kriisilahendusmenetluses oleva keskse vastaspoolega samasse konsolideerimisgruppi kuuluva üksuse pädev asutus;

| f) | hoiuste tagamise skeem, millega kriisilahendusmenetluses olev keskne vastaspool on seotud, kui sellisele kesksele vastaspoolele on antud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (4) ka krediidiasutuse tegevusluba; |
| --- | --- |

f)

hoiuste tagamise skeem, millega kriisilahendusmenetluses olev keskne vastaspool on seotud, kui sellisele kesksele vastaspoolele on antud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/36/EL (4) ka krediidiasutuse tegevusluba;

4

| g) | kriisilahendusrahastu eest vastutav organ, kui kesksele vastaspoolele on antud kooskõlas direktiiviga 2013/36/EL ka krediidiasutuse tegevusluba; |
| --- | --- |

g)

kriisilahendusrahastu eest vastutav organ, kui kesksele vastaspoolele on antud kooskõlas direktiiviga 2013/36/EL ka krediidiasutuse tegevusluba;

| h) | asjakohasel juhul sellise konsolideerimisgrupi kriisilahendusasutus, kuhu keskne vastaspool kuulub, ja keskse vastaspoolega samasse konsolideerimisgruppi kuuluva mis tahes üksuse kriisilahendusasutus; |
| --- | --- |

h)

asjakohasel juhul sellise konsolideerimisgrupi kriisilahendusasutus, kuhu keskne vastaspool kuulub, ja keskse vastaspoolega samasse konsolideerimisgruppi kuuluva mis tahes üksuse kriisilahendusasutus;

| i) | määruse (EL) 2021/23 artikli 3 lõike 8 kohaselt määratud pädev ministeerium; |
| --- | --- |

i)

määruse (EL) 2021/23 artikli 3 lõike 8 kohaselt määratud pädev ministeerium;

| j) | mis tahes muu keskse vastaspoole kriisilahenduse protsessi kaasatud ametiasutus. |
| --- | --- |

j)

mis tahes muu keskse vastaspoole kriisilahenduse protsessi kaasatud ametiasutus.

| 2) | „hindaja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes on määratud läbi viima määruse (EL) 2021/23 artiklis 24, artikli 26 lõikes 1 ja artiklis 61 osutatud väärtuse hindamist; |
| --- | --- |

2)

„hindaja“ – juriidiline või füüsiline isik, kes on määratud läbi viima määruse (EL) 2021/23 artiklis 24, artikli 26 lõikes 1 ja artiklis 61 osutatud väärtuse hindamist;

| 3) | „õiglane väärtus“ – hind, mida saadaks hindamiskuupäeval turuosaliste nõuetekohase tehingu puhul vara müügi eest või mida makstaks kohustuse üleandmisel, nagu on määratletud asjaomases raamatupidamistavas; |
| --- | --- |

3)

„õiglane väärtus“ – hind, mida saadaks hindamiskuupäeval turuosaliste nõuetekohase tehingu puhul vara müügi eest või mida makstaks kohustuse üleandmisel, nagu on määratletud asjaomases raamatupidamistavas;

| 4) | „hoidmisväärtus“ – selliste rahavoogude asjakohase määraga diskonteeritud nüüdisväärtus, mida keskne vastaspool võib õiglaste, usaldusväärsete ja realistlike eelduste alusel mõistlikult eeldada teatavate varade ja kohustuste säilitamise korral, võttes arvesse tegureid, mis kriisilahenduse korral mõjutavad kliendi või vastaspoole käitumist või muid hindamisparameetreid; |
| --- | --- |

4)

„hoidmisväärtus“ – selliste rahavoogude asjakohase määraga diskonteeritud nüüdisväärtus, mida keskne vastaspool võib õiglaste, usaldusväärsete ja realistlike eelduste alusel mõistlikult eeldada teatavate varade ja kohustuste säilitamise korral, võttes arvesse tegureid, mis kriisilahenduse korral mõjutavad kliendi või vastaspoole käitumist või muid hindamisparameetreid;

| 5) | „võõrandamisväärtus“ – artikli 17 lõike 5 kohaselt arvutatud väärtus; |
| --- | --- |

5)

„võõrandamisväärtus“ – artikli 17 lõike 5 kohaselt arvutatud väärtus;

| 6) | „frantsiisiväärtus“ – rahavoogude netonüüdisväärtus, mis on suurem või väiksem kui hindamiskuupäeval olemasolevate varade ja kohustuste lepingutingimustest tulenev väärtus ning mida võib mõistlikult prognoosida varade ja kohustuste ja äritegevuse säilimise ja uuendamise korral ning mis sisaldab mis tahes ärivõimaluste, sealhulgas asjakohasel juhul selliste võimaluste mõju, mis tulenevad hindaja hinnatud eri kriisilahendusmeetmetest; |
| --- | --- |

6)

„frantsiisiväärtus“ – rahavoogude netonüüdisväärtus, mis on suurem või väiksem kui hindamiskuupäeval olemasolevate varade ja kohustuste lepingutingimustest tulenev väärtus ning mida võib mõistlikult prognoosida varade ja kohustuste ja äritegevuse säilimise ja uuendamise korral ning mis sisaldab mis tahes ärivõimaluste, sealhulgas asjakohasel juhul selliste võimaluste mõju, mis tulenevad hindaja hinnatud eri kriisilahendusmeetmetest;

| 7) | „omakapitali väärtus“ – üleantud või emiteeritud aktsiate hinnanguline turuhind, mis tuleneb üldtunnustatud hindamismeetodite kohaldamisest ja mis võib sõltuvalt vara või äritegevuse laadist sisaldada frantsiisiväärtust; |
| --- | --- |

7)

„omakapitali väärtus“ – üleantud või emiteeritud aktsiate hinnanguline turuhind, mis tuleneb üldtunnustatud hindamismeetodite kohaldamisest ja mis võib sõltuvalt vara või äritegevuse laadist sisaldada frantsiisiväärtust;

| 8) | „mõõtmisalus“ – meetod hindaja esitatava varade või kohustuste rahalise summa kindlaksmääramiseks; |
| --- | --- |

8)

„mõõtmisalus“ – meetod hindaja esitatava varade või kohustuste rahalise summa kindlaksmääramiseks;

| 9) | „kriisilahendusotsuse kuupäev“ – kuupäev, mil kriisilahendusasutus tegi kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikliga 71 otsuse võtta keskse vastaspoole suhtes kriisilahendusmeetmeid. |
| --- | --- |

9)

„kriisilahendusotsuse kuupäev“ – kuupäev, mil kriisilahendusasutus tegi kooskõlas määruse (EL) 2021/23 artikliga 71 otsuse võtta keskse vastaspoole suhtes kriisilahendusmeetmeid.

II PEATÜKK

Hindajate sõltumatus

Artikkel 2

Sõltumatuse elemendid

1.   Hindajat peetakse sõltumatuks mis tahes asjaomasest ametiasutusest ja kesksest vastaspoolest, kui tema määramise ning määruse (EL) 2021/23 artikli 24, artikli 26 lõike 1 ja artikli 61 kohase keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse hindamise ajal on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | hindajal ei ole olulist ühist huvi või huvide konflikti käesoleva määruse artikli 3 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

hindajal ei ole olulist ühist huvi või huvide konflikti käesoleva määruse artikli 3 tähenduses;

| b) | hindajal on määruse (EL) 2021/23 artikli 24, artikli 26 lõike 1 ja artikli 61 kohaseks väärtuse hindamiseks vajalik kvalifikatsioon, kogemused, suutlikkus, teadmised ja vahendid, mida nõutakse käesoleva määruse artiklis 4; |
| --- | --- |

b)

hindajal on määruse (EL) 2021/23 artikli 24, artikli 26 lõike 1 ja artikli 61 kohaseks väärtuse hindamiseks vajalik kvalifikatsioon, kogemused, suutlikkus, teadmised ja vahendid, mida nõutakse käesoleva määruse artiklis 4;

| c) | hindaja on asjaomastest ametisutustest ja kesksest vastaspoolest eraldiseisev vastavalt käesoleva määruse artiklile 5. |
| --- | --- |

c)

hindaja on asjaomastest ametisutustest ja kesksest vastaspoolest eraldiseisev vastavalt käesoleva määruse artiklile 5.

2.   Kriisilahendusasutus koostab loetelu võimalikest hindajatest, kes vastavad käesolevas artiklis sätestatud nõuetele. Kõnealune loetelu vaadatakse korrapäraselt läbi.

Artikkel 3

Olulised ühised huvid või huvide konfliktid

1.   Hindajal ei tohi olla tegelikku ega võimalikku olulist ühist huvi ega huvide konflikti ühegi asjaomase ametiasutuse või keskse vastaspoolega.

2.   Lõike 1 kohaldamisel peab kriisilahendusasutus tegelikku või võimalikku huvi oluliseks, kui ta leiab, et selline huvi tõenäoliselt mõjutab või väliste sidusrühmade arvates tõenäoliselt mõjutab hindaja otsuseid määruse (EL) 2021/23 artikli 24, artikli 26 lõike 1 ja artikli 61 kohaste väärtuse hindamiste läbiviimisel.

Esimese lõigu kohaldamisel võtab kriisilahendusasutus arvesse järgmist:

| a) | hindajakandidaadi varasem või praegune teenuste osutamine kesksele vastaspoolele või asjaomasele ametiasutusele; |
| --- | --- |

a)

hindajakandidaadi varasem või praegune teenuste osutamine kesksele vastaspoolele või asjaomasele ametiasutusele;

| b) | hindajakandidaadi ja keskse vastaspoole või asjaomase ametiasutuse vahelised isiklikud ja rahalised suhted. |
| --- | --- |

b)

hindajakandidaadi ja keskse vastaspoole või asjaomase ametiasutuse vahelised isiklikud ja rahalised suhted.

3.   Lõike 1 kohaldamisel peab kriisilahendusasutus oluliseks ühiseid huvisid või huvide konflikte järgmiste isikutega:

| a) | keskse vastaspoole kõrgem juhtkond ja juhtorgani liikmed ning temaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluv äriühing, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/23 artikli 2 punktis 28; |
| --- | --- |

a)

keskse vastaspoole kõrgem juhtkond ja juhtorgani liikmed ning temaga samasse konsolideerimisgruppi kuuluv äriühing, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/23 artikli 2 punktis 28;

| b) | juriidilised või füüsilised isikud, kes kontrollivad keskset vastaspoolt või kellel on selles oluline osalus; |
| --- | --- |

b)

juriidilised või füüsilised isikud, kes kontrollivad keskset vastaspoolt või kellel on selles oluline osalus;

| c) | võlausaldajad, keda kriisilahendusasutus on talle kättesaadava teabe põhjal määratlenud olulistena; |
| --- | --- |

c)

võlausaldajad, keda kriisilahendusasutus on talle kättesaadava teabe põhjal määratlenud olulistena;

| d) | keskse vastaspoole kliirivad liikmed, nagu on määratletud määruse (EL) 2021/23 artikli 2 punktis 12; keskse vastaspoole kliendid, nagu on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 punktis 18; keskse vastaspoole kaudsed kliendid, nagu on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 punktis 20; |
| --- | --- |

d)

keskse vastaspoole kliirivad liikmed, nagu on määratletud määruse (EL) 2021/23 artikli 2 punktis 12; keskse vastaspoole kliendid, nagu on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 punktis 18; keskse vastaspoole kaudsed kliendid, nagu on määratletud kõnealuse määruse artikli 2 punktis 20;

| e) | koostalitlev keskne vastaspool, nagu on määratletud määruse (EL) 2021/23 artikli 2 punktis 21. |
| --- | --- |

e)

koostalitlev keskne vastaspool, nagu on määratletud määruse (EL) 2021/23 artikli 2 punktis 21.

4.   Kriisilahendusasutuse hinnangul on hindajal keskse vastaspoolega tegelik oluline ühine huvi või huvide konflikt, kui:

| a) | hindaja on hindaja kõlblikkuse hindamise kuupäevale eelnenud aastal viinud lõpule keskse vastaspoole kohustusliku auditi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ (5); |
| --- | --- |

a)

hindaja on hindaja kõlblikkuse hindamise kuupäevale eelnenud aastal viinud lõpule keskse vastaspoole kohustusliku auditi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/43/EÜ (5);

| b) | hindaja on töötanud keskses vastaspooles või asjaomases ametiasutuses kolme aasta jooksul enne tema sõltumatuse hindamist. |
| --- | --- |

b)

hindaja on töötanud keskses vastaspooles või asjaomases ametiasutuses kolme aasta jooksul enne tema sõltumatuse hindamist.

5.   Hindajaks määratud isik:

| a) | säilitab kooskõlas kohaldatavate eetikanormide ja kutsestandarditega põhimõtted ja menetlused, et teha kindlaks tegelik või võimalik huvi, mida võib pidada oluliseks huviks; |
| --- | --- |

a)

säilitab kooskõlas kohaldatavate eetikanormide ja kutsestandarditega põhimõtted ja menetlused, et teha kindlaks tegelik või võimalik huvi, mida võib pidada oluliseks huviks;

| b) | teavitab kriisilahendusasutust viivitamata mis tahes sellisest tegelikust või võimalikust ühisest huvist või huvide konfliktist asjaomase ametiasutuse või keskse vastaspoolega, mis hindaja arvates võib kriisilahendusasutuse hinnangul olla oluline huvi või huvide konflikt; |
| --- | --- |

b)

teavitab kriisilahendusasutust viivitamata mis tahes sellisest tegelikust või võimalikust ühisest huvist või huvide konfliktist asjaomase ametiasutuse või keskse vastaspoolega, mis hindaja arvates võib kriisilahendusasutuse hinnangul olla oluline huvi või huvide konflikt;

| c) | astub asjakohaseid samme tagamaks, et ühelgi väärtuse hindamises osaleval töötajal või muul isikul ei ole olulist ühist huvi või huvide konflikti asjaomase ametiasutuse või keskse vastaspoolega; |
| --- | --- |

c)

astub asjakohaseid samme tagamaks, et ühelgi väärtuse hindamises osaleval töötajal või muul isikul ei ole olulist ühist huvi või huvide konflikti asjaomase ametiasutuse või keskse vastaspoolega;

| d) | teavitab kriisilahendusasutust olulistest investeeringutest või muudest olulistest finantshuvidest ja kinnitab, et need ei ole vastuolus tema kui hindaja ametikohaga; |
| --- | --- |

d)

teavitab kriisilahendusasutust olulistest investeeringutest või muudest olulistest finantshuvidest ja kinnitab, et need ei ole vastuolus tema kui hindaja ametikohaga;

| e) | kui see isik on juriidiline isik, esitab tõendid tõhusa struktuurilise eraldatuse või muu korra kohta, mis on kehtestatud või kehtestatakse, et käsitleda mis tahes ohtu sõltumatusele (nt eneseülevaatus, omahuvi, eeskoste, tundmine, usaldus või hirmutamine), sealhulgas korra kohta, millega tehakse vahet väärtuse hindamises osaleda võivatel töötajatel ja teistel töötajatel; |
| --- | --- |

e)

kui see isik on juriidiline isik, esitab tõendid tõhusa struktuurilise eraldatuse või muu korra kohta, mis on kehtestatud või kehtestatakse, et käsitleda mis tahes ohtu sõltumatusele (nt eneseülevaatus, omahuvi, eeskoste, tundmine, usaldus või hirmutamine), sealhulgas korra kohta, millega tehakse vahet väärtuse hindamises osaleda võivatel töötajatel ja teistel töötajatel;

| f) | kui isik on vannutatud audiitor, tagab, et audiitori suhtes kohaldatakse nõuetekohaselt sise-eeskirju huvide konfliktide haldamiseks; |
| --- | --- |

f)

kui isik on vannutatud audiitor, tagab, et audiitori suhtes kohaldatakse nõuetekohaselt sise-eeskirju huvide konfliktide haldamiseks;

| g) | teavitab kriisilahendusasutust oma tegevusest, mis on asjakohane tema ametisse määramise seisukohast ja mis toimus kolme aasta jooksul enne hindaja sõltumatuse hindamist; |
| --- | --- |

g)

teavitab kriisilahendusasutust oma tegevusest, mis on asjakohane tema ametisse määramise seisukohast ja mis toimus kolme aasta jooksul enne hindaja sõltumatuse hindamist;

| h) | ei taotle ega võta vastu rahalisi ega muid hüvesid üheltki asjaomaselt ametiasutuselt ega keskselt vastaspoolelt, ilma et see piiraks hindajale selliste tasude ja kulude maksmist, mis on väärtuse hindamise läbiviimise seisukohast mõistlikud. |
| --- | --- |

h)

ei taotle ega võta vastu rahalisi ega muid hüvesid üheltki asjaomaselt ametiasutuselt ega keskselt vastaspoolelt, ilma et see piiraks hindajale selliste tasude ja kulude maksmist, mis on väärtuse hindamise läbiviimise seisukohast mõistlikud.

Artikkel 4

Kvalifikatsioon, kogemused, suutlikkus, teadmised ja vahendid

1.   Hindajal peab olema vajalik kvalifikatsioon, kogemused, suutlikkus ja teadmised ning tal peavad olema piisavad inim- ja tehnilised ressursid või juurdepääs neile, et ta saaks väärtuse hindamist tulemuslikult ja sõltumatult läbi viia, tuginemata liigselt ühelegi asjaomasele ametiasutusele või kesksele vastaspoolele.

2.   Hindaja peab olema vannutatud audiitor või audiitorühing direktiivi 2006/43/EÜ artikli 2 punktide 2 ja 3 tähenduses.

3.   Lõike 1 kohaldamisel esitab hindaja ametikohale kandideeriv isik kirjaliku tõendi või kinnituse selle kohta, et tal on vajalikud kogemused, suutlikkus ja teadmised seoses järgmisega:

| a) | finantsinstrumentide hindamine, kauplemisjärgne hindamine ja eelkõige keskse vastaspoole kliiritud instrumentide hindamine; |
| --- | --- |

a)

finantsinstrumentide hindamine, kauplemisjärgne hindamine ja eelkõige keskse vastaspoole kliiritud instrumentide hindamine;

| b) | määrus (EL) 2021/23 ja määrus (EL) nr 648/2012; |
| --- | --- |

b)

määrus (EL) 2021/23 ja määrus (EL) nr 648/2012;

| c) | keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kavade ja eeskirjade kohaldamine ja mõistmine; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole finantsseisundi taastamise kavade ja eeskirjade kohaldamine ja mõistmine;

| d) | määruse (EL) 2021/23 kohaste keskse vastaspoole kriisilahenduse kavade ja kriisilahenduse vahendite kohaldamine ja mõistmine. |
| --- | --- |

d)

määruse (EL) 2021/23 kohaste keskse vastaspoole kriisilahenduse kavade ja kriisilahenduse vahendite kohaldamine ja mõistmine.

4.   Hindaja peab suutma oma pädevust ja kogemusi sõltumatult rakendada ning ta ei tohi küsida ega võtta vastu juhiseid ega suuniseid üheltki asjaomaselt ametiasutuselt või keskselt vastaspoolelt.

5.   Lõikega 4 ei takistata juhiste, suuniste, ruumide, tehniliste seadmete või muul kujul toetuse andmist, kui kriisilahendusasutus peab seda vajalikuks ja see ei mõjuta hindaja otsuseid määruse (EL) 2021/23 artiklis 24 osutatud väärtuse hindamise läbiviimisel.

Artikkel 5

Struktuuriline eraldatus

1.   Hindaja on õiguslikult, struktuuriliselt, tegevuslikult ja tegelikult eraldiseisev asjaomastest ametiasutustest ja kesksest vastaspoolest.

2.   Lõike 1 kohaldamisel kehtivad järgmised nõuded:

| a) | kui hindaja on füüsiline isik, ei tohi hindaja olla ühegi asjaomase ametiasutuse ega keskse vastaspoole töötaja või töövõtja; |
| --- | --- |

a)

kui hindaja on füüsiline isik, ei tohi hindaja olla ühegi asjaomase ametiasutuse ega keskse vastaspoole töötaja või töövõtja;

| b) | kui hindaja on juriidiline isik, ei tohi hindaja kuuluda keskse vastaspoolega samasse konsolideerimisgruppi. |
| --- | --- |

b)

kui hindaja on juriidiline isik, ei tohi hindaja kuuluda keskse vastaspoolega samasse konsolideerimisgruppi.

III PEATÜKK

Metoodika keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtuse hindamiseks enne ja pärast kriisilahendust

1. jagu

Määruse (el) 2021/23 artikli 24 ja artikli 26 lõike 1 kohaste väärtuse hindamiste suhtes kohaldatavad üldsätted

Artikkel 6

Üldkriteeriumid

1.   Määruse (EL) 2021/23 artiklis 24 ja artikli 26 lõikes 1 osutatud väärtuse hindamiste läbiviimisel võtab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus arvesse asjaolusid, mis mõjutavad keskse vastaspoole varade ja kohustuste eeldatavaid rahavooge ja nende varade ja kohustuste suhtes kohaldatavaid diskontomäärasid, mis tulenevad keskse vastaspoole kliirivate liikmete maksejõuetusest või muudest kui kohustuste mittetäitmise juhtumitest.

Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus püüab õiglaselt kajastada keskse vastaspoole finantsseisundit vastaspoolega seotud võimaluste ja riskide kontekstis.

2.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus avalikustab hindamisel kasutatud põhieeldused ja põhjendab neid.

Väärtuse hindamisel mis tahes märkimisväärne kõrvalekaldumine eeldustest või eeskirjadest, mida keskse vastaspoole juhtkond kasutas finantsaruannete koostamisel ja keskse vastaspoole regulatiivse kapitali ja kapitalinõuete arvutamisel, peab tuginema parimale kättesaadavale teabele.

3.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus esitab teatava vara, kohustuse või nende kombinatsiooni väärtuse parima punkthinnangu.

Asjakohasel juhul tuleb hindamistulemused esitada ka väärtuse vahemikena.

4.   Keskse vastaspoole üksikute varade ja kohustuste mõõtmise kriteeriume, mis on sätestatud käesolevas määruses, kohaldatakse sõltuvalt asjaoludest ka portfellide, vararühmade või kombineeritud varade ja kohustuste, äriliinide või kogu keskse vastaspoole mõõtmise suhtes.

5.   Väärtuse hindamisel jagatakse võlausaldajad klassidesse vastavalt maksejõuetusseaduse kohasele nõudeõiguse järgule ja hindamine peab sisaldama järgmisi hinnanguid:

| a) | iga klassi nõuete väärtus vastavalt kehtivale maksejõuetusseadusele, ning kui see on asjakohane ja seda on võimalik kindlaks teha, vastavalt nõuete omanikele lepinguga antud õigustele; |
| --- | --- |

a)

iga klassi nõuete väärtus vastavalt kehtivale maksejõuetusseadusele, ning kui see on asjakohane ja seda on võimalik kindlaks teha, vastavalt nõuete omanikele lepinguga antud õigustele;

| b) | tulu, mida iga klass saaks, kui keskne vastaspool oleks likvideeritud tavalise maksejõuetusmenetluse käigus.
  Punktide a ja b kohaste hinnangute arvutamisel võib hindaja järgida käesoleva määruse artiklis 22 sätestatud metoodikat. |
| --- | --- |

b)

tulu, mida iga klass saaks, kui keskne vastaspool oleks likvideeritud tavalise maksejõuetusmenetluse käigus.

Punktide a ja b kohaste hinnangute arvutamisel võib hindaja järgida käesoleva määruse artiklis 22 sätestatud metoodikat.

6.   Kui see on asjakohane ja teostatav, võttes arvesse hindamise aega ja usaldusväärsust, võib kriisilahendusasutus nõuda mitut väärtuse hindamist. Sellisel juhul peab kriisilahendusasutus kehtestama kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, kuidas kasutada kõnealuseid väärtuse hindamisi määruse (EL) 2021/23 artiklis 24 sätestatud eesmärkidel.

Artikkel 7

Hindamiskuupäev

Hindamiskuupäev on üks järgmistest:

| a) | aluseks võetav kuupäev, mille on kindlaks määranud hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus ja mis on võimalikult lähedal enne kuupäeva, mil kriisilahendusasutus teeb eeldatavasti otsuse võtta keskse vastaspoole suhtes kriisilahendusmeede vastavalt määruse (EL) 2021/23 artiklile 71 või kasutada õigust hinnata alla või konverteerida omandiõiguse instrumente ja võlainstrumente või muid tagamata kohustusi vastavalt kõnealuse määruse artiklile 33; |
| --- | --- |

a)

aluseks võetav kuupäev, mille on kindlaks määranud hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus ja mis on võimalikult lähedal enne kuupäeva, mil kriisilahendusasutus teeb eeldatavasti otsuse võtta keskse vastaspoole suhtes kriisilahendusmeede vastavalt määruse (EL) 2021/23 artiklile 71 või kasutada õigust hinnata alla või konverteerida omandiõiguse instrumente ja võlainstrumente või muid tagamata kohustusi vastavalt kõnealuse määruse artiklile 33;

| b) | kriisilahendusotsuse kuupäev, kui tehakse määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 2 kohane lõplik väärtuse hindamine; |
| --- | --- |

b)

kriisilahendusotsuse kuupäev, kui tehakse määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 2 kohane lõplik väärtuse hindamine;

| c) | määruse (EL) 2021/23 artikli 29 lõikes 1 osutatud lepingutest tulenevate kohustuste puhul nende lepingute lõpetamise kuupäev. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2021/23 artikli 29 lõikes 1 osutatud lepingutest tulenevate kohustuste puhul nende lepingute lõpetamise kuupäev.

Artikkel 8

Teabeallikad

Väärtuse hindamisel tuginetakse teabele, mis on hindamiskuupäeval kättesaadav ja mida hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus peab asjakohaseks. Lisaks keskse vastaspoole finantsaruannetele, hindamisaruannetele, seonduvatele auditiaruannetele ja regulatiivsele aruandlusele alates sellise perioodi algusest, mis lõppeb võimalikult hindamiskuupäeva lähedal, võib kõnealune teave sisaldada järgmist:

| a) | ajakohastatud finants- ja regulatiivsed aruanded, mille keskne vastaspool on koostanud võimalikult hindamiskuupäeva lähedal; |
| --- | --- |

a)

ajakohastatud finants- ja regulatiivsed aruanded, mille keskne vastaspool on koostanud võimalikult hindamiskuupäeva lähedal;

| b) | selliste eeskirjade, peamiste meetodite, eelduste ja hinnangute selgitus, mida keskne vastaspool on kasutanud finants- ja regulatiivsete aruannete koostamisel; |
| --- | --- |

b)

selliste eeskirjade, peamiste meetodite, eelduste ja hinnangute selgitus, mida keskne vastaspool on kasutanud finants- ja regulatiivsete aruannete koostamisel;

| c) | keskse vastaspoole raamatupidamisarvestuses sisalduvad andmed; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole raamatupidamisarvestuses sisalduvad andmed;

| d) | asjakohased turuandmed; |
| --- | --- |

d)

asjakohased turuandmed;

| e) | hindaja poolt juhtkonna ja audiitoritega peetud arutelude põhjal tehtud järeldused; |
| --- | --- |

e)

hindaja poolt juhtkonna ja audiitoritega peetud arutelude põhjal tehtud järeldused;

| f) | olemasolu korral järelevalveasutuste hinnangud keskse vastaspoole finantsseisundile, sealhulgas teave, mis on saadud vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 18 lõike 1 punktile h; |
| --- | --- |

f)

olemasolu korral järelevalveasutuste hinnangud keskse vastaspoole finantsseisundile, sealhulgas teave, mis on saadud vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 18 lõike 1 punktile h;

| g) | sektoripõhised hinnangud vara kvaliteedile, kui see on keskse vastaspoole varade seisukohast asjakohane, samuti stressitestide tulemused; |
| --- | --- |

g)

sektoripõhised hinnangud vara kvaliteedile, kui see on keskse vastaspoole varade seisukohast asjakohane, samuti stressitestide tulemused;

| h) | konkurentide hindamised, mida on vastavalt vajadusele kohandatud, et võtta arvesse keskse vastaspoole konkreetseid asjaolusid; |
| --- | --- |

h)

konkurentide hindamised, mida on vastavalt vajadusele kohandatud, et võtta arvesse keskse vastaspoole konkreetseid asjaolusid;

| i) | varasem teave, mida on vastavalt vajadusele kohandatud, et jätta välja tegurid, mis ei ole enam asjakohased, ja lisada muud tegurid, mis ei mõjutanud varasemat teavet, või |
| --- | --- |

i)

varasem teave, mida on vastavalt vajadusele kohandatud, et jätta välja tegurid, mis ei ole enam asjakohased, ja lisada muud tegurid, mis ei mõjutanud varasemat teavet, või

| j) | suundumuste analüüsid, mida on vastavalt vajadusele kohandatud, et võtta arvesse keskse vastaspoole konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

j)

suundumuste analüüsid, mida on vastavalt vajadusele kohandatud, et võtta arvesse keskse vastaspoole konkreetseid asjaolusid.

Artikkel 9

Grupisisesed kokkulepped

1.   Kui keskne vastaspool kuulub konsolideerimisgruppi, peab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus võtma arvesse mõju, mis grupisisest toetust käsitlevatel kehtivatel lepingupõhistel kokkulepetel on varade ja kohustuste väärtusele, kui asjaolude põhjal on tõenäoline, et neid kokkuleppeid jõustatakse.

2.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus võtab muid ametlikke ja mitteametlikke grupisiseseid toetuskokkuleppeid arvesse üksnes juhul, kui asjaolude põhjal on tõenäoline, et need kokkulepped kehtivad ka grupi pingelise finantsseisundi või kriisilahenduse korral.

3.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus määrab kindlaks, kas konsolideerimisgruppi kuuluva keskse vastaspoole vahendid on kättesaadavad konsolideerimisgrupi teiste üksuste kahjumi katmiseks.

Artikkel 10

Koostalitluskokkulepete mõju

Kui keskne vastaspool on sõlminud koostalitluskokkulepped vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artiklile 54, võtab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus arvesse selliste kokkulepete võimalikku mõju keskse vastaspoole varade ja kohustuste väärtusele.

Artikkel 11

Hindamisaruanne

Hindaja koostab kriisilahendusasutusele hindamisaruande, mis sisaldab järgmist:

| a) | määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 4 osutatud teave, välja arvatud seoses kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud esialgse väärtuse hindamisega; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 4 osutatud teave, välja arvatud seoses kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud esialgse väärtuse hindamisega;

| b) | määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 5 osutatud teave, välja arvatud seoses kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud esialgse väärtuse hindamisega; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõikes 5 osutatud teave, välja arvatud seoses kõnealuse määruse artikli 26 lõikes 1 osutatud esialgse väärtuse hindamisega;

| c) | määruse (EL) 2021/23 artikli 29 lõikes 1 osutatud lepingutest tulenevate kohustuste väärtuse hindamine; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2021/23 artikli 29 lõikes 1 osutatud lepingutest tulenevate kohustuste väärtuse hindamine;

| d) | väärtuse hindamise kokkuvõte, kus on selgitatud parimat punkthinnangut, väärtuse vahemikke ja hindamise ebakindluse allikaid; |
| --- | --- |

d)

väärtuse hindamise kokkuvõte, kus on selgitatud parimat punkthinnangut, väärtuse vahemikke ja hindamise ebakindluse allikaid;

| e) | väärtuse hindamisel kasutatud peamiste meetodite ja eelduste selgitus, samuti selgitus selle kohta, kui tundlik on hinnang meetodite ja eelduste valiku suhtes ja võimaluse korral selgitus, kuidas kõnealused meetodid ja eeldused erinevad muude asjaomaste hindamiste, sealhulgas asjakohasel juhul kriisilahenduse raames esialgse hindamise käigus kasutatust; |
| --- | --- |

e)

väärtuse hindamisel kasutatud peamiste meetodite ja eelduste selgitus, samuti selgitus selle kohta, kui tundlik on hinnang meetodite ja eelduste valiku suhtes ja võimaluse korral selgitus, kuidas kõnealused meetodid ja eeldused erinevad muude asjaomaste hindamiste, sealhulgas asjakohasel juhul kriisilahenduse raames esialgse hindamise käigus kasutatust;

| f) | mis tahes täiendav teave, mis võiks hindaja arvates aidata kriisilahendusasutusel või pädeval asutusel kohaldada määruse (EL) 2021/23 artikli 24 lõikeid 1, 2 ja 3 ning artikli 26 lõikeid 1, 2 ja 3. |
| --- | --- |

f)

mis tahes täiendav teave, mis võiks hindaja arvates aidata kriisilahendusasutusel või pädeval asutusel kohaldada määruse (EL) 2021/23 artikli 24 lõikeid 1, 2 ja 3 ning artikli 26 lõikeid 1, 2 ja 3.

2. jagu

Määruse (EL) 2021/23 artikli 24 lõike 2 kohaste väärtuse hindamiste läbiviimise kriteeriumid

Artikkel 12

Üldpõhimõtted

1.   Määruse (EL) 2021/23 artikli 24 lõike 2 kohaldamisel läbi viidud väärtuse hindamine peab põhinema õiglastel, usaldusväärsetel ja realistlikel eeldustel ning püüdma tagada, et asjaomase stsenaariumi kohased kahjumid on täielikult kajastatud.

Kui selline väärtuse hinnang on olemas, peab see andma teavet pädevale asutusele või kriisilahendusasutusele selle kindlakstegemiseks, kas keskne vastaspool on maksejõuetu või jääb tõenäoliselt maksejõuetuks, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/23 artikli 22 lõike 1 punktis a.

Tuginedes olemasolevatele järelevalvesuunistele või muudele üldtunnustatud allikatele, milles on sätestatud eri liiki varade ja kohustuste õiglase ja realistliku mõõtmise kriteeriumid, võib hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus vaidlustada eeskirju, eeldusi, andmeid, meetodeid ja hinnanguid, mille alusel keskne vastaspool koostas väärtuse hinnangud finantsaruandluse kohustuste täitmiseks või regulatiivse kapitali või kapitalinõuete arvutamiseks, ning jätta need hindamise eesmärgil arvesse võtmata.

2.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus määrab kindlaks kõige sobivamad hindamismeetodid, mis võivad tugineda keskse vastaspoole sisemudelitele ja -eeskirjadele, kui hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus peab seda asjakohaseks, võttes arvesse keskse vastaspoole riskijuhtimisraamistiku laadi ning kättesaadavate andmete ja teabe kvaliteeti.

3.   Väärtuse hindamisel tuleb järgida kehtivat raamatupidamistava ja usaldatavusraamistikku.

Artikkel 13

Väärtuse hindamisel eritähelepanu vajavad valdkonnad

Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus keskendub eelkõige valdkondadele, kus on hindamisel märkimisväärset ebakindlust, millel on märkimisväärne mõju üldisele hindamisele määruse (EL) 2021/23 artikli 24 lõike 2 kohaldamisel.

Esimeses lõigus osutatud valdkondade puhul esitab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus hindamise tulemused parima punkthinnanguna ja asjakohasel juhul väärtuse vahemikena, nagu on sätestatud artikli 6 lõikes 3. Nende valdkondade hulka kuuluvad:

| a) | määruse (EL) 2021/23 artikli 29 lõikes 1 osutatud lepingud; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) 2021/23 artikli 29 lõikes 1 osutatud lepingud;

| b) | laenud, mille eeldatavad rahavood sõltuvad vastaspoole suutlikkusest, tahtest või huvist oma kohustusi täita; |
| --- | --- |

b)

laenud, mille eeldatavad rahavood sõltuvad vastaspoole suutlikkusest, tahtest või huvist oma kohustusi täita;

| c) | uuesti omandatud vara, mille rahavoogusid mõjutavad nii varade õiglane väärtus ajal, mil realiseeritakse keskse vastaspoole tagatis või tagatiskokkulepe, kui ka kõnealuse väärtuse eeldatav muutumine pärast seda; |
| --- | --- |

c)

uuesti omandatud vara, mille rahavoogusid mõjutavad nii varade õiglane väärtus ajal, mil realiseeritakse keskse vastaspoole tagatis või tagatiskokkulepe, kui ka kõnealuse väärtuse eeldatav muutumine pärast seda;

| d) | mis tahes muud õiglases väärtuses mõõdetud instrumendid, kui selle õiglase väärtuse kindlaksmääramine vastavalt raamatupidamis- või usaldatavusnõuetele turuhinnas või mudelipõhiselt ei ole asjaolusid arvestades enam võimalik või kehtiv; |
| --- | --- |

d)

mis tahes muud õiglases väärtuses mõõdetud instrumendid, kui selle õiglase väärtuse kindlaksmääramine vastavalt raamatupidamis- või usaldatavusnõuetele turuhinnas või mudelipõhiselt ei ole asjaolusid arvestades enam võimalik või kehtiv;

| e) | firmaväärtus ja immateriaalsed varad, kui väärtuse languse test võib sõltuda subjektiivsest hinnangust, sealhulgas seoses mõistlikult saavutatava rahavoo, diskontomäärade ja raha teenivate üksuste ulatusega; |
| --- | --- |

e)

firmaväärtus ja immateriaalsed varad, kui väärtuse languse test võib sõltuda subjektiivsest hinnangust, sealhulgas seoses mõistlikult saavutatava rahavoo, diskontomäärade ja raha teenivate üksuste ulatusega;

| f) | õigusvaidlused ja regulatiivsed meetmed, millega seotud eeldatavate rahavoogude summa või ajastuse puhul võib esineda erineval määral ebakindlust; |
| --- | --- |

f)

õigusvaidlused ja regulatiivsed meetmed, millega seotud eeldatavate rahavoogude summa või ajastuse puhul võib esineda erineval määral ebakindlust;

| g) | kirjed, mis sisaldavad pensionivarasid ja -kohustusi ning edasilükkunud tulumaksu kirjeid. |
| --- | --- |

g)

kirjed, mis sisaldavad pensionivarasid ja -kohustusi ning edasilükkunud tulumaksu kirjeid.

Artikkel 14

Väärtuse hindamist mõjutavad tegurid

1.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus peab võtma arvesse üldisi tegureid, mis võivad mõjutada põhieeldusi, millel põhineb varade ja kohustuste väärtus artiklis 13 osutatud valdkondades, sealhulgas järgmiseid tegureid:

| a) | keskset vastaspoolt mõjutavad majanduslikud ja sektoripõhised asjaolud, sealhulgas kohustuste mittetäitmise juhud, muud kui kohustuste mittetäitmise juhud ja asjakohased turusuundumused; |
| --- | --- |

a)

keskset vastaspoolt mõjutavad majanduslikud ja sektoripõhised asjaolud, sealhulgas kohustuste mittetäitmise juhud, muud kui kohustuste mittetäitmise juhud ja asjakohased turusuundumused;

| b) | keskse vastaspoole ärimudel ja muutused tema strateegias; |
| --- | --- |

b)

keskse vastaspoole ärimudel ja muutused tema strateegias;

| c) | keskse vastaspoole varade valiku kriteeriumid; |
| --- | --- |

c)

keskse vastaspoole varade valiku kriteeriumid;

| d) | asjaolud ja tavad, mis tõenäoliselt põhjustavad maksešoki; |
| --- | --- |

d)

asjaolud ja tavad, mis tõenäoliselt põhjustavad maksešoki;

| e) | kapitalinõudeid mõjutavad asjaolud; |
| --- | --- |

e)

kapitalinõudeid mõjutavad asjaolud;

| f) | keskse vastaspoole finantsstruktuuri mõju keskse vastaspoole võimele säilitada varad eeldatava hoidmisperioodi jooksul ja keskse vastaspoole võime tekitada prognoositavad rahavood; |
| --- | --- |

f)

keskse vastaspoole finantsstruktuuri mõju keskse vastaspoole võimele säilitada varad eeldatava hoidmisperioodi jooksul ja keskse vastaspoole võime tekitada prognoositavad rahavood;

| g) | keskse vastaspoole tegevuseeskirjad ja kahjumi jaotamine; |
| --- | --- |

g)

keskse vastaspoole tegevuseeskirjad ja kahjumi jaotamine;

| h) | üldised või kesksele vastaspoolele omased likviidsus- või rahastamisprobleemid. |
| --- | --- |

h)

üldised või kesksele vastaspoolele omased likviidsus- või rahastamisprobleemid.

2.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus peab selgelt eraldama hindamisprotsessi käigus tuvastatud mis tahes olulised realiseerimata kasumid tingimusel, et neid ei ole kajastatud väärtuse hinnangus, ja esitama hindamisaruandes asjakohase teabe sellise kasumi tekitanud erakorraliste asjaolude kohta.

3. jagu

Määruse (EL) 2021/23 artikli 24 lõike 3 ja artikli 26 lõike 1 teise lõigu kohaste väärtuse hindamiste läbiviimise kriteeriumid

Artikkel 15

Üldpõhimõtted

1.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus hindab mõju iga sellise kriisilahendusmeetme hindamisele, mille kriisilahendusasutus võib tõenäoliselt vastu võtta, et saada teavet määruse (EL) 2021/23 artikli 24 lõikes 3 osutatud otsuste tegemiseks.

Ilma et see piiraks hindaja sõltumatust, võib kriisilahendusasutus konsulteerida hindajaga, et määrata kindlaks mitmesugused kõnealuse asutuse kaalutavad kriisilahendusmeetmed, sealhulgas kriisilahenduskavas sisalduvad meetmed või mis tahes soovitatud kriisilahendusskeemid, kui need erinevad eelmistest.

2.   Hindaja kriisilahendusasutusega konsulteerides või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus esitab asjakohasel juhul eraldi väärtuse hinnangud, mis kajastavad piisavalt erinevate kriisilahendusmeetmete mõju.

3.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus tagab, et kriisilahenduse vahendite rakendamisel või omandiõiguse instrumentide ja võlainstrumentide või muude tagamata kohustuste allahindamise või konverteerimise õiguse kasutamisel vastavalt määruse (EL) 2021/23 artiklile 32 võetakse keskse vastaspoole varadega seotud kahjumit täielikult arvesse stsenaariumide alusel, mis on mitmesuguste kaalutavate kriisilahendusmeetmete seisukohast asjakohased.

4.   Kui hindaja poolt või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutuse poolt läbiviidud hindamise tulemusel saadud väärtused erinevad oluliselt väärtustest, mille keskne vastaspool on esitanud oma finantsaruannetes, kasutab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus oma hinnangu eeldusi, et anda teavet eelduste ja arvestuspõhimõtete korrigeerimiseks, mida on vaja ajakohastatud bilansi koostamiseks, nagu on nõutud määruse (EL) 2021/23 artikli 25 lõike 4 punktis a, kooskõlas kohaldatava raamatupidamistavaga.

Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus täpsustab kahjumite summa, mille ta on kindlaks teinud, kuid mida ei saa ajakohastatud bilansis kajastada, kirjeldab selliste kahjumite kindlaksmääramise põhjuseid ning esitab nende tekke tõenäosuse ja aja.

5.   Kui omandiõiguse instrumendid ja võlainstrumendid või muud tagamata kohused konverteeritakse omakapitaliks, peab hindaja esitama hinnangu selliste uute aktsiate konverteerimisjärgsele omakapitali väärtusele, mis anti üle või emiteeriti tasuna konverteeritud kapitaliinstrumentide omanikele või muudele võlausaldajatele. Kõnealuse hinnangu alusel määratakse kindlaks konverteerimise määr või määrad vastavalt määruse (EL) 2021/23 artikli 33 lõike 7 punktile b.

Artikkel 16

Mõõtmisaluse valik

1.   Kõige asjakohasema(te) mõõtmisaluse(te) valimisel võtab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus arvesse artikli 15 lõike 1 kohaselt hinnatud mitmesuguseid kriisilahendusmeetmeid.

2.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus määrab õiglaste, usaldusväärsete ja realistlike eelduste alusel kindlaks rahavood, mida keskne vastaspool võib pärast kindlaks tehtud kriisilahendusmeetme(te) võtmist oma olemasolevatelt varadelt ja kohustustelt oodata, ning diskonteerib need lõike 6 kohaselt kindlaks määratud asjakohase määraga.

3.   Rahavood määratakse kindlaks asjakohasel koondtasandil.

4.   Kui artikli 15 lõikes 1 osutatud kriisilahendusmeetmed eeldavad, et tegevust jätkav keskne vastaspool säilitab varad ja kohustused, peab hindaja kasutama asjakohase mõõtmisalusena hoidmisväärtust.

Kui hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus peab hoidmisväärtust õiglaseks, usaldusväärseks ja realistlikuks, võib hoidmisväärtus ennustada turutingimuste normaliseerumist.

Hoidmisväärtust ei kasutata mõõtmisalusena, kui varad antakse vastavalt määruse (EL) 2021/23 artiklile 42 üle sildasutusena toimivale kesksele vastaspoolele või kui kasutatakse kõnealuse määruse artikli 40 kohast ettevõtte võõrandamise vahendit.

5.   Kui artikli 15 lõikes 1 osutatud kriisilahendusmeetmed näevad ette varade võõrandamise, peavad eeldatavad rahavood vastama artikli 17 lõikes 5 osutatud võõrandamisväärtusele, mida eeldatava võõrandamisperioodi puhul prognoositakse.

6.   Diskontomäär määratakse kindlaks, võttes arvesse mõõdetava vara või kohustuse puhul asjakohast rahavoogude ajastust, riskiprofiili, rahastamiskulusid ja turutingimusi, aga samuti kavandatavat võõrandamisstrateegiat ja keskse vastaspoole finantsseisundit pärast kriisilahendust.

Artikkel 17

Eeldatavate rahavoogude hindamise ja diskonteerimisega seotud spetsiifilised tegurid

1.   Rahavoogude hindamisel lähtub hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus mõõdetavate varade või kohustuste põhiomaduste kindlaksmääramisel oma eksperdihinnangust.

Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus lähtub oma eksperdihinnangust ka selle kindlaksmääramisel, kuidas kõnealuste varade või kohustuste jätkumine, võimalik uuendamine või refinantseerimine, väljavool või võõrandamine, nagu on ette nähtud artikli 15 lõikes 1 osutatud kriisilahendusmeetmega, mõjutab kõnealuseid rahavooge.

2.   Kui artikli 15 lõikes 1 osutatud kriisilahendusmeetmega on ette nähtud, et keskne vastaspool hoiab vara, säilitab kohustused või jätkab äritegevust, võib hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus võtta arvesse järgmisi tegureid, mis võivad mõjutada tulevasi rahavooge:

| a) | eelduste või ootuste muutumine pärast hindamiskuupäeva kooskõlas varasema pikaajalise suundumusega ja mõistliku aja jooksul, mis on kooskõlas varade kavandatud hoidmisaja või keskse vastaspoole finantsseisundi taastamiseks kavandatud ajaga; |
| --- | --- |

a)

eelduste või ootuste muutumine pärast hindamiskuupäeva kooskõlas varasema pikaajalise suundumusega ja mõistliku aja jooksul, mis on kooskõlas varade kavandatud hoidmisaja või keskse vastaspoole finantsseisundi taastamiseks kavandatud ajaga;

| b) | täiendavad või alternatiivsed hindamisalused või meetodid, mida hindaja peab sobivaks ja mis on kooskõlas käesoleva määrusega, sealhulgas seoses aktsiate omakapitali väärtuse hindamisega pärast konverteerimist. |
| --- | --- |

b)

täiendavad või alternatiivsed hindamisalused või meetodid, mida hindaja peab sobivaks ja mis on kooskõlas käesoleva määrusega, sealhulgas seoses aktsiate omakapitali väärtuse hindamisega pärast konverteerimist.

3.   Varade ja kohustuste rühmade või äritegevuse puhul, mis kavatsetakse lõpetada, võtab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus arvesse restruktureerimiskulusid ja -tulusid.

4.   Kui keskse vastaspoole olukord ei võimalda tal vara hoida või tegevust jätkata või kui kriisilahendusasutus peab võõrandamist muul põhjusel vajalikuks, et saavutada kriisilahenduse eesmärgid, hinnatakse eeldatavaid rahavooge võõrandamisväärtuses, mida asjaomasel võõrandamisperioodil oodatakse.

5.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus määrab võõrandamisväärtuse kindlaks rahavoogude alusel, millest on maha arvatud võõrandamiskulud ja mis tahes antud garantiide eeldatav väärtus, mida keskne vastaspool võib mõistlikult eeldada valitsevate turutingimuste alusel varade ja kohustuste nõuetekohase võõrandamise või üleandmise korral.

Võttes arvesse kriisilahendusskeemi raames võetavaid meetmeid, võib hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus määrata kindlaks võõrandamisväärtuse, kohaldades võimaliku kiirendatud müügi puhul kõnealuse müügi või üleandmise jälgitava turuhinna suhtes allahindlust.

Kui varadel puudub likviidne turg, võtab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus võõrandamisväärtuse kindlakstegemiseks arvesse jälgitavaid hindu turgudel, kus kaubeldakse sarnaste varadega, või mudelarvutusi, kasutades jälgitavaid turuparameetreid ja rakendades asjakohasel juhul vähese likviidsuse korral diskonteerimist.

6.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus võtab arvesse järgmisi tegureid, mis võivad mõjutada võõrandamisväärtust ja võõrandamiseks kuluvat aega:

| a) | sarnaste tehingute puhul täheldatud võõrandamisväärtused ja võõrandamiseks kulunud aeg, mida on asjakohaselt kohandatud, et võtta arvesse tehingupoolte ärimudelite ja finantsstruktuuride erinevusi; |
| --- | --- |

a)

sarnaste tehingute puhul täheldatud võõrandamisväärtused ja võõrandamiseks kulunud aeg, mida on asjakohaselt kohandatud, et võtta arvesse tehingupoolte ärimudelite ja finantsstruktuuride erinevusi;

| b) | konkreetse tehingu eelised või puudused tehingupoolte või teatava turuosaliste rühma jaoks; |
| --- | --- |

b)

konkreetse tehingu eelised või puudused tehingupoolte või teatava turuosaliste rühma jaoks;

| c) | vara või tegevuse konkreetsed tunnused, mis võivad olla olulised ainult võimalikule konkreetsele ostjale või turuosaliste teatavale rühmale; |
| --- | --- |

c)

vara või tegevuse konkreetsed tunnused, mis võivad olla olulised ainult võimalikule konkreetsele ostjale või turuosaliste teatavale rühmale;

| d) | eeldatava võõrandamise tõenäoline mõju keskse vastaspoole frantsiisiväärtusele. |
| --- | --- |

d)

eeldatava võõrandamise tõenäoline mõju keskse vastaspoole frantsiisiväärtusele.

7.   Äritegevuse väärtuse hindamisel ettevõtte võõrandamise või sildasutusena toimiva keskse vastaspoole vahendi kasutamiseks võib hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus võtta arvesse frantsiisiväärtuse mõistlikke prognoose. Sellistes frantsiisiväärtuse prognoosides võetakse arvesse varade uuendamist, avatud portfelli refinantseerimist või äritegevuse jätkumist või taastamist kriisilahendusmeetmete kontekstis.

8.   Kui hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus leiab, et vara või äritegevuse võõrandamiseks ei ole realistlikke väljavaateid, ei pea ta kindlaks määrama võõrandamisväärtust, vaid ta peab hindama asjaomaseid rahavooge tegevuse jätkumise või lõpetamise väljavaadete alusel.

Esimest lõiku ei kohaldata ettevõtte võõrandamise vahendi suhtes.

9.   Varade rühma või äritegevuse osade puhul, mis tõenäoliselt likvideeritakse tavalise maksejõuetusmenetluse käigus, võib hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus arvesse võtta võõrandamisväärtusi ja võõrandamiseks kulunud aega, mida on täheldatud samalaadsete ja sarnases olukorras varade oksjonitel.

Eeldatavate rahavoogude kindlaksmääramisel võtab hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus arvesse vähest likviidsust, võõrandamisväärtuse kindlakstegemiseks usaldusväärsete sisendite puudumist ja sellest tulenevat vajadust kasutada jälgimatutel sisenditel põhinevaid hindamismeetodeid.

Artikkel 18

Metoodika täiendava kahjumi puhvri arvutamiseks ja arvessevõtmiseks

1.   Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus võtab hindamisel arvesse puhvrit, mis kajastab fakte ja asjaolusid, mis toetavad selliste täiendavate kahjumite olemasolu, mille suurus või tekke aeg ei ole kindel.

Hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus selgitab ja põhjendab põhjalikult puhvri arvutusi toetavaid eeldusi.

2.   Puhvri summa kindlaksmääramisel teeb hindaja või määruse (EL) 2021/23 artikli 26 lõike 1 kohasel esialgsel väärtuse hindamisel kriisilahendusasutus kindlaks tegurid, mis võivad mõjutada tõenäoliselt vastu võetavate kriisilahendusmeetmete tulemusena eeldatavaid rahavooge.

IV PEATÜKK

Kriisilahenduse korral väärtuse hindamise ja võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisel väärtuse hindamise eraldamine ning metoodika võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisel väärtuse hindamise läbiviimiseks

Artikkel 19

Üldsätted

1.   Et määrata kindlaks aktsionäridele ja võlausaldajatele tavalise maksejõuetusmenetluse korral osaks saav kohtlemine, peab väärtuse hindamine põhinema üksnes faktidel ja asjaoludel, mis eksisteerisid kriisilahendusotsuse kuupäeval ja mille kohta võib mõistlikult eeldada, et need olid sel kuupäeval teada, ja mis oleksid mõjutanud keskse vastaspoole varade ja kohustuste mõõtmist sel kuupäeval, kui nad oleksid hindajale teada olnud.

2.   Et määrata kindlaks aktsionäridele ja võlausaldajatele kriisilahendusmenetluses tegelikult osaks saav kohtlemine, peab hindaja tuginema kättesaadavatele faktidele ja asjaoludele, mis eksisteerisid alates kuupäevast või kuupäevadest, mil aktsionärid ja võlausaldajad said hüvitist („tegelik kohtlemiskuupäev või -kuupäevad“).

3.   Väärtuse hindamisel aluseks võetavaks kuupäevaks on kriisilahendusotsuse kuupäev, mis võib erineda tegelikust kohtlemiskuupäevast.

Kui hindaja leiab, et tulude diskonteerimise mõju on ebaoluline, võib kriisilahendusmeetme võtmise kuupäeva seisuga diskonteerimata tulu võrrelda otse sellise hüpoteetilise tulu diskonteeritud summaga, mille aktsionärid ja võlausaldajad oleksid saanud juhul, kui keskse vastaspoole suhtes oleks kriisilahendusotsuse kuupäeval algatatud tavaline maksejõuetusmenetlus.

Artikkel 20

Varade ja nõuete inventarinimestik

1.   Hindaja koostab inventarinimestiku kõikidest kesksele vastaspoolele kuuluvatest tuvastatavatest ja tingimuslikest varadest.

Selline inventarinimestik peab sisaldama varasid, millega seotud rahavoogude olemasolu on tõestatud või põhjendatult eeldatav.

2.   Keskne vastaspool teeb hindajale kättesaadavaks kõigi keskse vastaspoole vastu olevate nõuete ja tingimuslike nõuete loetelu.

Selles loetelus liigitatakse kõik nõuded ja tingimuslikud nõuded vastavalt nende nõudeõiguse järgule tavalises maksejõuetusmenetluses. Hindajal on lubatud sõlmida kokkuleppeid, et saada spetsialistilt nõu või kasutada eksperditeadmisi küsimuses, kas nõuete järjestus on vastavuses kehtiva maksejõuetusõigusega.

3.   Hindaja märgib eraldi ära koormatud varad ja nende varadega tagatud nõuded.

Artikkel 21

Hindamise sammud

Et teha kindlaks, kas esineb määruse (EL) 2021/23 artikli 61 lõike 2 punktis c osutatud erinevusi kohtlemisel, hindab hindaja järgmist:

| a) | kohtlemine, mida aktsionärid ja võlausaldajad, kelle suhtes on võetud kriisilahendusmeetmeid, oleksid saanud, kui keskse vastaspoole suhtes oleks pärast kohaldatavate lepinguliste kohustuste ja muude tema tegevuseeskirjades sätestatud kokkulepete täielikku kohaldamist algatatud kriisilahenduse otsuse kuupäeval tavaline maksejõuetusmenetlus, võtmata arvesse avaliku sektori antavat mis tahes erakorralist finantstoetust; |
| --- | --- |

a)

kohtlemine, mida aktsionärid ja võlausaldajad, kelle suhtes on võetud kriisilahendusmeetmeid, oleksid saanud, kui keskse vastaspoole suhtes oleks pärast kohaldatavate lepinguliste kohustuste ja muude tema tegevuseeskirjades sätestatud kokkulepete täielikku kohaldamist algatatud kriisilahenduse otsuse kuupäeval tavaline maksejõuetusmenetlus, võtmata arvesse avaliku sektori antavat mis tahes erakorralist finantstoetust;

| b) | ümberstruktureeritud nõuete väärtus pärast kriisilahendusõiguste ja -vahendite rakendamist ning muude selliste tulude väärtus, mida aktsionärid ja võlausaldajaid said tegelikul kohtlemiskuupäeval või tegelikel kohtlemiskuupäevadel, diskonteerituna kriisilahendusotsuse kuupäeva järgi, kui seda peetakse vajalikuks, et võimaldada õiglast võrdlust punktis a osutatud kohtlemisega; |
| --- | --- |

b)

ümberstruktureeritud nõuete väärtus pärast kriisilahendusõiguste ja -vahendite rakendamist ning muude selliste tulude väärtus, mida aktsionärid ja võlausaldajaid said tegelikul kohtlemiskuupäeval või tegelikel kohtlemiskuupäevadel, diskonteerituna kriisilahendusotsuse kuupäeva järgi, kui seda peetakse vajalikuks, et võimaldada õiglast võrdlust punktis a osutatud kohtlemisega;

| c) | kas punktis a osutatud kohtlemine on parem kui punktis b osutatud kohtlemine iga võlausaldaja puhul vastavalt nende nõudeõiguse järgule tavalises maksejõuetusmenetluses, nagu on kindlaks määratud artiklis 20. |
| --- | --- |

c)

kas punktis a osutatud kohtlemine on parem kui punktis b osutatud kohtlemine iga võlausaldaja puhul vastavalt nende nõudeõiguse järgule tavalises maksejõuetusmenetluses, nagu on kindlaks määratud artiklis 20.

Artikkel 22

Aktsionäridele ja võlausaldajatele tavalise maksejõuetusmenetluse korral osaks saava kohtlemise kindlaksmääramine

1.   Artikli 21 punkti a kohase väärtuse hindamise meetodi puhul määratakse kindlaks tavapärase maksejõuetusmenetluse korral eeldatava rahavoo diskonteeritud summa.

2.   Eeldatavad rahavood diskonteeritakse määra(de)ga, mis kajastavad asjakohasel juhul kas selliste eeldatavate rahavoogudega seotud ajastust, kriisilahendusotsuse kuupäevast alates valitsenud asjaolusid, riskivabasid intressimäärasid, samalaadsete üksuste poolt emiteeritud samalaadsete finantsinstrumentide riskipreemiaid, turutingimusi või potentsiaalsete ostjate kohaldatavaid diskontomäärasid ja hinnatava elemendi või hinnatavate elementide muid asjakohaseid omadusi.

3.   Lõikes 2 diskontomäära arvutamiseks sätestatud metoodikat ei kasutata juhul, kui kohaldatavas maksejõuetusõiguses või -tavas on kindlaks määratud väärtuse hindamise jaoks olulised konkreetsed diskontomäärad.

4.   Hindaja võtab tavalise maksejõuetusmenetluse korral eeldatava rahavoo diskonteeritud summa kindlaksmääramisel arvesse järgmist:

| a) | asjaomases jurisdiktsioonis kohaldatavad keskse vastaspoole tegevuseeskirjad, lepingulised kokkulepped, maksejõuetusõigus ja -tavad, mis võivad väärtuse hindamist mõjutada; |
| --- | --- |

a)

asjaomases jurisdiktsioonis kohaldatavad keskse vastaspoole tegevuseeskirjad, lepingulised kokkulepped, maksejõuetusõigus ja -tavad, mis võivad väärtuse hindamist mõjutada;

| b) | mõistlikult prognoositavad haldus-, tehingu-, hooldus-, võõrandamis- ja muud kulud, mida haldur või pankrotihaldur peaks kandma, aga ka rahastamiskulud; |
| --- | --- |

b)

mõistlikult prognoositavad haldus-, tehingu-, hooldus-, võõrandamis- ja muud kulud, mida haldur või pankrotihaldur peaks kandma, aga ka rahastamiskulud;

| c) | teave hiljuti samalaadsetes üksustes aset leidnud maksejõuetusmenetluste kohta, kui selline teave on kättesaadav ja asjakohane; |
| --- | --- |

c)

teave hiljuti samalaadsetes üksustes aset leidnud maksejõuetusmenetluste kohta, kui selline teave on kättesaadav ja asjakohane;

| d) | vastavalt artiklile 23 arvutatud hinnang kliirivate liikmete kantud otseste asenduskulude kohta. |
| --- | --- |

d)

vastavalt artiklile 23 arvutatud hinnang kliirivate liikmete kantud otseste asenduskulude kohta.

5.   Aktiivsel turul kaubeldavate varade puhul kasutab hindaja turul täheldatud hinda, välja arvatud juhul, kui konkreetsed asjaolud pärsivad keskse vastaspoole varade turustatavust.

Varade puhul, millega aktiivsel turul ei kaubelda, võtab hindaja eeldatavate rahavoogude summa ja ajastuse kindlaksmääramisel arvesse järgmisi tegureid:

| a) | hinnad, mida on täheldatud aktiivsetel turgudel, kus kaubeldakse samalaadsete varadega; |
| --- | --- |

a)

hinnad, mida on täheldatud aktiivsetel turgudel, kus kaubeldakse samalaadsete varadega;

| b) | hinnad, mida on samalaadsete ja sarnases olukorras varade puhul täheldatud tavalistes maksejõuetusmenetlustes või muidu pingelises olukorras toimunud tehingutes; |
| --- | --- |

b)

hinnad, mida on samalaadsete ja sarnases olukorras varade puhul täheldatud tavalistes maksejõuetusmenetlustes või muidu pingelises olukorras toimunud tehingutes;

| c) | hinnad, mida on täheldatud tehingutes, mis hõlmavad ettevõtte müüki või üleandmist sildasutusena toimivale kesksele vastaspoolele sarnaste üksustega seotud kriisilahenduse kontekstis; |
| --- | --- |

c)

hinnad, mida on täheldatud tehingutes, mis hõlmavad ettevõtte müüki või üleandmist sildasutusena toimivale kesksele vastaspoolele sarnaste üksustega seotud kriisilahenduse kontekstis;

| d) | tõenäosus, et vara tekitab tavalise maksejõuetusmenetluse käigus sissetulevaid netorahavooge; |
| --- | --- |

d)

tõenäosus, et vara tekitab tavalise maksejõuetusmenetluse käigus sissetulevaid netorahavooge;

| e) | konkreetse võõrandamisperioodi jooksul oodatavad turutingimused, sealhulgas turu sügavus ja võime selle perioodi jooksul sellises mahus varasid vahetada, ning |
| --- | --- |

e)

konkreetse võõrandamisperioodi jooksul oodatavad turutingimused, sealhulgas turu sügavus ja võime selle perioodi jooksul sellises mahus varasid vahetada, ning

| f) | konkreetse võõrandamisperioodi pikkus, mis kajastab kohaldatava maksejõuetusõiguse mõju. |
| --- | --- |

f)

konkreetse võõrandamisperioodi pikkus, mis kajastab kohaldatava maksejõuetusõiguse mõju.

6.   Hindaja peab kaaluma, kas keskse vastaspoole finantsseisund oleks mõjutanud eeldatavaid rahavoogusid, sealhulgas kitsendanud haldurile potentsiaalsete ostjatega läbirääkimiste pidamisel võimaldatud mänguruumi.

7.   Kui asjaomase maksejõuetusraamistiku kohaldatavatest sätetest ei tulene teisiti, peavad rahavood võimaluse korral kajastama võlausaldajate lepingulisi, seadusest tulenevaid või muid juriidilisi õigusi või tavapäraseid maksejõuetustavasid.

8.   Väärtuse hindamise käigus arvutatud hüpoteetilised tulud jaotatakse aktsionäride ja võlausaldajate vahel vastavalt nende nõudeõiguse järgule kohaldatava maksejõuetusõiguse alusel, nagu on kindlaks määratud artiklis 20.

Artikkel 23

Kliirivate liikmete otsesed asenduskulud tavalise maksejõuetusmenetluse korral

1.   Artikli 22 lõike 4 punktis d osutatud kulude arvutamisel võtab hindaja arvesse majanduslikult mõistlikku prognoosi otseste asenduskulude kohta, mida kliirivad liikmed kannavad asjakohase ajavahemiku jooksul võrreldava netopositsiooni taasavamiseks turul, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/23 artikli 61 lõike 3 esimese lõigu punktis c.

2.   Hindaja võtab arvesse kliirivate liikmete järgmisi kulusid:

| a) | kliirivate liikmete hüpoteetilised krediidiriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes võrreldavate netopositsioonide taasavamise ajal, kui need positsioonid oleksid kuni selle kuupäevani olnud keskse vastaspoole suhtes avatud; |
| --- | --- |

a)

kliirivate liikmete hüpoteetilised krediidiriski positsioonid keskse vastaspoole suhtes võrreldavate netopositsioonide taasavamise ajal, kui need positsioonid oleksid kuni selle kuupäevani olnud keskse vastaspoole suhtes avatud;

| b) | likviidsus- ja kontsentratsioonikulud, mida kliirivad liikmed kannavad võrreldavate netopositsioonide taasavamisel; |
| --- | --- |

b)

likviidsus- ja kontsentratsioonikulud, mida kliirivad liikmed kannavad võrreldavate netopositsioonide taasavamisel;

| c) | olulised vältimatud tegevuskulud, mida kliirivad liikmed kannavad seoses kliirivate liikmete ja mis tahes vastaspoole või keskse vastaspoole vaheliste uute ühenduste või tehingutega, sealhulgas liikme-, kauplemis-, kliiring-, makse-, arveldus- ja hoidmistasud; |
| --- | --- |

c)

olulised vältimatud tegevuskulud, mida kliirivad liikmed kannavad seoses kliirivate liikmete ja mis tahes vastaspoole või keskse vastaspoole vaheliste uute ühenduste või tehingutega, sealhulgas liikme-, kauplemis-, kliiring-, makse-, arveldus- ja hoidmistasud;

| d) | täiendav oluline rahastamiskulu, mis tuleneb kohaldatavate võimendustagatise nõuete ja tagatisfondi sissemaksete erinevusest ning mis on seotud netopositsioonide taasavamisega mis tahes vastaspoole või keskse vastaspoole suhtes. |
| --- | --- |

d)

täiendav oluline rahastamiskulu, mis tuleneb kohaldatavate võimendustagatise nõuete ja tagatisfondi sissemaksete erinevusest ning mis on seotud netopositsioonide taasavamisega mis tahes vastaspoole või keskse vastaspoole suhtes.

Artikkel 24

Aktsionäridele ja võlausaldajatele kriisilahendusmenetluses tegelikult osaks saanud kohtlemise kindlakstegemine

1.   Hindaja teeb kindlaks kõik pärast kapitaliinstrumentide allahindamist või konverteerimist ja kriisilahendusmeetmete võtmist veel rahuldamata nõuded ja määrab need nõuded juriidilistele ja füüsilistele isikutele, kes olid kriisilahendusotsuse kuupäeval keskse vastaspoole aktsionärid või võlausaldajad.

Hindaja määrab kooskõlas lõigetega 2, 3 ja 4 kindlaks selliste juriidiliste ja füüsiliste isikute tegeliku kohtlemise, kes olid kriisilahendusotsuse kuupäeval keskse vastaspoole aktsionärid ja võlausaldajad, välja arvatud juhul, kui need isikud saavad kriisilahenduse tulemusena rahalist hüvitist.

2.   Kui juriidilised ja füüsilised isikud, kes olid kriisilahendusotsuse kuupäeval keskse vastaspoole aktsionärid või võlausaldajad, saavad kriisilahendusmenetluse tulemusena hüvitiseks omakapitaliinstrumente, määrab hindaja kindlaks nende tegeliku kohtlemise, esitades hinnangu konverteeritud kapitaliinstrumentide, võlainstrumentide või muude tagamata kohustuste omanikele tasuks üle antud või emiteeritud aktsiate koguväärtuse kohta. See hinnang võib põhineda turuhinnal, mis on saadud üldtunnustatud hindamismeetodite kohase hindamise tulemusena.

3.   Kui juriidilised ja füüsilised isikud, kes olid kriisilahendusotsuse kuupäeval keskse vastaspoole aktsionärid ja võlausaldajad, saavad kriisilahenduse tulemusena võlakompensatsiooni, määrab hindaja kindlaks tegeliku kohtlemise, võttes arvesse lepinguliste rahavoogude muutusi, mis tulenevad allahindamisest või konverteerimisest ning muude kriisilahendusmeetmete ja käesoleva määruse artikli 22 lõikes 2 sätestatud metoodika kohaselt arvutatud asjakohase diskontomäära kohaldamisest.

4.   Rahuldamata nõuete puhul võib hindaja koos lõigetes 2 ja 3 kirjeldatud teguritega arvesse võtta ka hindu, mida on täheldatud aktiivsetel turgudel samade või samalaadsete instrumentide puhul, mille on emiteerinud kriisilahendusmenetluses olev keskne vastaspool või muud samalaadsed üksused, juhul kui need andmed on kättesaadavad.

5.   Kui hindaja võrdleb aktsionäride ja võlausaldajate tegelikku kohtlemist kriisilahenduse korral väärtuse hindamisega võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamisel, võtab ta arvesse ka kliirivate liikmete tegelikke otseseid asenduskulusid, mis on loetletud artikli 23 lõikes 2.

Artikkel 25

Hindamisaruanne

Hindaja koostab kriisilahendusasutusele hindamisaruande, mis sisaldab järgmisi elemente:

| a) | väärtuse hindamise kokkuvõte, sealhulgas ülevaade hindamisvahemikest ja hindamise ebakindluse allikatest; |
| --- | --- |

a)

väärtuse hindamise kokkuvõte, sealhulgas ülevaade hindamisvahemikest ja hindamise ebakindluse allikatest;

| b) | selgitus peamiste kasutatud metoodikate ja eelduste kohta ning selle kohta, kui tundlik on väärtuse hinnang nende suhtes; |
| --- | --- |

b)

selgitus peamiste kasutatud metoodikate ja eelduste kohta ning selle kohta, kui tundlik on väärtuse hinnang nende suhtes;

| c) | võimaluse korral selgitus selle kohta, miks väärtuse hinnang erineb muudest asjakohastest hinnangutest, sealhulgas hinnangutest, mis on koostatud vastavalt määrusele (EL) 2021/23, või muudest usaldatavusnõuete kohastest või arvestuslikest hinnangutest. |
| --- | --- |

c)

võimaluse korral selgitus selle kohta, miks väärtuse hinnang erineb muudest asjakohastest hinnangutest, sealhulgas hinnangutest, mis on koostatud vastavalt määrusele (EL) 2021/23, või muudest usaldatavusnõuete kohastest või arvestuslikest hinnangutest.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 22, 22.1.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

5

---

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1617,

8. august 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | 17. novembril 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/2011 (2) (edaspidi „esialgne määrus“) millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit kiudoptiliste kaablite (edaspidi „kiudoptilised kaablid“ või „uurimisalune toode“) impordi suhtes. Esialgu kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks jäi vahemikku 19,7–44 % (edaspidi „esialgu kehtestatud dumpinguvastane tollimaks“). |
| --- | --- |

(1)

17. novembril 2021 võttis komisjon vastu rakendusmääruse (EL) 2021/2011 (2) (edaspidi „esialgne määrus“) millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit kiudoptiliste kaablite (edaspidi „kiudoptilised kaablid“ või „uurimisalune toode“) impordi suhtes. Esialgu kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks jäi vahemikku 19,7–44 % (edaspidi „esialgu kehtestatud dumpinguvastane tollimaks“).

2

| (2) | Uurimisaluse toote suhtes kohaldatakse ka lõplikku tasakaalustavat tollimaksu vahemikus 5,1–10,3 %, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/72 (3) (parandatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/469) (4). See tasakaalustav tollimaks ei ole siiski käesoleva kordusuurimise teema. Pärast uurimisaluse toote suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist vähendati lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikku 14,6–33,7 %-le, et vältida subsideerimise mõju kahekordset tasakaalustamist. |
| --- | --- |

(2)

Uurimisaluse toote suhtes kohaldatakse ka lõplikku tasakaalustavat tollimaksu vahemikus 5,1–10,3 %, mis kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/72 (3) (parandatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2022/469) (4). See tasakaalustav tollimaks ei ole siiski käesoleva kordusuurimise teema. Pärast uurimisaluse toote suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamist vähendati lõpliku dumpinguvastase tollimaksu vahemikku 14,6–33,7 %-le, et vältida subsideerimise mõju kahekordset tasakaalustamist.

3

4

1.2.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamise taotlus

Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise algatamise taotlus

| (3) | Komisjon sai kooskõlas alusmääruse artikliga 12 taotluse algatada uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete absorptsiooni käsitlev kordusuurimine. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai kooskõlas alusmääruse artikliga 12 taotluse algatada uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete absorptsiooni käsitlev kordusuurimine.

| (4) | Taotluse esitas Europacable (edaspidi „taotluse esitaja“) 28. oktoobril 2022 liidu tootjate nimel. Taotluse esitaja toodang moodustab üle 25 % kiudoptiliste kaablite kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitas Europacable (edaspidi „taotluse esitaja“) 28. oktoobril 2022 liidu tootjate nimel. Taotluse esitaja toodang moodustab üle 25 % kiudoptiliste kaablite kogutoodangust liidus.

| (5) | Taotluse esitaja esitas piisavalt tõendeid selle kohta, et pärast esialgset uurimisperioodi on Hiina ekspordihinnad langenud ja et Hiina ekspordihindade langemine vähendas kehtivate meetmete kavandatud parandavat mõju. Taotluses esitatud tõendid näitasid, et ekspordihindade langust ei saa seletada põhitooraine hinna ega muude kulude vähenemise ega tootevaliku muutusega. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse esitaja esitas piisavalt tõendeid selle kohta, et pärast esialgset uurimisperioodi on Hiina ekspordihinnad langenud ja et Hiina ekspordihindade langemine vähendas kehtivate meetmete kavandatud parandavat mõju. Taotluses esitatud tõendid näitasid, et ekspordihindade langust ei saa seletada põhitooraine hinna ega muude kulude vähenemise ega tootevaliku muutusega.

1.3.   Dumpinguvastase uurimise taasalustamine

Dumpinguvastase uurimise taasalustamine

| (6) | 8. detsembril 2022 andis komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (edaspidi „taasalustamisteade“) teada dumpinguvastase uurimise taasalustamisest (5). |
| --- | --- |

(6)

8. detsembril 2022 andis komisjon Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (edaspidi „taasalustamisteade“) teada dumpinguvastase uurimise taasalustamisest (5).

Euroopa Liidu Teatajas

5

| (7) | Kordusuurimine käsitles kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, mis on sätestatud esialgse määruse (muudetud ja parandatud kujul) artikli 1 lõikes 2. |
| --- | --- |

(7)

Kordusuurimine käsitles kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse, mis on sätestatud esialgse määruse (muudetud ja parandatud kujul) artikli 1 lõikes 2.

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (8) | Taasalustamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid komisjoniga ühendust võtma, et nad saaksid osaleda kordusuurimises. Lisaks teavitas komisjon isiklikult taotluse esitajat, eksportivaid tootjaid, teadaolevalt asjaga seotud importijaid ja asjaomase riigi ametiasutusi kordusuurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(8)

Taasalustamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid komisjoniga ühendust võtma, et nad saaksid osaleda kordusuurimises. Lisaks teavitas komisjon isiklikult taotluse esitajat, eksportivaid tootjaid, teadaolevalt asjaga seotud importijaid ja asjaomase riigi ametiasutusi kordusuurimise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (9) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(9)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.5.   Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Hiina Rahvavabariigi eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (10) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina eksportivatel tootjatel esitada taasalustamisteates märgitud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla huvitatud kordusuurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon kõigil Hiina eksportivatel tootjatel esitada taasalustamisteates märgitud teabe. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks teised tootjad, kes võiksid olla huvitatud kordusuurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (11) | Üksteist Hiina eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kahest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid olid FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. ja tema sidusettevõtjad (edaspidi „FTT kontsern“) ning Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. ja tema sidusettevõtjad (edaspidi „ZTT kontsern“). Valimisse kaasatud eksportivate tootjate eksport moodustas absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil (1. oktoobrist 2021 kuni 30. septembrini 2022) 58 % Hiinast liitu suunatud kiudoptiliste kaablite ekspordi hinnangulisest kogumahust. Moodustatud valim oli identne selle uurimise valimiga, mille põhjal esialgne tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgne uurimine“). |
| --- | --- |

(11)

Üksteist Hiina eksportivat tootjat esitasid nõutud teabe ja olid nõus valimisse kuuluma. Vastavalt alusmääruse artikli 17 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kahest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid olid FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. ja tema sidusettevõtjad (edaspidi „FTT kontsern“) ning Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. ja tema sidusettevõtjad (edaspidi „ZTT kontsern“). Valimisse kaasatud eksportivate tootjate eksport moodustas absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil (1. oktoobrist 2021 kuni 30. septembrini 2022) 58 % Hiinast liitu suunatud kiudoptiliste kaablite ekspordi hinnangulisest kogumahust. Moodustatud valim oli identne selle uurimise valimiga, mille põhjal esialgne tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgne uurimine“).

| (12) | Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati. |
| --- | --- |

(12)

Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 konsulteeriti valimi moodustamisel kõigi teadaolevate asjaomaste eksportivate tootjate ja asjaomase riigi ametiasutustega. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati.

1.6.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (13) | Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada taasalustamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et otsustada, kas valimi moodustamine on vajalik, ja moodustada vajaduse korral valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada taasalustamisteates nimetatud teabe.

| (14) | Nõutud teabe esitas kaks äriühingut (Cable 77 Danmark Aps ja Connect Com GmbH), kes nõustusid valimisse kuuluma. Pärast neilt saadud väljavõttelise uuringu jaoks vajaliku teabe analüüsimist otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja, ja palus mõlemal koostööd tegeval äriühingul vastata sõltumatute importijate küsimustikus esitatud küsimustele. |
| --- | --- |

(14)

Nõutud teabe esitas kaks äriühingut (Cable 77 Danmark Aps ja Connect Com GmbH), kes nõustusid valimisse kuuluma. Pärast neilt saadud väljavõttelise uuringu jaoks vajaliku teabe analüüsimist otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja, ja palus mõlemal koostööd tegeval äriühingul vastata sõltumatute importijate küsimustikus esitatud küsimustele.

1.7.   Küsimustike vastused ja kontrollkäigud

Küsimustike vastused ja kontrollkäigud

| (15) | Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele ja äriühingutele, kes esitasid teabe, mida paluti sõltumatutelt importijatelt. Küsimustikud tehti algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (6). |
| --- | --- |

(15)

Komisjon saatis küsimustikud valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele ja äriühingutele, kes esitasid teabe, mida paluti sõltumatutelt importijatelt. Küsimustikud tehti algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (6).

6

| (16) | Üks nendest äriühingutest, sõltumatu importija Cable 77 Danmark Aps (Taani), vastas küsimustikule osaliselt. Komisjon saatis äriühingule puudustele viitava kirja, milles palus esitada lisateavet. Äriühing ei vastanud sellele. Teine äriühing, Connect Com GmbH (Saksamaa), teavitas komisjoni, et muudatuste arvessevõtmist käsitleva kordusuurimise perioodil ta uurimisalust toodet Hiinast ei importinud, vaid ostis seda liidus asuvatelt äriühingutelt. Seepärast ei käsitanud komisjon asjaomast äriühingut alusmääruse tähenduses käesoleva kordusuurimise raames sõltumatu importijana. Seepärast ei kontrollinud komisjon nende kahe äriühingu esitatud teavet ega kasutanud seda teavet käesolevas kordusuurimises. |
| --- | --- |

(16)

Üks nendest äriühingutest, sõltumatu importija Cable 77 Danmark Aps (Taani), vastas küsimustikule osaliselt. Komisjon saatis äriühingule puudustele viitava kirja, milles palus esitada lisateavet. Äriühing ei vastanud sellele. Teine äriühing, Connect Com GmbH (Saksamaa), teavitas komisjoni, et muudatuste arvessevõtmist käsitleva kordusuurimise perioodil ta uurimisalust toodet Hiinast ei importinud, vaid ostis seda liidus asuvatelt äriühingutelt. Seepärast ei käsitanud komisjon asjaomast äriühingut alusmääruse tähenduses käesoleva kordusuurimise raames sõltumatu importijana. Seepärast ei kontrollinud komisjon nende kahe äriühingu esitatud teavet ega kasutanud seda teavet käesolevas kordusuurimises.

| (17) | Komisjon otsis ja kontrollis või ristkontrollis kõiki valimisse kaasatud eksportivate tootjate esitatud andmeid, mida ta asjaomase kordusuurimise raames vajalikuks pidas. COVID-19 puhangu tõttu ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike äriühingute FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd ja Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. (mõlemad kuuluvad FTT kontserni) valdustesse ning samuti äriühingute Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., ZTT International Limited ja ZTT Europe GmbH (kõik kuuluvad ZTT kontserni) valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon äriühingute esitatud teavet kaugmeetodil videokonverentsi teel kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (7). |
| --- | --- |

(17)

Komisjon otsis ja kontrollis või ristkontrollis kõiki valimisse kaasatud eksportivate tootjate esitatud andmeid, mida ta asjaomase kordusuurimise raames vajalikuks pidas. COVID-19 puhangu tõttu ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 16 kohaseid kontrollkäike äriühingute FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd ja Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. (mõlemad kuuluvad FTT kontserni) valdustesse ning samuti äriühingute Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., ZTT International Limited ja ZTT Europe GmbH (kõik kuuluvad ZTT kontserni) valdustesse. Selle asemel ristkontrollis komisjon äriühingute esitatud teavet kaugmeetodil videokonverentsi teel kooskõlas oma teatega COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (7).

7

| (18) | Lisaks tegi komisjon alusmääruse artikli 16 kohaselt kontrollkäigud järgmiste FTT kontserni kuuluvate ja liidus asuvate seotud importijate valdustesse:






  — | FiberHome International Germany GmbH, Saksamaa; |
| --- | --- | --- |

(18)

Lisaks tegi komisjon alusmääruse artikli 16 kohaselt kontrollkäigud järgmiste FTT kontserni kuuluvate ja liidus asuvate seotud importijate valdustesse:

—

FiberHome International Germany GmbH, Saksamaa;

| — | FiberHome International Poland Sp. z o.o., Poola. |
| --- | --- |

—

FiberHome International Poland Sp. z o.o., Poola.

1.8.   Absorptsiooni käsitleva kordusuurimisega hõlmatud ajavahemik

Absorptsiooni käsitleva kordusuurimisega hõlmatud ajavahemik

| (19) | Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise periood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2021 kuni 30. septembrini 2022. Esialgne uurimine toimus 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020. |
| --- | --- |

(19)

Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise periood hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2021 kuni 30. septembrini 2022. Esialgne uurimine toimus 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020.

1.9.   Märkused taotluse ja uurimise algatamise kohta

Märkused taotluse ja uurimise algatamise kohta

| (20) | Komisjon sai taotluse ja uurimise algatamise kohta märkused esialgse uurimise käigus koostööd teinud sõltumatult importijalt Connect Com GmbH (edaspidi „Connect Com“). |
| --- | --- |

(20)

Komisjon sai taotluse ja uurimise algatamise kohta märkused esialgse uurimise käigus koostööd teinud sõltumatult importijalt Connect Com GmbH (edaspidi „Connect Com“).

| (21) | Connect Com väitis, et keskmine hind kaablikilomeetri kohta ei olnud oluline näitaja kontrollimaks, kas dumpinguvastaste tollimaksude muudatusi on arvesse võetud, sest suure kiudude arvuga kaablite hind kaablikilomeetri kohta oli kõrgem kui väikese kiudude arvuga kaablite hind. Connect Com väitis, et keskmise hinna langus kaablikilomeetri kohta oli põhjustatud tootevaliku muutusest enne ja pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. |
| --- | --- |

(21)

Connect Com väitis, et keskmine hind kaablikilomeetri kohta ei olnud oluline näitaja kontrollimaks, kas dumpinguvastaste tollimaksude muudatusi on arvesse võetud, sest suure kiudude arvuga kaablite hind kaablikilomeetri kohta oli kõrgem kui väikese kiudude arvuga kaablite hind. Connect Com väitis, et keskmise hinna langus kaablikilomeetri kohta oli põhjustatud tootevaliku muutusest enne ja pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist.

| (22) | Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et taotluse esitaja tugines uurimisaluse toote impordihindade puhul Eurostati TARICi andmebaasile, mis on tavapärane, kuna statistilisi andmeid kogutakse tervikliku tootekirjelduse ja mitte individuaalsete tooteliikide alusel. Komisjon pidas neid andmeid kordusuurimise taasalustamiseks piisavaks. Lisaks sellele märgiti, et Connect Com ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et impordihinna vähenemise põhjustas tootevaliku muutus. Komisjon kogus kordusuurimise käigus üksikasjalikumaid andmeid tooteliigi tasandil, lähtudes toote kontrollnumbritest, ja tal oli võimalik võrrelda samasuguste tooteliikide hindu, nagu on selgitatud põhjenduses 40. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et taotluse esitaja tugines uurimisaluse toote impordihindade puhul Eurostati TARICi andmebaasile, mis on tavapärane, kuna statistilisi andmeid kogutakse tervikliku tootekirjelduse ja mitte individuaalsete tooteliikide alusel. Komisjon pidas neid andmeid kordusuurimise taasalustamiseks piisavaks. Lisaks sellele märgiti, et Connect Com ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et impordihinna vähenemise põhjustas tootevaliku muutus. Komisjon kogus kordusuurimise käigus üksikasjalikumaid andmeid tooteliigi tasandil, lähtudes toote kontrollnumbritest, ja tal oli võimalik võrrelda samasuguste tooteliikide hindu, nagu on selgitatud põhjenduses 40. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (23) | Connect Com väitis veel, et kilogrammid ja tonnid ei ole mõõtühikutena kaabliäris tavapärased. Tavapärased mõõtühikud olevat kaablite puhul meetrid või kilomeetrid. |
| --- | --- |

(23)

Connect Com väitis veel, et kilogrammid ja tonnid ei ole mõõtühikutena kaabliäris tavapärased. Tavapärased mõõtühikud olevat kaablite puhul meetrid või kilomeetrid.

| (24) | Komisjon märkis, et nagu Eurostati TARICi andmebaasi kõigi muude toodete puhul, on uurimisaluse toote impordikogused saadaval lisaks kaablikilomeetritele ka tonnides/kilogrammides. Taotluse esitaja taotluses olid märgitud (asjaomased) impordikogused mõlema ühiku alusel koos iga ühiku asjaomase hinnaga. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon märkis, et nagu Eurostati TARICi andmebaasi kõigi muude toodete puhul, on uurimisaluse toote impordikogused saadaval lisaks kaablikilomeetritele ka tonnides/kilogrammides. Taotluse esitaja taotluses olid märgitud (asjaomased) impordikogused mõlema ühiku alusel koos iga ühiku asjaomase hinnaga. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (25) | Connect Com väitis, et ainult 2022. aasta esimese poole lõpuni kehtinud hindade arvessevõtmine, nagu taotluses märgitud, andis moonutatud tulemuse, sest hinnad tõusid uuesti 2022. aasta juunis ja eeldati, et tõus jätkub ka 2022. aasta teises pooles. |
| --- | --- |

(25)

Connect Com väitis, et ainult 2022. aasta esimese poole lõpuni kehtinud hindade arvessevõtmine, nagu taotluses märgitud, andis moonutatud tulemuse, sest hinnad tõusid uuesti 2022. aasta juunis ja eeldati, et tõus jätkub ka 2022. aasta teises pooles.

| (26) | Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et võttes arvesse taotluse esitamise kuupäeva, oli taotluses kasutatud ajavahemik, millega näidati 30. juunil 2022 lõppevaid suundumusi, kõige hiljutisem ajavahemik, mille kohta olid taotluse esitamise ajal taotluse esitajatele saadaval kõik andmed. Lisaks hindas komisjon kordusuurimise ajal hindu, mis kehtisid kuni absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi lõpuni, st 30. septembrini 2022. Sellest tuleneb, et ajavahemik, mille jooksul Connect Comi sõnul hinnad tõusid, oli osaliselt absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodiga hõlmatud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et võttes arvesse taotluse esitamise kuupäeva, oli taotluses kasutatud ajavahemik, millega näidati 30. juunil 2022 lõppevaid suundumusi, kõige hiljutisem ajavahemik, mille kohta olid taotluse esitamise ajal taotluse esitajatele saadaval kõik andmed. Lisaks hindas komisjon kordusuurimise ajal hindu, mis kehtisid kuni absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi lõpuni, st 30. septembrini 2022. Sellest tuleneb, et ajavahemik, mille jooksul Connect Comi sõnul hinnad tõusid, oli osaliselt absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodiga hõlmatud. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (27) | Samuti vaidlustas Connect Com väidetavalt langenud hindade ja tollimaksude kehtestamise vahelise põhjusliku seose. Ta väitis, et hinnad langesid järsult juba alates 2021. aasta augustist kuni 2021. aasta septembrini enne tollimaksude kehtestamist ja et sellele järgnenud hinnalangus 10 eurolt 2021. aasta detsembris 7 eurole 2022. aasta juunis ei olnud enam oluline ega seotud meetmete kehtestamisega. |
| --- | --- |

(27)

Samuti vaidlustas Connect Com väidetavalt langenud hindade ja tollimaksude kehtestamise vahelise põhjusliku seose. Ta väitis, et hinnad langesid järsult juba alates 2021. aasta augustist kuni 2021. aasta septembrini enne tollimaksude kehtestamist ja et sellele järgnenud hinnalangus 10 eurolt 2021. aasta detsembris 7 eurole 2022. aasta juunis ei olnud enam oluline ega seotud meetmete kehtestamisega.

| (28) | Vastavalt alusmääruse artiklile 12, kui esineb piisavalt tõendeid tollimaksude muudatuste arvessevõtmise kohta, võib esialgse uurimise mis tahes huvitatud isiku taotlusel uuesti alustada. Komisjon hindas taotluse esitaja esitatud tõendeid selle kohta, et pärast esialgset uurimisperioodi on Hiina ekspordihinnad langenud. Seda teavet arvesse võttes otsustas komisjon algatada absorptsiooni käsitleva kordusuurimise. Lisaks sellele võimaldab alusmääruse artikli 12 lõige 2 komisjonil võtta arvesse tõendeid hinna vähenemise kohta pärast esialgset uurimisperioodi ja enne tollimaksude kehtestamist, mis kehtib Connect Comi käsitletud tõendite puhul. Seetõttu lükati Connect Comi esitatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Vastavalt alusmääruse artiklile 12, kui esineb piisavalt tõendeid tollimaksude muudatuste arvessevõtmise kohta, võib esialgse uurimise mis tahes huvitatud isiku taotlusel uuesti alustada. Komisjon hindas taotluse esitaja esitatud tõendeid selle kohta, et pärast esialgset uurimisperioodi on Hiina ekspordihinnad langenud. Seda teavet arvesse võttes otsustas komisjon algatada absorptsiooni käsitleva kordusuurimise. Lisaks sellele võimaldab alusmääruse artikli 12 lõige 2 komisjonil võtta arvesse tõendeid hinna vähenemise kohta pärast esialgset uurimisperioodi ja enne tollimaksude kehtestamist, mis kehtib Connect Comi käsitletud tõendite puhul. Seetõttu lükati Connect Comi esitatud väide tagasi.

1.10.   Avalikustamine

Avalikustamine

| (29) | Komisjon tegi 1. juunil 2023 teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses muuta Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. Komisjon sai märkused FTT kontsernilt, ZTT kontsernilt ja Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd-lt (edaspidi „TFO“). |
| --- | --- |

(29)

Komisjon tegi 1. juunil 2023 teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses muuta Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu. Kõigile isikutele anti võimalus esitada kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul nende avaldatud faktide ja kaalutluste kohta märkusi. Komisjon sai märkused FTT kontsernilt, ZTT kontsernilt ja Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd-lt (edaspidi „TFO“).

| (30) | TFO, kes oli valimist välja jäänud koostööd tegev eksportiv tootja, väitis, et tema individuaalse kontrollimise taotlust ei võetud arvesse. Lisaks sellele väitis TFO, et ta oli 100 % Madalmaade äriühingu TKH Group NV omandis ja et ta müüb kiudoptilisi kaableid tavapärastel konkurentsitingimustel oma tütarettevõtjale liidus. Ta väitis samuti, et hinnakujundus ei olnud esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi vahel muutunud. Ta ei olnud nõus komisjoni hinnanguga absorptsioonivastase uurimise tulemusena tema suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu kohta. |
| --- | --- |

(30)

TFO, kes oli valimist välja jäänud koostööd tegev eksportiv tootja, väitis, et tema individuaalse kontrollimise taotlust ei võetud arvesse. Lisaks sellele väitis TFO, et ta oli 100 % Madalmaade äriühingu TKH Group NV omandis ja et ta müüb kiudoptilisi kaableid tavapärastel konkurentsitingimustel oma tütarettevõtjale liidus. Ta väitis samuti, et hinnakujundus ei olnud esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi vahel muutunud. Ta ei olnud nõus komisjoni hinnanguga absorptsioonivastase uurimise tulemusena tema suhtes kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu kohta.

| (31) | Komisjon märgib, et TFO esitas individuaalse kontrollimise taotluse esialgse uurimise käigus. Esialgse uurimise ajal lükati tema individuaalse kontrollimise taotlus tagasi, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 40. Seega oli TFO suhtes kohaldatav tollimaks valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute tollimaks, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjendustes 397 ja 565. Praeguse uurimise ajal arvutas komisjon valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaali absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, nagu on selgitatud käesoleva määruse põhjenduses 85. Esialgse uurimise valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu suurendati, nagu on selgitatud käesoleva määruse põhjenduses 99. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon märgib, et TFO esitas individuaalse kontrollimise taotluse esialgse uurimise käigus. Esialgse uurimise ajal lükati tema individuaalse kontrollimise taotlus tagasi, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjenduses 40. Seega oli TFO suhtes kohaldatav tollimaks valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute tollimaks, nagu on selgitatud esialgse määruse põhjendustes 397 ja 565. Praeguse uurimise ajal arvutas komisjon valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute dumpingumarginaali absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, nagu on selgitatud käesoleva määruse põhjenduses 85. Esialgse uurimise valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu suurendati, nagu on selgitatud käesoleva määruse põhjenduses 99.

| (32) | TFO osanike küsimuses märkis komisjon, et TFO on Hiinas tegutsev eksportiv tootja, kes ekspordib liitu ja kelle suhtes kohaldatakse valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute dumpinguvastast tollimaksu. Fakt, et TFO omanik on liidus asutatud teine äriühing, ei mõjuta seda järeldust ega asjaomase tollimaksumäära kohaldatavust. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(32)

TFO osanike küsimuses märkis komisjon, et TFO on Hiinas tegutsev eksportiv tootja, kes ekspordib liitu ja kelle suhtes kohaldatakse valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute dumpinguvastast tollimaksu. Fakt, et TFO omanik on liidus asutatud teine äriühing, ei mõjuta seda järeldust ega asjaomase tollimaksumäära kohaldatavust. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (33) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist anti huvitatud isikutele võimalus olla ära kuulatud. Ärakuulamistaotlusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(33)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist anti huvitatud isikutele võimalus olla ära kuulatud. Ärakuulamistaotlusi ei esitatud.

| (34) | Komisjon esitas huvitatud isikutele 26. juunil 2023 täiendavad lõplikud järeldused, mille põhjal ta kavatses muuta Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada märkusi täiendava avalikustamise kohta. Komisjon sai märkused FTT kontsernilt ja ZTT kontsernilt. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon esitas huvitatud isikutele 26. juunil 2023 täiendavad lõplikud järeldused, mille põhjal ta kavatses muuta Hiinast pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada märkusi täiendava avalikustamise kohta. Komisjon sai märkused FTT kontsernilt ja ZTT kontsernilt.

2.   UURIMISALUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE

| (35) | Uurimisalune toode on Hiinast pärit ühemoodilised kiudoptilised kaablid, mis koosnevad ühest või mitmest eraldi varjestatud kiust, on kaitsekihiga, võivad sisaldada elektrijuhte ja kuuluvad praegu CN-koodi ex 8544 70 00 (TARICi kood 8544700010) alla. |
| --- | --- |

(35)

Uurimisalune toode on Hiinast pärit ühemoodilised kiudoptilised kaablid, mis koosnevad ühest või mitmest eraldi varjestatud kiust, on kaitsekihiga, võivad sisaldada elektrijuhte ja kuuluvad praegu CN-koodi ex 8544 70 00 (TARICi kood 8544700010) alla.

| (36) | Uurimisalune toode ei hõlma järgmist:






  i. | kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning |
| --- | --- | --- |

(36)

Uurimisalune toode ei hõlma järgmist:

i.

kaablid, mille kõik optilised kiud on kas ühes või mõlemas otsas eraldi ühendusliidestega, ning

| ii. | merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti ning milles kiud asuvad ühes või mitmes metallmoodulis. |
| --- | --- |

ii.

merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid. Merealuseks kasutuseks mõeldud kaablid on plastisolatsiooniga kiudoptilised kaablid, mis sisaldavad vask- või alumiiniumjuhti ning milles kiud asuvad ühes või mitmes metallmoodulis.

| (37) | Kiudoptilisi kaableid kasutatakse optilise ülekande vahendina kaugside-, linna- ja juurdepääsuvõrkudes. |
| --- | --- |

(37)

Kiudoptilisi kaableid kasutatakse optilise ülekande vahendina kaugside-, linna- ja juurdepääsuvõrkudes.

3.   ABSORPTSIOONI KÄSITLEVA KORDUSUURIMISE TULEMUSED

ABSORPTSIOONI KÄSITLEVA KORDUSUURIMISE TULEMUSED

| (38) | Alusmääruse artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise eesmärk on teha kindlaks, kas pärast esialgset uurimisperioodi on uurimisaluse toote ekspordihinnad langenud või kas selle edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt. Teiseks, kui jõutakse järeldusele, et meede oleks pidanud kõnealuseid hindu mõjutama, tuleb alusmääruse artikli 3 kohaselt varem kindlaks tehtud kahju kõrvaldamiseks ekspordihinnad kooskõlas alusmääruse artikliga 2 ümber hinnata ja arvutada uuesti dumpingumarginaalid, võtmaks arvesse ümberhinnatud ekspordihindu. |
| --- | --- |

(38)

Alusmääruse artikli 12 kohase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise eesmärk on teha kindlaks, kas pärast esialgset uurimisperioodi on uurimisaluse toote ekspordihinnad langenud või kas selle edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus ei ole muutunud või on muutunud ebapiisavalt. Teiseks, kui jõutakse järeldusele, et meede oleks pidanud kõnealuseid hindu mõjutama, tuleb alusmääruse artikli 3 kohaselt varem kindlaks tehtud kahju kõrvaldamiseks ekspordihinnad kooskõlas alusmääruse artikliga 2 ümber hinnata ja arvutada uuesti dumpingumarginaalid, võtmaks arvesse ümberhinnatud ekspordihindu.

3.1.   Ekspordihindade muutus

Ekspordihindade muutus

| (39) | Selleks et teha kindlaks, kas ekspordihinnad on langenud, määras komisjon iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul kindlaks tema CIF-ekspordihinna liidu tollipiiril absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ja võrdles asjaomaseid hindu esialgsel uurimisperioodil esialgse uurimise käigus kindlaks määratud vastavate CIF-ekspordihindadega. |
| --- | --- |

(39)

Selleks et teha kindlaks, kas ekspordihinnad on langenud, määras komisjon iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul kindlaks tema CIF-ekspordihinna liidu tollipiiril absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ja võrdles asjaomaseid hindu esialgsel uurimisperioodil esialgse uurimise käigus kindlaks määratud vastavate CIF-ekspordihindadega.

| (40) | Seejärel võrdles komisjon iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud tooteliikide hindu esialgsel uurimisperioodil müüdud samade tooteliikide hindadega ning arvutas nende kaalutud keskmise erinevuse. Kõiki absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud tooteliike ei müüdud ka esialgsel uurimisperioodil. Piisava võrreldavuse taseme tagamiseks võrdles komisjon absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil enim müüdud „kokkusobimatute“ tooteliikide hindu esialgsel uurimisperioodil müüdud kõige sarnasemate tooteliikide hindadega, kui need olid kättesaadavad. |
| --- | --- |

(40)

Seejärel võrdles komisjon iga valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud tooteliikide hindu esialgsel uurimisperioodil müüdud samade tooteliikide hindadega ning arvutas nende kaalutud keskmise erinevuse. Kõiki absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud tooteliike ei müüdud ka esialgsel uurimisperioodil. Piisava võrreldavuse taseme tagamiseks võrdles komisjon absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil enim müüdud „kokkusobimatute“ tooteliikide hindu esialgsel uurimisperioodil müüdud kõige sarnasemate tooteliikide hindadega, kui need olid kättesaadavad.

| (41) | Kahe valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni kohta eespool osutatud võrdluse tulemusena tehti kindlaks, et FTT kontserni kaalutud keskmine ekspordihind langes 50,5 % ja ZTT kontserni kaalutud keskmine ekspordihind langes 13,2 %. |
| --- | --- |

(41)

Kahe valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni kohta eespool osutatud võrdluse tulemusena tehti kindlaks, et FTT kontserni kaalutud keskmine ekspordihind langes 50,5 % ja ZTT kontserni kaalutud keskmine ekspordihind langes 13,2 %.

| (42) | Seoses Connect Comi väitega, mis on esitatud põhjenduses 21, näitas uurimine, et üks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsern eksportis absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil samade toote kontrollnumbrite alla kuuluvaid tooteid kui esialgsel uurimisperioodil ning teine valimisse kaasatud eksportiv tootja müüs absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil esialgse uurimisperioodiga võrreldes ka muude toote kontrollnumbrite alla kuuluvaid tooteid. Uurimine näitas, et samade toote kontrollnumbrite puhul hinnad langesid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(42)

Seoses Connect Comi väitega, mis on esitatud põhjenduses 21, näitas uurimine, et üks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsern eksportis absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil samade toote kontrollnumbrite alla kuuluvaid tooteid kui esialgsel uurimisperioodil ning teine valimisse kaasatud eksportiv tootja müüs absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil esialgse uurimisperioodiga võrreldes ka muude toote kontrollnumbrite alla kuuluvaid tooteid. Uurimine näitas, et samade toote kontrollnumbrite puhul hinnad langesid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (43) | Kuna ekspordihinnad langesid, arvutas komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalid kooskõlas alusmääruse artikliga 2 uuesti, nagu on nõutud alusmääruse artikli 12 lõikes 2. |
| --- | --- |

(43)

Kuna ekspordihinnad langesid, arvutas komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate dumpingumarginaalid kooskõlas alusmääruse artikliga 2 uuesti, nagu on nõutud alusmääruse artikli 12 lõikes 2.

| (44) | ZTT kontsern märkis, et ZTT Europe GmbH (edaspidi „ZTT Europe“), tema seotud importija liidus, ostis kõik uurimisalused tooted, mis müüdi edasi absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil enne dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist (st et absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ei kohaldatud kogu ZTT Europe’i uurimisaluse toote edasimüügi suhtes dumpinguvastast tollimaksu), ning seepärast ei peaks komisjon ZTT Europe’i müüki oma käesoleva kordusuurimise käigus koostatud hinnangus arvesse võtma. |
| --- | --- |

(44)

ZTT kontsern märkis, et ZTT Europe GmbH (edaspidi „ZTT Europe“), tema seotud importija liidus, ostis kõik uurimisalused tooted, mis müüdi edasi absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil enne dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist (st et absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ei kohaldatud kogu ZTT Europe’i uurimisaluse toote edasimüügi suhtes dumpinguvastast tollimaksu), ning seepärast ei peaks komisjon ZTT Europe’i müüki oma käesoleva kordusuurimise käigus koostatud hinnangus arvesse võtma.

| (45) | Komisjon täheldas, et vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 2 peaks ta hindama hindade muutumist, mis oli toimunud pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist. Seega lükati see väide tagasi, v.a selles osas, mis käsitles ZTT Europe’i poolt enne esialgset uurimisperioodi või selle ajal ostetud uurimisaluse toote müüki, mille komisjon jättis tõepoolest oma hinnangus arvestamata. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon täheldas, et vastavalt alusmääruse artikli 12 lõikele 2 peaks ta hindama hindade muutumist, mis oli toimunud pärast esialgset uurimisperioodi ja enne või pärast meetmete kehtestamist. Seega lükati see väide tagasi, v.a selles osas, mis käsitles ZTT Europe’i poolt enne esialgset uurimisperioodi või selle ajal ostetud uurimisaluse toote müüki, mille komisjon jättis tõepoolest oma hinnangus arvestamata.

| (46) | Connect Com väitis, et puudus arusaadav põhjendus selle kohta, miks individuaalsed importijad oleks pidanud esitama oma impordimahud kaablikilomeetrite asemel kiukilomeetrites. |
| --- | --- |

(46)

Connect Com väitis, et puudus arusaadav põhjendus selle kohta, miks individuaalsed importijad oleks pidanud esitama oma impordimahud kaablikilomeetrite asemel kiukilomeetrites.

| (47) | Küsimustikes palus komisjon nii eksportivatel tootjatel kui ka importijatel teatada andmed kaablikilomeetri ja kiukilomeetri kohta, nagu esialgses uurimises. Kõik arvutused on siiski tehtud kaablikilomeetrites. |
| --- | --- |

(47)

Küsimustikes palus komisjon nii eksportivatel tootjatel kui ka importijatel teatada andmed kaablikilomeetri ja kiukilomeetri kohta, nagu esialgses uurimises. Kõik arvutused on siiski tehtud kaablikilomeetrites.

| (48) | Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis ZTT kontsern, et ekspordihinna langemise kindlaksmääramisel peaks komisjon võtma arvesse ainult selliseid tooteliike, mida müüdi ka esialgsel uurimisperioodil. ZTT kontsern väitis, et komisjoni metoodika, mille kohaselt võrreldakse kõige enam üksteisega sarnanevate tooteliikide hinnataset, oleks moonutav, kuna toote kontrollnumbri struktuuri tehnilise kirjelduse väike muutus võib põhjustada märkimisväärsed erinevused kuludes ja hinnas. |
| --- | --- |

(48)

Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis ZTT kontsern, et ekspordihinna langemise kindlaksmääramisel peaks komisjon võtma arvesse ainult selliseid tooteliike, mida müüdi ka esialgsel uurimisperioodil. ZTT kontsern väitis, et komisjoni metoodika, mille kohaselt võrreldakse kõige enam üksteisega sarnanevate tooteliikide hinnataset, oleks moonutav, kuna toote kontrollnumbri struktuuri tehnilise kirjelduse väike muutus võib põhjustada märkimisväärsed erinevused kuludes ja hinnas.

| (49) | Komisjon oli seisukohal, et on sobilikum teha kindlaks absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud enamiku tooteliikide ekspordihinna võrdlused, et tagada terviklikum arusaam hindade muutumisest esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi vahel. Komisjon märkis siiski, et isegi kui võrdlus põhineks ainult üksteisele vastavatel toote kontrollnumbritel, oleks hind ikkagi 20,6 % vähenenud. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon oli seisukohal, et on sobilikum teha kindlaks absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud enamiku tooteliikide ekspordihinna võrdlused, et tagada terviklikum arusaam hindade muutumisest esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi vahel. Komisjon märkis siiski, et isegi kui võrdlus põhineks ainult üksteisele vastavatel toote kontrollnumbritel, oleks hind ikkagi 20,6 % vähenenud. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (50) | Oma märkustes avalikustamise kohta väitis ZTT kontsern, et komisjon ei selgitanud piisavalt metoodikat, mida ta kasutas kõige enam üksteisega sarnanevate tooteliikide kindlaksmääramiseks, ega seda, miks neid käsitati absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud kokkusobimatutele tooteliikidele sarnaste toodetena, ning et kõnealuse metoodika puudumise korral oleks komisjon võinud võrrelda väga erinevaid tooteliike, mis ei kajasta täpselt hinna muutumist. ZTT kordas seda väidet täiendavate lõplike järelduste kohta esitatud märkustes. |
| --- | --- |

(50)

Oma märkustes avalikustamise kohta väitis ZTT kontsern, et komisjon ei selgitanud piisavalt metoodikat, mida ta kasutas kõige enam üksteisega sarnanevate tooteliikide kindlaksmääramiseks, ega seda, miks neid käsitati absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud kokkusobimatutele tooteliikidele sarnaste toodetena, ning et kõnealuse metoodika puudumise korral oleks komisjon võinud võrrelda väga erinevaid tooteliike, mis ei kajasta täpselt hinna muutumist. ZTT kordas seda väidet täiendavate lõplike järelduste kohta esitatud märkustes.

| (51) | Komisjon märkis, et ZTT-le esitatud lõplikes järeldustes määrati juba kindlaks kõige sarnasemad toote kontrollnumbrid, mida komisjon kasutas. Kõnealuste järelduste põhjal oleks ZTT saanud selgitada, miks iga sarnase toote kontrollnumbri valik ei oleks asjakohane, võttes arvesse toote füüsilisi omadusi või muid elemente, mis moonutavad tulemusi. ZTT ei esitanud mingeid tõendeid ega konkreetseid argumente, et põhjendada oma väidet, mille kohaselt komisjoni kasutatud metoodika moonutab hindade võrreldavuse tulemusi. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon märkis, et ZTT-le esitatud lõplikes järeldustes määrati juba kindlaks kõige sarnasemad toote kontrollnumbrid, mida komisjon kasutas. Kõnealuste järelduste põhjal oleks ZTT saanud selgitada, miks iga sarnase toote kontrollnumbri valik ei oleks asjakohane, võttes arvesse toote füüsilisi omadusi või muid elemente, mis moonutavad tulemusi. ZTT ei esitanud mingeid tõendeid ega konkreetseid argumente, et põhjendada oma väidet, mille kohaselt komisjoni kasutatud metoodika moonutab hindade võrreldavuse tulemusi. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (52) | Lisaks sellele väitis ZTT kontsern, et kui komisjon tegi kindlaks, kas ekspordihinnad on vähenenud, siis ei võtnud ta arvesse mõju, mille tekitab absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud tootevaliku hinna ja koguse erinevus võrreldes esialgsel uurimisperioodil müüdud tootevalikuga. ZTT kontsern väitis, et tootevaliku arvesse võtmiseks peaks komisjon kas: 1) arvutama iga tooteliigi puhul selle osakaalu kogu ekspordiväärtusest absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ja korrutama selle osakaalu hinnaerinevuse suhtarvuga või 2) korrutama iga tooteliigi hinnaerinevuse absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud kõnealuse tooteliigi kogusega. Siin väitis ZTT kontsern, et ekspordihind oleks kokkuvõttes suurenenud. ZTT kontsern väitis samuti, et absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüs ta rohkem väiksema kiudude arvuga kaableid, mis olid suurema kiudude arvuga kaablitest odavamad. ZTT kontsern ei täpsustanud siiski, mida saaks käsitada „väiksema kiudude arvuga“ kaablina ja mida „suurema kiudude arvuga“ kaablina. ZTT kontsern järeldas sellest lähtuvalt, et enamik absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud tooteliikidest olid madala hinnaga tooted ja esialgsel uurimisperioodil müüdi rohkem kõrgema hinnaga tooteid ning seetõttu annaks lihtsalt tooteliikide kaalutud keskmise hinnataseme võrdlus kummalgi perioodil moonutatud tulemuse. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks sellele väitis ZTT kontsern, et kui komisjon tegi kindlaks, kas ekspordihinnad on vähenenud, siis ei võtnud ta arvesse mõju, mille tekitab absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud tootevaliku hinna ja koguse erinevus võrreldes esialgsel uurimisperioodil müüdud tootevalikuga. ZTT kontsern väitis, et tootevaliku arvesse võtmiseks peaks komisjon kas: 1) arvutama iga tooteliigi puhul selle osakaalu kogu ekspordiväärtusest absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ja korrutama selle osakaalu hinnaerinevuse suhtarvuga või 2) korrutama iga tooteliigi hinnaerinevuse absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud kõnealuse tooteliigi kogusega. Siin väitis ZTT kontsern, et ekspordihind oleks kokkuvõttes suurenenud. ZTT kontsern väitis samuti, et absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüs ta rohkem väiksema kiudude arvuga kaableid, mis olid suurema kiudude arvuga kaablitest odavamad. ZTT kontsern ei täpsustanud siiski, mida saaks käsitada „väiksema kiudude arvuga“ kaablina ja mida „suurema kiudude arvuga“ kaablina. ZTT kontsern järeldas sellest lähtuvalt, et enamik absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil müüdud tooteliikidest olid madala hinnaga tooted ja esialgsel uurimisperioodil müüdi rohkem kõrgema hinnaga tooteid ning seetõttu annaks lihtsalt tooteliikide kaalutud keskmise hinnataseme võrdlus kummalgi perioodil moonutatud tulemuse.

| (53) | Komisjon märkis, et väiksema kiudude arvuga (s.o kuni kuus kiudu) kaablite osakaal moodustas esialgsel uurimisperioodil [45–56 %] müügi kogumahust ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil [43–54 %] müügi kogumahust. Seega moodustasid need kaablid vastupidiselt ZTT kontserni väidetele absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil väikesema osa kui esialgsel uurimisperioodil. Kuni kaheksa kiuga kaablid moodustasid esialgsel uurimisperioodil [47–60 %] ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil [48–61 %], mille puhul on tegemist üpris sarnaste osakaaludega, mis avaldavad nende tooteliikide keskmisele hinnale vaevumärgatavat mõju. |
| --- | --- |

(53)

Komisjon märkis, et väiksema kiudude arvuga (s.o kuni kuus kiudu) kaablite osakaal moodustas esialgsel uurimisperioodil [45–56 %] müügi kogumahust ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil [43–54 %] müügi kogumahust. Seega moodustasid need kaablid vastupidiselt ZTT kontserni väidetele absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil väikesema osa kui esialgsel uurimisperioodil. Kuni kaheksa kiuga kaablid moodustasid esialgsel uurimisperioodil [47–60 %] ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil [48–61 %], mille puhul on tegemist üpris sarnaste osakaaludega, mis avaldavad nende tooteliikide keskmisele hinnale vaevumärgatavat mõju.

| (54) | Lisaks sellele ei võta ZTT kontserni välja pakutud kaks meetodit tootevaliku väärtuse ja mahu erinevuste arvestamiseks esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi vahel vastupidiselt ZTT kontserni väidetele tegelikult arvesse tootevaliku erinevust nende perioodide vahel, kuna mõlema meetodi puhul võetakse arvesse ainult tootevalikut absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. Lisaks sellele võetakse esimese meetodi puhul arvesse suhtelist hinnamuutust iga toote kontrollnumbri müügiväärtuse osakaaluna kogumüügist absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, samas kui teise meetodi puhul võetakse arvesse iga toote kontrollnumbri müügimahu absoluutseid hinnaerinevusi absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. ZTT kontsern ei selgita, miks põhineb üks meetod absoluutarvudel ja teine suhtarvudel (protsentidel). See näitab, et ZTT kontserni soovitatud meetodid olid läbimõtlemata ja ebajärjepidevad. |
| --- | --- |

(54)

Lisaks sellele ei võta ZTT kontserni välja pakutud kaks meetodit tootevaliku väärtuse ja mahu erinevuste arvestamiseks esialgse uurimisperioodi ja absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi vahel vastupidiselt ZTT kontserni väidetele tegelikult arvesse tootevaliku erinevust nende perioodide vahel, kuna mõlema meetodi puhul võetakse arvesse ainult tootevalikut absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. Lisaks sellele võetakse esimese meetodi puhul arvesse suhtelist hinnamuutust iga toote kontrollnumbri müügiväärtuse osakaaluna kogumüügist absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, samas kui teise meetodi puhul võetakse arvesse iga toote kontrollnumbri müügimahu absoluutseid hinnaerinevusi absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. ZTT kontsern ei selgita, miks põhineb üks meetod absoluutarvudel ja teine suhtarvudel (protsentidel). See näitab, et ZTT kontserni soovitatud meetodid olid läbimõtlemata ja ebajärjepidevad.

| (55) | Igal juhul märkis komisjon, et nagu on öeldud põhjenduses 38, on vastavalt alusmääruse artiklile 12 absorptsiooni käsitleva uurimise eesmärk teha esimese etapina kindlaks, kas ekspordihinnad on langenud või uurimisaluse toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus ei ole pärast esialgset uurimisperioodi (tooteliigi kohta) muutunud üldse või piisavalt, et põhjendada teises etapis dumpingumarginaali uuesti kindlaksmääramist. Komisjon uuris esimese etapi puhul, kas ekspordihinnad absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil vähenesid võrreldes ekspordihindadega esialgsel uurimisperioodil. See uurimine tehti tooteliikide lõikes. Tooteliigi kohta hinnaerinevuse arvutamisel märkis komisjon, et mitme tooteliigi puhul ekspordihinnad isegi vähenesid. Sellest lähtuvalt on juba võimalik järeldada, et hinnad vähenesid alusmääruse artikli 12 tähenduses. Nagu on juba märgitud põhjenduses 41, vähenes ZTT kontserni kaalutud keskmine ekspordihind 13,2 %. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Igal juhul märkis komisjon, et nagu on öeldud põhjenduses 38, on vastavalt alusmääruse artiklile 12 absorptsiooni käsitleva uurimise eesmärk teha esimese etapina kindlaks, kas ekspordihinnad on langenud või uurimisaluse toote edasimüügihinnad või hilisemad müügihinnad liidus ei ole pärast esialgset uurimisperioodi (tooteliigi kohta) muutunud üldse või piisavalt, et põhjendada teises etapis dumpingumarginaali uuesti kindlaksmääramist. Komisjon uuris esimese etapi puhul, kas ekspordihinnad absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil vähenesid võrreldes ekspordihindadega esialgsel uurimisperioodil. See uurimine tehti tooteliikide lõikes. Tooteliigi kohta hinnaerinevuse arvutamisel märkis komisjon, et mitme tooteliigi puhul ekspordihinnad isegi vähenesid. Sellest lähtuvalt on juba võimalik järeldada, et hinnad vähenesid alusmääruse artikli 12 tähenduses. Nagu on juba märgitud põhjenduses 41, vähenes ZTT kontserni kaalutud keskmine ekspordihind 13,2 %. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (56) | Oma märkustes täiendavate lõplike järelduste kohta väitis ZTT kontsern, et väljaarvutatud CIF-väärtusega hinna metoodika, mida komisjon kasutas ekspordihinna kindlaks tegemiseks, on vigane, kuna seotud importija kaudu toimuva müügi puhul oleks komisjon pidanud võrdlema seotud importija edasimüügi hinda ja mitte väljaarvutatud CIF-väärtusega hinda, mida väidetavalt nõutakse alusmääruse artikliga 12, või vastasel juhul oleks komisjon pidanud sõltumatu ELi importija puhul kasutama väljaarvutatud CIF-väärtusega hinna jaoks kasutatu asemel sobilikumat kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(56)

Oma märkustes täiendavate lõplike järelduste kohta väitis ZTT kontsern, et väljaarvutatud CIF-väärtusega hinna metoodika, mida komisjon kasutas ekspordihinna kindlaks tegemiseks, on vigane, kuna seotud importija kaudu toimuva müügi puhul oleks komisjon pidanud võrdlema seotud importija edasimüügi hinda ja mitte väljaarvutatud CIF-väärtusega hinda, mida väidetavalt nõutakse alusmääruse artikliga 12, või vastasel juhul oleks komisjon pidanud sõltumatu ELi importija puhul kasutama väljaarvutatud CIF-väärtusega hinna jaoks kasutatu asemel sobilikumat kasumimarginaali.

| (57) | Komisjon ei võtnud CIF-hinna kasutamise sobimatust käsitlevaid väiteid arvesse, kuna need esitati väljaspool lõplike järelduste kohta märkuste esitamise tähtaega. Lisaks sellele ei selgitatud, miks ei tohiks ekspordihinda absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kohandada, erinevalt esialgsest uurimisperioodist. Kasumlikkuse puhul osutas komisjon põhjendusele 70, kus on seda küsimust juba käsitletud. Uusi tõendeid ei esitatud. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon ei võtnud CIF-hinna kasutamise sobimatust käsitlevaid väiteid arvesse, kuna need esitati väljaspool lõplike järelduste kohta märkuste esitamise tähtaega. Lisaks sellele ei selgitatud, miks ei tohiks ekspordihinda absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kohandada, erinevalt esialgsest uurimisperioodist. Kasumlikkuse puhul osutas komisjon põhjendusele 70, kus on seda küsimust juba käsitletud. Uusi tõendeid ei esitatud.

| (58) | Eespool märgitu põhjal järeldas komisjon, et ekspordihinnad on alusmääruse artikli 12 kohaselt vähenenud. |
| --- | --- |

(58)

Eespool märgitu põhjal järeldas komisjon, et ekspordihinnad on alusmääruse artikli 12 kohaselt vähenenud.

3.2.   Dumping

Dumping

3.2.1.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (59) | Ekspordihinna puhul kasutati alusmääruse artikli 12 lõike 2 kohaselt absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi ekspordihindu, mis koguti ja mida kontrolliti või ristkontrolliti käesoleva kordusuurimise käigus. |
| --- | --- |

(59)

Ekspordihinna puhul kasutati alusmääruse artikli 12 lõike 2 kohaselt absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi ekspordihindu, mis koguti ja mida kontrolliti või ristkontrolliti käesoleva kordusuurimise käigus.

| (60) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või selliste sidusettevõtjate kaudu, kes tegutsevad kas esindaja, kaupleja või importijana. |
| --- | --- |

(60)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid eksportisid liitu kas otse sõltumatutele klientidele või selliste sidusettevõtjate kaudu, kes tegutsevad kas esindaja, kaupleja või importijana.

| (61) | Otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja sidusettevõtjate kaudu toimunud müügi puhul oli ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind. |
| --- | --- |

(61)

Otse liidus asuvatele sõltumatutele klientidele ja sidusettevõtjate kaudu toimunud müügi puhul oli ekspordihind vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8 liitu ekspordiks müüdud uurimisaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind.

| (62) | Seotud importijate kaudu toimunud müügi puhul tugineti ekspordihinna arvutamisel alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt hinnale, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas seotud importijate müügi-, üld- ja halduskulude ning mõistliku kasumi põhjal. ZTT kontserni seotud importija on ZTT Europe GmbH ning FTT kontserni seotud importijad on FiberHome International Poland Sp. z o.o. ja FiberHome International Germany GmbH. |
| --- | --- |

(62)

Seotud importijate kaudu toimunud müügi puhul tugineti ekspordihinna arvutamisel alusmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt hinnale, millega imporditud toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele esimest korda edasi müüdi. Sellisel juhul kohandati hinda kõigi importimise ja edasimüügi vahel tekkinud kulude, sealhulgas seotud importijate müügi-, üld- ja halduskulude ning mõistliku kasumi põhjal. ZTT kontserni seotud importija on ZTT Europe GmbH ning FTT kontserni seotud importijad on FiberHome International Poland Sp. z o.o. ja FiberHome International Germany GmbH.

| (63) | Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis ZTT kontsern, et ekspordihinna arvutamisel võttis komisjon teatavate sidusettevõtjate kaudu absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil toimunud müügi puhul ZTT müügi pakendamiskulusid kaks korda arvesse. |
| --- | --- |

(63)

Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis ZTT kontsern, et ekspordihinna arvutamisel võttis komisjon teatavate sidusettevõtjate kaudu absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil toimunud müügi puhul ZTT müügi pakendamiskulusid kaks korda arvesse.

| (64) | Leiti, et see väide on põhjendatud, ja ekspordihinda kohandati sellest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(64)

Leiti, et see väide on põhjendatud, ja ekspordihinda kohandati sellest lähtuvalt.

| (65) | ZTT kontsern väitis veel, et kui komisjon arvutas ühe ZTT sidusettevõtja kaudu toimuva ZTT müügi ekspordihinda absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, siis kasutas ta ekslikult asendajana ühiku tasu, mis põhineb esialgsel uurimisperioodil, et teha kindlaks ZTT müügi tasud ühele selle sidusettevõtjale. ZTT kontsern väitis, et see asendaja ei olnud täpne, kuna see käsitles muud perioodi kui absorptsiooni käsitleva kordusuurimise periood ja see arvutati ainult ühe esialgsel uurimisperioodil toimunud tehingu põhjal, mis hõlmas väikest kogust, mis ei ole tüüpiline. ZTT kontsern soovitas, et komisjon peaks selle asemel kasutama ühiku tasu kahe tema sidusettevõtja vahel, mida nad absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil rakendasid. |
| --- | --- |

(65)

ZTT kontsern väitis veel, et kui komisjon arvutas ühe ZTT sidusettevõtja kaudu toimuva ZTT müügi ekspordihinda absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, siis kasutas ta ekslikult asendajana ühiku tasu, mis põhineb esialgsel uurimisperioodil, et teha kindlaks ZTT müügi tasud ühele selle sidusettevõtjale. ZTT kontsern väitis, et see asendaja ei olnud täpne, kuna see käsitles muud perioodi kui absorptsiooni käsitleva kordusuurimise periood ja see arvutati ainult ühe esialgsel uurimisperioodil toimunud tehingu põhjal, mis hõlmas väikest kogust, mis ei ole tüüpiline. ZTT kontsern soovitas, et komisjon peaks selle asemel kasutama ühiku tasu kahe tema sidusettevõtja vahel, mida nad absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil rakendasid.

| (66) | Leiti, et see väide on põhjendatud, ja ekspordihinda kohandati sellest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(66)

Leiti, et see väide on põhjendatud, ja ekspordihinda kohandati sellest lähtuvalt.

| (67) | ZTT kontsern väitis samuti, et asjaomase toote müük toimus tavaliselt projektipõhiselt ning et hinnaläbirääkimiste lõpetamise ja kõigi projektiga hõlmatud toodete kohaletoimetamise vaheline aeg oli suhteliselt pikk. Teatavatel juhtudel, eelkõige kui müük toimus konkreetse müügiprotsessi kaudu, ei olnud müügihinda enam võimalik muuta, et võtta arvesse veokulusid. Seetõttu pidi ZTT kontsern katma mereveokulusid, mis olid absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil väidetavalt suuremad kui esialgsel uurimisperioodil. ZTT kontsern väitis samuti, et erakordselt suured veokulud absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil avaldasid märkimisväärset mõju tehasest hankimise tasandil ekspordihinna arvutamisele ja et seega põhjustas absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kindlaks määratud kõrge dumpingumarginaali suures osas kõnealuste erakordselt suurte veokulude mahaarvamine absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ning see ei kajastanud tavapärast kaubandustegevust. Seega soovis ZTT kontsern, et komisjon korrigeeriks neid kulusid allapoole, tehes seda proportsionaalselt nende suurenemisega esialgsest uurimisperioodist kuni absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodini. |
| --- | --- |

(67)

ZTT kontsern väitis samuti, et asjaomase toote müük toimus tavaliselt projektipõhiselt ning et hinnaläbirääkimiste lõpetamise ja kõigi projektiga hõlmatud toodete kohaletoimetamise vaheline aeg oli suhteliselt pikk. Teatavatel juhtudel, eelkõige kui müük toimus konkreetse müügiprotsessi kaudu, ei olnud müügihinda enam võimalik muuta, et võtta arvesse veokulusid. Seetõttu pidi ZTT kontsern katma mereveokulusid, mis olid absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil väidetavalt suuremad kui esialgsel uurimisperioodil. ZTT kontsern väitis samuti, et erakordselt suured veokulud absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil avaldasid märkimisväärset mõju tehasest hankimise tasandil ekspordihinna arvutamisele ja et seega põhjustas absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kindlaks määratud kõrge dumpingumarginaali suures osas kõnealuste erakordselt suurte veokulude mahaarvamine absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ning see ei kajastanud tavapärast kaubandustegevust. Seega soovis ZTT kontsern, et komisjon korrigeeriks neid kulusid allapoole, tehes seda proportsionaalselt nende suurenemisega esialgsest uurimisperioodist kuni absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodini.

| (68) | Komisjon märkis, et ZTT kontsern ei esitanud hinnaläbirääkimiste lõpetamise ja kõigi toodete kohaletoimetamise vahelise väidetava pika aja kohta mingeid tõendeid. Lisaks sellele kinnitasid ZTT kontserni kuuluvad äriühingud kaugmeetodil toimunud ristkontrollide ajal, et nad ei müünud kiudoptilisi kaableid konkreetsete müügiprotsesside kaudu, millele ZTT kontsern oma väites osutas. See fakt registreeriti kontrolliaruannetes, mis avaldati ZTT kontsernile, ja ZTT kontsern ei märkinud, et see faktiline leid oli vale. Lisaks sellele esitati see väide alles pärast lõplike järelduste avalikustamist ja komisjonil oli võimalik seda kontrollida ainult toimikus sisalduva teabe alusel, mis näitas, et ostutellimuse kuupäeva ja kohaletoimetamise kuupäeva vaheline aeg oli ainult kaks kuni neli kuud, mis ei ole erakordselt pikk ajavahemik. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(68)

Komisjon märkis, et ZTT kontsern ei esitanud hinnaläbirääkimiste lõpetamise ja kõigi toodete kohaletoimetamise vahelise väidetava pika aja kohta mingeid tõendeid. Lisaks sellele kinnitasid ZTT kontserni kuuluvad äriühingud kaugmeetodil toimunud ristkontrollide ajal, et nad ei müünud kiudoptilisi kaableid konkreetsete müügiprotsesside kaudu, millele ZTT kontsern oma väites osutas. See fakt registreeriti kontrolliaruannetes, mis avaldati ZTT kontsernile, ja ZTT kontsern ei märkinud, et see faktiline leid oli vale. Lisaks sellele esitati see väide alles pärast lõplike järelduste avalikustamist ja komisjonil oli võimalik seda kontrollida ainult toimikus sisalduva teabe alusel, mis näitas, et ostutellimuse kuupäeva ja kohaletoimetamise kuupäeva vaheline aeg oli ainult kaks kuni neli kuud, mis ei ole erakordselt pikk ajavahemik. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (69) | Lisaks sellele väitis ZTT kontsern, et põhjenduses 62 osutatud sõltumatu importija kasumimarginaal määrati kindlaks esialgsel uurimisperioodil ja seega märgiti see absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil liiga suurena, võttes arvesse suuri veokulusid, kõrgest inflatsioonist tulenevat majanduslangust Euroopas ning absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse. Seetõttu palus ZTT kontsern komisjonil määrata kindlaks sõltumatu importija mõistlik kasumlikkuse tase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. |
| --- | --- |

(69)

Lisaks sellele väitis ZTT kontsern, et põhjenduses 62 osutatud sõltumatu importija kasumimarginaal määrati kindlaks esialgsel uurimisperioodil ja seega märgiti see absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil liiga suurena, võttes arvesse suuri veokulusid, kõrgest inflatsioonist tulenevat majanduslangust Euroopas ning absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse. Seetõttu palus ZTT kontsern komisjonil määrata kindlaks sõltumatu importija mõistlik kasumlikkuse tase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil.

| (70) | Komisjon märkis, et ZTT kontsern esitas veokulude kohta vastuolulist teavet. Ta väitis kõigepealt, et ZTT kontsern kattis absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil suured veokulud, nagu on selgitatud põhjenduses 67, kuid väitis seejärel, et sama suured veokulud mõjutasid importija kasumlikkust liidus. Nagu on selgitatud põhjenduses 16, ei teinud uurimises koostööd ükski sõltumatu importija. Seetõttu ei tehtud komisjonile konkreetselt absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi kohta asjakohast teavet kättesaadavaks. Komisjon märkis samuti, et ZTT kontsern ei täpsustanud, milline oli sõltumatu importija mõistlik kasumimarginaal absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon märkis, et ZTT kontsern esitas veokulude kohta vastuolulist teavet. Ta väitis kõigepealt, et ZTT kontsern kattis absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil suured veokulud, nagu on selgitatud põhjenduses 67, kuid väitis seejärel, et sama suured veokulud mõjutasid importija kasumlikkust liidus. Nagu on selgitatud põhjenduses 16, ei teinud uurimises koostööd ükski sõltumatu importija. Seetõttu ei tehtud komisjonile konkreetselt absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi kohta asjakohast teavet kättesaadavaks. Komisjon märkis samuti, et ZTT kontsern ei täpsustanud, milline oli sõltumatu importija mõistlik kasumimarginaal absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (71) | Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis FTT kontsern, et FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (edaspidi „FTT“) otsemüügi ja FTT kaudu toimuva Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd müügi ekspordihinna arvutamisel arvas komisjon kaks korda maha äriühingu Wuhan FiberHome International Technologies (edaspidi „WFIT“) esindajatasu. |
| --- | --- |

(71)

Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis FTT kontsern, et FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd (edaspidi „FTT“) otsemüügi ja FTT kaudu toimuva Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd müügi ekspordihinna arvutamisel arvas komisjon kaks korda maha äriühingu Wuhan FiberHome International Technologies (edaspidi „WFIT“) esindajatasu.

| (72) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Nagu selgitati FTT kontsernile esitatud äriühingupõhises konfidentsiaalses avalikustamises, arvati „muude tasude“ all teatatud esindajatasu summa maha esindajatasude kogusummast, mis arvutati lähtuvalt esindajatasude protsentidest, mis on märgitud WFITiga 2021. ja 2022. aastal sõlmitud esinduslepingutes. See metoodika oli nähtav ka FTT kontsernile esitatud äriühingupõhiste arvutuste toimikutes. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Nagu selgitati FTT kontsernile esitatud äriühingupõhises konfidentsiaalses avalikustamises, arvati „muude tasude“ all teatatud esindajatasu summa maha esindajatasude kogusummast, mis arvutati lähtuvalt esindajatasude protsentidest, mis on märgitud WFITiga 2021. ja 2022. aastal sõlmitud esinduslepingutes. See metoodika oli nähtav ka FTT kontsernile esitatud äriühingupõhiste arvutuste toimikutes. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (73) | FTT kontsern väitis samuti, et komisjon arvas kaks korda maha sisemaa transporditasu, üks kord tasuna tehingute loetelu toimikus ning teine kord FTT müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel. |
| --- | --- |

(73)

FTT kontsern väitis samuti, et komisjon arvas kaks korda maha sisemaa transporditasu, üks kord tasuna tehingute loetelu toimikus ning teine kord FTT müügi-, üld- ja halduskulude arvutamisel.

| (74) | Komisjon leidis, et see väide on põhjendatud, ja korrigeeris vastavalt sellele ekspordihinda. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon leidis, et see väide on põhjendatud, ja korrigeeris vastavalt sellele ekspordihinda.

3.2.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (75) | Esialgses uurimises kindlaks määratud normaalväärtust kasutatakse absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi dumpingumarginaalide arvutamiseks, välja arvatud juhul, kui alusmääruse artikli 12 lõike 5 kohaselt tuleb normaalväärtus läbi vaadata, võttes arvesse muutusi, mis on toimunud absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, ja see on põhjendatud. |
| --- | --- |

(75)

Esialgses uurimises kindlaks määratud normaalväärtust kasutatakse absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi dumpingumarginaalide arvutamiseks, välja arvatud juhul, kui alusmääruse artikli 12 lõike 5 kohaselt tuleb normaalväärtus läbi vaadata, võttes arvesse muutusi, mis on toimunud absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, ja see on põhjendatud.

| (76) | Käesoleval juhul ei taotlenud valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid normaalväärtuse läbivaatamist. Seetõttu kasutati dumpingumarginaalide ümberarvutamisel esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud normaalväärtust. |
| --- | --- |

(76)

Käesoleval juhul ei taotlenud valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid normaalväärtuse läbivaatamist. Seetõttu kasutati dumpingumarginaalide ümberarvutamisel esialgse uurimise käigus kindlaksmääratud normaalväärtust.

| (77) | Mõnda tooteliiki, mida valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid müüsid absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, nad esialgsel uurimisperioodil ei müünud. Sellisel juhul kasutati esialgses uurimises asjaomaste tootjate müüdud kõige sarnasemate tooteliikide normaalväärtust. |
| --- | --- |

(77)

Mõnda tooteliiki, mida valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid müüsid absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil, nad esialgsel uurimisperioodil ei müünud. Sellisel juhul kasutati esialgses uurimises asjaomaste tootjate müüdud kõige sarnasemate tooteliikide normaalväärtust.

| (78) | Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis FTT kontsern, et komisjon võttis sarnaste tooteliikide kindlakstegemisel arvesse ainult nelja toote kontrollnumbri parameetrit, s.o kaabli ühemoodiliste optiliste kiudude liiki, kaetud optilise kiu läbimõõtu, kiudude arvu kaablis ja kiudude arvu mooduli kohta. FTT väitis, et sellest lähtuvalt oleks olnud ainult ühe asemel saadaval mitu sarnast toote kontrollnumbrit ja et komisjon oleks pidanud kasutama kõigi sarnaste toote kontrollnumbrite keskmist normaalväärtust. Oma märkustes täiendavate lõplike järelduste kohta väitis FTT kontsern samuti, et meetod, mille komisjon valis sarnaste tooteliikide kindlaks tegemiseks, ei olnud järjepidev, kuna teatavate toote kontrollnumbrite vastavus tehti kindlaks ainult kahe ja mitte nelja toote kontrollnumbri parameetri alusel. |
| --- | --- |

(78)

Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitis FTT kontsern, et komisjon võttis sarnaste tooteliikide kindlakstegemisel arvesse ainult nelja toote kontrollnumbri parameetrit, s.o kaabli ühemoodiliste optiliste kiudude liiki, kaetud optilise kiu läbimõõtu, kiudude arvu kaablis ja kiudude arvu mooduli kohta. FTT väitis, et sellest lähtuvalt oleks olnud ainult ühe asemel saadaval mitu sarnast toote kontrollnumbrit ja et komisjon oleks pidanud kasutama kõigi sarnaste toote kontrollnumbrite keskmist normaalväärtust. Oma märkustes täiendavate lõplike järelduste kohta väitis FTT kontsern samuti, et meetod, mille komisjon valis sarnaste tooteliikide kindlaks tegemiseks, ei olnud järjepidev, kuna teatavate toote kontrollnumbrite vastavus tehti kindlaks ainult kahe ja mitte nelja toote kontrollnumbri parameetri alusel.

| (79) | Vastupidiselt väitele ei võtnud komisjon arvesse ainult nelja toote kontrollnumbri parameetrit, vaid võttis arvesse kõiki toote kontrollnumbris määratletud parameetreid. Kui leiti rohkem kui üks sarnane toote kontrollnumber, siis valis komisjon numbri, millel oli algse toote kontrollnumbriga võrreldes kõige vähem erinevusi. FTT kontsernile esitati rohkem andmeid äriühingupõhises avalikustamises, kuna see sisaldas konfidentsiaalset teavet. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(79)

Vastupidiselt väitele ei võtnud komisjon arvesse ainult nelja toote kontrollnumbri parameetrit, vaid võttis arvesse kõiki toote kontrollnumbris määratletud parameetreid. Kui leiti rohkem kui üks sarnane toote kontrollnumber, siis valis komisjon numbri, millel oli algse toote kontrollnumbriga võrreldes kõige vähem erinevusi. FTT kontsernile esitati rohkem andmeid äriühingupõhises avalikustamises, kuna see sisaldas konfidentsiaalset teavet. Seepärast lükati see väide tagasi.

3.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (80) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja valimisse kaasatud eksportivate tootjate ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

| (81) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, ELi tollimaksu, pakendamiskulude, krediidikulude, panga teenustasude ning esindustasude puhul. |
| --- | --- |

(81)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hinna võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, ELi tollimaksu, pakendamiskulude, krediidikulude, panga teenustasude ning esindustasude puhul.

| (82) | ZZT seotud kaupleja ZTT International Limited kaudu toimunud müügi andmeid kohandati artikli 2 lõike 10 punkti i alusel. Kohandused artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehti ka Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd toodetud toodete müügi puhul, mida müüs Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd, ning Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd toodetud toodete müügi puhul, mida müüs FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. Need kohandused tehti esialgse uurimise ajal ja komisjon leidis, et nende kohanduste tegemise tingimused olid absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil täidetud. |
| --- | --- |

(82)

ZZT seotud kaupleja ZTT International Limited kaudu toimunud müügi andmeid kohandati artikli 2 lõike 10 punkti i alusel. Kohandused artikli 2 lõike 10 punkti i alusel tehti ka Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd toodetud toodete müügi puhul, mida müüs Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd, ning Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd toodetud toodete müügi puhul, mida müüs FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. Need kohandused tehti esialgse uurimise ajal ja komisjon leidis, et nende kohanduste tegemise tingimused olid absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil täidetud.

| (83) | Kohandused seisnesid kaubandusettevõtja müügi-, üld- ja halduskuludes ning 10 % kasumis (nagu määrati esialgses uurimises). |
| --- | --- |

(83)

Kohandused seisnesid kaubandusettevõtja müügi-, üld- ja halduskuludes ning 10 % kasumis (nagu määrati esialgses uurimises).

3.2.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (84) | Selleks et määrata kindlaks dumpingumarginaal kahe koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks, võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(84)

Selleks et määrata kindlaks dumpingumarginaal kahe koostööd tegeva eksportiva tootja jaoks, võrdles komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 samasuguse toote iga liigi kaalutud keskmist normaalväärtust uurimisaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil.

| (85) | Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kasutas komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6. |
| --- | --- |

(85)

Valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul kasutas komisjon valimisse kaasatud eksportivate tootjate suhtes kindlaksmääratud kaalutud keskmist dumpingumarginaali kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 6.

| (86) | Selleks et määrata kindlaks marginaal kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate jaoks, tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme, võttes arvesse koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogust ja Hiinast liitu suunatud ekspordi hinnangulist kogumahtu. |
| --- | --- |

(86)

Selleks et määrata kindlaks marginaal kõikide teiste Hiina eksportivate tootjate jaoks, tegi komisjon kindlaks eksportivate tootjate koostöö taseme, võttes arvesse koostööd tegevate eksportivate tootjate liitu suunatud ekspordi kogust ja Hiinast liitu suunatud ekspordi hinnangulist kogumahtu.

| (87) | Koostöö tase oli kõnealusel juhul kõrge. Seepärast pidas komisjon asjakohaseks määrata dumpingu jääkmarginaal kindlaks valimisse kaasatud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel. |
| --- | --- |

(87)

Koostöö tase oli kõnealusel juhul kõrge. Seepärast pidas komisjon asjakohaseks määrata dumpingu jääkmarginaal kindlaks valimisse kaasatud suurima dumpingumarginaaliga äriühingu marginaali alusel.

| (88) | Sellest lähtuvalt on dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, alljärgnevad.








  Äriühingu nimi | Dumpingumarginaal esialgsel uurimisperioodil | Dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil | Dumpingumarginaali suurenemine
  (protsendipunkti) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | FTT kontsern: |

(88)

Sellest lähtuvalt on dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, alljärgnevad.

Äriühingu nimi

Dumpingumarginaal esialgsel uurimisperioodil

Dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil

Dumpingumarginaali suurenemine

(protsendipunkti)

FTT kontsern:

| — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.;

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

44,0  %

116,6  %

72,6

| | ZTT kontsern: |
| --- | --- |

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.;

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

67,3  %

47,6

Muud koostööd tegevad äriühingud

31,2  %

109,2  %

78,0

Kõik muud äriühingud

44,0  %

116,6  %

72,6

| (89) | Nagu on näha eespool esitatud tabelis, oli dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kõigil juhtudel suurem kui esialgsel uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(89)

Nagu on näha eespool esitatud tabelis, oli dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kõigil juhtudel suurem kui esialgsel uurimisperioodil.

3.3.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (90) | Kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu suuruse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon, kas dumpingumarginaalid jääksid jätkuvalt alla kahjumarginaalidele, võttes aluseks ekspordihinnad absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. |
| --- | --- |

(90)

Kohaldatava dumpinguvastase tollimaksu suuruse kindlaksmääramiseks kontrollis komisjon, kas dumpingumarginaalid jääksid jätkuvalt alla kahjumarginaalidele, võttes aluseks ekspordihinnad absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil.

| (91) | Komisjon määras kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud eksportivate tootjate absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kindlaks määratud kaalutud keskmist ekspordihinda valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote esialgsel uurimisperioodil kindlaks määratud kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga. Võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi väljendati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon määras kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud eksportivate tootjate absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kindlaks määratud kaalutud keskmist ekspordihinda valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote esialgsel uurimisperioodil kindlaks määratud kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga. Võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevusi väljendati protsendimäärana kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (92) | Valimisse kaasatud liidu tootjad ei müünud esialgsel uurimisperioodil kõiki tooteliike, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad müüsid absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. Piisava võrreldavuse taseme tagamiseks võrdles komisjon võimaluse korral „kokkusobimatute“ tooteliikide (mille impordikogus oli absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kõige suurem) hindu esialgsel uurimisperioodil liidu tootjate müüdud kõige sarnasemate tooteliikide mittekahjustavate hindadega. |
| --- | --- |

(92)

Valimisse kaasatud liidu tootjad ei müünud esialgsel uurimisperioodil kõiki tooteliike, mida koostööd tegevad eksportivad tootjad müüsid absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil. Piisava võrreldavuse taseme tagamiseks võrdles komisjon võimaluse korral „kokkusobimatute“ tooteliikide (mille impordikogus oli absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kõige suurem) hindu esialgsel uurimisperioodil liidu tootjate müüdud kõige sarnasemate tooteliikide mittekahjustavate hindadega.

| (93) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi muude äriühingute puhul määrati kindlaks samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaalid. |
| --- | --- |

(93)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase muude koostööd tegevate äriühingute ja kõigi muude äriühingute puhul määrati kindlaks samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaalid.

| (94) | Leiti järgmised kahjumarginaalid.






  Äriühingu nimi | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil |
| --- | --- | --- |
| FTT kontsern:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.; |

(94)

Leiti järgmised kahjumarginaalid.

Äriühingu nimi

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil

FTT kontsern:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.;

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

131,5  %

ZTT kontsern:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.;

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

99,1  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

128,7  %

Kõik muud äriühingud

131,5  %

4.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (95) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide puhul absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil arvutatud dumpingumarginaalid suurenesid võrreldes esialgsel uurimisperioodil kindlaksmääratud dumpingumarginaalidega. |
| --- | --- |

(95)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernide puhul absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil arvutatud dumpingumarginaalid suurenesid võrreldes esialgsel uurimisperioodil kindlaksmääratud dumpingumarginaalidega.

| (96) | Komisjon lahutas subsiidiumivastases uurimises (vt põhjendus 2) esialgses uurimises kindlaksmääratud dumpingumarginaalist subsiidiumide kogusumma, et vältida subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõike 1 tähenduses topeltarvestust (8). Seega, kuna praegune uurimine ei mõjuta subsiidiumivastast uurimist, on vaja arvata esialgu kindlaks tehtud subsideerimise määr maha absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kindlaks määratud dumpingumarginaalidest. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon lahutas subsiidiumivastases uurimises (vt põhjendus 2) esialgses uurimises kindlaksmääratud dumpingumarginaalist subsiidiumide kogusumma, et vältida subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõike 1 tähenduses topeltarvestust (8). Seega, kuna praegune uurimine ei mõjuta subsiidiumivastast uurimist, on vaja arvata esialgu kindlaks tehtud subsideerimise määr maha absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kindlaks määratud dumpingumarginaalidest.

8

| (97) | Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi dumpingumarginaalid, mis on määratud kindlaks põhjenduses 96 selgitatud viisil, on väiksemad kui absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kindlaks määratud kahju kõrvaldamist võimaldav tase. Seega kasutatakse kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõike 4 teise lõiguga uusi dumpingumarginaale dumpinguvastaste tollimaksude määramiseks. |
| --- | --- |

(97)

Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodi dumpingumarginaalid, mis on määratud kindlaks põhjenduses 96 selgitatud viisil, on väiksemad kui absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil kindlaks määratud kahju kõrvaldamist võimaldav tase. Seega kasutatakse kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõike 4 teise lõiguga uusi dumpingumarginaale dumpinguvastaste tollimaksude määramiseks.

| (98) | Muudetud dumpinguvastane tollimaks ei tohi olla üle kahe korra suurem kui esialgu kehtestatud dumpinguvastane tollimaks, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 12 lõikes 3. |
| --- | --- |

(98)

Muudetud dumpinguvastane tollimaks ei tohi olla üle kahe korra suurem kui esialgu kehtestatud dumpinguvastane tollimaks, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 12 lõikes 3.

| (99) | Seega on kehtiva dumpinguvastase tollimaksu muudetud määrad, mida kohaldatakse netohinnale liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmised.











  Äriühingu nimi | Dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil | Tasakaalustav tollimaks esialgsel uurimisperioodil | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil | Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodist tulenev dumpinguvastane tollimaks | Alusmääruse artikli 12 lõike 3 kohaselt piiratud tollimaks (vt põhjendus 98) | Muudetud dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT kontsern: | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.; |

(99)

Seega on kehtiva dumpinguvastase tollimaksu muudetud määrad, mida kohaldatakse netohinnale liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmised.

Äriühingu nimi

Dumpingumarginaal absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil

Tasakaalustav tollimaks esialgsel uurimisperioodil

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil

Absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodist tulenev dumpinguvastane tollimaks

Alusmääruse artikli 12 lõike 3 kohaselt piiratud tollimaks (vt põhjendus 98)

Muudetud dumpinguvastane tollimaks

FTT kontsern:

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.;

| | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.; |
| --- | --- |

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.;

| | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd (9). |
| --- | --- |

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd (9).

9

116,6  %

10,3  %

131,5  %

106,3  %

88,0  %

88,0  %

ZTT kontsern:

| | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.; |
| --- | --- |

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.;

| | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

67,3  %

5,1  %

99,1  %

62,2  %

39,4  %

39,4  %

Muud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

109,2  %

7,8  %

128,7  %

101,4  %

62,4  %

62,4  %

Muud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

109,2  %

10,3  %

128,7  %

98,9  %

62,4  %

62,4  %

Kõik muud äriühingud

116,6  %

10,3  %

131,5  %

106,3  %

88,0  %

88,0  %

| (100) | ZTT kontsern väitis oma märkustes lõplike järelduste kohta, mida on korratud märkustes täiendavate lõplike järelduste kohta, et muudetud dumpinguvastane tollimaks ei tohiks olla rohkem kui kaks korda suurem kui esialgu kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ning et kuna ZTT kontserni suhtes kehtestatud esialgne dumpinguvastane tollimaks oli 14,6 %, siis ei tohiks ZTT kontserni muudetud dumpinguvastane tollimaks olla suurem kui 29,2 %. Seega ei saa dumpinguvastane tollimaks olla 39,4 %, nagu komisjon on arvutanud. |
| --- | --- |

(100)

ZTT kontsern väitis oma märkustes lõplike järelduste kohta, mida on korratud märkustes täiendavate lõplike järelduste kohta, et muudetud dumpinguvastane tollimaks ei tohiks olla rohkem kui kaks korda suurem kui esialgu kehtestatud dumpinguvastane tollimaks ning et kuna ZTT kontserni suhtes kehtestatud esialgne dumpinguvastane tollimaks oli 14,6 %, siis ei tohiks ZTT kontserni muudetud dumpinguvastane tollimaks olla suurem kui 29,2 %. Seega ei saa dumpinguvastane tollimaks olla 39,4 %, nagu komisjon on arvutanud.

| (101) | Komisjon märkis, et ZTT kontserni suhtes kehtestatud esialgne dumpinguvastane tollimaks oli vastavalt esialgsele määrusele 19,7 %. Dumpinguvastane tollimaks 14,6 %, millele ZTT kontsern põhjenduses 100 osutab, oli dumpinguvastane tollimaks pärast tasakaalustava tollimaksu kehtestamist, millega vähendati kehtivat dumpinguvastast tollimaksu, et vältida topeltarvestust, nagu on selgitatud rakendusmääruse (EL) 2022/72 põhjenduses 765 ja käesoleva määruse põhjenduses 2. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon märkis, et ZTT kontserni suhtes kehtestatud esialgne dumpinguvastane tollimaks oli vastavalt esialgsele määrusele 19,7 %. Dumpinguvastane tollimaks 14,6 %, millele ZTT kontsern põhjenduses 100 osutab, oli dumpinguvastane tollimaks pärast tasakaalustava tollimaksu kehtestamist, millega vähendati kehtivat dumpinguvastast tollimaksu, et vältida topeltarvestust, nagu on selgitatud rakendusmääruse (EL) 2022/72 põhjenduses 765 ja käesoleva määruse põhjenduses 2. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (102) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(102)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2021/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.







  Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT kontsern: | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.; |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

FTT kontsern:

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.;

| | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.; |
| --- | --- |

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.;

| | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

88,0  %

C696

ZTT kontsern:

| | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.; |
| --- | --- |

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.;

| | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

39,4  %

C697

Muud rakendusmääruse (EL) 2022/72 I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

62,4  %

Vt I lisa

Muud rakendusmääruse (EL) 2022/72 II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

62,4  %

Vt II lisa

Kõik muud äriühingud

88,0  %

C999“.

| 2) | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 2
  Kui mõni uus Hiina Rahvavabariigist pärit eksportiv tootja esitab komisjonile piisavaid tõendeid, võib rakendusmääruse (EL) 2021/2011 lisa muuta, lisades uue eksportiva tootja selliste koostööd tegevate äriühingute loetellu, kes ei kuulu valimisse ning kelle suhtes kehtib seega asjakohane kaalutud keskmine dumpinguvastase tollimaksu määr, nimelt 62,4 %. Uus eksportiv tootja esitab tõendid, et:






  a) | ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. juuli 2019 – 30. juuni 2020) Hiina Rahvavabariigist pärit kaupu, mida on kirjeldatud rakendusmääruse (EL) 2021/2011 artikli 1 lõikes 1; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Kui mõni uus Hiina Rahvavabariigist pärit eksportiv tootja esitab komisjonile piisavaid tõendeid, võib rakendusmääruse (EL) 2021/2011 lisa muuta, lisades uue eksportiva tootja selliste koostööd tegevate äriühingute loetellu, kes ei kuulu valimisse ning kelle suhtes kehtib seega asjakohane kaalutud keskmine dumpinguvastase tollimaksu määr, nimelt 62,4 %. Uus eksportiv tootja esitab tõendid, et:

a)

ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. juuli 2019 – 30. juuni 2020) Hiina Rahvavabariigist pärit kaupu, mida on kirjeldatud rakendusmääruse (EL) 2021/2011 artikli 1 lõikes 1;

| b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ja |
| --- | --- |

b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ja

| c) | ta on kas eksportinud Hiina Rahvavabariigist pärit artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupu või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu pärast uurimisperioodi lõppu märkimisväärne kogus.“ |
| --- | --- |

c)

ta on kas eksportinud Hiina Rahvavabariigist pärit artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud kaupu või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu pärast uurimisperioodi lõppu märkimisväärne kogus.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 17. novembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 410, 18.11.2021, lk 51).

2

(3)  Komisjoni 18. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 12, 19.1.2022, lk 34).

3

(4)  Komisjoni 23. märtsi 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/469, millega parandatakse rakendusmäärust (EL) 2022/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2011, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite impordi suhtes (ELT L 96, 24.3.2022, lk 36).

4

(5)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit kiudoptiliste kaablite importi käsitleva dumpinguvastase uurimise taasalustamise kohta (ELT C 467, 8.12.2022, lk 36).

5

(6)  Kättesaadavad aadressil https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2642.

6

(7)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrus (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 176, 30.6.2016, lk 55).

8

(9)  FTT kontsern ei eksportinud absorptsiooni käsitleva kordusuurimise perioodil ELi uurimisalust toodet, mille on valmistanud Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd, aga eksportis seda esialgsel uurimisperioodil.

9

---

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/48 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/48

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1618,

8. august 2023,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2737/90 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase 33 % tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) kiitis komisjoni otsusega 90/480/EMÜ (3) heaks kohustused, mille võtsid kaks suurt eksportijat seoses tootega, mille suhtes kohaldatakse meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2737/90 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“, „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase 33 % tollimaksu (edaspidi „esialgsed meetmed“). Esialgsete meetmete kehtestamiseni viinud uurimist nimetatakse edaspidi esialgseks uurimiseks. Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) kiitis komisjoni otsusega 90/480/EMÜ (3) heaks kohustused, mille võtsid kaks suurt eksportijat seoses tootega, mille suhtes kohaldatakse meetmeid.

2

3

| (2) | Pärast seda, kui kaks asjaomast Hiina eksportijat võetud kohustustest loobusid, muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 610/95 (4) määrust (EMÜ) nr 2737/90, mille tulemusena hakati lõplikku 33 % tollimaksu kohaldama ka volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi suhtes, mida nad liitu eksportisid. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda, kui kaks asjaomast Hiina eksportijat võetud kohustustest loobusid, muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 610/95 (4) määrust (EMÜ) nr 2737/90, mille tulemusena hakati lõplikku 33 % tollimaksu kohaldama ka volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi suhtes, mida nad liitu eksportisid.

4

| (3) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 771/98 (5) pikendati esialgsete meetmete kehtivust pärast aegumise läbivaatamist veel viieks aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 771/98 (5) pikendati esialgsete meetmete kehtivust pärast aegumise läbivaatamist veel viieks aastaks.

5

| (4) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2268/2004 (6) pikendati esialgsete meetmete kehtivust pärast aegumise läbivaatamist veel viieks aastaks. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2268/2004 (6) pikendati esialgsete meetmete kehtivust pärast aegumise läbivaatamist veel viieks aastaks.

6

| (5) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1275/2005 (7) on nõukogu muutnud tootevaliku määratlust, et see hõlmaks ka metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1275/2005 (7) on nõukogu muutnud tootevaliku määratlust, et see hõlmaks ka metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi.

7

| (6) | Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 287/2011 (8) pikendas nõukogu pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (9) artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist meetmete kehtivust veel viieks aastaks. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 287/2011 (8) pikendas nõukogu pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (9) artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist meetmete kehtivust veel viieks aastaks.

8

9

| (7) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/942 (10) pikendas komisjon pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid veel viieks aastaks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/942 (10) pikendas komisjon pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist (edaspidi „eelmine aegumise läbivaatamine“) HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid veel viieks aastaks.

10

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (8) | Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate (11) avaldamist sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“). |
| --- | --- |

(8)

Pärast meetmete eelseisva aegumise kohta teate (11) avaldamist sai komisjon alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse (edaspidi „taotlus“).

11

| (9) | Läbivaatamistaotluse esitasid 25. veebruaril 2022 ettevõtjad Global Tungsten & Powders spol. s.r.o., H.C. Starck Tungsten GmbH, Tikomet Oy, Treibacher Industrie AG, Umicore Specialty Powders France ja Wolfram Bergbau und Hütten AG (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise. |
| --- | --- |

(9)

Läbivaatamistaotluse esitasid 25. veebruaril 2022 ettevõtjad Global Tungsten & Powders spol. s.r.o., H.C. Starck Tungsten GmbH, Tikomet Oy, Treibacher Industrie AG, Umicore Specialty Powders France ja Wolfram Bergbau und Hütten AG (edaspidi „taotluse esitajad“) liidu volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (10) | Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 1. juunil 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise seoses HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (12). |
| --- | --- |

(10)

Pärast konsulteerimist alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komiteega jõudis komisjon seisukohale, et meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, ning algatas 1. juunil 2022 alusmääruse artikli 11 lõike 2 alusel aegumise läbivaatamise seoses HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) Euroopa Liidu Teatajas (12).

Euroopa Liidu Teatajas

12

1.4.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (11) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(11)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine kestis 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju kordumise tõenäosuse hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.5.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (12) | Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid HRV tootjaid ja HRV ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema. |
| --- | --- |

(12)

Algatamisteates kutsuti huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon spetsiaalselt taotluse esitajaid, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid HRV tootjaid ja HRV ametiasutusi, teadaolevaid importijaid, kasutajaid ja teadaolevalt seotud ühendusi aegumise läbivaatamise algatamisest ning kutsus neid selles osalema.

| (13) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist. |
| --- | --- |

(13)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada aegumise läbivaatamise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult ärakuulamist.

| (14) | Kuulati ära üks kasutaja. |
| --- | --- |

(14)

Kuulati ära üks kasutaja.

1.6.   Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

| (15) | Märkused saadi kolmelt Hiina tootjalt, nimelt tootjatelt Chongyi Zhangyuan Tungsten Co., Ltd. (edaspidi „Zhangyuan Tungsten“), Guangdong Xianglu Tungsten Co., Ltd. (edaspidi „Xianglu Tungsten“), Xiamen Golden Egret Special Alloy (H.C.) Co., Ltd. (edaspidi „Golden Egret“). Taotluse esitajad avaldasid samuti arvamust kolme Hiina tootja esitatud väidete kohta. |
| --- | --- |

(15)

Märkused saadi kolmelt Hiina tootjalt, nimelt tootjatelt Chongyi Zhangyuan Tungsten Co., Ltd. (edaspidi „Zhangyuan Tungsten“), Guangdong Xianglu Tungsten Co., Ltd. (edaspidi „Xianglu Tungsten“), Xiamen Golden Egret Special Alloy (H.C.) Co., Ltd. (edaspidi „Golden Egret“). Taotluse esitajad avaldasid samuti arvamust kolme Hiina tootja esitatud väidete kohta.

| (16) | Komisjon märkis, et need Hiina tootjad esitasid oma väited ilma igasuguse põhjenduseta peaaegu kolm kuud pärast taotluse kohta märkuste esitamise tähtpäeva (s.o 26. septembril 2022). Sellest hoolimata vastas komisjon võimaluste piires erandkorras neile väidetele. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon märkis, et need Hiina tootjad esitasid oma väited ilma igasuguse põhjenduseta peaaegu kolm kuud pärast taotluse kohta märkuste esitamise tähtpäeva (s.o 26. septembril 2022). Sellest hoolimata vastas komisjon võimaluste piires erandkorras neile väidetele.

| (17) | Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et taotluses ei olnud piisavalt tõendeid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta. |
| --- | --- |

(17)

Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et taotluses ei olnud piisavalt tõendeid dumpingu kordumise tõenäosuse kohta.

| (18) | Komisjon ei olnud selle hinnanguga nõus ja oli seisukohal, et uurimise algatamise nõuded olid täidetud. Taotluse analüüs näitas, et uurimise algatamise etapis oli piisavalt tõendeid dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta, kui HRVst pärit impordi suhtes kohaldatavatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Taotluse esitajad esitasid tõendid selle kohta, et kuigi HRVst pärinev import oli alates 2018. aasta algusest vähenenud, moodustas see ikkagi märkimisväärse osa koguimpordist ning liidu turust. Taotluse esitajad ei lähtunud oma analüüsis ainult vabast tootmisvõimsusest HRVs, vaid ka HRV ebaõiglasest hinnakujundusest teistel turgudel. Ekspordihinna puhul kasutati aegumise läbivaatamise taotluses kolme meetodit: Hiinast pärit impordi keskmine hind TARICi koodi tasandil, võrdväärse Hiina toote keskmine ekspordihind, nagu see on avalikult kättesaadav Argus Metali aruandes, ja Hiina keskmine hind eksportimisel kõikidesse kolmandatesse riikidesse. Need kolm meetodit leiti olevat piisavalt põhjendatud, et need vastaksid õiguslikele nõuetele uurimise algatamise etapis. Seetõttu lükati tagasi väited, mille kohaselt ei esitatud taotluses piisavalt tõendeid. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon ei olnud selle hinnanguga nõus ja oli seisukohal, et uurimise algatamise nõuded olid täidetud. Taotluse analüüs näitas, et uurimise algatamise etapis oli piisavalt tõendeid dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta, kui HRVst pärit impordi suhtes kohaldatavatel dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Taotluse esitajad esitasid tõendid selle kohta, et kuigi HRVst pärinev import oli alates 2018. aasta algusest vähenenud, moodustas see ikkagi märkimisväärse osa koguimpordist ning liidu turust. Taotluse esitajad ei lähtunud oma analüüsis ainult vabast tootmisvõimsusest HRVs, vaid ka HRV ebaõiglasest hinnakujundusest teistel turgudel. Ekspordihinna puhul kasutati aegumise läbivaatamise taotluses kolme meetodit: Hiinast pärit impordi keskmine hind TARICi koodi tasandil, võrdväärse Hiina toote keskmine ekspordihind, nagu see on avalikult kättesaadav Argus Metali aruandes, ja Hiina keskmine hind eksportimisel kõikidesse kolmandatesse riikidesse. Need kolm meetodit leiti olevat piisavalt põhjendatud, et need vastaksid õiguslikele nõuetele uurimise algatamise etapis. Seetõttu lükati tagasi väited, mille kohaselt ei esitatud taotluses piisavalt tõendeid.

| (19) | Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et taotluses ei olnud piisavalt tõendeid Hinna sisendite hindade ja volframisektori üldiste moonutuste kohta. Nende kolme eksportiva tootja väitel ei põhjustanud riigi omand iseenesest automaatselt turumoonutusi. Lisaks sellele oli kolme Hiina tootja sõnul spekulatiivne taotluses esitatud väide riigi osalemise, kontrolli, piirangute ja valitsuse sekkumise kohta, mis väidetavalt põhjustas hinnamoonutusi. Samuti väitsid kolm Hiina eksportivat tootjat, et taotluses ei olnud piisavalt tõendeid, mille alusel võib järeldada, et valitsuse sekkumise tõttu olid tooraine hinnad moonutatud. Nad väitsid samuti, et taotluses esitatud kaks järgmist väidet olid üksteisega vastuolus: i) Hiina kontrollis üle 60 % maailma volframimaagi varudest, tema toodang moodustas 80 % maailma toodangust, ta kehtestas ekspordipiiranguid ja andis litsentse riigi omandis ettevõtetele ning ii) hoolimata sellest osales Hiina ikkagi liidu vanametalli turgudel pakkumisprotsessis, et suurendada vanametalli hinda Hiina ammooniumparavolframaadi (edaspidi „APT“) hinnaga võrdväärsele või sellest kõrgemale tasemele. Kolm Hiina eksportivat tootjat väitsid samuti, et Hiinal oli volframivarudest tulenev loomulik konkurentsieelis ning et i) ekspordipiirangud ja riigi omandis ettevõtetele antud litsentsid soodustasid tarnet liidu turule, kuna need kaitsevad tarne stabiilsust ja kättesaadavust, ii) nende otstarve oli kaitsta mineraalivarusid Hiinas ja need tagada ning iii) ekspordilitsentsid anti olenemata sellest, kas abi saavad äriühingud olid riigi omandis või mitte. |
| --- | --- |

(19)

Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et taotluses ei olnud piisavalt tõendeid Hinna sisendite hindade ja volframisektori üldiste moonutuste kohta. Nende kolme eksportiva tootja väitel ei põhjustanud riigi omand iseenesest automaatselt turumoonutusi. Lisaks sellele oli kolme Hiina tootja sõnul spekulatiivne taotluses esitatud väide riigi osalemise, kontrolli, piirangute ja valitsuse sekkumise kohta, mis väidetavalt põhjustas hinnamoonutusi. Samuti väitsid kolm Hiina eksportivat tootjat, et taotluses ei olnud piisavalt tõendeid, mille alusel võib järeldada, et valitsuse sekkumise tõttu olid tooraine hinnad moonutatud. Nad väitsid samuti, et taotluses esitatud kaks järgmist väidet olid üksteisega vastuolus: i) Hiina kontrollis üle 60 % maailma volframimaagi varudest, tema toodang moodustas 80 % maailma toodangust, ta kehtestas ekspordipiiranguid ja andis litsentse riigi omandis ettevõtetele ning ii) hoolimata sellest osales Hiina ikkagi liidu vanametalli turgudel pakkumisprotsessis, et suurendada vanametalli hinda Hiina ammooniumparavolframaadi (edaspidi „APT“) hinnaga võrdväärsele või sellest kõrgemale tasemele. Kolm Hiina eksportivat tootjat väitsid samuti, et Hiinal oli volframivarudest tulenev loomulik konkurentsieelis ning et i) ekspordipiirangud ja riigi omandis ettevõtetele antud litsentsid soodustasid tarnet liidu turule, kuna need kaitsevad tarne stabiilsust ja kättesaadavust, ii) nende otstarve oli kaitsta mineraalivarusid Hiinas ja need tagada ning iii) ekspordilitsentsid anti olenemata sellest, kas abi saavad äriühingud olid riigi omandis või mitte.

| (20) | Sel puhul tõi komisjon esile alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis d sätestatu, mille kohaselt võib liidu tootmisharu alusmääruse artikli 11 kohase läbivaatamistaotluse esitamisel kasutada normaalväärtuse arvutamise põhjendamiseks tõendeid, mis on esitatud komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the PRC the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“), kui on täidetud alusmääruse artikli 5 lõike 9 kohane tõendamise standard. Taotluse esitajad esitasid samuti tõendid selle kohta, et Hiina valitsus sekkub volframkarbiidi sektorisse ja need sekkumised põhjustavad olulisi moonutusi üldiselt ning seoses volframkarbiidi tootjate konkreetsete tootmistegurite ja kuludega. Ükski kolmest Hiina eksportivast tootjast ei esitanud mingit teavet, mis oleks seadnud need tõendid kahtluse alla. Lisaks sellele ei selgitanud kõnealused osalised täpsemalt, kuidas olid kaks põhjenduses 19 nimetatud väidet vastuolus. Komisjon oli seega seisukohal, et taotluse esitajad esitasid taotluses volframisektori ja tooraine hindade moonutuste kohta piisavalt tõendeid, et põhjendada sellise läbivaatamise algatamist. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(20)

Sel puhul tõi komisjon esile alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis d sätestatu, mille kohaselt võib liidu tootmisharu alusmääruse artikli 11 kohase läbivaatamistaotluse esitamisel kasutada normaalväärtuse arvutamise põhjendamiseks tõendeid, mis on esitatud komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the PRC the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“), kui on täidetud alusmääruse artikli 5 lõike 9 kohane tõendamise standard. Taotluse esitajad esitasid samuti tõendid selle kohta, et Hiina valitsus sekkub volframkarbiidi sektorisse ja need sekkumised põhjustavad olulisi moonutusi üldiselt ning seoses volframkarbiidi tootjate konkreetsete tootmistegurite ja kuludega. Ükski kolmest Hiina eksportivast tootjast ei esitanud mingit teavet, mis oleks seadnud need tõendid kahtluse alla. Lisaks sellele ei selgitanud kõnealused osalised täpsemalt, kuidas olid kaks põhjenduses 19 nimetatud väidet vastuolus. Komisjon oli seega seisukohal, et taotluse esitajad esitasid taotluses volframisektori ja tooraine hindade moonutuste kohta piisavalt tõendeid, et põhjendada sellise läbivaatamise algatamist. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (21) | Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid samuti, et taotluses ei olnud piisavalt tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta ja et taotluse esitajate väide selle kohta, et meetmetest kõrvalehoidmiseks imporditi mõnevõrra muudetud tooteid, ei olnud põhjendatud. |
| --- | --- |

(21)

Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid samuti, et taotluses ei olnud piisavalt tõendeid meetmetest kõrvalehoidmise kohta ja et taotluse esitajate väide selle kohta, et meetmetest kõrvalehoidmiseks imporditi mõnevõrra muudetud tooteid, ei olnud põhjendatud.

| (22) | Kuigi komisjon ei ole teinud kindlaks, et Hiina eksportivad tootjad hoiaksid maksude tasumisest kõrvale alusmääruse artikli 13 tähenduses, ei ole see olnud oluline kaalutlus praeguse aegumise läbivaatamise algatamiseks. Komisjon vaatas taotluse läbi lähtuvalt juba kehtivates meetmetes sätestatud tootevalikust ja seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(22)

Kuigi komisjon ei ole teinud kindlaks, et Hiina eksportivad tootjad hoiaksid maksude tasumisest kõrvale alusmääruse artikli 13 tähenduses, ei ole see olnud oluline kaalutlus praeguse aegumise läbivaatamise algatamiseks. Komisjon vaatas taotluse läbi lähtuvalt juba kehtivates meetmetes sätestatud tootevalikust ja seetõttu lükati see väide tagasi.

| (23) | Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et taotluses ei olnud tõendeid väite kohta, et Hiina vaba tootmisvõimsus oli 18 000 tonni. |
| --- | --- |

(23)

Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et taotluses ei olnud tõendeid väite kohta, et Hiina vaba tootmisvõimsus oli 18 000 tonni.

| (24) | Komisjon märkis, et taotlus sisaldas teavet Hiina 80 000tonnise tootmisvõimsuse kohta lähtuvalt 2020. aasta aruandest Hiina volframitööstuse arengu kohta, mille on avaldanud Hiina volframitööstuse ühendus (13). Taotluse esitajate hinnangul oli nõudlus Hiinas 30 000 tonni lähtuvalt teadmistest, mis liidu tootmisharul turust on. Lahutades tootmisvõimsuse Hiina nõudluse suurusest ja Hiina ekspordi kogumahust, said taotluse esitajad Hiina vaba tootmisvõimsuse. Ka komisjon analüüsis uurimise käigus tootmisvõimsust (vt punkt 4.1) ning tegi selle tulemusena kindlaks suuremad kogused kui taotluse esitajate esialgsete arvutuste kohaselt taotluses märgitud näitajad. Võimalus, et taotluses alahinnatakse vaba tootmisvõimsust, ei tähenda seda, et komisjonil ei olnud piisavalt tõendeid tõenäolise kahju kohta, ning see oli ainult üks komisjoni hinnatud elementidest. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon märkis, et taotlus sisaldas teavet Hiina 80 000tonnise tootmisvõimsuse kohta lähtuvalt 2020. aasta aruandest Hiina volframitööstuse arengu kohta, mille on avaldanud Hiina volframitööstuse ühendus (13). Taotluse esitajate hinnangul oli nõudlus Hiinas 30 000 tonni lähtuvalt teadmistest, mis liidu tootmisharul turust on. Lahutades tootmisvõimsuse Hiina nõudluse suurusest ja Hiina ekspordi kogumahust, said taotluse esitajad Hiina vaba tootmisvõimsuse. Ka komisjon analüüsis uurimise käigus tootmisvõimsust (vt punkt 4.1) ning tegi selle tulemusena kindlaks suuremad kogused kui taotluse esitajate esialgsete arvutuste kohaselt taotluses märgitud näitajad. Võimalus, et taotluses alahinnatakse vaba tootmisvõimsust, ei tähenda seda, et komisjonil ei olnud piisavalt tõendeid tõenäolise kahju kohta, ning see oli ainult üks komisjoni hinnatud elementidest.

13

| (25) | 4. mail 2023 esitasid taotluse esitajad paranduse läbivaatamistaotluses teatatud Hiina vaba tootmisvõimsuse arvutuse kohta. Selgitati, et ametniku vea tõttu (taotluse esitajad kasutasid vaba tootmisvõimsuse arvutamisel ekslikult hinna andmeid mahu andmete asemel) alahindasid taotluse esitajad Hiina vaba tootmisvõimsust, hinnates esialgu mahuks 18 102 tonni 41 348 tonni asemel. |
| --- | --- |

(25)

4. mail 2023 esitasid taotluse esitajad paranduse läbivaatamistaotluses teatatud Hiina vaba tootmisvõimsuse arvutuse kohta. Selgitati, et ametniku vea tõttu (taotluse esitajad kasutasid vaba tootmisvõimsuse arvutamisel ekslikult hinna andmeid mahu andmete asemel) alahindasid taotluse esitajad Hiina vaba tootmisvõimsust, hinnates esialgu mahuks 18 102 tonni 41 348 tonni asemel.

| (26) | 7. juunil 2023 väitsid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret, et liidu tootmisharu esitas oletatavasti läbivaadatud andmed Hiinast pärit volframkarbiidi ekspordimahu kohta. Märgiti, et andmete läbivaatamisel ei täpsustanud taotluse esitajad teabe allikat ega seda, kas kasutatud HS-koodid hõlmasid ka muud liiki seotud tooteid. Äriühing väitis samuti, et läbivaadatud andmetes esitati ekspordimaht tegelikust väiksemana ja sisenõudlus tegelikust suuremana ning et läbivaadatud andmed jätsid komisjonile ja huvitatud isikutele eksliku mulje Hiina suure vaba tootmisvõimsuse kohta. |
| --- | --- |

(26)

7. juunil 2023 väitsid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret, et liidu tootmisharu esitas oletatavasti läbivaadatud andmed Hiinast pärit volframkarbiidi ekspordimahu kohta. Märgiti, et andmete läbivaatamisel ei täpsustanud taotluse esitajad teabe allikat ega seda, kas kasutatud HS-koodid hõlmasid ka muud liiki seotud tooteid. Äriühing väitis samuti, et läbivaadatud andmetes esitati ekspordimaht tegelikust väiksemana ja sisenõudlus tegelikust suuremana ning et läbivaadatud andmed jätsid komisjonile ja huvitatud isikutele eksliku mulje Hiina suure vaba tootmisvõimsuse kohta.

| (27) | Komisjon märkis, et taotluse esitajad ei muutnud Hiina volframkarbiidi eksportijate läbivaatamistaotluses teatatud andmeid, vaid parandasid ainult ametniku vea. Seega on põhjenduses 26 esitatud väide faktiliselt vale ja lükati tagasi. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon märkis, et taotluse esitajad ei muutnud Hiina volframkarbiidi eksportijate läbivaatamistaotluses teatatud andmeid, vaid parandasid ainult ametniku vea. Seega on põhjenduses 26 esitatud väide faktiliselt vale ja lükati tagasi.

| (28) | Samas 7. juuni 2023. aasta seisukohas seadsid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret kahtluse alla nende andmete autentsuse ja usaldusväärsuse, mida taotluse esitajad kasutasid läbivaatamistaotluses vaba tootmisvõimsuse arvutamiseks. Täpsemalt märgiti, et läbivaatamistaotlus ei sisaldanud Hiina 30 000 tonni suuruse nõudluse määramiseks kasutatud ametlikku allikat. Lisaks sellele märgiti, et allikas, mida taotluse esitajad kasutasid läbivaatamistaotluses Hiina tootmisvõimsuse kindlaks määramiseks, ei olnud autentne ega usaldusväärne, kuna see pärines äriühingult ja mitte tootmisharu ühenduselt, ning seega ei tohiks komisjon seda arvesse võtta. Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret palusid komisjonil kasutada selle asemel andmeid, mille väidetavalt esitas Hiina volframitööstuse ühendus Hiina volframkarbiidi tarbimise kohta ja mille nad lisasid oma seisukohas sisalduvasse tabelisse. |
| --- | --- |

(28)

Samas 7. juuni 2023. aasta seisukohas seadsid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret kahtluse alla nende andmete autentsuse ja usaldusväärsuse, mida taotluse esitajad kasutasid läbivaatamistaotluses vaba tootmisvõimsuse arvutamiseks. Täpsemalt märgiti, et läbivaatamistaotlus ei sisaldanud Hiina 30 000 tonni suuruse nõudluse määramiseks kasutatud ametlikku allikat. Lisaks sellele märgiti, et allikas, mida taotluse esitajad kasutasid läbivaatamistaotluses Hiina tootmisvõimsuse kindlaks määramiseks, ei olnud autentne ega usaldusväärne, kuna see pärines äriühingult ja mitte tootmisharu ühenduselt, ning seega ei tohiks komisjon seda arvesse võtta. Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret palusid komisjonil kasutada selle asemel andmeid, mille väidetavalt esitas Hiina volframitööstuse ühendus Hiina volframkarbiidi tarbimise kohta ja mille nad lisasid oma seisukohas sisalduvasse tabelisse.

| (29) | Komisjon märkis, et Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret esitasid väite läbivaatamistaotluses esitatud Hiina volframkarbiidi nõudlust ja tootmisvõimsust käsitlevate andmete allika kohta kümme kuud pärast osalistele märkuste esitamiseks kehtestatud tähtpäeva. Lisaks sellele, kuigi 7. juunil 2023 Hiinas volframkarbiidi tarbimise kohta esitatud teabe väidetav allikas oli Hiina volframitööstuse ühendus, ei esitanud Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret oma seisukohas selle kohta mingeid tõendeid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon märkis, et Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret esitasid väite läbivaatamistaotluses esitatud Hiina volframkarbiidi nõudlust ja tootmisvõimsust käsitlevate andmete allika kohta kümme kuud pärast osalistele märkuste esitamiseks kehtestatud tähtpäeva. Lisaks sellele, kuigi 7. juunil 2023 Hiinas volframkarbiidi tarbimise kohta esitatud teabe väidetav allikas oli Hiina volframitööstuse ühendus, ei esitanud Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret oma seisukohas selle kohta mingeid tõendeid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (30) | Kolm Hiina eksportivat tootjat väitsid samuti, et oli tõendeid, mille kohaselt olid Hiina volframitootjate peamised ekspordi sihtkohad Jaapan ja Lõuna-Korea, mis moodustasid rohkem kui 60 % Hiina volframkarbiidi ekspordist (v.a 2020. aastal, mida mõjutasid COVID-19ga seotud piirangud), ning nad esitasid need tõendid enda seisukohas. Lisaks sellele suurenes ekspordimaht Jaapanisse ja Lõuna-Koreasse uuesti märkimisväärselt pärast 2020. aastat. Seetõttu väitsid kolm eksportivat tootjat, et oli mõistlik eeldada, et Hiina volframkarbiidi eksport Jaapanisse ja Lõuna-Koreasse kasvab jätkuvalt märkimisväärselt lisaks Hiina kohaliku turu nõudluse suurenemisele. Hiina eksportivad tootjad väitsid samuti, et see moodustab terava kontrasti Hiina impordiga liitu, kuna liidu turg moodustas muude Hiina eksporditurgudega võrreldes ainult väikese osa Hiina ekspordist. |
| --- | --- |

(30)

Kolm Hiina eksportivat tootjat väitsid samuti, et oli tõendeid, mille kohaselt olid Hiina volframitootjate peamised ekspordi sihtkohad Jaapan ja Lõuna-Korea, mis moodustasid rohkem kui 60 % Hiina volframkarbiidi ekspordist (v.a 2020. aastal, mida mõjutasid COVID-19ga seotud piirangud), ning nad esitasid need tõendid enda seisukohas. Lisaks sellele suurenes ekspordimaht Jaapanisse ja Lõuna-Koreasse uuesti märkimisväärselt pärast 2020. aastat. Seetõttu väitsid kolm eksportivat tootjat, et oli mõistlik eeldada, et Hiina volframkarbiidi eksport Jaapanisse ja Lõuna-Koreasse kasvab jätkuvalt märkimisväärselt lisaks Hiina kohaliku turu nõudluse suurenemisele. Hiina eksportivad tootjad väitsid samuti, et see moodustab terava kontrasti Hiina impordiga liitu, kuna liidu turg moodustas muude Hiina eksporditurgudega võrreldes ainult väikese osa Hiina ekspordist.

| (31) | Komisjon märkis, et kolme Hiina eksportiva tootja väiteid Jaapanisse ja Lõuna-Koreasse suunatud ekspordi tulevaste suundumuste kohta ei toetanud mingid tõendid ja seetõttu olid need puhtalt spekulatiivsed. Komisjon oli seisukohal, et taotluse esitajad esitasid piisavalt tõendeid ekspordi kohta muude kolmandate riikide turgudele. Seetõttu lükati need väited tagasi. Samad eksportivad tootjad väitsid, et taotlus ei sisaldanud piisaval määral tõendeid kahju kordumise tõenäosuse kohta. Täpsemalt märkisid nad, et taotluses puudusid tõendid taotluse esitajate väidete kohta, mille kohaselt ei oleks ilma meetmeteta võimalik teisese toorme (s.o jäägid) töötlemise arendamine ja eri ärimudelite (tavalised lepingud või otsene äritegevus võrrelduna töötlemislepingute või töötlemisega) loomine. |
| --- | --- |

(31)

Komisjon märkis, et kolme Hiina eksportiva tootja väiteid Jaapanisse ja Lõuna-Koreasse suunatud ekspordi tulevaste suundumuste kohta ei toetanud mingid tõendid ja seetõttu olid need puhtalt spekulatiivsed. Komisjon oli seisukohal, et taotluse esitajad esitasid piisavalt tõendeid ekspordi kohta muude kolmandate riikide turgudele. Seetõttu lükati need väited tagasi. Samad eksportivad tootjad väitsid, et taotlus ei sisaldanud piisaval määral tõendeid kahju kordumise tõenäosuse kohta. Täpsemalt märkisid nad, et taotluses puudusid tõendid taotluse esitajate väidete kohta, mille kohaselt ei oleks ilma meetmeteta võimalik teisese toorme (s.o jäägid) töötlemise arendamine ja eri ärimudelite (tavalised lepingud või otsene äritegevus võrrelduna töötlemislepingute või töötlemisega) loomine.

| (32) | Taotluse esitajad kirjeldasid oma taotluses liidu tootmisharu kaht peamist ärimudelit, mis on tavalised lepingud või otsene äritegevus (liidu tootmisharu ostab toorainet) ning töötlemislepingud või töötlemine (volframkarbiidi klient jääb tooraine omanikuks ja maksab toorainest volframkarbiidi valmistamise eest liidu tootjatele töötlemistasu). Lisaks sellele esitasid taotluse esitajad piisavalt tõendeid mõlema ärimudeli kasumlikkuse kohta. Kuigi otsese äritegevuse mudeli kasumlikkus oli taotlusega hõlmatud ajavahemikul positiivne, vähenes see märkimisväärselt ajavahemikus 2018–2020, samas kui töötlemise ärimudeli kasumlikkus suurenes, kuigi see jäi kogu taotlusega hõlmatud perioodi jooksul negatiivseks. Taotluse esitajad esitasid samuti tõendid selle kohta, et liidu tootmisharu müük jääkidest toodetud volframkarbiidi liidu turul moodustas märkimisväärse osa liidu kogu müügimahust eesmärgiga vähendada sõltuvust Hiinast pärinevast toorainete impordist ning panustada ringlussevõtu abil ELi rohelisse tegevuskavasse. |
| --- | --- |

(32)

Taotluse esitajad kirjeldasid oma taotluses liidu tootmisharu kaht peamist ärimudelit, mis on tavalised lepingud või otsene äritegevus (liidu tootmisharu ostab toorainet) ning töötlemislepingud või töötlemine (volframkarbiidi klient jääb tooraine omanikuks ja maksab toorainest volframkarbiidi valmistamise eest liidu tootjatele töötlemistasu). Lisaks sellele esitasid taotluse esitajad piisavalt tõendeid mõlema ärimudeli kasumlikkuse kohta. Kuigi otsese äritegevuse mudeli kasumlikkus oli taotlusega hõlmatud ajavahemikul positiivne, vähenes see märkimisväärselt ajavahemikus 2018–2020, samas kui töötlemise ärimudeli kasumlikkus suurenes, kuigi see jäi kogu taotlusega hõlmatud perioodi jooksul negatiivseks. Taotluse esitajad esitasid samuti tõendid selle kohta, et liidu tootmisharu müük jääkidest toodetud volframkarbiidi liidu turul moodustas märkimisväärse osa liidu kogu müügimahust eesmärgiga vähendada sõltuvust Hiinast pärinevast toorainete impordist ning panustada ringlussevõtu abil ELi rohelisse tegevuskavasse.

| (33) | Lisaks sellele suureneksid taotluses esitatud tõendite kohaselt tõenäoliselt meetmete puudumisel ELi turule siseneva HRVst pärit vaatlusaluse toote kogused, tulenevalt asjaomase riigi kasutamata tootmisvõimsusest. Taotluse esitajad esitasid piisavad tõendid selle kohta, et tootmisvõimsus HRVs on suurenenud rohkem kui 50 % alates viimasest aegumise läbivaatamisest ning et see võiks rohkem kui kahekordselt rahuldada volframkarbiidi kohaliku nõudluse. Kui meetmetel lastaks aeguda, siis võiksid Hiina impordihinnad lüüa alla liidu tootmisharu hinnad ja see põhjustaks liidu tootmisharule tekkinud kahju kordumise. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks sellele suureneksid taotluses esitatud tõendite kohaselt tõenäoliselt meetmete puudumisel ELi turule siseneva HRVst pärit vaatlusaluse toote kogused, tulenevalt asjaomase riigi kasutamata tootmisvõimsusest. Taotluse esitajad esitasid piisavad tõendid selle kohta, et tootmisvõimsus HRVs on suurenenud rohkem kui 50 % alates viimasest aegumise läbivaatamisest ning et see võiks rohkem kui kahekordselt rahuldada volframkarbiidi kohaliku nõudluse. Kui meetmetel lastaks aeguda, siis võiksid Hiina impordihinnad lüüa alla liidu tootmisharu hinnad ja see põhjustaks liidu tootmisharule tekkinud kahju kordumise.

| (34) | Komisjon oli seega seisukohal, et taotluses esitatud tõendid kahju kordumise tõenäosuse kohta on taotluses esitamise etapis piisavad tõendid, mis on taotluse esitajatele mõistlikult kättesaadavad. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon oli seega seisukohal, et taotluses esitatud tõendid kahju kordumise tõenäosuse kohta on taotluses esitamise etapis piisavad tõendid, mis on taotluse esitajatele mõistlikult kättesaadavad. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (35) | Kolm eksportivat tootjat väitsid samuti, et dumpinguvastased meetmed oleksid saavutanud oma ettenähtud eesmärgi. Nad märkisid täpsemalt, et võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega vähenes import Hiinast, kusjuures liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa ning import muudest kolmandatest riikidest suurenes. Seega kahju ei jätkunud. Kahju kordumine ei olnud samuti tõenäoline, kuna import Hiinast jäi liiga väikeseks ja liidu turg ei olnud Hiina eksportivatele tootjatele oluline eksporditurg, nagu on näidatud väljavõttelise uuringu küsimustikule antud vastustes. Nende hinnangul ei saanud fakti, et liidu tootmisharu väitel tema konkurentsiolukord halvenes, seostada meetmete tulemuslikkusega. |
| --- | --- |

(35)

Kolm eksportivat tootjat väitsid samuti, et dumpinguvastased meetmed oleksid saavutanud oma ettenähtud eesmärgi. Nad märkisid täpsemalt, et võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega vähenes import Hiinast, kusjuures liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa ning import muudest kolmandatest riikidest suurenes. Seega kahju ei jätkunud. Kahju kordumine ei olnud samuti tõenäoline, kuna import Hiinast jäi liiga väikeseks ja liidu turg ei olnud Hiina eksportivatele tootjatele oluline eksporditurg, nagu on näidatud väljavõttelise uuringu küsimustikule antud vastustes. Nende hinnangul ei saanud fakti, et liidu tootmisharu väitel tema konkurentsiolukord halvenes, seostada meetmete tulemuslikkusega.

| (36) | Nende väidete puhul märkis komisjon, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk on kõrvaldada kahjuliku dumpingu kaubandust moonutav mõju, taastada tõhus konkurents, avaldades positiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale. Fakt, et liidu tootmisharule ei tekkinud taotlusega hõlmatud ajavahemikul olulist kahju, ei välista võimalust, et selline kahju võib tekkida, kui meetmetel lastakse aeguda. Lisaks sellele ei pea olulise kahju hindamisel näitama negatiivset suundumust kõik kahjutegurid, vaid tuleb võtta arvesse liidu tootmisharu olukorda tervikuna. Seega ei võimalda fakt, et liidu tootmisharu turuosa suurenes, iseenesest järeldada, et sellele ei tekkinud olulist kahju. Lisaks sellele selgitatakse algatamisteate punktis 4.2, et taotluse esitajate väitel HRVst tulenev kahju tõenäoliselt kordub, mitte ei jätku. Nad on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis asjaomasest riigist pärit uurimisaluse toote import liitu tõenäoliselt suureneks, sest HRVs on kasutamata tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(36)

Nende väidete puhul märkis komisjon, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk on kõrvaldada kahjuliku dumpingu kaubandust moonutav mõju, taastada tõhus konkurents, avaldades positiivset mõju liidu tootmisharu olukorrale. Fakt, et liidu tootmisharule ei tekkinud taotlusega hõlmatud ajavahemikul olulist kahju, ei välista võimalust, et selline kahju võib tekkida, kui meetmetel lastakse aeguda. Lisaks sellele ei pea olulise kahju hindamisel näitama negatiivset suundumust kõik kahjutegurid, vaid tuleb võtta arvesse liidu tootmisharu olukorda tervikuna. Seega ei võimalda fakt, et liidu tootmisharu turuosa suurenes, iseenesest järeldada, et sellele ei tekkinud olulist kahju. Lisaks sellele selgitatakse algatamisteate punktis 4.2, et taotluse esitajate väitel HRVst tulenev kahju tõenäoliselt kordub, mitte ei jätku. Nad on esitanud piisavalt tõendeid selle kohta, et kui meetmetel lastakse aeguda, siis asjaomasest riigist pärit uurimisaluse toote import liitu tõenäoliselt suureneks, sest HRVs on kasutamata tootmisvõimsust.

| (37) | Lisaks sellele esitasid taotluse esitajad tõendid selle kohta, et isegi kui import HRVst oli taotluse esitamise perioodil vähenenud, jäi liidu turg HRV jaoks vaatlusaluse toote puhul neljandaks peamiseks ekspordisihtkohaks isegi meetmete kehtivuse korral. Lisaks sellele suureneksid taotluses esitatud ja komisjoni analüüsitud tõendite kohaselt meetmete puudumisel tõenäoliselt liidu turule siseneva HRVst pärit vaatlusaluse toote kogused asjaomase riigis kasutamata tootmisvõimsuse tõttu. Nagu on märgitud, oli komisjon seega seisukohal, et taotluses esitatud tõendid kahju kordumise tõenäosuse kohta on taotluses esitamise etapis piisavad tõendid, mis on taotluse esitajatele mõistlikult kättesaadavad. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks sellele esitasid taotluse esitajad tõendid selle kohta, et isegi kui import HRVst oli taotluse esitamise perioodil vähenenud, jäi liidu turg HRV jaoks vaatlusaluse toote puhul neljandaks peamiseks ekspordisihtkohaks isegi meetmete kehtivuse korral. Lisaks sellele suureneksid taotluses esitatud ja komisjoni analüüsitud tõendite kohaselt meetmete puudumisel tõenäoliselt liidu turule siseneva HRVst pärit vaatlusaluse toote kogused asjaomase riigis kasutamata tootmisvõimsuse tõttu. Nagu on märgitud, oli komisjon seega seisukohal, et taotluses esitatud tõendid kahju kordumise tõenäosuse kohta on taotluses esitamise etapis piisavad tõendid, mis on taotluse esitajatele mõistlikult kättesaadavad. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (38) | Kolm eksportivat tootjat väitsid, et liidu tootmisharu olukorra halvenemist ei saa panna Hiina ekspordi arvele. Eelkõige väitsid nad, et i) liidu tootmisharu tootmine, tootmisvõimsuse kasutamine ja müügihind muutusid kooskõlas tarbimisega; ii) müügihinna üldine vähenemine oli teataval määral seotud tootmiskulu vähenemise ja mitte Hiina eksportijate hinnasurvega; iii) Hiina import ei mõjutanud töötlemistegevuse tulemusi; ning iv) liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes, kui Hiina import oli kõige madalamal tasemel. |
| --- | --- |

(38)

Kolm eksportivat tootjat väitsid, et liidu tootmisharu olukorra halvenemist ei saa panna Hiina ekspordi arvele. Eelkõige väitsid nad, et i) liidu tootmisharu tootmine, tootmisvõimsuse kasutamine ja müügihind muutusid kooskõlas tarbimisega; ii) müügihinna üldine vähenemine oli teataval määral seotud tootmiskulu vähenemise ja mitte Hiina eksportijate hinnasurvega; iii) Hiina import ei mõjutanud töötlemistegevuse tulemusi; ning iv) liidu tootmisharu kasumlikkus suurenes, kui Hiina import oli kõige madalamal tasemel.

| (39) | Komisjon tuletas meelde, et tõendid, mille taotluse esitajad taotluses esitasid, ei osutanud olulisele kahjule, vaid kahju kordumise tõenäosusele, kui meetmetel lastaks aeguda. Seetõttu ei ole põhjusliku seose uurimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil käesoleval juhul vajalik. Komisjon oli samuti seisukohal, et nagu on selgitatud põhjenduses 37, oli taotluses piisavalt tõendeid, mille kohaselt Hiina ekspordist tulenev kahju tõenäoliselt kordub, kui meetmetel lastakse aeguda. Seetõttu ei olnud need väited põhjendatud ja lükati tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon tuletas meelde, et tõendid, mille taotluse esitajad taotluses esitasid, ei osutanud olulisele kahjule, vaid kahju kordumise tõenäosusele, kui meetmetel lastaks aeguda. Seetõttu ei ole põhjusliku seose uurimine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil käesoleval juhul vajalik. Komisjon oli samuti seisukohal, et nagu on selgitatud põhjenduses 37, oli taotluses piisavalt tõendeid, mille kohaselt Hiina ekspordist tulenev kahju tõenäoliselt kordub, kui meetmetel lastakse aeguda. Seetõttu ei olnud need väited põhjendatud ja lükati tagasi.

1.7.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (40) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.7.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (41) | Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi lähtuvalt representatiivsusest, mis tuleneb tootmis- ja müügimahust liidu vabaturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja geograafilises asukohas. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 69 % hinnangulisest kogutoodangust ja rohkem kui 59 % hinnangulisest kogumüügimahust liidus ning nende abil tagati ka geograafiline hõlmatus. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. Seega kinnitati esialgne valim. Valim on liidu tootmisharu suhtes esindav. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon märkis algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi lähtuvalt representatiivsusest, mis tuleneb tootmis- ja müügimahust liidu vabaturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja geograafilises asukohas. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 69 % hinnangulisest kogutoodangust ja rohkem kui 59 % hinnangulisest kogumüügimahust liidus ning nende abil tagati ka geograafiline hõlmatus. Kooskõlas alusmääruse artikli 17 lõikega 2 palus komisjon huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. Seega kinnitati esialgne valim. Valim on liidu tootmisharu suhtes esindav.

1.7.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (42) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (43) | Kuus äriühingut esitasid nõutud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kuid nad kõik olid kasutajad ja sega paluti neil täita kasutajate küsimustik. Seetõttu otsustas komisjon, et sõltumatute importijate valikuuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(43)

Kuus äriühingut esitasid nõutud teabe ja nõustusid enda kaasamisega valimisse. Kuid nad kõik olid kasutajad ja sega paluti neil täita kasutajate küsimustik. Seetõttu otsustas komisjon, et sõltumatute importijate valikuuring ei ole vajalik.

1.7.3.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (44) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud võimalikud tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust, kui neid on. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valim moodustada, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Lisaks palus komisjon HRV esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud võimalikud tootjad, kes võiksid olla uurimises osalemisest huvitatud, ja/või võtta nendega ühendust, kui neid on.

| (45) | Nõutud teabe esitasid kolm asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Eksportivate tootjate vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(45)

Nõutud teabe esitasid kolm asjaomase riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Eksportivate tootjate vähest arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik. Märkusi ei esitatud.

1.8.   Vastused küsimustikule

Vastused küsimustikule

| (46) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (47) | Komisjon kutsus kolme väljavõttelisele uuringule vastanud eksportivat tootjat, kolme valimisse kaasatud liidu tootjat ja teadaolevaid kasutajaid täitma asjakohased küsimustikud. Samad küsimustikud koos sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustikega tehti algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (14). Lisaks saatis komisjon küsimustiku taotluse esitajatele. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon kutsus kolme väljavõttelisele uuringule vastanud eksportivat tootjat, kolme valimisse kaasatud liidu tootjat ja teadaolevaid kasutajaid täitma asjakohased küsimustikud. Samad küsimustikud koos sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustikega tehti algatamise päeval kättesaadavaks ka elektrooniliselt (14). Lisaks saatis komisjon küsimustiku taotluse esitajatele.

14

| (48) | Küsimustiku vastused saadi taotluse esitajatelt, kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja seitsmelt kasutajalt. Küsimustikule ei vastanud ükski kolmest Hiina eksportivast tootjast, kes esitasid teabe valimi moodustamiseks. Samuti ei vastanud küsimustikule Hiina valitsus. |
| --- | --- |

(48)

Küsimustiku vastused saadi taotluse esitajatelt, kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt ja seitsmelt kasutajalt. Küsimustikule ei vastanud ükski kolmest Hiina eksportivast tootjast, kes esitasid teabe valimi moodustamiseks. Samuti ei vastanud küsimustikule Hiina valitsus.

1.9.   Kontroll

Kontroll

| (49) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Komisjon tegi alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud järgmiste üksuste juurde (15): | liidu tootjad:







  — | Tikomet Oy, Jyväskylä, Soome |
| --- | --- | --- | --- |

(49)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ja liidu huvide kindlakstegemiseks. Komisjon tegi alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud järgmiste üksuste juurde (15):

15

liidu tootjad:

liidu tootjad:

—

Tikomet Oy, Jyväskylä, Soome

| — | H.C. Starck Tungsten GmbH, Goslar, Saksamaa |
| --- | --- |

—

H.C. Starck Tungsten GmbH, Goslar, Saksamaa

| — | Wolfram Bergbau und Hütten AG, Mittersill ja Sankt Martin im Sulmtal, Austria |
| --- | --- |

—

Wolfram Bergbau und Hütten AG, Mittersill ja Sankt Martin im Sulmtal, Austria

| | kasutajad:







  — | Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

kasutajad:

kasutajad:

—

Betek GmbH & Co. KG, Aichhalden, Saksamaa

1.10.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (50) | 7. juunil 2023 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes („lõplik avalikustamine“). Kõigile asjaomastele isikutele anti võimalus lõplike järelduste kohta teatava aja jooksul märkusi esitada. Märkused esitasid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret ning samuti Betek GmbH & Co. KG (edaspidi „Betek“). Taotluse esitajad reageerisid samuti Zhangyuan Tungsteni, Xianglu Tungsteni, Golden Egreti ja Beteki esitatud märkustele. |
| --- | --- |

(50)

7. juunil 2023 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes („lõplik avalikustamine“). Kõigile asjaomastele isikutele anti võimalus lõplike järelduste kohta teatava aja jooksul märkusi esitada. Märkused esitasid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret ning samuti Betek GmbH & Co. KG (edaspidi „Betek“). Taotluse esitajad reageerisid samuti Zhangyuan Tungsteni, Xianglu Tungsteni, Golden Egreti ja Beteki esitatud märkustele.

| (51) | Lõplike järelduste avalikustamise päeval, s.o 7. juunil 2023, esitasid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret samuti täiendavad märkused läbivaatamistaotluse kohta. Neid märkusi käsitletakse samuti käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(51)

Lõplike järelduste avalikustamise päeval, s.o 7. juunil 2023, esitasid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret samuti täiendavad märkused läbivaatamistaotluse kohta. Neid märkusi käsitletakse samuti käesolevas määruses.

| (52) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist anti huvitatud isikutele võimalus olla ära kuulatud, nagu on märgitud algatamisteate punktis 5.8. Beteki ja liidu tootmisharuga toimus lõplikke järeldusi käsitlev ärakuulamine. |
| --- | --- |

(52)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist anti huvitatud isikutele võimalus olla ära kuulatud, nagu on märgitud algatamisteate punktis 5.8. Beteki ja liidu tootmisharuga toimus lõplikke järeldusi käsitlev ärakuulamine.

| (53) | Lõplike järelduste kohta saadud märkuste põhjal otsustas komisjon mitte rakendada käesoleva uurimise kontekstis TARICi koodide ja CN-koodi 3824 30 00 ümberkorraldamist, mille ettepanek lõplikes järeldustes algselt tehti. Selle küsimuse keerukuse ja tehnilise olemuse tõttu oli seda vaja põhjalikumalt analüüsida, mis ei olnud võimalik aegumise läbivaatamise kohustusliku tähtaja piires. 30. juunil 2023 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid sellest otsusest toimikusse lisatud teatega. |
| --- | --- |

(53)

Lõplike järelduste kohta saadud märkuste põhjal otsustas komisjon mitte rakendada käesoleva uurimise kontekstis TARICi koodide ja CN-koodi 3824 30 00 ümberkorraldamist, mille ettepanek lõplikes järeldustes algselt tehti. Selle küsimuse keerukuse ja tehnilise olemuse tõttu oli seda vaja põhjalikumalt analüüsida, mis ei olnud võimalik aegumise läbivaatamise kohustusliku tähtaja piires. 30. juunil 2023 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid sellest otsusest toimikusse lisatud teatega.

2.   UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (54) | Uurimisalune toode on sama kui eelmise aegumise läbivaatamise puhul, nimelt volframkarbiid, sulatatud volframkarbiid ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid, mis kuulub praegu CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 (TARICi kood 3824300010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). |
| --- | --- |

(54)

Uurimisalune toode on sama kui eelmise aegumise läbivaatamise puhul, nimelt volframkarbiid, sulatatud volframkarbiid ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid, mis kuulub praegu CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 (TARICi kood 3824300010) alla (edaspidi „uurimisalune toode“).

| (55) | Volframkarbiid, sulatatud volframkarbiid ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid on süsiniku ja volframi ühendid, mis saadakse kuumtöötlemisel. Uurimisalune toode on vahesaadus, mida kasutatakse sisendmaterjalina kõvasulamist komponentide valmistamisel, milleks on näiteks kõvasulamist lõikeriistad ja raskestikuluvad komponendid, hõõrdekindlates kattekihtides, naftapuurimis- ja kaevandamisseadmete terades ning samuti metallide tõmbamisel ja sepistamisel kasutatavates matriitsides ja terikutes. |
| --- | --- |

(55)

Volframkarbiid, sulatatud volframkarbiid ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiid on süsiniku ja volframi ühendid, mis saadakse kuumtöötlemisel. Uurimisalune toode on vahesaadus, mida kasutatakse sisendmaterjalina kõvasulamist komponentide valmistamisel, milleks on näiteks kõvasulamist lõikeriistad ja raskestikuluvad komponendid, hõõrdekindlates kattekihtides, naftapuurimis- ja kaevandamisseadmete terades ning samuti metallide tõmbamisel ja sepistamisel kasutatavates matriitsides ja terikutes.

| (56) | Vaatlusalusel perioodil toodeti uurimisalust toodet kas varem kasutamata või esmasest toorainest (milleks on etapi kaupa: maak, volframi kontsentraat ja muud vaheühendid, s.o APT ja volframoksiid – „WO3“) või teisesest toorainest (s.o jääkidest) ringlussevõtu teel. Kõvasulamist jäägid tekivad kõvasulamite valdkonnas tegutsevate ettevõtete tootmisprotsessis, tööriistade tootmisprotsessis ja kõvasulamist toodete lõppkasutajate juures. Volframitööstuses saab jääke ringlusse võtta, kasutades kas keemilist ringlussevõttu või tsingi taasväärtustamise protsessi. |
| --- | --- |

(56)

Vaatlusalusel perioodil toodeti uurimisalust toodet kas varem kasutamata või esmasest toorainest (milleks on etapi kaupa: maak, volframi kontsentraat ja muud vaheühendid, s.o APT ja volframoksiid – „WO3“) või teisesest toorainest (s.o jääkidest) ringlussevõtu teel. Kõvasulamist jäägid tekivad kõvasulamite valdkonnas tegutsevate ettevõtete tootmisprotsessis, tööriistade tootmisprotsessis ja kõvasulamist toodete lõppkasutajate juures. Volframitööstuses saab jääke ringlusse võtta, kasutades kas keemilist ringlussevõttu või tsingi taasväärtustamise protsessi.

3

| (57) | Varem kasutamata toorainest tootmise ja keemilise ringlussevõtu puhul kasutatakse sama tootmisprotsessi. Ainus erinevus seisneb protsessi lähteetapis: varem kasutamata toorainest saab tootmist alustada tootmisprotsessi mis tahes etapis (s.o maagist, mis on esialgne eelneva etapi toode, või edasise etapi vahesaadustest, mis on volframi kontsentraat, APT ja WO3) ning keemilise ringlussevõtu esimeses etapis töödeldakse jäägid alati APTks. |
| --- | --- |

(57)

Varem kasutamata toorainest tootmise ja keemilise ringlussevõtu puhul kasutatakse sama tootmisprotsessi. Ainus erinevus seisneb protsessi lähteetapis: varem kasutamata toorainest saab tootmist alustada tootmisprotsessi mis tahes etapis (s.o maagist, mis on esialgne eelneva etapi toode, või edasise etapi vahesaadustest, mis on volframi kontsentraat, APT ja WO3) ning keemilise ringlussevõtu esimeses etapis töödeldakse jäägid alati APTks.

3

| (58) | Sellest erinevalt põhineb tsingi taasväärtustamise protsess põletusahjus toimuval tsingi ja jääkides sisalduva väikeses koguses koobalti reaktsioonil. Tsingi taasväärtustamise protsessis määrab väljundi (s.o volframkarbiidi) kvaliteedi kindlaks sisendi (s.o kasutatud jäägid) kvaliteet. Kuid nagu tehti kindlaks eelmise aegumise läbivaatamise käigus, (16) on tsingi taasväärtustamise protsessi tulemusena saadud volframkarbiidil sarnased füüsikalised ja keemilised omadused ning sarnased kasutusviisid kui volframkarbiidil, mis on toodetud varem kasutamata toorainest või jääkidest keemilise ringlussevõtu tulemusena. |
| --- | --- |

(58)

Sellest erinevalt põhineb tsingi taasväärtustamise protsess põletusahjus toimuval tsingi ja jääkides sisalduva väikeses koguses koobalti reaktsioonil. Tsingi taasväärtustamise protsessis määrab väljundi (s.o volframkarbiidi) kvaliteedi kindlaks sisendi (s.o kasutatud jäägid) kvaliteet. Kuid nagu tehti kindlaks eelmise aegumise läbivaatamise käigus, (16) on tsingi taasväärtustamise protsessi tulemusena saadud volframkarbiidil sarnased füüsikalised ja keemilised omadused ning sarnased kasutusviisid kui volframkarbiidil, mis on toodetud varem kasutamata toorainest või jääkidest keemilise ringlussevõtu tulemusena.

16

| (59) | Kaubanduslike tehingute käigus ostetud ja müüdud volframkarbiidi liik määratakse kindlaks lähtuvalt selle kvaliteediklassist, s.o selle terasuuruse alusel (jämedad kuni ülipeened ja nanosuuruses terad). |
| --- | --- |

(59)

Kaubanduslike tehingute käigus ostetud ja müüdud volframkarbiidi liik määratakse kindlaks lähtuvalt selle kvaliteediklassist, s.o selle terasuuruse alusel (jämedad kuni ülipeened ja nanosuuruses terad).

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (60) | Käesolevas uurimises on vaadeldav toode HRVst pärit uurimisalune toode (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(60)

Käesolevas uurimises on vaadeldav toode HRVst pärit uurimisalune toode (edaspidi „vaatlusalune toode“).

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (61) | Käesolevas aegumise läbivaatamise käigus leidis kinnitust eelmise aegumise läbivaatamise tulemusena kindlaks tehtu, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:






  — | vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu; |
| --- | --- | --- |

(61)

Käesolevas aegumise läbivaatamise käigus leidis kinnitust eelmise aegumise läbivaatamise tulemusena kindlaks tehtu, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja keemilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:

—

vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu;

| — | uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ning

| — | uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

uurimisalune toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (62) | Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(62)

Neid tooteid käsitatakse seepärast samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.4.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (63) | Technogenia S.A.S. (edaspidi „Technogenia“), kasutaja, kes andis endast määratud tähtaja piires teada, aga ei esitanud vastust küsimustikule, väitis, et ainus teadaolev sulatatud volframkarbiidi liidu tootja peatas tootmise 2022. aastal ning et seetõttu ei toodetud liidus enam sulatatud volframkarbiidi. Kuna sulatatud volframkarbiidi ostmine moodustas märkimisväärse osa tema käibest ja ei olnud olemas alternatiivseid tooraineid, esitas see kasutaja komisjonile taotluse tunnistada kehtetuks Hiinast pärineva volframkarbiidi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed. Hiina toodab siiani sulatatud volframkarbiidi. |
| --- | --- |

(63)

Technogenia S.A.S. (edaspidi „Technogenia“), kasutaja, kes andis endast määratud tähtaja piires teada, aga ei esitanud vastust küsimustikule, väitis, et ainus teadaolev sulatatud volframkarbiidi liidu tootja peatas tootmise 2022. aastal ning et seetõttu ei toodetud liidus enam sulatatud volframkarbiidi. Kuna sulatatud volframkarbiidi ostmine moodustas märkimisväärse osa tema käibest ja ei olnud olemas alternatiivseid tooraineid, esitas see kasutaja komisjonile taotluse tunnistada kehtetuks Hiinast pärineva volframkarbiidi suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed. Hiina toodab siiani sulatatud volframkarbiidi.

| (64) | Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise puhul piirdub uurimine selle kindlaks määramisega, kas meetmeid kõnealuse artikliga kehtestatud tingimuste põhjal pikendada või mitte, samas kui kehtivate meetmete mis tahes muudatust, sh nende kohaldamisala muudatust saab uurida ainult alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise raames. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon tuletas meelde, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamise puhul piirdub uurimine selle kindlaks määramisega, kas meetmeid kõnealuse artikliga kehtestatud tingimuste põhjal pikendada või mitte, samas kui kehtivate meetmete mis tahes muudatust, sh nende kohaldamisala muudatust saab uurida ainult alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohase vahepealse läbivaatamise raames.

| (65) | Komisjon tuletas siiski meelde, et sulatatud volframkarbiid on osa dumpinguvastaste meetmete toote määratlusest alates esialgsest uurimisest ja selle suhtes kohaldati samuti esialgseid meetmeid. Komisjon on mitme aegumise läbivaatamise käigus korduvalt hinnanud vajadust jätkuvalt kaasata sulatatud volframkarbiidi tootevalikusse (17). |
| --- | --- |

(65)

Komisjon tuletas siiski meelde, et sulatatud volframkarbiid on osa dumpinguvastaste meetmete toote määratlusest alates esialgsest uurimisest ja selle suhtes kohaldati samuti esialgseid meetmeid. Komisjon on mitme aegumise läbivaatamise käigus korduvalt hinnanud vajadust jätkuvalt kaasata sulatatud volframkarbiidi tootevalikusse (17).

17

| (66) | Käesoleva uurimise kontekstis kinnitas liidu tootmisharu, et uurimise ajal ei toodetud liidus enam sulatatud volframkarbiidi. Kuid käesoleva uurimise tulemusena kinnitati samuti, et volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on osaliselt üksteisega asendatavad (volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on üksteisega asendatavad pindade karastamisel ja katmisel, ei ole aga asendatavad kõvasulami tootmisel, milleks saab kasutada ainult volframkarbiidi) ning seega ei saa volframkarbiidi arvata välja toote määratlusest, isegi kui aegumise läbivaatamine seda õigusnormide kohaselt võimaldaks. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(66)

Käesoleva uurimise kontekstis kinnitas liidu tootmisharu, et uurimise ajal ei toodetud liidus enam sulatatud volframkarbiidi. Kuid käesoleva uurimise tulemusena kinnitati samuti, et volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on osaliselt üksteisega asendatavad (volframkarbiid ja sulatatud volframkarbiid on üksteisega asendatavad pindade karastamisel ja katmisel, ei ole aga asendatavad kõvasulami tootmisel, milleks saab kasutada ainult volframkarbiidi) ning seega ei saa volframkarbiidi arvata välja toote määratlusest, isegi kui aegumise läbivaatamine seda õigusnormide kohaselt võimaldaks. Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (67) | Nagu on märgitud põhjenduses 48, ei teinud ükski HRV eksportija/tootja uurimises koostööd. Seega teatas komisjon 12. augustil 2022 HRV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon HRV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks. |
| --- | --- |

(67)

Nagu on märgitud põhjenduses 48, ei teinud ükski HRV eksportija/tootja uurimises koostööd. Seega teatas komisjon 12. augustil 2022 HRV ametiasutustele, et koostöö puudumise tõttu võib komisjon HRV kohta tehtavate järelduste suhtes kohaldada alusmääruse artiklit 18. Komisjon ei saanud selle kohta ühtegi märkust ega taotlust ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumiseks.

| (68) | Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest, eelkõige taotluses esitatud teabest, liidu tootjalt saadud teabest ning kättesaadavast statistikast, nimelt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohasest ja ülemaailmses kaubandusatlases Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (18) esitatud statistikast. |
| --- | --- |

(68)

Seega lähtuti kooskõlas alusmääruse artikliga 18 dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest, eelkõige taotluses esitatud teabest, liidu tootjalt saadud teabest ning kättesaadavast statistikast, nimelt alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohasest ja ülemaailmses kaubandusatlases Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) (18) esitatud statistikast.

18

| (69) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus volframkarbiidi import HRVst. Eurostati andmete kohaselt moodustas HRVst pärit volframkarbiidi import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 2,2 % liidu turust, samas kui esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 5,3 % ja eelmise aegumise läbivaatamise ajal 8,9 %. Absoluutnäitajate seisukohast vähenes impordi tase pärast eelmist läbivaatamist, aga jäi sellest hoolimata märkimisväärsele tasemele, mis ületab alusmääruse artikli 5 lõikes 7 kindlaks määratud miinimumtaset. Komisjon järeldas, et nimetatud impordimaht oli piisavalt tüüpiline uurimaks, kas dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus. |
| --- | --- |

(69)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus volframkarbiidi import HRVst. Eurostati andmete kohaselt moodustas HRVst pärit volframkarbiidi import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ligikaudu 2,2 % liidu turust, samas kui esialgse uurimisega seotud uurimisperioodil oli turuosa 5,3 % ja eelmise aegumise läbivaatamise ajal 8,9 %. Absoluutnäitajate seisukohast vähenes impordi tase pärast eelmist läbivaatamist, aga jäi sellest hoolimata märkimisväärsele tasemele, mis ületab alusmääruse artikli 5 lõikes 7 kindlaks määratud miinimumtaset. Komisjon järeldas, et nimetatud impordimaht oli piisavalt tüüpiline uurimaks, kas dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkus.

3.2.   HRVst pärit uurimisaluse toote impordi normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

HRVst pärit uurimisaluse toote impordi normaalväärtuse kindlaksmääramine kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (70) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul pigem oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. |
| --- | --- |

(70)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis osutasid HRV puhul pigem oluliste moonutuste esinemisele alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel.

| (71) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei saadud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon 12. augustil 2022 Hiina valitsusele, et kasutab HRVs esinevate oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid seoses alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamisega. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei saadud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon 12. augustil 2022 Hiina valitsusele, et kasutab HRVs esinevate oluliste moonutuste esinemise kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses.

Euroopa Liidu Teatajas

| (72) | Algatamisteate punktis 5.3.2 täpsustas komisjon samuti, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib osutuda vajalikuks valida sobiv võrdlusriik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal, ning soovitas sellega seoses taotluses esitatud teabe põhjal Türgit ja Venemaad. Samuti märkis komisjon, et ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike. |
| --- | --- |

(72)

Algatamisteate punktis 5.3.2 täpsustas komisjon samuti, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes võib osutuda vajalikuks valida sobiv võrdlusriik alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal, ning soovitas sellega seoses taotluses esitatud teabe põhjal Türgit ja Venemaad. Samuti märkis komisjon, et ta uurib alusmääruse artikli 2 lõike 6a esimeses taandes sätestatud kriteeriumide alusel muid võimalikke sobivaid võrdlusriike.

| (73) | Komisjon teavitas 9. märtsil 2023 toimikusse lisatud teates (edaspidi „teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, käsitades võrdlusriigina Türgit. Ta teavitas samuti huvitatud isikuid, et kuna tal ei õnnestunud sobilikes võrdlusriikides kindlaks teha ühtegi volframkarbiidi tootjat, kelle finantsandmed on kergesti kättesaadavad, teeb ta müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks lähtuvalt põhiliste väärismetallide ja muude mitteraudmetallide tööstussektoris tegutsevate äriühingute andmetest, mille on avaldanud Türgi keskpank, kooskõlas läbivaatamistaotlusega. Põhiliste väärismetallide ja muude mitteraudmetallide sektorit käsitati uurimisaluse toote puhul üldise kategooriana. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon teavitas 9. märtsil 2023 toimikusse lisatud teates (edaspidi „teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, käsitades võrdlusriigina Türgit. Ta teavitas samuti huvitatud isikuid, et kuna tal ei õnnestunud sobilikes võrdlusriikides kindlaks teha ühtegi volframkarbiidi tootjat, kelle finantsandmed on kergesti kättesaadavad, teeb ta müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks lähtuvalt põhiliste väärismetallide ja muude mitteraudmetallide tööstussektoris tegutsevate äriühingute andmetest, mille on avaldanud Türgi keskpank, kooskõlas läbivaatamistaotlusega. Põhiliste väärismetallide ja muude mitteraudmetallide sektorit käsitati uurimisaluse toote puhul üldise kategooriana.

| (74) | Taotluse esitajad väitsid oma märkustes teate kohta, et komisjon peaks võtma võrdlusalusena arvesse Fastmarketsi või Arguse andmeid hindade kohta Euroopas Argus Metali andmete asemel, mis on saadud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse (U.S. Geological Survey) asutuselt National Minerals Information Center. Nad palusid samuti võtta kulumaterjalide arvutamisel arvesse kulumit, varuosi jms (s.o sellised kulumaterjalid nagu happed, lahused või gaasid ning hoolduskulud ja jäätmete käitlemise kulud). Otsese ja kaudse tööjõu puhul palusid taotluse esitajad, et arvutataks iga töötajate kategooria kulu. Neid märkusi on käsitletud põhjendustes 124, 125, 128, 129 ja 134. |
| --- | --- |

(74)

Taotluse esitajad väitsid oma märkustes teate kohta, et komisjon peaks võtma võrdlusalusena arvesse Fastmarketsi või Arguse andmeid hindade kohta Euroopas Argus Metali andmete asemel, mis on saadud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse (U.S. Geological Survey) asutuselt National Minerals Information Center. Nad palusid samuti võtta kulumaterjalide arvutamisel arvesse kulumit, varuosi jms (s.o sellised kulumaterjalid nagu happed, lahused või gaasid ning hoolduskulud ja jäätmete käitlemise kulud). Otsese ja kaudse tööjõu puhul palusid taotluse esitajad, et arvutataks iga töötajate kategooria kulu. Neid märkusi on käsitletud põhjendustes 124, 125, 128, 129 ja 134.

| (75) | Komisjon esitas teates peamised tootmistegurid. Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tegi komisjon peamised tootmistegurid kindlaks taotluses sisalduva teabe alusel. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon esitas teates peamised tootmistegurid. Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tegi komisjon peamised tootmistegurid kindlaks taotluses sisalduva teabe alusel.

3.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (76) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et [n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(76)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et [n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (77) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(77)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [---] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (78) | Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostöösoovimatust, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(78)

Nagu allpool selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning pidades silmas Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostöösoovimatust, oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.3.1.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

| (79) | HRV volframisektorit käsitlevas hiljutises uurimises (19) leidis komisjon, et esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(79)

HRV volframisektorit käsitlevas hiljutises uurimises (19) leidis komisjon, et esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

19

| (80) | Selle uurimise käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku valitsuse sekkumist, mis moonutab ressursside tulemuslikku eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (20). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa volframisektorist on jätkuvalt olulisel määral Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (21) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (22). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. HRV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside koondamise sektoritesse, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (23). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (24). Samamoodi leidis komisjon volframisektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (25) ja finantsturgude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eriti seoses HRV ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (26). |
| --- | --- |

(80)

Selle uurimise käigus leidis komisjon, et HRVs esineb ulatuslikku valitsuse sekkumist, mis moonutab ressursside tulemuslikku eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (20). Eelkõige jõudis komisjon järeldusele, et oluline osa volframisektorist on jätkuvalt olulisel määral Hiina valitsuse omanduses alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses (21) ning lisaks sellele on Hiina valitsusel võimalik mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu ettevõtetes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses (22). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on turgu täiendavalt moonutav mõju. HRV planeerimissüsteem toob üldiselt tõepoolest kaasa ressursside koondamise sektoritesse, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (23). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi (24). Samamoodi leidis komisjon volframisektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (25) ja finantsturgude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eriti seoses HRV ettevõtjate juurdepääsuga kapitalile (26).

20

21

22

23

24

25

26

| (81) | Nagu eelmises HRV volframisektorit käsitlevas uurimises, analüüsis komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the PRC the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (27) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases volframkarbiidi sektoris. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs, nagu ta oli leidnud ka oma varasemates selleteemalistes uuringutes. |
| --- | --- |

(81)

Nagu eelmises HRV volframisektorit käsitlevas uurimises, analüüsis komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas taotluses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the PRC the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (27) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases volframkarbiidi sektoris. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste kriteeriumide kohta, mis on asjakohased, et kinnitada oluliste moonutuste olemasolu HRVs, nagu ta oli leidnud ka oma varasemates selleteemalistes uuringutes.

27

| (82) | Taotluses (28) väideti, et Hiina valitsuse või muude ametiasutuste mitmesugused kõikehõlmavad sekkumised eri valitsus- ja turutasanditel mõjutavad ulatuslikult Hiina majandust tervikuna, mille tõttu ei saa Hiina volframitööstuse omamaiseid hindu ja kulusid käesolevas uurimises kasutada. |
| --- | --- |

(82)

Taotluses (28) väideti, et Hiina valitsuse või muude ametiasutuste mitmesugused kõikehõlmavad sekkumised eri valitsus- ja turutasanditel mõjutavad ulatuslikult Hiina majandust tervikuna, mille tõttu ei saa Hiina volframitööstuse omamaiseid hindu ja kulusid käesolevas uurimises kasutada.

28

| (83) | Taotluses esitati näiteid elementidest, mis osutavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimeses kuni kuuendas taandes loetletud moonutustele. Viidates komisjoni varasemale volframisektorit käsitlevale uurimisele, (29) aruandele ja täiendavatele allikatele, väitsid taotluse esitajad järgmist: 1) Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku Hiina kommunistliku partei poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi; (30) 2) valitsus sekkub eriti suurel määral konkreetselt Hiina volframitööstusse ja kontrollib seda ning selles tegutseb suur osa riigi omandis olevatest ettevõtetest. Täiendavas taotluses on märgitud, et Hiina valitsus kehtestab iga-aastased kaevandamis- ja tootmiskvoodid riigi omandis ettevõtetele, kes kannavad need edasi madalama taseme riigi omandis olevatele ettevõtetele, erasektori ettevõtetele ning Hiina ja välisriikide ühisettevõtetele (31). Hiina volframitootjad kuuluvad omakorda Hiina volframitööstuse ühendusse, mis on osa Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühendusest, mille põhikirjas on märgitud, et see järgib partei suuniseid ja -poliitikat, avaldades seeläbi mõju volframitööstusele (32). Hiina volframitööstuse ühendus kontrollib samuti aktiivselt toodangut ja mõjutab pakkujaid ostma volframikontsentraate (33). |
| --- | --- |

(83)

Taotluses esitati näiteid elementidest, mis osutavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimeses kuni kuuendas taandes loetletud moonutustele. Viidates komisjoni varasemale volframisektorit käsitlevale uurimisele, (29) aruandele ja täiendavatele allikatele, väitsid taotluse esitajad järgmist: 1) Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et täita eesmärke, mis langevad kokku Hiina kommunistliku partei poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi; (30) 2) valitsus sekkub eriti suurel määral konkreetselt Hiina volframitööstusse ja kontrollib seda ning selles tegutseb suur osa riigi omandis olevatest ettevõtetest. Täiendavas taotluses on märgitud, et Hiina valitsus kehtestab iga-aastased kaevandamis- ja tootmiskvoodid riigi omandis ettevõtetele, kes kannavad need edasi madalama taseme riigi omandis olevatele ettevõtetele, erasektori ettevõtetele ning Hiina ja välisriikide ühisettevõtetele (31). Hiina volframitootjad kuuluvad omakorda Hiina volframitööstuse ühendusse, mis on osa Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühendusest, mille põhikirjas on märgitud, et see järgib partei suuniseid ja -poliitikat, avaldades seeläbi mõju volframitööstusele (32). Hiina volframitööstuse ühendus kontrollib samuti aktiivselt toodangut ja mõjutab pakkujaid ostma volframikontsentraate (33).

29

30

31

32

33

| (84) | Taotluses on samuti esitatud täpsemad näited eri suunavate kavade kohta, mis näitavad valitsuse kõrgetasemelist sekkumist volframitööstusesse. Esiteks on taotluses käsitletud 13. viisaastaku plaani, mis teeb tootmisharu sidusrühmale ülesandeks arendada edasi kõrget temperatuuri taluvaid sulameid, kutsuda üles suurendama tootmist ja ekspordivõimekust mitteraudmetallide tööstuses ning mõjutada otseselt mitteraudmetallide tööstuse tootmisprotsessi (34). 14. viisaastaku plaanis kutsutakse üles veelgi optimeerima toorainete tööstust, sh mitteraudmetallide tööstust, ning tegema selles struktuurseid kohandusi (35). Mitteraudmetallide 13. viisaastaku plaanis nimetatakse volframitööstust ühe tootmisharuna, mida Hiina valitsus toetab, kirjeldatakse juhtival positsioonil ettevõtete rühma loomist ja mitteraudmetallidest tooteid, mille saab kaasata välisriikide keskmise kuni kõrge kvaliteediga toodete tarneahelatesse, ning innovatsiooni edendamist läbi subsiidiumide andmise tööstussektorile (36). Mitteraudmetallide 13. viisaastaku plaanis on esitatud ka kvantitatiivsemad eesmärgid, millega soovitakse kehtestada valitsuse range kontroll mitteraudmetallide tootmisvõimsuse üle, kirjeldada volframimaagi kohalikke varusid, seada sihiks tootmispiirangute kõrvaldamine, volframi kaevandamismahu reguleerimise näitajate kohandamine ja kontrollimine, nähes ette haruldaste muldmetallide, sh volframi majandamise ning peamiste haruldaste materjalide üldiste kontrollinäitajate tugevdamise (37). Mitteraudmetallide tööstused on samuti määratud kindlaks soodustatud tootmisharudena algatuse Made in China 2025 (valmistatud Hiinas 2025) raames ning seega toetatakse neid mitmesuguste riigi ja pankade vahenditega, et olla toeks soodustatud tootmisharudele (38). |
| --- | --- |

(84)

Taotluses on samuti esitatud täpsemad näited eri suunavate kavade kohta, mis näitavad valitsuse kõrgetasemelist sekkumist volframitööstusesse. Esiteks on taotluses käsitletud 13. viisaastaku plaani, mis teeb tootmisharu sidusrühmale ülesandeks arendada edasi kõrget temperatuuri taluvaid sulameid, kutsuda üles suurendama tootmist ja ekspordivõimekust mitteraudmetallide tööstuses ning mõjutada otseselt mitteraudmetallide tööstuse tootmisprotsessi (34). 14. viisaastaku plaanis kutsutakse üles veelgi optimeerima toorainete tööstust, sh mitteraudmetallide tööstust, ning tegema selles struktuurseid kohandusi (35). Mitteraudmetallide 13. viisaastaku plaanis nimetatakse volframitööstust ühe tootmisharuna, mida Hiina valitsus toetab, kirjeldatakse juhtival positsioonil ettevõtete rühma loomist ja mitteraudmetallidest tooteid, mille saab kaasata välisriikide keskmise kuni kõrge kvaliteediga toodete tarneahelatesse, ning innovatsiooni edendamist läbi subsiidiumide andmise tööstussektorile (36). Mitteraudmetallide 13. viisaastaku plaanis on esitatud ka kvantitatiivsemad eesmärgid, millega soovitakse kehtestada valitsuse range kontroll mitteraudmetallide tootmisvõimsuse üle, kirjeldada volframimaagi kohalikke varusid, seada sihiks tootmispiirangute kõrvaldamine, volframi kaevandamismahu reguleerimise näitajate kohandamine ja kontrollimine, nähes ette haruldaste muldmetallide, sh volframi majandamise ning peamiste haruldaste materjalide üldiste kontrollinäitajate tugevdamise (37). Mitteraudmetallide tööstused on samuti määratud kindlaks soodustatud tootmisharudena algatuse Made in China 2025 (valmistatud Hiinas 2025) raames ning seega toetatakse neid mitmesuguste riigi ja pankade vahenditega, et olla toeks soodustatud tootmisharudele (38).

34

35

36

37

38

| (85) | Taotluses osutatakse samuti riigi sekkumisele konkreetsetes provintsides, nt Hebeis, Jiangxis ja Hunanis. Maavarade 13. viisaastaku plaanis on volfram märgitud strateegilise tähtsusega maavarana. Hiina valitsus koondab volframi ressursibaasid Hunani ja Jangxi lõunaossa, et tasakaalustada kaevandustegevuse ulatust ja piirata üldist volframimaagi kaevandamismahtu, kehtestab eesmärgiks olevad protsendid keskmiste kuni suurte kaevanduste jaoks ning stabiliseerib tegeliku kohaliku volframivarustuse taset (39). Hebei 2016. aasta uue materjalitööstuse arengukavas seatakse lisaks sellele eesmärk luua Hebeis tööstusahelad, sh konkreetne volframi tööstusahel (40). Jiangxi mitteraudmetallide tööstuse 14. viisaastaku plaanis on märgitud volframitööstus, sh volframkarbiidi pulbri tööstus olulise arendatava tootmisharuna (41). Volfram on ka lisatud nende toodete loetellu, mille suhtes kohaldatakse eksporditollimakse, ekspordi litsentsimisega seotud nõudeid ja riiklikku kauplemist (42). |
| --- | --- |

(85)

Taotluses osutatakse samuti riigi sekkumisele konkreetsetes provintsides, nt Hebeis, Jiangxis ja Hunanis. Maavarade 13. viisaastaku plaanis on volfram märgitud strateegilise tähtsusega maavarana. Hiina valitsus koondab volframi ressursibaasid Hunani ja Jangxi lõunaossa, et tasakaalustada kaevandustegevuse ulatust ja piirata üldist volframimaagi kaevandamismahtu, kehtestab eesmärgiks olevad protsendid keskmiste kuni suurte kaevanduste jaoks ning stabiliseerib tegeliku kohaliku volframivarustuse taset (39). Hebei 2016. aasta uue materjalitööstuse arengukavas seatakse lisaks sellele eesmärk luua Hebeis tööstusahelad, sh konkreetne volframi tööstusahel (40). Jiangxi mitteraudmetallide tööstuse 14. viisaastaku plaanis on märgitud volframitööstus, sh volframkarbiidi pulbri tööstus olulise arendatava tootmisharuna (41). Volfram on ka lisatud nende toodete loetellu, mille suhtes kohaldatakse eksporditollimakse, ekspordi litsentsimisega seotud nõudeid ja riiklikku kauplemist (42).

39

40

41

42

| (86) | Nagu on märgitud komisjoni eelmises volframi uurimises, sekkub valitsus märkimisväärses ulatuses Hiina volframiturul ning esineb eri tootmistegurite olulisi moonutusi. See hõlmab märkimisväärset kontrolli eri majandusaspektide, nt energiahindade, maaomandi, palkade, rahastamise ja krediidikvaliteedi hinnangute üle. Taotluses on kirjeldatud, et seoses esmase ja teisese toorainega esinevad Hiinas moonutused, osutades hiljutistele komisjoni uurimistulemustele, mis käsitlevad moonutusi tahmatööstuses (43). Taotluses kirjeldatakse samuti, et gaasi tootjad on Hiinas peamiselt riigi omandis olevad ettevõtted ja gaasisektor on nende kontrolli all ning gaasi hinna määrab kindlaks riiklik arengu- ja reformikomisjon ning hind on selle kontrolli all (44). Riiklik arengu- ja reformikomisjon määrab samuti kindlaks kohalikud elektrihinnad, rakendades erineva elektrihinna poliitikat, millega kutsutakse nõuetele vastavaid kasutajaid üles sõlmima otselepingud elektrit tootvate äriühingutega. Taotluses on esitatud näitena suunav arvamus ideaalse turukeskkonna loomise kohta, millega edendatakse mitteraudmetallide tööstuse struktuurset kohandamist ja ümberkujundamist ning suurendatakse kasu, milles on jätkuva eesmärgina nimetatud diferentseeritud elektrihinna poliitikat, millega soodustatakse erinevaid tootmisharusid (45). Samal moel on Hiinas kogu maa riigi omandis ja valitsus eraldab seda lähtuvalt konkreetsetest poliitilistest eesmärkidest ja majanduskavadest (46). |
| --- | --- |

(86)

Nagu on märgitud komisjoni eelmises volframi uurimises, sekkub valitsus märkimisväärses ulatuses Hiina volframiturul ning esineb eri tootmistegurite olulisi moonutusi. See hõlmab märkimisväärset kontrolli eri majandusaspektide, nt energiahindade, maaomandi, palkade, rahastamise ja krediidikvaliteedi hinnangute üle. Taotluses on kirjeldatud, et seoses esmase ja teisese toorainega esinevad Hiinas moonutused, osutades hiljutistele komisjoni uurimistulemustele, mis käsitlevad moonutusi tahmatööstuses (43). Taotluses kirjeldatakse samuti, et gaasi tootjad on Hiinas peamiselt riigi omandis olevad ettevõtted ja gaasisektor on nende kontrolli all ning gaasi hinna määrab kindlaks riiklik arengu- ja reformikomisjon ning hind on selle kontrolli all (44). Riiklik arengu- ja reformikomisjon määrab samuti kindlaks kohalikud elektrihinnad, rakendades erineva elektrihinna poliitikat, millega kutsutakse nõuetele vastavaid kasutajaid üles sõlmima otselepingud elektrit tootvate äriühingutega. Taotluses on esitatud näitena suunav arvamus ideaalse turukeskkonna loomise kohta, millega edendatakse mitteraudmetallide tööstuse struktuurset kohandamist ja ümberkujundamist ning suurendatakse kasu, milles on jätkuva eesmärgina nimetatud diferentseeritud elektrihinna poliitikat, millega soodustatakse erinevaid tootmisharusid (45). Samal moel on Hiinas kogu maa riigi omandis ja valitsus eraldab seda lähtuvalt konkreetsetest poliitilistest eesmärkidest ja majanduskavadest (46).

43

44

45

46

| (87) | Lisaks sellele on taotluses kirjeldatud palgakulude moonutusi teatavates tootmisharudes, näiteks volframitööstuses, tulenevalt sellest, et puuduvad töötajate ja tööandjate õigusi esindavad organisatsioonid ning kuna Hiina ei ole ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone. Ametiühingud ei ole riigiasutustest sõltumatud ning kollektiivläbirääkimised ja töötajate õiguste kaitse on algelised. Lisaks sellele on taotluses märgitud, et kodumajapidamiste registreerimise süsteem piirab tööjõu liikuvust (47). |
| --- | --- |

(87)

Lisaks sellele on taotluses kirjeldatud palgakulude moonutusi teatavates tootmisharudes, näiteks volframitööstuses, tulenevalt sellest, et puuduvad töötajate ja tööandjate õigusi esindavad organisatsioonid ning kuna Hiina ei ole ratifitseerinud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone. Ametiühingud ei ole riigiasutustest sõltumatud ning kollektiivläbirääkimised ja töötajate õiguste kaitse on algelised. Lisaks sellele on taotluses märgitud, et kodumajapidamiste registreerimise süsteem piirab tööjõu liikuvust (47).

47

| (88) | Rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes tegutsevad avaliku poliitika eesmärkide saavutamise nimel või on riigiga seotud. Näiteks Hiina pangad täidavad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat. Seetõttu ei ole kapitali kättesaadavus ja kulu kõigi turuosaliste jaoks võrdne, millest tuleneb laenuandmisel riigi omandis ettevõtete, suurte ja heade sidemetega eraettevõtete ning oluliste tööstussektorite eelistamine (48). Taotluses osutatakse ka Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF“) uuringule, mille kohaselt on Hiina krediidikvaliteedi hinnangud moonutatud, kuna Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (49). |
| --- | --- |

(88)

Rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes tegutsevad avaliku poliitika eesmärkide saavutamise nimel või on riigiga seotud. Näiteks Hiina pangad täidavad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat. Seetõttu ei ole kapitali kättesaadavus ja kulu kõigi turuosaliste jaoks võrdne, millest tuleneb laenuandmisel riigi omandis ettevõtete, suurte ja heade sidemetega eraettevõtete ning oluliste tööstussektorite eelistamine (48). Taotluses osutatakse ka Rahvusvahelise Valuutafondi (edaspidi „IMF“) uuringule, mille kohaselt on Hiina krediidikvaliteedi hinnangud moonutatud, kuna Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (49).

48

49

| (89) | Lisaks sellele väidetakse taotluses, et valitsuse põhjustatud moonutused on toonud kaasa hinnasignaalid, mis ei ole tekkinud vabaturujõudude tulemusena (50). Hiina laenuvõtukulud on hoitud tehislikult madalal, et stimuleerida investeeringute kasvu, (51) ja krediidikvaliteedi hinnanguid mõjutab sageli ettevõtte strateegiline olulisus valitsusele ning valitsuse mis tahes kaudne tagatis (52). Selle tulemusena on ebatõenäoliselt laekuvad nõuded lahendatud krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid või võlgu üle kandes (53). |
| --- | --- |

(89)

Lisaks sellele väidetakse taotluses, et valitsuse põhjustatud moonutused on toonud kaasa hinnasignaalid, mis ei ole tekkinud vabaturujõudude tulemusena (50). Hiina laenuvõtukulud on hoitud tehislikult madalal, et stimuleerida investeeringute kasvu, (51) ja krediidikvaliteedi hinnanguid mõjutab sageli ettevõtte strateegiline olulisus valitsusele ning valitsuse mis tahes kaudne tagatis (52). Selle tulemusena on ebatõenäoliselt laekuvad nõuded lahendatud krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid või võlgu üle kandes (53).

50

51

52

53

| (90) | Hiina valitsus ei esitanud märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitajate esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(90)

Hiina valitsus ei esitanud märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja taotluse esitajate esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (91) | Konkreetselt uurimisaluse toote sektoris, st terasesektoris, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. |
| --- | --- |

(91)

Konkreetselt uurimisaluse toote sektoris, st terasesektoris, on oluline osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses.

| (92) | Uurimine kinnitas, et China Minmetals Co., (54) SASACi alla kuuluv riigi omanduses olev ettevõte, omab mitut suurimat Hiina volframkarbiidi tootvat ettevõtet, nimelt Zhuzhou Cemented Carbide Group Co., Ltd., (55) Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd. (56) ja Zigong Cemented Carbide Group Co., Ltd (57). Zhuzhou Cemented Carbide Group on China Minmetalsi valduses vahendava äriühingu China Tungsten Advanced Materials Co. Ltd. (58) kaudu ning Xiamen Golden Egret Special Alloy on selle valduses vahendava äriühingu Xiamen Tungsten Co., Ltd. (59) kaudu. Mis puudutab otseseid moonutusi, siis on China Minmetals märkinud oma 2021. aasta aruandes (60) valitsuse üldise finantstoetuse summas 38,7 miljonit jüaani (renminbi) (61) ning toetuse nn zombiettevõtete toetamiseks mõeldud kesksest rahastamisfondist summas 46,8 miljonit jüaani (62). Xiamen Tungsteni 2022. aasta aruandes on märgitud valitsuse finantstoetus summas 300,3 miljonit jüaani (63). Lisaks sellele on China Minmetalsi veebisaidil üldsusele kättesaadavas artiklis kirjeldatud HKP kohalolu äriühingus järgmiselt: „China Minmetalsi parteiorganisatsioon rakendab põhjalikult riigi omanduses oleva ettevõtte riikliku parteitegevuse arendamise konverentsi vaimsust [---], pöörab suurt tähelepanu sellele, et tugevdada nii partei kui ka äriühingu juhtimist [---], rajades Hiinale omase riigi omanduses oleva tänapäevase ettevõtte süsteemi, (ning) [---] edendab tulemuslikult seda, et parteipõhimõtete rakendamine lõimitakse põhjalikult tootmistegevusega (64). |
| --- | --- |

(92)

Uurimine kinnitas, et China Minmetals Co., (54) SASACi alla kuuluv riigi omanduses olev ettevõte, omab mitut suurimat Hiina volframkarbiidi tootvat ettevõtet, nimelt Zhuzhou Cemented Carbide Group Co., Ltd., (55) Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd. (56) ja Zigong Cemented Carbide Group Co., Ltd (57). Zhuzhou Cemented Carbide Group on China Minmetalsi valduses vahendava äriühingu China Tungsten Advanced Materials Co. Ltd. (58) kaudu ning Xiamen Golden Egret Special Alloy on selle valduses vahendava äriühingu Xiamen Tungsten Co., Ltd. (59) kaudu. Mis puudutab otseseid moonutusi, siis on China Minmetals märkinud oma 2021. aasta aruandes (60) valitsuse üldise finantstoetuse summas 38,7 miljonit jüaani (renminbi) (61) ning toetuse nn zombiettevõtete toetamiseks mõeldud kesksest rahastamisfondist summas 46,8 miljonit jüaani (62). Xiamen Tungsteni 2022. aasta aruandes on märgitud valitsuse finantstoetus summas 300,3 miljonit jüaani (63). Lisaks sellele on China Minmetalsi veebisaidil üldsusele kättesaadavas artiklis kirjeldatud HKP kohalolu äriühingus järgmiselt: „China Minmetalsi parteiorganisatsioon rakendab põhjalikult riigi omanduses oleva ettevõtte riikliku parteitegevuse arendamise konverentsi vaimsust [---], pöörab suurt tähelepanu sellele, et tugevdada nii partei kui ka äriühingu juhtimist [---], rajades Hiinale omase riigi omanduses oleva tänapäevase ettevõtte süsteemi, (ning) [---] edendab tulemuslikult seda, et parteipõhimõtete rakendamine lõimitakse põhjalikult tootmistegevusega (64).

54

55

56

57

58

59

60

61

62

63

64

| (93) | Võttes samuti arvesse, et HKP sekkumised operatiivsete otsuste tegemisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (65) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on HRVs omavahel väga tugevalt seotud. Eraomandis volframkarbiidi tootja OKE carbide (66) on näiteks ära märkinud oma 2022. aasta poolaasta aruandes (67) valitsuse toetused summas 44,7 miljonit jüaani (68). |
| --- | --- |

(93)

Võttes samuti arvesse, et HKP sekkumised operatiivsete otsuste tegemisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (65) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on HRVs omavahel väga tugevalt seotud. Eraomandis volframkarbiidi tootja OKE carbide (66) on näiteks ära märkinud oma 2022. aasta poolaasta aruandes (67) valitsuse toetused summas 44,7 miljonit jüaani (68).

65

66

67

68

| (94) | See on ilmne ka Hiina volframitööstuse ühenduse ja Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühenduse tasandil. Nii Hiina volframitööstuse ühenduse kui ka Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühenduse põhikirja artikli 3 kohaselt „tegutseb [Hiina volframitööstuse ühendus või Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühendus] Hiina kommunistliku partei üldise juhtimise all [ning] nõustub äritegevuse suuniste, järelevalve ja juhtimisega, mille esitavad või mida viivad ellu registreerimise ja juhtimise eest vastutavad üksused, parteitegevuse arendamise eest vastutavad üksused ning tootmisharu juhtimise eest vastutavad asjaomased haldusosakonnad“ (69). |
| --- | --- |

(94)

See on ilmne ka Hiina volframitööstuse ühenduse ja Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühenduse tasandil. Nii Hiina volframitööstuse ühenduse kui ka Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühenduse põhikirja artikli 3 kohaselt „tegutseb [Hiina volframitööstuse ühendus või Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühendus] Hiina kommunistliku partei üldise juhtimise all [ning] nõustub äritegevuse suuniste, järelevalve ja juhtimisega, mille esitavad või mida viivad ellu registreerimise ja juhtimise eest vastutavad üksused, parteitegevuse arendamise eest vastutavad üksused ning tootmisharu juhtimise eest vastutavad asjaomased haldusosakonnad“ (69).

69

| (95) | Uurimine on samuti kinnitanud, et Hiina valitsus sekkub hindadesse ja kuludesse riigi kohaloleku kaudu ettevõtetes artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses; kindlaks on tehtud isiklikud sidemed volframkarbiidi tootjate ja HKP vahel. Näiteks Zhuzhou Cemented Carbide Group Co., Ltd. direktorite nõukogu esimees tegutseb samal ajal parteikomitee asesekretärina (70). Samal moel tegutseb Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd. nõukogu esimees parteikomitee sekretärina (71). HKP sekkumine ettevõtte Xiamen Golden Eagle tegevusse parteikomitee kaudu on samuti ilmne selle valdusettevõtja SOE Xiamen Tungsten Co., Ltd. põhikirjast, milles on märgitud: „parteiorganisatsioon tagab juhtiva tuumiku ja poliitilise tuumiku toimimise (sic), määrates kindlaks suuna, hallates üldist olukorda ja tagades rakendamise“ (72) ning „kui äriühingu parteikomitee leiab, et direktorite nõukogu ja eesistuja rühm kavatsevad teha otsuseid, mis ei ole kooskõlas partei tegevuskava, põhimõtete, poliitika ja/või riiklike õigusnormidega või võib kahjustada riigi huve, avalikke huve ning äriühingu ja selle töötajate õiguspäraseid õigusi ja huve, siis on vaja koostada arvamus, et tunnistada otsus kehtetuks või lükata see edasi“ (73). |
| --- | --- |

(95)

Uurimine on samuti kinnitanud, et Hiina valitsus sekkub hindadesse ja kuludesse riigi kohaloleku kaudu ettevõtetes artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses; kindlaks on tehtud isiklikud sidemed volframkarbiidi tootjate ja HKP vahel. Näiteks Zhuzhou Cemented Carbide Group Co., Ltd. direktorite nõukogu esimees tegutseb samal ajal parteikomitee asesekretärina (70). Samal moel tegutseb Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd. nõukogu esimees parteikomitee sekretärina (71). HKP sekkumine ettevõtte Xiamen Golden Eagle tegevusse parteikomitee kaudu on samuti ilmne selle valdusettevõtja SOE Xiamen Tungsten Co., Ltd. põhikirjast, milles on märgitud: „parteiorganisatsioon tagab juhtiva tuumiku ja poliitilise tuumiku toimimise (sic), määrates kindlaks suuna, hallates üldist olukorda ja tagades rakendamise“ (72) ning „kui äriühingu parteikomitee leiab, et direktorite nõukogu ja eesistuja rühm kavatsevad teha otsuseid, mis ei ole kooskõlas partei tegevuskava, põhimõtete, poliitika ja/või riiklike õigusnormidega või võib kahjustada riigi huve, avalikke huve ning äriühingu ja selle töötajate õiguspäraseid õigusi ja huve, siis on vaja koostada arvamus, et tunnistada otsus kehtetuks või lükata see edasi“ (73).

70

71

sic

72

73

| (96) | Pealegi rakendatakse uurimisaluse toote sektoris poliitikat, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Uurimise käigus tehti kindlaks poliitikadokumendid, mille kohaselt saab tootmisharu valitsuse suuniseid ja valitsus sekkub uurimisaluse tootega seotud tegevusse volframisektoris. |
| --- | --- |

(96)

Pealegi rakendatakse uurimisaluse toote sektoris poliitikat, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Uurimise käigus tehti kindlaks poliitikadokumendid, mille kohaselt saab tootmisharu valitsuse suuniseid ja valitsus sekkub uurimisaluse tootega seotud tegevusse volframisektoris.

| (97) | Hiina valitsus peab volframitööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks. Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil avaldatud volframi käsitlevad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina viimased volframisektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Selle üks näide on maavarade ministeeriumi teade, mis käsitleb kontrolli kogu kaevandamiskoguse üle ning haruldaste muldmetallide ja volframimaagi esimest näitajate kogumit 2023. aastal, (74) milles kutsutakse üles „tugevdama kontrolli kogu kaevandatava koguse üle ja seda haldama“ (75) ning kirjeldatakse täpsemalt, et „tööstuse ja infotehnoloogia ministeerium ning maavarade ministeerium on määranud kõigile haruldaste muldmetallide valdkonnas tegutsevate ettevõtete rühmadele kvoodid, et kontrollida haruldaste muldmetallide kogu kaevandatavat kogust“ (76). Dokumendis täpsustatakse volframi konkreetset jaotust: „2023. aastal määratakse volframi kontsentraatide (65 % volframtrioksiidi sisaldus) esimese partii kaevandamiskoguse puhul kontrollnäitajaks 63 000 tonni“ (77). Maavarade ministeeriumi teates, mis käsitleb kontrolli kogu kaevandamiskoguse üle ning haruldaste muldmetallide ja volframimaagi esimest näitajate kogumit 2022. aastal, (78) täpsustatakse ka volframi toodang, väites et „2022. aastal määrati volframi kontsentraadi (65 % volframtrioksiidi sisaldusega) kogu kaevandamise riiklikuks kontrollnäitajaks 109 000 tonni, millest olulise kaevandamise näitaja oli 81 170 tonni ja ulatusliku kasutamise näitaja 27 830 tonni“ (79). Lisaks sellele on 14. viisaastaku plaanis toorainete tööstuse arendamise kohta (80) märgitud, et „kohalikke maavarasid arendatakse ratsionaalselt“, kirjeldades, et „võetakse meetmeid, et optimeerida majandamise mehhanismi, mida kohaldatakse kogu aastase kaevandamiskoguse kontrollnäitajate suhtes, ning et mõistlikult reguleerida haruldaste muldmetallide, volframi ja muude maavarade kaevandamise ulatust“ (81) ning täiendavalt „toetada juhtiva positsiooniga ettevõtteid, et luua ringlussevõtu keskused ja tööstuskeskused suuremahuliste metallijäätmete ja taaskasutatava alumiiniumi, vase, liitiumi, nikli, koobalti, volframi ja molübdeeni jaoks“ (82). |
| --- | --- |

(97)

Hiina valitsus peab volframitööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks. Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil avaldatud volframi käsitlevad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina viimased volframisektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Selle üks näide on maavarade ministeeriumi teade, mis käsitleb kontrolli kogu kaevandamiskoguse üle ning haruldaste muldmetallide ja volframimaagi esimest näitajate kogumit 2023. aastal, (74) milles kutsutakse üles „tugevdama kontrolli kogu kaevandatava koguse üle ja seda haldama“ (75) ning kirjeldatakse täpsemalt, et „tööstuse ja infotehnoloogia ministeerium ning maavarade ministeerium on määranud kõigile haruldaste muldmetallide valdkonnas tegutsevate ettevõtete rühmadele kvoodid, et kontrollida haruldaste muldmetallide kogu kaevandatavat kogust“ (76). Dokumendis täpsustatakse volframi konkreetset jaotust: „2023. aastal määratakse volframi kontsentraatide (65 % volframtrioksiidi sisaldus) esimese partii kaevandamiskoguse puhul kontrollnäitajaks 63 000 tonni“ (77). Maavarade ministeeriumi teates, mis käsitleb kontrolli kogu kaevandamiskoguse üle ning haruldaste muldmetallide ja volframimaagi esimest näitajate kogumit 2022. aastal, (78) täpsustatakse ka volframi toodang, väites et „2022. aastal määrati volframi kontsentraadi (65 % volframtrioksiidi sisaldusega) kogu kaevandamise riiklikuks kontrollnäitajaks 109 000 tonni, millest olulise kaevandamise näitaja oli 81 170 tonni ja ulatusliku kasutamise näitaja 27 830 tonni“ (79). Lisaks sellele on 14. viisaastaku plaanis toorainete tööstuse arendamise kohta (80) märgitud, et „kohalikke maavarasid arendatakse ratsionaalselt“, kirjeldades, et „võetakse meetmeid, et optimeerida majandamise mehhanismi, mida kohaldatakse kogu aastase kaevandamiskoguse kontrollnäitajate suhtes, ning et mõistlikult reguleerida haruldaste muldmetallide, volframi ja muude maavarade kaevandamise ulatust“ (81) ning täiendavalt „toetada juhtiva positsiooniga ettevõtteid, et luua ringlussevõtu keskused ja tööstuskeskused suuremahuliste metallijäätmete ja taaskasutatava alumiiniumi, vase, liitiumi, nikli, koobalti, volframi ja molübdeeni jaoks“ (82).

74

75

76

77

78

79

80

81

82

| (98) | Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest teostada volframisektori järelevalvet ja suunata selle arengut on näha ka Hiina eri provintsides, nt Jiangxis, mille provintside 14. viisaastaku plaanis mitteraudmetallide kvaliteetse arendamise kohta (83) on märgitud, et „14. viisaastaku plaani elluviimise perioodil on Jiangxi mittemuldmetallide tööstuse tegevustulu iga-aastane keskmine kasvumäär ligikaudu kümme protsenti. Tegevustulu seisukohast iseloomustab mitteraudmetallide tööstust 2023. aasta paiku rohkem kui triljon jüaani ning volframi, haruldaste muldmetallide ja muude strateegiliste ressursside tööstuse tegevustulu moodustab 2025. aastaks rohkem kui 100 miljardit jüaani“, (84) täpsustusega, et „vase, volframi, haruldaste muldmetallide ja muude oluliste tootmisharude kontsentratsioonitaset suurendatakse veelgi“ (85). Samuti käsitleb viisaastakuplaani üks osa volframi arendamist, (86) et töötada välja „nanosuuruses, ülipeente ja jämedate teradega volframipulber ning volframkarbiidi pulber, suure puhtusastmega APT, suure puhtusastmega volframipulber, volframi sihtmaterjalid jms“ (87). |
| --- | --- |

(98)

Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest teostada volframisektori järelevalvet ja suunata selle arengut on näha ka Hiina eri provintsides, nt Jiangxis, mille provintside 14. viisaastaku plaanis mitteraudmetallide kvaliteetse arendamise kohta (83) on märgitud, et „14. viisaastaku plaani elluviimise perioodil on Jiangxi mittemuldmetallide tööstuse tegevustulu iga-aastane keskmine kasvumäär ligikaudu kümme protsenti. Tegevustulu seisukohast iseloomustab mitteraudmetallide tööstust 2023. aasta paiku rohkem kui triljon jüaani ning volframi, haruldaste muldmetallide ja muude strateegiliste ressursside tööstuse tegevustulu moodustab 2025. aastaks rohkem kui 100 miljardit jüaani“, (84) täpsustusega, et „vase, volframi, haruldaste muldmetallide ja muude oluliste tootmisharude kontsentratsioonitaset suurendatakse veelgi“ (85). Samuti käsitleb viisaastakuplaani üks osa volframi arendamist, (86) et töötada välja „nanosuuruses, ülipeente ja jämedate teradega volframipulber ning volframkarbiidi pulber, suure puhtusastmega APT, suure puhtusastmega volframipulber, volframi sihtmaterjalid jms“ (87).

83

84

85

86

87

| (99) | Samal moel on Henani 14. viisaastaku plaanis kvaliteetse tootmistööstuse arendamise kohta (88) seatud eesmärgiks „laiendada volframi, molübdeeni, titaani ja tsirkooniumi süvatöötlemise tööstuse ahelat ning edendada tegevuse laiendamist kvaliteetsete toodete suunas“ (89). |
| --- | --- |

(99)

Samal moel on Henani 14. viisaastaku plaanis kvaliteetse tootmistööstuse arendamise kohta (88) seatud eesmärgiks „laiendada volframi, molübdeeni, titaani ja tsirkooniumi süvatöötlemise tööstuse ahelat ning edendada tegevuse laiendamist kvaliteetsete toodete suunas“ (89).

88

89

| (100) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude, sealhulgas volframi tootmiseks kasutatavate põhitoorainete tootmise toetamine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(100)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on soodustatud tootmisharude, sealhulgas volframi tootmiseks kasutatavate põhitoorainete tootmise toetamine. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

| (101) | Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohase pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid. |
| --- | --- |

(101)

Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohase pankroti- või asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine sektoris ei mõjuta uurimisaluse toote tootjaid.

| (102) | Volframisektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande mõistes. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (volframi või peamiste sisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (90). |
| --- | --- |

(102)

Volframisektorit mõjutavad ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande mõistes. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (volframi või peamiste sisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (90).

90

| (103) | Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et uurimisaluse toote sektorit ei mõjuta valitsuse sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses. Seega mõjutab valitsuse märkimisväärne finantssüsteemi sekkumine tõsiselt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(103)

Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et uurimisaluse toote sektorit ei mõjuta valitsuse sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses. Seega mõjutab valitsuse märkimisväärne finantssüsteemi sekkumine tõsiselt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (104) | Komisjon tuletab ühtlasi meelde, et volframkarbiidi tootmiseks on vaja palju sisendeid. Kui volframkarbiidi tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon tuletab ühtlasi meelde, et volframkarbiidi tootmiseks on vaja palju sisendeid. Kui volframkarbiidi tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (105) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada mitte üksnes volframkarbiidi omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Valitsuse sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta. |
| --- | --- |

(105)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada mitte üksnes volframkarbiidi omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid mõjutatud on ka kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Valitsuse sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitalipaigutuse, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne kohta.

3.3.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

3.3.2.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (106) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel HRV omaga (91); |
| --- | --- | --- |

(106)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb Maailmapanga andmebaasi alusel HRV omaga (91);

91

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis (92); |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis (92);

92

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, tuleks võimaluse korral eelistada piisava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riiki.

| (107) | Nagu on selgitatud põhjenduses 73, avaldas komisjon teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate asjakohaste allikate kohta. Selles teates kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid. Teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt tehakse kindlaks oluliste moonutuste esinemine. |
| --- | --- |

(107)

Nagu on selgitatud põhjenduses 73, avaldas komisjon teate normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatavate asjakohaste allikate kohta. Selles teates kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid. Teates teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt tehakse kindlaks oluliste moonutuste esinemine.

| (108) | Võttes arvesse uurimisaluse toote vastavaid tootmiskulusid ja müüki asjaomases võrdlusriigis, tehti aegumise läbivaatamise taotluses ettepanek valida võrdlusriigiks kas Venemaa või Türgi. |
| --- | --- |

(108)

Võttes arvesse uurimisaluse toote vastavaid tootmiskulusid ja müüki asjaomases võrdlusriigis, tehti aegumise läbivaatamise taotluses ettepanek valida võrdlusriigiks kas Venemaa või Türgi.

| (109) | Taotluse esitajate väitel toodetakse volframkarbiidi Brasiilias, Kanadas, HRVs, Iisraelis, Jaapanis, Venemaal, Lõuna-Koreas ja Ameerika Ühendriikides. Neist riikidest on Maailmapanga liigituse kohaselt suurema keskmise sissetulekuga riigid ainult Brasiilia ja Venemaa. Komisjon tegi volframkarbiidi tootva suurema keskmise sissetulekuga riigina kindlaks ka Lõuna-Aafrika Vabariigi. Komisjon ei pidanud Venemaad sobilikuks võrdlusriigiks, võttes arvesse hiljutisi geopoliitilisi ja majanduslikke sündmusi. Lõuna-Aafrika Vabariik ja Brasiilia arvati välja, kuna puudusid kättesaadavad avalikud andmed. |
| --- | --- |

(109)

Taotluse esitajate väitel toodetakse volframkarbiidi Brasiilias, Kanadas, HRVs, Iisraelis, Jaapanis, Venemaal, Lõuna-Koreas ja Ameerika Ühendriikides. Neist riikidest on Maailmapanga liigituse kohaselt suurema keskmise sissetulekuga riigid ainult Brasiilia ja Venemaa. Komisjon tegi volframkarbiidi tootva suurema keskmise sissetulekuga riigina kindlaks ka Lõuna-Aafrika Vabariigi. Komisjon ei pidanud Venemaad sobilikuks võrdlusriigiks, võttes arvesse hiljutisi geopoliitilisi ja majanduslikke sündmusi. Lõuna-Aafrika Vabariik ja Brasiilia arvati välja, kuna puudusid kättesaadavad avalikud andmed.

| (110) | Komisjon otsis seejärel riike, kes toodavad sama üldise kategooria ja/või sektori tooteid kui uurimisalune toode. Nagu märkisid taotluse esitajad, toodetakse uurimisalust toodet mitteraudmetallide sektoris. Asjakohased avalikud andmed selle sektori tootjate kohta olid saadaval Venemaal ja Türgis. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon otsis seejärel riike, kes toodavad sama üldise kategooria ja/või sektori tooteid kui uurimisalune toode. Nagu märkisid taotluse esitajad, toodetakse uurimisalust toodet mitteraudmetallide sektoris. Asjakohased avalikud andmed selle sektori tootjate kohta olid saadaval Venemaal ja Türgis.

| (111) | Komisjon oli samuti seisukohal, et oleks võimalik kasutada volframkarbiidi peamisi tootmistegureid sobilikest võrdlusriikidest. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon oli samuti seisukohal, et oleks võimalik kasutada volframkarbiidi peamisi tootmistegureid sobilikest võrdlusriikidest.

| (112) | Taotluse andmetel on volframkarbiidi tootmisprotsess kõikjal maailmas samasugune ja seda toodetakse kas esmasest (varem kasutamata) materjalist, s.o maakidest, või teisesest materjalist, s.t volframkarbiidi jääkidest. Kuid olenevalt integreeritusest tootmisahela eelneval etapil võivad tootjad alustada protsessi kas esmasest materjalist, APTst või volframoksiidist (edaspidi „WO3“). |
| --- | --- |

(112)

Taotluse andmetel on volframkarbiidi tootmisprotsess kõikjal maailmas samasugune ja seda toodetakse kas esmasest (varem kasutamata) materjalist, s.o maakidest, või teisesest materjalist, s.t volframkarbiidi jääkidest. Kuid olenevalt integreeritusest tootmisahela eelneval etapil võivad tootjad alustada protsessi kas esmasest materjalist, APTst või volframoksiidist (edaspidi „WO3“).

3

| (113) | Komisjon otsustas alustada oma normaalväärtuse arvutusi APT, s.o peamise materjali kuludest, võttes arvesse taotluses esitatud teavet ning seda, et see on olenemata tooraine allikast esimene tootmisetapp. APT moodustab rohkem kui 90 % uurimisaluse toote tootmise kogukulust. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon otsustas alustada oma normaalväärtuse arvutusi APT, s.o peamise materjali kuludest, võttes arvesse taotluses esitatud teavet ning seda, et see on olenemata tooraine allikast esimene tootmisetapp. APT moodustab rohkem kui 90 % uurimisaluse toote tootmise kogukulust.

| (114) | Komisjon kontrollis kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a APT impordihinna andmete kättesaadavust kõigis suurema keskmise sissetulekuga riikides lähtuvalt HS-koodist 2841 80. GTA andmetel imporditi APTd Argentinasse, Brasiiliasse, Malaisiasse, Venemaale, Taisse, Türgisse ja Lõuna-Aafrika Vabariiki. Kuid impordikogused kõigis neis riikides olid väga väikesed ja seega ei käsitatud neid usaldusväärse võrdlushinna kindlaksmääramiseks esindavatena. Lisaks sellele pärines kogu import Argentinasse ainult HRVst. Suurem osa impordist Venemaale (rohkem kui 75 %) ja Lõuna-Aafrika Vabariiki (97 %) pärines samuti HRVst. Kuna ühegi nimetatud riigi kohta ei olnud saadaval piisavalt esindavat teavet, otsustas komisjon kasutada selle sisendi jaoks rahvusvahelist võrdlusalust kooskõlas artikli 2 lõike 6a punkti a teise taandega lähtuvalt ettevõtte Argus Metals International hindadest. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon kontrollis kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a APT impordihinna andmete kättesaadavust kõigis suurema keskmise sissetulekuga riikides lähtuvalt HS-koodist 2841 80. GTA andmetel imporditi APTd Argentinasse, Brasiiliasse, Malaisiasse, Venemaale, Taisse, Türgisse ja Lõuna-Aafrika Vabariiki. Kuid impordikogused kõigis neis riikides olid väga väikesed ja seega ei käsitatud neid usaldusväärse võrdlushinna kindlaksmääramiseks esindavatena. Lisaks sellele pärines kogu import Argentinasse ainult HRVst. Suurem osa impordist Venemaale (rohkem kui 75 %) ja Lõuna-Aafrika Vabariiki (97 %) pärines samuti HRVst. Kuna ühegi nimetatud riigi kohta ei olnud saadaval piisavalt esindavat teavet, otsustas komisjon kasutada selle sisendi jaoks rahvusvahelist võrdlusalust kooskõlas artikli 2 lõike 6a punkti a teise taandega lähtuvalt ettevõtte Argus Metals International hindadest.

| (115) | Eespool märgitut arvesse võttes oli komisjon seisukohal, et Türgil olid suurema keskmise sissetulekuga riigina saadaval üksikasjalikud ja kergesti kättesaadavad andmed tööjõu, energia, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Seega pidas komisjon Türgit sobivaks võrdlusriigiks alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses. |
| --- | --- |

(115)

Eespool märgitut arvesse võttes oli komisjon seisukohal, et Türgil olid suurema keskmise sissetulekuga riigina saadaval üksikasjalikud ja kergesti kättesaadavad andmed tööjõu, energia, müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta. Seega pidas komisjon Türgit sobivaks võrdlusriigiks alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses.

| (116) | Huvitatud isikutel paluti esitada märkusi Türgi võrdlusriigiks sobivuse kohta. |
| --- | --- |

(116)

Huvitatud isikutel paluti esitada märkusi Türgi võrdlusriigiks sobivuse kohta.

| (117) | Pärast teate avaldamist ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Türgi valimise kohta võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(117)

Pärast teate avaldamist ei esitanud ükski huvitatud isik märkusi Türgi valimise kohta võrdlusriigiks.

| (118) | Lõpetuseks, arvestades koostöö puudumist ja kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(118)

Lõpetuseks, arvestades koostöö puudumist ja kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on sobiv võrdlusriik, ei olnud alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimase lause kohaselt vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

3.3.2.2.   Järeldus

Järeldus

| (119) | Koostöö puudumisel ja vastavalt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud ettepanekule ning arvestades, et Türgi vastas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, valis komisjon sobivaks võrdlusriigiks Türgi. |
| --- | --- |

(119)

Koostöö puudumisel ja vastavalt aegumise läbivaatamise taotluses esitatud ettepanekule ning arvestades, et Türgi vastas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele, valis komisjon sobivaks võrdlusriigiks Türgi.

3.3.3.   Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (120) | Komisjon loetles teates tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Lisaks märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta GTAd ja ettevõtte Argus Metals International hindade rahvusvahelist võrdlusalust, mille on avaldanud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse asutus National Minerals Information Center, et teha kindlaks kahe tootmisteguri, eelkõige toorainete moonutamata kulu. Lisaks sellele märkis komisjon, et ta kasutab Türgi statistikaameti teavet, et teha kindlaks tööjõu, elektri ja gaasi tarnijate moonutamata kulud Türgis. |
| --- | --- |

(120)

Komisjon loetles teates tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad kasutavad uurimisaluse toote tootmisel. Lisaks märkis komisjon, et normaalväärtuse arvutamiseks kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutab ta GTAd ja ettevõtte Argus Metals International hindade rahvusvahelist võrdlusalust, mille on avaldanud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse asutus National Minerals Information Center, et teha kindlaks kahe tootmisteguri, eelkõige toorainete moonutamata kulu. Lisaks sellele märkis komisjon, et ta kasutab Türgi statistikaameti teavet, et teha kindlaks tööjõu, elektri ja gaasi tarnijate moonutamata kulud Türgis.

| (121) | Lõpuks märkis komisjon, et ta kasutab müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks teavet, mis on saadaval põhiliste väärismetallide ja muude mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate ettevõtete keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta, mille avaldab Türgi keskpank, nagu on märgitud põhjenduses 73. |
| --- | --- |

(121)

Lõpuks märkis komisjon, et ta kasutab müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks teavet, mis on saadaval põhiliste väärismetallide ja muude mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate ettevõtete keskmiste müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kohta, mille avaldab Türgi keskpank, nagu on märgitud põhjenduses 73.

3.3.3.1.   Moonutamata kulud ja võrdlusalused

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

3.3.3.1.1.   Tootmistegurid

| (122) | Võttes arvesse kogu teavet, mis saadi taotlusest, ning menetluse käigus hiljem kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1.


  Volframkarbiidi tootmistegurid









  Tootmistegur | Kaubakood Türgis | Moonutamata väärtus (jüaanides) | Mõõtühik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tooraine |
| Ammooniumparavolframaat | 2841 8010 | 219,12 | kg |
| Tööjõud |
| Tööjõukulu töötunni kohta | – | 34,88 | Tund |
| Energia |
| Elektrienergia | – | 0,50 | kWh |
| Gaas | – | 1,61 | m3 |

(122)

Võttes arvesse kogu teavet, mis saadi taotlusest, ning menetluse käigus hiljem kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1.

Tabel 1.

Volframkarbiidi tootmistegurid

Volframkarbiidi tootmistegurid

Tootmistegur

Kaubakood Türgis

Moonutamata väärtus (jüaanides)

Mõõtühik

Tooraine

Tooraine

Ammooniumparavolframaat

2841 8010

219,12

kg

Tööjõud

Tööjõud

Tööjõukulu töötunni kohta

–

34,88

Tund

Energia

Energia

Elektrienergia

–

0,50

kWh

Gaas

–

1,61

m3

3

3.3.3.1.2.   Tooraine

| (123) | Selleks et teha kindlaks peamise tooraine, s.o APT moonutamata hind võrdlusriigi tootja tehasesse tarnimisel, märkis komisjon, et APT import Türgisse ei olnud märkimisväärne ja seega ei saanud seda pidada esindavaks, nagu on selgitatud põhjenduses 114. Komisjon kasutas kaalutud keskmist impordihinda, mis põhineb Argus Metals Internationali rahvusvahelistel võrdlushindadel, mis on saadud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse asutuselt National Minerals Information Center (93). Käesoleval juhul, kuigi võrdlusalus võib hõlmata importi moonutatud allikatest, juhib komisjon tähelepanu sellele, et aegumise läbivaatamise kontekstis ei ole vaja tollimaksu uuesti arvutada ja tuleb kindlaks teha ainult dumpingu tõenäosus. Seetõttu pidas komisjon praegusel juhul asjakohaseks kasutada võrdlusalusena Argus Metals Interantionali hindu. |
| --- | --- |

(123)

Selleks et teha kindlaks peamise tooraine, s.o APT moonutamata hind võrdlusriigi tootja tehasesse tarnimisel, märkis komisjon, et APT import Türgisse ei olnud märkimisväärne ja seega ei saanud seda pidada esindavaks, nagu on selgitatud põhjenduses 114. Komisjon kasutas kaalutud keskmist impordihinda, mis põhineb Argus Metals Internationali rahvusvahelistel võrdlushindadel, mis on saadud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse asutuselt National Minerals Information Center (93). Käesoleval juhul, kuigi võrdlusalus võib hõlmata importi moonutatud allikatest, juhib komisjon tähelepanu sellele, et aegumise läbivaatamise kontekstis ei ole vaja tollimaksu uuesti arvutada ja tuleb kindlaks teha ainult dumpingu tõenäosus. Seetõttu pidas komisjon praegusel juhul asjakohaseks kasutada võrdlusalusena Argus Metals Interantionali hindu.

93

| (124) | Pärast teate avaldamist soovisid taotluse esitajad kasutada Fastmarketsi või Arguse andmeid APT hindade kohta Euroopas Argus Metali andmete asemel, mis on saadud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse asutuselt National Minerals Information Center. Nad väitsid, et Türgis kaubeldakse APTga peamiselt lähtuvalt Fastmarketsi hindadest (laiemalt) Euroopa ja mitte Ameerika Ühendriikide jaoks. |
| --- | --- |

(124)

Pärast teate avaldamist soovisid taotluse esitajad kasutada Fastmarketsi või Arguse andmeid APT hindade kohta Euroopas Argus Metali andmete asemel, mis on saadud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse asutuselt National Minerals Information Center. Nad väitsid, et Türgis kaubeldakse APTga peamiselt lähtuvalt Fastmarketsi hindadest (laiemalt) Euroopa ja mitte Ameerika Ühendriikide jaoks.

| (125) | Komisjon märkis, et taotluses esitati taotluse ajavahemiku kohta ainult keskmise APT kokkuvõte, kuna autoriõiguste omanikult Fastmarketsilt ei saadud luba kasutada andmeid uurimise ajal. Võttes arvesse, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt peavad kasutatavad andmed olema üldsusele kättesaadavad, lähtus komisjon normaalväärtuse arvutamisel APT võrdlusalusest, mis põhineb Argus Metals Internationali hindadel, mis on saadud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse asutuselt National Minerals Information Center. Komisjon märkis samuti, et Fastmarketsi ja Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse hinnad erinesid vähesel määral. Seetõttu oleks väike (1 %) ka dumpingumarginaali arvutuste erinevus. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon märkis, et taotluses esitati taotluse ajavahemiku kohta ainult keskmise APT kokkuvõte, kuna autoriõiguste omanikult Fastmarketsilt ei saadud luba kasutada andmeid uurimise ajal. Võttes arvesse, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt peavad kasutatavad andmed olema üldsusele kättesaadavad, lähtus komisjon normaalväärtuse arvutamisel APT võrdlusalusest, mis põhineb Argus Metals Internationali hindadel, mis on saadud Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse asutuselt National Minerals Information Center. Komisjon märkis samuti, et Fastmarketsi ja Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse hinnad erinesid vähesel määral. Seetõttu oleks väike (1 %) ka dumpingumarginaali arvutuste erinevus.

| (126) | Tavapäraselt tuleks sellistele impordihindadele lisada ka omamaised transpordikulud. Arvestades aga aegumise läbivaatamisega seotud uurimiste olemust – st eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või võib korduda, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus –, otsustas komisjon, et riigisiseste transpordikuludega kohandamine ei ole käesoleval juhul vajalik. Sellise korrigeerimise tulemusel normaalväärtus ja seega dumpingumarginaal ainult suureneksid. |
| --- | --- |

(126)

Tavapäraselt tuleks sellistele impordihindadele lisada ka omamaised transpordikulud. Arvestades aga aegumise läbivaatamisega seotud uurimiste olemust – st eesmärki uurida, kas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus või võib korduda, mitte teha kindlaks dumpingu täpne ulatus –, otsustas komisjon, et riigisiseste transpordikuludega kohandamine ei ole käesoleval juhul vajalik. Sellise korrigeerimise tulemusel normaalväärtus ja seega dumpingumarginaal ainult suureneksid.

3.3.3.1.3.   Tööjõud

| (127) | Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikaameti kõige värskemaid andmeid (94). Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet tööjõukulude kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon võttis võrdlusaluse väljaselgitamise aluseks NACE Rev.2 klassifikaatori kohase majandustegevuse „Metallitootmine“ NACE koodiga C.24 hõlmatud 2020. aasta tööjõukulude tunniarvestuse. Väärtusi kohandati lisaks vastavalt inflatsioonile, kasutades riiklikku tootjahinnaindeksit, (95) et kajastada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kulusid. |
| --- | --- |

(127)

Tööjõukulude võrdlusaluse kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgi statistikaameti kõige värskemaid andmeid (94). Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet tööjõukulude kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon võttis võrdlusaluse väljaselgitamise aluseks NACE Rev.2 klassifikaatori kohase majandustegevuse „Metallitootmine“ NACE koodiga C.24 hõlmatud 2020. aasta tööjõukulude tunniarvestuse. Väärtusi kohandati lisaks vastavalt inflatsioonile, kasutades riiklikku tootjahinnaindeksit, (95) et kajastada läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kulusid.

94

95

| (128) | Pärast teate avaldamist väitis liidu tootmisharu, et dumpingu arvutamiseks tuleks kasutada töötajaliikide üksikasjalikku jaotust. |
| --- | --- |

(128)

Pärast teate avaldamist väitis liidu tootmisharu, et dumpingu arvutamiseks tuleks kasutada töötajaliikide üksikasjalikku jaotust.

| (129) | Komisjon lükkas selle märkuse tagasi, kuna Türgi statistikaamet ei esita sellist üksikasjalikku jaotust, võttes arvesse fakti, et nagu eespool on märgitud, on tegemist aegumise läbivaatamisega ja dumpingu konkreetse ulatuse arvutamine ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon lükkas selle märkuse tagasi, kuna Türgi statistikaamet ei esita sellist üksikasjalikku jaotust, võttes arvesse fakti, et nagu eespool on märgitud, on tegemist aegumise läbivaatamisega ja dumpingu konkreetse ulatuse arvutamine ei ole vajalik.

3.3.3.1.4.   Energia

| (130) | Elektri ja gaasi võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgis äriühingutele (tööstuslikul eesmärgil kasutajad) kehtivaid hindu, mida avaldab Türgi statistikaamet (96). Võrdlusalus määrati kindlaks 31. märtsil 2022 avaldatud elektri ja gaasi hinna alusel. Osutatud hind on 2021. aasta keskmine hind. Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektri ja gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta, võtmata arvesse käibemaksu. |
| --- | --- |

(130)

Elektri ja gaasi võrdlushinna kindlaksmääramiseks kasutas komisjon Türgis äriühingutele (tööstuslikul eesmärgil kasutajad) kehtivaid hindu, mida avaldab Türgi statistikaamet (96). Võrdlusalus määrati kindlaks 31. märtsil 2022 avaldatud elektri ja gaasi hinna alusel. Osutatud hind on 2021. aasta keskmine hind. Komisjon kasutas tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektri ja gaasi hinna andmeid vastava tarbimisvahemiku kohta, võtmata arvesse käibemaksu.

96

3.3.3.1.5.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum ja kulum

| (131) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(131)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (132) | Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus ja kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluse esitajate andmetele tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa tootmiskuludest tervikuna. Seejärel kohaldati seda protsenti tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus. |
| --- | --- |

(132)

Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus ja kuna Hiina tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluse esitajate andmetele tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa tootmiskuludest tervikuna. Seejärel kohaldati seda protsenti tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus.

| (133) | Selleks et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa, tugines komisjon kõige hiljutisematele kättesaadavatele finantsandmetele põhiliste vääris- ja mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate äriühingute kohta, mille avaldab Türgi keskpank (97). Nagu on märgitud põhjenduses 121, käsitatakse seda sektorit uurimisaluse toote üldise kategooriana. Komisjon kasutas müügi-, üld- ja halduskulusid (9,50 %) ning kasumit (6,61 %) protsendina müüdud kaupade kuludest. |
| --- | --- |

(133)

Selleks et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa, tugines komisjon kõige hiljutisematele kättesaadavatele finantsandmetele põhiliste vääris- ja mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate äriühingute kohta, mille avaldab Türgi keskpank (97). Nagu on märgitud põhjenduses 121, käsitatakse seda sektorit uurimisaluse toote üldise kategooriana. Komisjon kasutas müügi-, üld- ja halduskulusid (9,50 %) ning kasumit (6,61 %) protsendina müüdud kaupade kuludest.

97

| (134) | Pärast teate avaldamist saadi liidu tootmisharult märkusi, mis käsitlesid varuosade ja muude toorainete ning tootmise üldkuludega seotud amortisatsiooni arvessevõtmist. Komisjon võttis neid märkusi arvesse dumpingu arvutamisel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 137. |
| --- | --- |

(134)

Pärast teate avaldamist saadi liidu tootmisharult märkusi, mis käsitlesid varuosade ja muude toorainete ning tootmise üldkuludega seotud amortisatsiooni arvessevõtmist. Komisjon võttis neid märkusi arvesse dumpingu arvutamisel, nagu on kirjeldatud põhjenduses 137.

3.3.3.2.   Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (135) | Eespool märgitu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(135)

Eespool märgitu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (136) | Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon teabele, mille taotluse esitajad esitasid taotluses kahe peamise tooraine kasutamise kohta uurimisaluse toote tootmisel. Tööjõu ja energia puhul tugines komisjon ühe liidu tootja esitatud teabele. |
| --- | --- |

(136)

Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad koostööd ei teinud, tugines komisjon teabele, mille taotluse esitajad esitasid taotluses kahe peamise tooraine kasutamise kohta uurimisaluse toote tootmisel. Tööjõu ja energia puhul tugines komisjon ühe liidu tootja esitatud teabele.

| (137) | Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks tehtud, lisas komisjon tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi. Tootmise üldkulud tehti kindlaks taotluse esitajate esitatud andmete põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tehti kindlaks lähtuvalt kõige värskematest kättesaadavatest finantsandmetest põhiliste vääris- ja mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate äriühingute kohta, mille avaldab Türgi keskpank (98) (vt punkt 3.3.2). Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud:






  — | tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 4 % otsestest tootmiskuludest; |
| --- | --- | --- |

(137)

Kui moonutamata tootmiskulud olid kindlaks tehtud, lisas komisjon tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi. Tootmise üldkulud tehti kindlaks taotluse esitajate esitatud andmete põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum tehti kindlaks lähtuvalt kõige värskematest kättesaadavatest finantsandmetest põhiliste vääris- ja mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate äriühingute kohta, mille avaldab Türgi keskpank (98) (vt punkt 3.3.2). Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud:

98

—

tootmise üldkulud, mis moodustasid kokku 4 % otsestest tootmiskuludest;

| — | kulumaterjale võeti arvesse 1 % ulatuses otsestest tootmiskuludest; |
| --- | --- |

—

kulumaterjale võeti arvesse 1 % ulatuses otsestest tootmiskuludest;

| — | müügi-, üld- ja halduskulud, mis moodustasid 9,50 % põhiliste vääris- ja muude mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate Türgi äriühingute müüdud kaupade kuludest, ning |
| --- | --- |

—

müügi-, üld- ja halduskulud, mis moodustasid 9,50 % põhiliste vääris- ja muude mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate Türgi äriühingute müüdud kaupade kuludest, ning

| — | tootmise moonutamata kogukuludele kohaldati kasumit, mis moodustas 6,61 % põhiliste vääris- ja muude mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate Türgi äriühingute müüdud kaupade kuludest. |
| --- | --- |

—

tootmise moonutamata kogukuludele kohaldati kasumit, mis moodustas 6,61 % põhiliste vääris- ja muude mitteraudmetallide tootmisharus tegutsevate Türgi äriühingute müüdud kaupade kuludest.

| (138) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(138)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.4.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (139) | Nagu eespool põhjenduses 48 märgiti, võeti Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ekspordihinna arvutamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt arvesse kättesaadavaid andmeid, nimelt teavet Eurostatilt. |
| --- | --- |

(139)

Nagu eespool põhjenduses 48 märgiti, võeti Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu ekspordihinna arvutamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt arvesse kättesaadavaid andmeid, nimelt teavet Eurostatilt.

| (140) | Hiina eksport toimus nii seestöötlemise tolliprotseduuri kui ka tavalise režiimi alusel. Kuna põhjenduse 191 kohaselt moodustas tavalise režiimi alusel toimunud eksport läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 0,3 % liidu turuosast, hinnati see ebaoluliseks ning arvutuste aluseks võeti üksnes seestöötlemise tolliprotseduuriga seotud ekspordihinnad mõistliku kättesaadava teabena hinna kohta, mida meetmete puudumisel küsitaks. Komisjon tegi ekspordihinna kindlaks kättesaadava statistika, nimelt Comexti andmebaasi (Eurostat) põhjal. Kuna hinnad Comextis on esitatud CIF-hinna tasemel, määrati tehasest hankimise tasandi hind kindlaks taotluses transpordikulude, käitlemise ja mereveo kohta esitatud tõendite põhjal. |
| --- | --- |

(140)

Hiina eksport toimus nii seestöötlemise tolliprotseduuri kui ka tavalise režiimi alusel. Kuna põhjenduse 191 kohaselt moodustas tavalise režiimi alusel toimunud eksport läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid 0,3 % liidu turuosast, hinnati see ebaoluliseks ning arvutuste aluseks võeti üksnes seestöötlemise tolliprotseduuriga seotud ekspordihinnad mõistliku kättesaadava teabena hinna kohta, mida meetmete puudumisel küsitaks. Komisjon tegi ekspordihinna kindlaks kättesaadava statistika, nimelt Comexti andmebaasi (Eurostat) põhjal. Kuna hinnad Comextis on esitatud CIF-hinna tasemel, määrati tehasest hankimise tasandi hind kindlaks taotluses transpordikulude, käitlemise ja mereveo kohta esitatud tõendite põhjal.

3.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (141) | Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kindlaks tehtud normaalväärtust ja eespool märgitu põhjal kindlaks tehtud ekspordihinda tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kindlaks tehtud normaalväärtust ja eespool märgitu põhjal kindlaks tehtud ekspordihinda tehasest hankimise tasandil.

3.6.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (142) | Selle põhjal leiti, et dumpingumarginaal oli märkimisväärne (68 %). Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(142)

Selle põhjal leiti, et dumpingumarginaal oli märkimisväärne (68 %). Seepärast järeldati, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

4.   DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (143) | Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Komisjon oli seisukohal, et seestöötlemise tolliprotseduuri hinnad on mõistlikult kättesaadav teave hinna kohta, mida meetmete puudumise korral küsitaks. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: 1) tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs, 2) volframimaagi varud ja volframi kontsentraadi ekspordimaks ning 3) liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad. |
| --- | --- |

(143)

Lisaks dumpingu esinemise avastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. Komisjon oli seisukohal, et seestöötlemise tolliprotseduuri hinnad on mõistlikult kättesaadav teave hinna kohta, mida meetmete puudumise korral küsitaks. Analüüsiti järgmisi lisaelemente: 1) tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs, 2) volframimaagi varud ja volframi kontsentraadi ekspordimaks ning 3) liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunduva ekspordi hinnad.

| (144) | Hiina eksportivate tootjate ja Hiina valitsuse koostööst keeldumise tõttu tugines komisjon oma hinnangus alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatele faktidele, nimelt läbivaatamistaotluses esitatud teabele, avalikkusele kättesaadavale teabele ja GTA andmebaasi teabele. |
| --- | --- |

(144)

Hiina eksportivate tootjate ja Hiina valitsuse koostööst keeldumise tõttu tugines komisjon oma hinnangus alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatele faktidele, nimelt läbivaatamistaotluses esitatud teabele, avalikkusele kättesaadavale teabele ja GTA andmebaasi teabele.

| (145) | Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et turu atraktiivsuse hindamine ei ole aegumise läbivaatamise käigus arvesse võetav õiguslik nõue, kuna dünaamiline ja vabal konkurentsil põhinev turg on kõigile ettevõtjatele atraktiivne. |
| --- | --- |

(145)

Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et turu atraktiivsuse hindamine ei ole aegumise läbivaatamise käigus arvesse võetav õiguslik nõue, kuna dünaamiline ja vabal konkurentsil põhinev turg on kõigile ettevõtjatele atraktiivne.

| (146) | Nagu on selgitatud põhjendustes 156–163, hindab komisjon jaotise „liidu turu atraktiivsus“ all seda, kas Hiina eksportivad tootjad suurendaksid tõenäoliselt volframkarbiidi eksporti liitu, kui meetmetel lastakse aeguda, ning kas see eksport toimuks dumpinguhinnaga. See on täielikult kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase õigusliku kontrolliga ja seega lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(146)

Nagu on selgitatud põhjendustes 156–163, hindab komisjon jaotise „liidu turu atraktiivsus“ all seda, kas Hiina eksportivad tootjad suurendaksid tõenäoliselt volframkarbiidi eksporti liitu, kui meetmetel lastakse aeguda, ning kas see eksport toimuks dumpinguhinnaga. See on täielikult kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase õigusliku kontrolliga ja seega lükatakse see väide tagasi.

4.1.   Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

Tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus HRVs

| (147) | Taotluses esitavad taotluse esitajad teabe volframkarbiidi tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta Hiinas. Hiina volframitööstuse ühenduse avaldatud Hiina volframitööstuse 2020. aasta arenguaruande (99) kohaselt oli Hiina tootmisvõimsus 80 000 tonni. Taotluse esitajate hinnangul oli nõudlus Hiinas 30 000 tonni lähtuvalt turgu käsitlevatest teadmistest. Lisaks sellele arvutati pärast kõikide riikide suunalise Hiina ekspordi mahaarvamist vabaks tootmisvõimsuseks 18 000 tonni. Kuid uurimise ajal selgitasid taotluse esitajad, et nad kasutasid oma arvutuses ekslikult mahu veeru asemel hinna veergu ja seega oli Hiina õige vaba tootmisvõimsus ligikaudu 41 000 tonni. |
| --- | --- |

(147)

Taotluses esitavad taotluse esitajad teabe volframkarbiidi tootmisvõimsuse ja vaba tootmisvõimsuse kohta Hiinas. Hiina volframitööstuse ühenduse avaldatud Hiina volframitööstuse 2020. aasta arenguaruande (99) kohaselt oli Hiina tootmisvõimsus 80 000 tonni. Taotluse esitajate hinnangul oli nõudlus Hiinas 30 000 tonni lähtuvalt turgu käsitlevatest teadmistest. Lisaks sellele arvutati pärast kõikide riikide suunalise Hiina ekspordi mahaarvamist vabaks tootmisvõimsuseks 18 000 tonni. Kuid uurimise ajal selgitasid taotluse esitajad, et nad kasutasid oma arvutuses ekslikult mahu veeru asemel hinna veergu ja seega oli Hiina õige vaba tootmisvõimsus ligikaudu 41 000 tonni.

99

| (148) | Komisjon arvutas samuti volframkarbiidi vaba tootmisvõimsuse HRVs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina volframitööstuse ühenduse avaldatud Hiina volframitööstuse 2021. aasta arenguaruande (100) kohaselt oli Hiina volframkarbiidi tootmisvõimsus 90 000 tonni. Volframkarbiidi tootmist Hiinas hinnati ligikaudu [30 000–35 000] tonnile Roskill Tungsteni 2030. aasta aruande (101) kohaselt ning võttes arvesse, et ligikaudu 60 % volframi tootmisest kasutatakse volframkarbiidi tootmiseks (102). Nende hinnangute põhjal on vaba tootmisvõimsus [55 000–60 000] tonni, s.o [61–67 %]. Võttes arvesse, et liidu vabaturu tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 101 tonni (vt tabel 4), oli Hiina vaba tootmisvõimsus rohkem kui 3,5 korda suurem liidu tarbimisest vabaturul. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon arvutas samuti volframkarbiidi vaba tootmisvõimsuse HRVs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Hiina volframitööstuse ühenduse avaldatud Hiina volframitööstuse 2021. aasta arenguaruande (100) kohaselt oli Hiina volframkarbiidi tootmisvõimsus 90 000 tonni. Volframkarbiidi tootmist Hiinas hinnati ligikaudu [30 000–35 000] tonnile Roskill Tungsteni 2030. aasta aruande (101) kohaselt ning võttes arvesse, et ligikaudu 60 % volframi tootmisest kasutatakse volframkarbiidi tootmiseks (102). Nende hinnangute põhjal on vaba tootmisvõimsus [55 000–60 000] tonni, s.o [61–67 %]. Võttes arvesse, et liidu vabaturu tarbimine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 101 tonni (vt tabel 4), oli Hiina vaba tootmisvõimsus rohkem kui 3,5 korda suurem liidu tarbimisest vabaturul.

100

101

102

| (149) | Oma märkustes pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret oma väidet, et Hiina volframkarbiidi tootmisvõimsuse jaoks kasutatud allikas, nagu on märgitud põhjenduses 148, ei olnud usaldusväärne, ning nad esitasid Hiina volframitööstuse ühenduse veebisaidi lingi. |
| --- | --- |

(149)

Oma märkustes pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret oma väidet, et Hiina volframkarbiidi tootmisvõimsuse jaoks kasutatud allikas, nagu on märgitud põhjenduses 148, ei olnud usaldusväärne, ning nad esitasid Hiina volframitööstuse ühenduse veebisaidi lingi.

| (150) | Komisjon märkis, et Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret ei esitanud mitte mingit teavet volframkarbiidi tootmisvõimsuse kohta Hiinas. Komisjon kontrollis Hiina tootja esitatud veebisaiti ja ei leidnud andmeid volframkarbiidi tootmisvõimsuse kohta Hiinas. Selle asemel leidis komisjon, et Roskill Tungsteni 2030. aruande (103) kohaselt oli Hiina volframkarbiidi tootmisvõimsus 2021. aastal hinnanguliselt [50 000–75 000] tonni volframit aastas või [53 000–80 000] tonni volframkarbiidi aastas (104). Kasutades põhjenduses 148 märgitud tootmisvõimsust, mida Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret ei vaidlustanud, oli Hiina volframkarbiidi vaba tootmisvõimsus endiselt [23 000–45 000] tonni, mis ületab ikka rohkem kui 1,5 korda liidu tarbimist vabaturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mida käsitati märkimisväärsena. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon märkis, et Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret ei esitanud mitte mingit teavet volframkarbiidi tootmisvõimsuse kohta Hiinas. Komisjon kontrollis Hiina tootja esitatud veebisaiti ja ei leidnud andmeid volframkarbiidi tootmisvõimsuse kohta Hiinas. Selle asemel leidis komisjon, et Roskill Tungsteni 2030. aruande (103) kohaselt oli Hiina volframkarbiidi tootmisvõimsus 2021. aastal hinnanguliselt [50 000–75 000] tonni volframit aastas või [53 000–80 000] tonni volframkarbiidi aastas (104). Kasutades põhjenduses 148 märgitud tootmisvõimsust, mida Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret ei vaidlustanud, oli Hiina volframkarbiidi vaba tootmisvõimsus endiselt [23 000–45 000] tonni, mis ületab ikka rohkem kui 1,5 korda liidu tarbimist vabaturul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, mida käsitati märkimisväärsena.

103

104

| (151) | Komisjon võrdles ka volframkarbiidi tootmisvõimsust HRVs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimsusega eelmise aegumise läbivaatamise ajal ning täheldas, et see oli märkimisväärselt suurenenud. Kuigi tootmisvõimsus oli eelmise aegumise läbivaatamise ajal hinnanguliselt 42 000–50 000 tonni, oli see praeguse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 90 000 tonni. Seega on võimsus suurenenud rohkem kui 80 % hoolimata sellest, et eelmise aegumise läbivaatamise ajal oli juba olemas vaba tootmisvõimsus 12 000–20 000 tonni, ning ei ole mingeid märke, et selle suurema võimsuse saaks kasutada ära Hiina siseturul või mis tahes kolmanda riigi turul. Selle olukorra tulemusena tekib kokkuvõttes veelgi suurem vaba tootmisvõimsus, mis võidakse suunata liidu turule. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon võrdles ka volframkarbiidi tootmisvõimsust HRVs läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võimsusega eelmise aegumise läbivaatamise ajal ning täheldas, et see oli märkimisväärselt suurenenud. Kuigi tootmisvõimsus oli eelmise aegumise läbivaatamise ajal hinnanguliselt 42 000–50 000 tonni, oli see praeguse uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hinnanguliselt 90 000 tonni. Seega on võimsus suurenenud rohkem kui 80 % hoolimata sellest, et eelmise aegumise läbivaatamise ajal oli juba olemas vaba tootmisvõimsus 12 000–20 000 tonni, ning ei ole mingeid märke, et selle suurema võimsuse saaks kasutada ära Hiina siseturul või mis tahes kolmanda riigi turul. Selle olukorra tulemusena tekib kokkuvõttes veelgi suurem vaba tootmisvõimsus, mis võidakse suunata liidu turule.

| (152) | Komisjon täheldas veelgi vaba tootmisvõimsuse märkimisväärset suurenemist Hiina eksportivate tootjate vastustes väljavõttelisele uuringule. Kolm eksportivat tootjat teatasid, et nende tootmismaht kokku oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 500 tonni, võrreldes kogu toomisvõimsusega 17 800 tonni. Seega on vaba tootmisvõimsus 30 %. |
| --- | --- |

(152)

Komisjon täheldas veelgi vaba tootmisvõimsuse märkimisväärset suurenemist Hiina eksportivate tootjate vastustes väljavõttelisele uuringule. Kolm eksportivat tootjat teatasid, et nende tootmismaht kokku oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 13 500 tonni, võrreldes kogu toomisvõimsusega 17 800 tonni. Seega on vaba tootmisvõimsus 30 %.

| (153) | Liigne tootmisvõimsus ajendab jätkama dumpinguhindadega eksporti. On selge, et Hiina eksportijad peavad ära kasutama kõiki olemasolevaid võimalusi tootmise suurendamiseks, et ülesseatud tootmisvõimsusesse tehtud märkimisväärsetest investeeringutest täielikult kasu saada. Kõige ilmselgem viis on siseneda mis tahes avatud turule maailmas ja väga tõenäoliselt dumpinguhindadega, nagu seda tehakse jätkuvalt käesoleva uurimise ajal. |
| --- | --- |

(153)

Liigne tootmisvõimsus ajendab jätkama dumpinguhindadega eksporti. On selge, et Hiina eksportijad peavad ära kasutama kõiki olemasolevaid võimalusi tootmise suurendamiseks, et ülesseatud tootmisvõimsusesse tehtud märkimisväärsetest investeeringutest täielikult kasu saada. Kõige ilmselgem viis on siseneda mis tahes avatud turule maailmas ja väga tõenäoliselt dumpinguhindadega, nagu seda tehakse jätkuvalt käesoleva uurimise ajal.

| (154) | Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida kasutataks meetmete aegumise korral tõenäoliselt volframkarbiidi eksportimiseks liitu dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(154)

Eespool esitatud faktide ja kaalutluste põhjal jõudis komisjon järeldusele, et Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmisvõimsus, mida kasutataks meetmete aegumise korral tõenäoliselt volframkarbiidi eksportimiseks liitu dumpinguhinnaga.

4.2.   Volframimaagi varud ja volframi kontsentraadi ekspordimaks

Volframimaagi varud ja volframi kontsentraadi ekspordimaks

| (155) | HRV kontrolli all on rohkem kui 55 % maailma volframimaagi varudest (105) ja samal ajal on ta kehtestanud ekspordimaksu 20 % volframi kontsentraadile (106). See piirang põhjustab toorainete suure kättesaadavuse Hiina turul, tänu millele saavad Hiina eksportivad tootjad kiiresti rakendada oma vaba tootmisvõimsuse, nagu on märgitud põhjenduses 151. |
| --- | --- |

(155)

HRV kontrolli all on rohkem kui 55 % maailma volframimaagi varudest (105) ja samal ajal on ta kehtestanud ekspordimaksu 20 % volframi kontsentraadile (106). See piirang põhjustab toorainete suure kättesaadavuse Hiina turul, tänu millele saavad Hiina eksportivad tootjad kiiresti rakendada oma vaba tootmisvõimsuse, nagu on märgitud põhjenduses 151.

105

106

4.3.   Liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihinnad

Liidu turu atraktiivsus ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordihinnad

| (156) | Komisjon uuris, kas oli tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suurendaksid meetmete aeguda laskmise korral oma dumpinguhinnaga eksportmüüki. Seetõttu analüüsis komisjon kolmandate riikide turgudele suunatud Hiina ekspordi hinnataset ja võrdles seda liidu turule suunatud Hiina ekspordi hinnatasemega. Hiina ekspordimaht ja liidu turu atraktiivsus tehti kindlaks lähtuvalt kättesaadavatest faktidest kooskõlas alusmääruse artikliga 18 ning GTA andmetest ja taotluses esitatud teabest. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon uuris, kas oli tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad suurendaksid meetmete aeguda laskmise korral oma dumpinguhinnaga eksportmüüki. Seetõttu analüüsis komisjon kolmandate riikide turgudele suunatud Hiina ekspordi hinnataset ja võrdles seda liidu turule suunatud Hiina ekspordi hinnatasemega. Hiina ekspordimaht ja liidu turu atraktiivsus tehti kindlaks lähtuvalt kättesaadavatest faktidest kooskõlas alusmääruse artikliga 18 ning GTA andmetest ja taotluses esitatud teabest.

| (157) | Komisjon kasutas GTA andmebaasi andmeid ja keskendus Hiina kolmele peamisele eksporditurule, nimelt Jaapanile, Lõuna-Koreale ja Ameerika Ühendriikidele, mis moodustavad ligikaudu 75 % HRV koguekspordist. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina kaubakoodi 2849 9020 alla kuuluvate toodete Hiinast liitu suunatud ekspordi keskmine hind samal tasemel kui Hiinast kolme peamise kolmanda riigi turule eksportimise keskmine hind. Kuid riigi tasandil oli Hiinast Saksamaale suunatud ekspordi hind kõrgem kui Hiinast Lõuna-Koreasse suunatud ekspordi hind ning Hiinast Madalmaadesse suunatud ekspordi hind oli kõrgem kui Hiinast Jaapanisse suunatud ekspordi hind. See näitab, et teatavad turud liidus on kasumlikumad kui kaks kolmest vaatlusaluse toote Hiina eksporditurust. Komisjon ei käsitlenud analüüsi käigus Hiina eksporti Hiina kaubakoodi 3824 3000 all, kuna see võib hõlmata ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote ja seega hõlmaks keskmine hind ka muid tooteid peale volframkarbiidi. |
| --- | --- |

(157)

Komisjon kasutas GTA andmebaasi andmeid ja keskendus Hiina kolmele peamisele eksporditurule, nimelt Jaapanile, Lõuna-Koreale ja Ameerika Ühendriikidele, mis moodustavad ligikaudu 75 % HRV koguekspordist. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli Hiina kaubakoodi 2849 9020 alla kuuluvate toodete Hiinast liitu suunatud ekspordi keskmine hind samal tasemel kui Hiinast kolme peamise kolmanda riigi turule eksportimise keskmine hind. Kuid riigi tasandil oli Hiinast Saksamaale suunatud ekspordi hind kõrgem kui Hiinast Lõuna-Koreasse suunatud ekspordi hind ning Hiinast Madalmaadesse suunatud ekspordi hind oli kõrgem kui Hiinast Jaapanisse suunatud ekspordi hind. See näitab, et teatavad turud liidus on kasumlikumad kui kaks kolmest vaatlusaluse toote Hiina eksporditurust. Komisjon ei käsitlenud analüüsi käigus Hiina eksporti Hiina kaubakoodi 3824 3000 all, kuna see võib hõlmata ka muid tooteid peale vaatlusaluse toote ja seega hõlmaks keskmine hind ka muid tooteid peale volframkarbiidi.

| (158) | Oma märkustes pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret, et komisjon ei võtnud arvesse teavet, mille nad esitasid Hiina volframkarbiidi muudesse kolmandatesse riikidesse ekspordi suundumuste kohta lähtuvalt Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse kaubanduskaardist (107). Nad kordasid, et nende andmete põhjal suureneb Hiina eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ja mitte liidu turule. Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et komisjon ei selgitanud, miks seda teavet ignoreeriti. |
| --- | --- |

(158)

Oma märkustes pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret, et komisjon ei võtnud arvesse teavet, mille nad esitasid Hiina volframkarbiidi muudesse kolmandatesse riikidesse ekspordi suundumuste kohta lähtuvalt Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse kaubanduskaardist (107). Nad kordasid, et nende andmete põhjal suureneb Hiina eksport muudesse kolmandatesse riikidesse ja mitte liidu turule. Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et komisjon ei selgitanud, miks seda teavet ignoreeriti.

107

| (159) | Selgitame, et komisjon ei jätnud Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse kaubanduskaardi andmeid iseenesest arvesse võtmata. Nagu on selgitatud põhjenduses 157, kasutas komisjon GTA andmebaasi andmeid, mis näitasid, nagu ka Rahvusvahelise Kaubandusorganisatsiooni kaubanduskaart, et Hiina peamised eksporditurud olid Jaapan ja Lõuna-Korea ning et eksport nendele turgudele oli aastatel 2019–2021 suurenenud. Komisjon ei nõustunud siiski järeldusega, et see suundumus tulevikus ilmtingimata jätkub ja selle ulatus võimaldab kasutada ära Hiina vaba tootmisvõimsuse. Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret ei esitanud selle väite kohta mingeid tõendeid ja ei võtnud arvesse komisjoni järeldusi, mille kohaselt on liidu turg Hiina ekspordi jaoks atraktiivne, kui meetmetel lastakse aeguda. Võttes arvesse Hiina suurt vaba tootmisvõimsust, on seega väga tõenäoline, et sellest suur osa suunataks liitu, kui meetmetel lastakse aeguda. See kehtib ka Hiina tarbimise väidetava suurenemise puhul. Eksportiv tootja ei ole esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et Hiina praegune tarbimine või tulevane sisenõudlus võimaldaks tõenäoliselt kasutada ära märkimisväärse osa Hiina vabast tootmisvõimsusest. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(159)

Selgitame, et komisjon ei jätnud Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse kaubanduskaardi andmeid iseenesest arvesse võtmata. Nagu on selgitatud põhjenduses 157, kasutas komisjon GTA andmebaasi andmeid, mis näitasid, nagu ka Rahvusvahelise Kaubandusorganisatsiooni kaubanduskaart, et Hiina peamised eksporditurud olid Jaapan ja Lõuna-Korea ning et eksport nendele turgudele oli aastatel 2019–2021 suurenenud. Komisjon ei nõustunud siiski järeldusega, et see suundumus tulevikus ilmtingimata jätkub ja selle ulatus võimaldab kasutada ära Hiina vaba tootmisvõimsuse. Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret ei esitanud selle väite kohta mingeid tõendeid ja ei võtnud arvesse komisjoni järeldusi, mille kohaselt on liidu turg Hiina ekspordi jaoks atraktiivne, kui meetmetel lastakse aeguda. Võttes arvesse Hiina suurt vaba tootmisvõimsust, on seega väga tõenäoline, et sellest suur osa suunataks liitu, kui meetmetel lastakse aeguda. See kehtib ka Hiina tarbimise väidetava suurenemise puhul. Eksportiv tootja ei ole esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et Hiina praegune tarbimine või tulevane sisenõudlus võimaldaks tõenäoliselt kasutada ära märkimisväärse osa Hiina vabast tootmisvõimsusest. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (160) | Oma märkustes pärast lõplike järelduste avalikustamist ei olnud Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret nõus komisjoni põhjenduses 157 esitatud järeldusega, et hinnad eksportimisel teatavatesse riikidesse liidus näisid olevat tulusamad kui hinnad Hiina kahel peamisel eksporditurul. Nad väitsid, et igal turul on erinev konkurentsiolukord, kuid hind kajastab nõudluse ja pakkumise suundumusi. |
| --- | --- |

(160)

Oma märkustes pärast lõplike järelduste avalikustamist ei olnud Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret nõus komisjoni põhjenduses 157 esitatud järeldusega, et hinnad eksportimisel teatavatesse riikidesse liidus näisid olevat tulusamad kui hinnad Hiina kahel peamisel eksporditurul. Nad väitsid, et igal turul on erinev konkurentsiolukord, kuid hind kajastab nõudluse ja pakkumise suundumusi.

| (161) | On tõsi, et hindu mõjutab nõudlus ja pakkumine teataval turul. Kuid see järeldus ei sea kahtluse alla fakti, et hinnad liidu teatavates riikides on kõrgemad võrreldes hindadega peamistel Hiina eksporditurgudel ja et liidu turg (eelkõige teatavate liikmesriikide turg) on seega võrreldes nendega atraktiivsem. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(161)

On tõsi, et hindu mõjutab nõudlus ja pakkumine teataval turul. Kuid see järeldus ei sea kahtluse alla fakti, et hinnad liidu teatavates riikides on kõrgemad võrreldes hindadega peamistel Hiina eksporditurgudel ja et liidu turg (eelkõige teatavate liikmesriikide turg) on seega võrreldes nendega atraktiivsem. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (162) | Juhime tähelepanu sellele, et volframkarbiid on oluline vahesaadus liidu mitme sektori jaoks, sh isikliku hügieeni tooted ja paber, masinad, mootorvagunid, rongid ja lennukid, ning seega on see olemuslik osa liidu tootmisharu väärtusahelast. Volframkarbiidi olulisus näitab Hiina eksportivate tootjate suurt turupotentsiaali. On märkimisväärne, et isegi meetmete kehtivuse ajal jätkus Hiina dumpinguhinnaga eksport liitu. |
| --- | --- |

(162)

Juhime tähelepanu sellele, et volframkarbiid on oluline vahesaadus liidu mitme sektori jaoks, sh isikliku hügieeni tooted ja paber, masinad, mootorvagunid, rongid ja lennukid, ning seega on see olemuslik osa liidu tootmisharu väärtusahelast. Volframkarbiidi olulisus näitab Hiina eksportivate tootjate suurt turupotentsiaali. On märkimisväärne, et isegi meetmete kehtivuse ajal jätkus Hiina dumpinguhinnaga eksport liitu.

| (163) | Lähtuvalt eespool märgitust ja võttes arvesse Hiina liitu suunatud ekspordi hindade konkreetset taset muude eksporditurgudega võrreldes ning volframkarbiidi määravat osa mitmes sektoris siseturul, oleks Hiina eksportijatel tugev ajend jätkata dumpinguhinnaga eksporti liitu, kui meetmetel lastakse aeguda, võttes arvesse, et muud eksporditurud ei suuda kasutada ära Hiinast pärineva volframkarbiidi märkimisväärset kogust. |
| --- | --- |

(163)

Lähtuvalt eespool märgitust ja võttes arvesse Hiina liitu suunatud ekspordi hindade konkreetset taset muude eksporditurgudega võrreldes ning volframkarbiidi määravat osa mitmes sektoris siseturul, oleks Hiina eksportijatel tugev ajend jätkata dumpinguhinnaga eksporti liitu, kui meetmetel lastakse aeguda, võttes arvesse, et muud eksporditurud ei suuda kasutada ära Hiinast pärineva volframkarbiidi märkimisväärset kogust.

4.4.   Järeldus

Järeldus

| (164) | Arvestades märkimisväärset vaba tootmisvõimsust HRVs ja võttes arvesse tõendeid liidu turu atraktiivsuse kohta, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad aktiveerivad vaba tootmisvõimsuse ja isegi suunavad kolmandatest riikidest pärit ekspordi dumpinguhindadega ning olulises mahus ümber liidu turule. |
| --- | --- |

(164)

Arvestades märkimisväärset vaba tootmisvõimsust HRVs ja võttes arvesse tõendeid liidu turu atraktiivsuse kohta, järeldas komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, on tõenäoline, et Hiina eksportivad tootjad aktiveerivad vaba tootmisvõimsuse ja isegi suunavad kolmandatest riikidest pärit ekspordi dumpinguhindadega ning olulises mahus ümber liidu turule.

| (165) | Pidades silmas järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja ekspordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, järeldas komisjon, et HRVst pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine toob suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise. |
| --- | --- |

(165)

Pidades silmas järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja ekspordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, järeldas komisjon, et HRVst pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste meetmete aegumine toob suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise.

5.   KAHJU

KAHJU

5.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (166) | Vaatlusalusel perioodil valmistasid liidus samasugust toodet üheksa tootjat, kes kuulusid seitsmesse gruppi. Neist seitse tootjat toodavad ja müüvad vabaturul ning ülejäänud kaks tootjat toodavad volframkarbiidi peamiselt oma järgmise etapi toodete sisendina („tootmisharusisene tootmine“). Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(166)

Vaatlusalusel perioodil valmistasid liidus samasugust toodet üheksa tootjat, kes kuulusid seitsmesse gruppi. Neist seitse tootjat toodavad ja müüvad vabaturul ning ülejäänud kaks tootjat toodavad volframkarbiidi peamiselt oma järgmise etapi toodete sisendina („tootmisharusisene tootmine“). Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (167) | Liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 026 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kontrollitud makromajanduslike andmete põhjal, mille taotluse esitajad esitasid vastustes küsimustikule. Nagu on viidatud põhjenduses 41, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 69 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(167)

Liidu kogutoodang oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 17 026 tonni. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kontrollitud makromajanduslike andmete põhjal, mille taotluse esitajad esitasid vastustes küsimustikule. Nagu on viidatud põhjenduses 41, kaasati valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab üle 69 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

| (168) | Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et kuna liidu tootmisharu koosneb kahest turusegmendist (s.o varem kasutamata materjal ja ringlussevõtt) ning kuna uurimise käigus tegi koostööd ja meetmete kõrvaldamise vastu oli mitu ringlussevõtuga tegelevat tootjat, sh ühendus, peaks komisjon tegema kaks eraldiseisvat kahju analüüsi, ühe kummagi segmendi kohta. |
| --- | --- |

(168)

Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et kuna liidu tootmisharu koosneb kahest turusegmendist (s.o varem kasutamata materjal ja ringlussevõtt) ning kuna uurimise käigus tegi koostööd ja meetmete kõrvaldamise vastu oli mitu ringlussevõtuga tegelevat tootjat, sh ühendus, peaks komisjon tegema kaks eraldiseisvat kahju analüüsi, ühe kummagi segmendi kohta.

| (169) | Sel puhul toob komisjon esile, et alusmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt osutab liidu tootmisharu määratlus samasugusele tootele. Olles teinud põhjenduses 61 kindlaks, et samasugune toode vastab uurimisaluse toote määratlusele, märkis komisjon, et varem kasutamata materjalist ja ringlussevõtu teel toodetud samasugusel tootel on identsed füüsikalised ja keemilised omadused ning sama kasutusvaldkond. Ainus erinevus seisneb tooraines: varem kasutamata materjalist tootmisel on see volframimaak või edasised vahesaadused (volframi kontsentraat, APT, volframoksiid), ringlussevõtu teel tootmise puhul on tegemist jääkidega, mis on saadud volframkarbiidi sisaldavatest kõvasulamist tööriistadest. Lõpptoode on täpselt sama. Tootmisprotsessi ja tooraine erinevustel põhinevad väidetavad turusegmendid ei ole vastavuses toodangu erinevustega. Seetõttu ei olnud põhjust jagada turgu segmentideks ja teha eraldiseisvaid kahju analüüse. Seega lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(169)

Sel puhul toob komisjon esile, et alusmääruse artikli 4 lõike 1 kohaselt osutab liidu tootmisharu määratlus samasugusele tootele. Olles teinud põhjenduses 61 kindlaks, et samasugune toode vastab uurimisaluse toote määratlusele, märkis komisjon, et varem kasutamata materjalist ja ringlussevõtu teel toodetud samasugusel tootel on identsed füüsikalised ja keemilised omadused ning sama kasutusvaldkond. Ainus erinevus seisneb tooraines: varem kasutamata materjalist tootmisel on see volframimaak või edasised vahesaadused (volframi kontsentraat, APT, volframoksiid), ringlussevõtu teel tootmise puhul on tegemist jääkidega, mis on saadud volframkarbiidi sisaldavatest kõvasulamist tööriistadest. Lõpptoode on täpselt sama. Tootmisprotsessi ja tooraine erinevustel põhinevad väidetavad turusegmendid ei ole vastavuses toodangu erinevustega. Seetõttu ei olnud põhjust jagada turgu segmentideks ja teha eraldiseisvaid kahju analüüse. Seega lükati kõnealune väide tagasi.

| (170) | Oma märkustes lõplike järelduste kohta kordasid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret oma kommentaare, mis on esitatud põhjenduses 168, nimelt et liidu tootmisharu koosneb kahest turusegmendist (s.o varem kasutamata tooraine ja ringlussevõtt) ning et komisjon peaks tegema kaks eraldi kahjuanalüüsi, ühe kummagi segmendi kohta. Eelkõige väitsid nad, et erinevused toorainetes varem kasutamata toorainest tootmisel ja ringlussevõtu teel tootmisel mõjutasid kulusid ja finantsnäitajaid ning võivad ikkagi põhjustada turusegmentide teket, isegi kui varem kasutamata toorainest toodetud volframkarbiid ja ringlussevõtu teel toodetud volframkarbiid on samasugused tooted. Nad küsisid samuti täpsemaid andmeid mõju kohta, mida vastavad toorained avaldasid kahele tootmisprotsessile. |
| --- | --- |

(170)

Oma märkustes lõplike järelduste kohta kordasid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret oma kommentaare, mis on esitatud põhjenduses 168, nimelt et liidu tootmisharu koosneb kahest turusegmendist (s.o varem kasutamata tooraine ja ringlussevõtt) ning et komisjon peaks tegema kaks eraldi kahjuanalüüsi, ühe kummagi segmendi kohta. Eelkõige väitsid nad, et erinevused toorainetes varem kasutamata toorainest tootmisel ja ringlussevõtu teel tootmisel mõjutasid kulusid ja finantsnäitajaid ning võivad ikkagi põhjustada turusegmentide teket, isegi kui varem kasutamata toorainest toodetud volframkarbiid ja ringlussevõtu teel toodetud volframkarbiid on samasugused tooted. Nad küsisid samuti täpsemaid andmeid mõju kohta, mida vastavad toorained avaldasid kahele tootmisprotsessile.

| (171) | Kuid toorainete erinevus ei vastanud toodangu erinevusele ja seega ei olnud põhjendatud turu segmentimine lähtuvalt varem kasutamata toorainest ja ringlussevõtu teel tootmisest. Punktis 5.5 esitatud finantsnäitajad hõlmavad mõlemat tootmisprotsessi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(171)

Kuid toorainete erinevus ei vastanud toodangu erinevusele ja seega ei olnud põhjendatud turu segmentimine lähtuvalt varem kasutamata toorainest ja ringlussevõtu teel tootmisest. Punktis 5.5 esitatud finantsnäitajad hõlmavad mõlemat tootmisprotsessi. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

5.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (172) | Nagu põhjenduses 166 märgitud, toodavad mõned liidu tootjad uurimisalust toodet peamiselt esmase toorainena tootmisharusiseseks kasutamiseks, et valmistada mitmesuguseid järgmise etapi tooteid, ning seetõttu analüüsiti tootmisharusisest ja vabaturu tarbimist eraldi. |
| --- | --- |

(172)

Nagu põhjenduses 166 märgitud, toodavad mõned liidu tootjad uurimisalust toodet peamiselt esmase toorainena tootmisharusiseseks kasutamiseks, et valmistada mitmesuguseid järgmise etapi tooteid, ning seetõttu analüüsiti tootmisharusisest ja vabaturu tarbimist eraldi.

| (173) | Kahju analüüsimisel on oluline eristada tootmisharusisest turgu ja vabaturgu, sest tootmisharusiseseks tarbimiseks ette nähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga. Vabaturule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt uurimisaluse toote impordiga ja selle hinnad on vabaturu hinnad. |
| --- | --- |

(173)

Kahju analüüsimisel on oluline eristada tootmisharusisest turgu ja vabaturgu, sest tootmisharusiseseks tarbimiseks ette nähtud tooted ei konkureeri otseselt impordiga. Vabaturule suunatud toodang seevastu konkureerib otseselt uurimisaluse toote impordiga ja selle hinnad on vabaturu hinnad.

| (174) | Komisjon tegi kindlaks liidu kogutarbimise (tootmisharusisene tarbimine ja tarbimine vabaturul) lähtuvalt kontrollitud makromajanduslikest andmetest, mille esitasid vastusena küsimustikule taotluse esitajad (liidu tootmisharu kogumüügi kohta liidu turul), ja Eurostati andmetest (mis käsitlesid importi liitu). Andmed liidu tarbimise kohta on esitatud tabelis allpool vahemikena, et kaitsta tootmisharusisese tarbimise andmete konfidentsiaalsust, mis saadi vaatlusalusel perioodil ainult kahe liidu tootja tegevuse alusel, nagu on märgitud põhjenduses 180. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon tegi kindlaks liidu kogutarbimise (tootmisharusisene tarbimine ja tarbimine vabaturul) lähtuvalt kontrollitud makromajanduslikest andmetest, mille esitasid vastusena küsimustikule taotluse esitajad (liidu tootmisharu kogumüügi kohta liidu turul), ja Eurostati andmetest (mis käsitlesid importi liitu). Andmed liidu tarbimise kohta on esitatud tabelis allpool vahemikena, et kaitsta tootmisharusisese tarbimise andmete konfidentsiaalsust, mis saadi vaatlusalusel perioodil ainult kahe liidu tootja tegevuse alusel, nagu on märgitud põhjenduses 180.

| (175) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2.


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | [14 875 –18 465 ] | [11 439 –14 200 ] | [10 586 –13 141 ] | [14 458 –17 948 ] |
| Indeks | 100 | 77 | 71 | 97 |
| Allikas: | taotluse esitajate ja Eurostati andmed |

(175)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2.

Tabel 2.

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

[14 875 –18 465 ]

[11 439 –14 200 ]

[10 586 –13 141 ]

[14 458 –17 948 ]

Indeks

Indeks

100

100

77

77

71

71

97

97

Allikas:

Allikas

taotluse esitajate ja Eurostati andmed

| (176) | Liidu tarbimine vähenes 2018. aastast 2020. aastani 29 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 37 % võrreldes 2020. aastaga. Kokku vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(176)

Liidu tarbimine vähenes 2018. aastast 2020. aastani 29 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 37 % võrreldes 2020. aastaga. Kokku vähenes liidu tarbimine vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (177) | Liidu tarbimise suundumus tulenes asjaolust, et taotluse esitajate andmetel oli 2018. aastal liidu nõudlus uurimisaluse toote järele tootmisharu keskpika kuni pika perspektiivi keskmisest nõudlusest suurem. Liidu tarbimisnäitaja 2018. aastal oli kõige kõrgem näitaja pärast eelmise aegumise läbivaatamise käigus täheldatud tarbimise suurenemist (108). Pärast suuremat tarbimist 2018. aastal vähenes liidu nõudlus seejärel 2019. aastal 23 %. 2020. aastal põhjustasid COVID-19 pandeemia tõttu kehtestatud piirangud uurimisaluse toote nõudluse täiendava, kuid ajutise vähenemise. Eelkõige pidid mitu uurimisaluse toote suurt kasutajat, eelkõige ehitus- ja autotööstuse ettevõtted, ajutiselt oma tootmist piirama või selle peatama. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hakkas nõudlus taastuma, kui leevendati COVID-19 pandeemiaga seotud meetmeid. Kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sai liidu turg kasu nõudluse taastumisest ja varude taastamisest. Sellega seoses teatasid taotluse esitajad, et logistilised ja tarneahela probleemid (näiteks konteinerite puudus ja sadamates tekkinud viivitused) põhjustasid muret varustuskindluse pärast ja selle tõttu hangiti täiendavaid tooteid, soetades varusid või luues puhvervaru. Kuid liidu tarbimine ei jõudnud pandeemiaeelsele tasemele. |
| --- | --- |

(177)

Liidu tarbimise suundumus tulenes asjaolust, et taotluse esitajate andmetel oli 2018. aastal liidu nõudlus uurimisaluse toote järele tootmisharu keskpika kuni pika perspektiivi keskmisest nõudlusest suurem. Liidu tarbimisnäitaja 2018. aastal oli kõige kõrgem näitaja pärast eelmise aegumise läbivaatamise käigus täheldatud tarbimise suurenemist (108). Pärast suuremat tarbimist 2018. aastal vähenes liidu nõudlus seejärel 2019. aastal 23 %. 2020. aastal põhjustasid COVID-19 pandeemia tõttu kehtestatud piirangud uurimisaluse toote nõudluse täiendava, kuid ajutise vähenemise. Eelkõige pidid mitu uurimisaluse toote suurt kasutajat, eelkõige ehitus- ja autotööstuse ettevõtted, ajutiselt oma tootmist piirama või selle peatama. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil hakkas nõudlus taastuma, kui leevendati COVID-19 pandeemiaga seotud meetmeid. Kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sai liidu turg kasu nõudluse taastumisest ja varude taastamisest. Sellega seoses teatasid taotluse esitajad, et logistilised ja tarneahela probleemid (näiteks konteinerite puudus ja sadamates tekkinud viivitused) põhjustasid muret varustuskindluse pärast ja selle tõttu hangiti täiendavaid tooteid, soetades varusid või luues puhvervaru. Kuid liidu tarbimine ei jõudnud pandeemiaeelsele tasemele.

108

| (178) | Kontrollitud makromajanduslike andmete põhjal, mille taotluse esitajad esitasid vastuses küsimustikule kogu liidu tootmisharu (tootmisharusisene ja vabaturg) tegevuse kohta, tegi komisjon kindlaks, et ligikaudu [8–10] % liidu kogutootmisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli mõeldud tootmisharusiseseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(178)

Kontrollitud makromajanduslike andmete põhjal, mille taotluse esitajad esitasid vastuses küsimustikule kogu liidu tootmisharu (tootmisharusisene ja vabaturg) tegevuse kohta, tegi komisjon kindlaks, et ligikaudu [8–10] % liidu kogutootmisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli mõeldud tootmisharusiseseks kasutamiseks.

| (179) | Lisaks toodab liidu tootmisharu vabaturul tavaliste lepingute (liidu tootmisharu ostab tooraine) ja töötlemislepingute (volframkarbiidi klient on tooraine omanik ja maksab toorainest volframkarbiidi valmistamise eest liidu tootjatele töötlemistasu) alusel. Töötlemislepinguid kasutatakse ringlussevõtu eesmärgil, kuna kliendid tarnivad liidu tootmisharule töötlemiseks jääke. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodeti 96 % kogu tootmismahust tavaliste lepingute alusel ja ülejäänud toodang (4 %) toodeti töötlemislepingute alusel. |
| --- | --- |

(179)

Lisaks toodab liidu tootmisharu vabaturul tavaliste lepingute (liidu tootmisharu ostab tooraine) ja töötlemislepingute (volframkarbiidi klient on tooraine omanik ja maksab toorainest volframkarbiidi valmistamise eest liidu tootjatele töötlemistasu) alusel. Töötlemislepinguid kasutatakse ringlussevõtu eesmärgil, kuna kliendid tarnivad liidu tootmisharule töötlemiseks jääke. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil toodeti 96 % kogu tootmismahust tavaliste lepingute alusel ja ülejäänud toodang (4 %) toodeti töötlemislepingute alusel.

5.2.1.   Tootmisharusisene tarbimine

Tootmisharusisene tarbimine

| (180) | Tootmisharusisese tarbimise kindlakstegemisel liidus võttis komisjon aluseks kõigi teadaolevate liidu tootjate tootmisharusisese kasutamise liidu turul. Vaatlusalusel perioodil tegeles tootmisharusisese kasutamisega ainult kaks liidu tootjat ja seega on andmed tabelis allpool esitatud vahemikena, et säilitada asjaomaste liidu tootjate andmete konfidentsiaalsus. Selle põhjal muutus tootmisharusisene tarbimine liidus järgmiselt.
  Tabel 3.

  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisharusisene tarbimine | [1 417 –1 759 ] | [1 154 –1 433 ] | [1 189 –1 476 ] | [1 321 –1 639 ] |
| Indeks | 100 | 81 | 84 | 93 |
| Allikas: | taotluse esitajate andmed |

(180)

Tootmisharusisese tarbimise kindlakstegemisel liidus võttis komisjon aluseks kõigi teadaolevate liidu tootjate tootmisharusisese kasutamise liidu turul. Vaatlusalusel perioodil tegeles tootmisharusisese kasutamisega ainult kaks liidu tootjat ja seega on andmed tabelis allpool esitatud vahemikena, et säilitada asjaomaste liidu tootjate andmete konfidentsiaalsus. Selle põhjal muutus tootmisharusisene tarbimine liidus järgmiselt.

Tabel 3.

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmisharusisene tarbimine

[1 417 –1 759 ]

[1 154 –1 433 ]

[1 189 –1 476 ]

[1 321 –1 639 ]

Indeks

Indeks

100

100

81

81

84

84

93

93

Allikas:

Allikas

taotluse esitajate andmed

| (181) | Liidu tootmisharusisene tarbimine vähenes 2018. aastast 2020. aastani 16 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 % võrreldes 2020. aastaga. Kokku vähenes liidu tootmisharusisene tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(181)

Liidu tootmisharusisene tarbimine vähenes 2018. aastast 2020. aastani 16 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 11 % võrreldes 2020. aastaga. Kokku vähenes liidu tootmisharusisene tarbimine vaatlusalusel perioodil 7 %.

| (182) | Liidu tootmisharusisese tarbimise puhul ilmnes liidu kogutarbimisega võrreldes mõnevõrra erinev suundumus. COVID-19 pandeemia mõjutas vähemal määral liidu tootjate sisetarbimist, mis suurenes 2020. aastal mõnevõrra 2019. aastaga võrreldes. |
| --- | --- |

(182)

Liidu tootmisharusisese tarbimise puhul ilmnes liidu kogutarbimisega võrreldes mõnevõrra erinev suundumus. COVID-19 pandeemia mõjutas vähemal määral liidu tootjate sisetarbimist, mis suurenes 2020. aastal mõnevõrra 2019. aastaga võrreldes.

5.2.2.   Tarbimine vabaturul

Tarbimine vabaturul

| (183) | Liidu vabaturul toimuva tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks a) kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja b) kogu liitu suunatud impordi mahu vastavalt Eurostati teatatud andmetele. Selle põhjal muutus vabaturul tarbimine liidus järgmiselt.

  Tabel 4.


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vabaturg | 15 468 | 11 822 | 10 800 | 15 101 |
| Indeks | 100 | 76 | 70 | 98 |
| Allikas: | taotluse esitajate ja Eurostati andmed |

(183)

Liidu vabaturul toimuva tarbimise kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks a) kõikide teadaolevate liidu tootjate müügi liidu turul ja b) kogu liitu suunatud impordi mahu vastavalt Eurostati teatatud andmetele. Selle põhjal muutus vabaturul tarbimine liidus järgmiselt.

Tabel 4.

Tabel 4.

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Vabaturg

15 468

11 822

10 800

15 101

Indeks

Indeks

100

100

76

76

70

70

98

98

Allikas:

Allikas

taotluse esitajate ja Eurostati andmed

| (184) | Tarbimine liidu vabaturul vähenes 2018. aastast 2020. aastani 30 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 40 % võrreldes 2020. aastaga. Kokku suurenes tarbimine liidu vabaturul vaatlusalusel perioodil 2 %. |
| --- | --- |

(184)

Tarbimine liidu vabaturul vähenes 2018. aastast 2020. aastani 30 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 40 % võrreldes 2020. aastaga. Kokku suurenes tarbimine liidu vabaturul vaatlusalusel perioodil 2 %.

| (185) | Tarbimise suundumus liidu vabaturul järgis liidu tarbimise üldist suundumust. |
| --- | --- |

(185)

Tarbimise suundumus liidu vabaturul järgis liidu tarbimise üldist suundumust.

5.3.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

5.3.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (186) | Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks Eurostati impordiandmete ja liidu tarbimise alusel. Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.
  Tabel 5.

  Impordi maht ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 718 | 462 | 294 | 336 |
| Indeks | 100 | 64 | 41 | 47 |
| Turuosa (%) | 4,6 | 3,9 | 2,7 | 2,2 |
| Indeks | 100 | 85 | 55 | 45 |
| Allikas: | Eurostat ja taotluse esitajate andmed |

(186)

Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmete põhjal. Impordi turuosa määrati kindlaks Eurostati impordiandmete ja liidu tarbimise alusel. Import asjaomasest riigist liitu muutus järgmiselt.

Tabel 5.

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

718

462

294

336

Indeks

Indeks

100

100

64

64

41

41

47

47

Turuosa (%)

4,6

3,9

2,7

2,2

Indeks

Indeks

100

100

85

85

55

55

45

45

Allikas:

Allikas

Eurostat ja taotluse esitajate andmed

| (187) | Import Hiinast vähenes 2018. aastast 2020. aastani 59 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes import Hiinast vaatlusalusel perioodil 53 %. |
| --- | --- |

(187)

Import Hiinast vähenes 2018. aastast 2020. aastani 59 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes import Hiinast vaatlusalusel perioodil 53 %.

| (188) | Hiinast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 2,4 % protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(188)

Hiinast pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 2,4 % protsendipunkti võrra.

| (189) | Import Hiinast järgis liidu nõudluse suundumusi. 2021. aasta tasemed ei jõudnud 2018. aasta ega isegi 2019. aasta tasemeni. Taotluse esitaja andmetel ei jõudnud impordi taastumine 2021. aastal kõrgema mahuni mitme teguri tõttu: i) piirangud, mis jätkuvalt mõjutasid tarneahelaid ja transporti Hiinast, ning ii) kasutajate mure Hiina saadetiste varustuskindluse pärast. Hiina impordi turuosa samal ajal langeb pidevalt, hoolimata sellest, et impordihind pidevalt vähenes, nagu on näidatud tabelis 7, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes liidu tarbimine rohkem kui Hiinast pärineva impordi maht. |
| --- | --- |

(189)

Import Hiinast järgis liidu nõudluse suundumusi. 2021. aasta tasemed ei jõudnud 2018. aasta ega isegi 2019. aasta tasemeni. Taotluse esitaja andmetel ei jõudnud impordi taastumine 2021. aastal kõrgema mahuni mitme teguri tõttu: i) piirangud, mis jätkuvalt mõjutasid tarneahelaid ja transporti Hiinast, ning ii) kasutajate mure Hiina saadetiste varustuskindluse pärast. Hiina impordi turuosa samal ajal langeb pidevalt, hoolimata sellest, et impordihind pidevalt vähenes, nagu on näidatud tabelis 7, kuna läbivaatamisega seotud uurimisperioodil suurenes liidu tarbimine rohkem kui Hiinast pärineva impordi maht.

5.3.2.   
  Impordirežiim

Impordirežiim

| (190) | Vaatlusalust toodet imporditi Hiinast nii tavalise impordirežiimi kui ka seestöötlemise tolliprotseduuri alusel, nagu on näidatud allpool.
  Tabel 6.

  Impordimaht ja turuosa vastavalt impordirežiimile | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tavaline impordirežiim |
| Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 33 | 16 | 33 | 38 |
| Indeks | 100 | 50 | 100 | 116 |
| Turuosa (%) | 0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,3 |
| Indeks | 100 | 65 | 146 | 120 |
| Seestöötlemise tolliprotseduur |
| Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 685 | 446 | 261 | 298 |
| Indeks | 100 | 65 | 38 | 44 |
| Turuosa (%) | 4,4 | 3,7 | 2,4 | 2,0 |
| Indeks | 100 | 85 | 55 | 45 |
| Allikas: | Eurostat ja taotluse esitajate andmed |

(190)

Vaatlusalust toodet imporditi Hiinast nii tavalise impordirežiimi kui ka seestöötlemise tolliprotseduuri alusel, nagu on näidatud allpool.

Tabel 6.

Impordimaht ja turuosa vastavalt impordirežiimile

Impordimaht ja turuosa vastavalt impordirežiimile

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tavaline impordirežiim

Tavaline impordirežiim

Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

33

16

33

38

Indeks

Indeks

100

100

50

50

100

100

116

116

Turuosa (%)

0,2

0,1

0,3

0,3

Indeks

Indeks

100

100

65

65

146

146

120

120

Seestöötlemise tolliprotseduur

Seestöötlemise tolliprotseduur

Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

685

446

261

298

Indeks

Indeks

100

100

65

65

38

38

44

44

Turuosa (%)

4,4

3,7

2,4

2,0

Indeks

Indeks

100

100

85

85

55

55

45

45

Allikas:

Allikas

Eurostat ja taotluse esitajate andmed

| (191) | Vaatlusalusel perioodil toimus peaaegu kogu Hiinast pärinev import seestöötlemise tolliprotseduuri alusel. Seestöötlemise tolliprotseduuri alusel toimuv import vähenes 2018. aastast 2020. aastani 62 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes seestöötlemise tolliprotseduuri alusel toimuv import Hiinast vaatlusalusel perioodil 56 %. Import Hiinast tavalise impordirežiimi alusel oli kogu vaatlusalusel perioodil ebaoluline, jäädes vahemikku 0,1–0,3 % turuosast. |
| --- | --- |

(191)

Vaatlusalusel perioodil toimus peaaegu kogu Hiinast pärinev import seestöötlemise tolliprotseduuri alusel. Seestöötlemise tolliprotseduuri alusel toimuv import vähenes 2018. aastast 2020. aastani 62 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 14 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes seestöötlemise tolliprotseduuri alusel toimuv import Hiinast vaatlusalusel perioodil 56 %. Import Hiinast tavalise impordirežiimi alusel oli kogu vaatlusalusel perioodil ebaoluline, jäädes vahemikku 0,1–0,3 % turuosast.

| (192) | Import Hiinast seestöötlemise tolliprotseduuri alusel järgis Hiinast pärit impordi üldist suundumust ja kajastas liidu tarbimise suundumust. Import tavalise impordirežiimi alusel suurenes juba 2020. aastal, aga selle maht ei mõjutanud Hiinast pärineva impordi üldist suundumust, kuna selle maht oli ebaoluline. |
| --- | --- |

(192)

Import Hiinast seestöötlemise tolliprotseduuri alusel järgis Hiinast pärit impordi üldist suundumust ja kajastas liidu tarbimise suundumust. Import tavalise impordirežiimi alusel suurenes juba 2020. aastal, aga selle maht ei mõjutanud Hiinast pärineva impordi üldist suundumust, kuna selle maht oli ebaoluline.

5.3.3.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (193) | Komisjon määras Hiinast pärit impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Kuna tavalisel impordirežiimil HRVst imporditud toodete maht oli ebaoluline, ei arvestatud seda keskmise impordihinna kindlaksmääramisel ja hinna allalöömise arvutamisel. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks vastuste põhjal, mille andsid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustiku täitmisel, ja Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(193)

Komisjon määras Hiinast pärit impordi hinnad kindlaks Eurostati andmete põhjal. Kuna tavalisel impordirežiimil HRVst imporditud toodete maht oli ebaoluline, ei arvestatud seda keskmise impordihinna kindlaksmääramisel ja hinna allalöömise arvutamisel. Impordihinna allalöömine tehti kindlaks vastuste põhjal, mille andsid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustiku täitmisel, ja Eurostati andmete põhjal.

| (194) | Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.
  Tabel 7.

  Impordihinnad seestöötlemise tolliprotseduuri alusel (eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmine Hiina impordihind | 36 957 | 36 159 | 32 086 | 30 864 |
| Indeks | 100 | 98 | 87 | 84 |
| Allikas: | Eurostat |

(194)

Asjaomasest riigist liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 7.

Impordihinnad seestöötlemise tolliprotseduuri alusel (eurot tonni kohta)

Impordihinnad seestöötlemise tolliprotseduuri alusel (eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kaalutud keskmine Hiina impordihind

36 957

36 159

32 086

30 864

Indeks

Indeks

100

100

98

98

87

87

84

84

Allikas:

Allikas

Eurostat

| (195) | Vaatlusalusel perioodil vähenes seestöötlemise tolliprotseduuri alusel imporditud vaatlusaluse toote keskmine hind 16 %. |
| --- | --- |

(195)

Vaatlusalusel perioodil vähenes seestöötlemise tolliprotseduuri alusel imporditud vaatlusaluse toote keskmine hind 16 %.

| (196) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, ei olnud komisjonil võimalik teha kindlaks selle suundumuse põhjuseid. Ta märkis siiski, et vähenev suundumus jäi püsima kogu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(196)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, ei olnud komisjonil võimalik teha kindlaks selle suundumuse põhjuseid. Ta märkis siiski, et vähenev suundumus jäi püsima kogu vaatlusalusel perioodil.

| (197) | Lähtudes koostööd tegevatelt kasutajatelt saadud teabest ja HRV impordi suhtes kohaldatud impordirežiimidest, toimus uurimisaluse toote kogu import HRVst tavaliste lepingute alusel, nagu on selgitatud põhjenduses 32. Seetõttu ja õiglase võrdluse tagamiseks ei arvestatud hinna allalöömise arvutamisel liidu tootmisharu müüki töötlemislepingute alusel. Lisaks, nagu on osutatud põhjenduses 191, oli kogu vaatlusalusel perioodil tavalisel režiimil toimunud impordi maht ebaoluline ja seetõttu seda arvesse ei võetud. Seega põhines hindade allalöömise arvutamine ainult seestöötlemise tolliprotseduuri impordihindadel. Arvutuses võeti ka arvesse asjaolu, et tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbreid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst ei imporditud, ning seega need jäeti välja. |
| --- | --- |

(197)

Lähtudes koostööd tegevatelt kasutajatelt saadud teabest ja HRV impordi suhtes kohaldatud impordirežiimidest, toimus uurimisaluse toote kogu import HRVst tavaliste lepingute alusel, nagu on selgitatud põhjenduses 32. Seetõttu ja õiglase võrdluse tagamiseks ei arvestatud hinna allalöömise arvutamisel liidu tootmisharu müüki töötlemislepingute alusel. Lisaks, nagu on osutatud põhjenduses 191, oli kogu vaatlusalusel perioodil tavalisel režiimil toimunud impordi maht ebaoluline ja seetõttu seda arvesse ei võetud. Seega põhines hindade allalöömise arvutamine ainult seestöötlemise tolliprotseduuri impordihindadel. Arvutuses võeti ka arvesse asjaolu, et tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbreid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil HRVst ei imporditud, ning seega need jäeti välja.

| (198) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasandile kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatute klientide jaoks tavaliste lepingute alusel ning võtmata arvesse tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbreid, ning |
| --- | --- | --- |

(198)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon:

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasandile kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul sõltumatute klientide jaoks tavaliste lepingute alusel ning võtmata arvesse tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbreid, ning

| — | vastavaid Eurostati andmete kohaseid kaalutud keskmisi impordihindu seestöötlemise tolliprotseduuri alusel, mida on asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele. Nende hindade puhul ei võetud arvesse tollimaksu ega dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

—

vastavaid Eurostati andmete kohaseid kaalutud keskmisi impordihindu seestöötlemise tolliprotseduuri alusel, mida on asjakohaselt kohandatud vastavalt impordijärgsetele kuludele. Nende hindade puhul ei võetud arvesse tollimaksu ega dumpinguvastast tollimaksu.

| (199) | Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on 7 %. |
| --- | --- |

(199)

Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul on 7 %.

5.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

| (200) | Kolmandad riigid, millest uurimisalust toodet peale HRV peamiselt imporditi, olid Ameerika Ühendriigid, Lõuna-Korea ja India. Kogused ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel ja hõlmavad kõiki olulisi impordirežiime (tavaline, seestöötlemise ja välistöötlemise tolliprotseduur). Enamik kolmandate riikide impordimahust imporditakse tavalise režiimi alusel. |
| --- | --- |

(200)

Kolmandad riigid, millest uurimisalust toodet peale HRV peamiselt imporditi, olid Ameerika Ühendriigid, Lõuna-Korea ja India. Kogused ja hinnasuundumused põhinevad Eurostati andmetel ja hõlmavad kõiki olulisi impordirežiime (tavaline, seestöötlemise ja välistöötlemise tolliprotseduur). Enamik kolmandate riikide impordimahust imporditakse tavalise režiimi alusel.

| (201) | Muudest kolmandatest riikidest pärit uurimisaluse toote liitu suunatud impordi (kogu)maht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.
  Tabel 8.

  Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV











  Riik | | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | Maht (tonnides) | 1 042 | 659 | 304 | 429 |
| Indeks | 100 | 63 | 29 | 41 |
| Turuosa (%) | 6,7 | 5,6 | 2,8 | 2,8 |
| Indeks | 100 | 83 | 42 | 42 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 34 843 | 41 222 | 41 990 | 40 099 |
| Indeks | 100 | 118 | 121 | 115 |
| Lõuna-Korea | Maht (tonnides) | 288 | 228 | 231 | 280 |
| Indeks | 100 | 79 | 80 | 97 |
| Turuosa (%) | 1,9 | 1,9 | 2,1 | 1,9 |
| Indeks | 100 | 100 | 115 | 100 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 40 857 | 37 445 | 31 415 | 35 076 |
| Indeks | 100 | 92 | 77 | 86 |
| India | Maht (tonnides) | 161 | 213 | 225 | 250 |
| Indeks | 100 | 132 | 100 | 95 |
| Turuosa (%) | 1,0 | 1,8 | 2,1 | 1,7 |
| Indeks | 100 | 173 | 200 | 159 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 26 562 | 27 834 | 28 347 | 25 921 |
| Indeks | 100 | 105 | 107 | 98 |
| Muu (v.a Hiina) | Maht (tonnides) | 877 | 578 | 564 | 573 |
| Indeks | 100 | 66 | 64 | 65 |
| Turuosa (%) | 5,7 | 4,9 | 5,2 | 3,8 |
| Indeks | 100 | 86 | 92 | 67 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 33 468 | 34 748 | 29 423 | 30 627 |
| Indeks | 100 | 104 | 88 | 92 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Hiina | Maht (tonnides) | 2 368 | 1 678 | 1 323 | 1 531 |
| Indeks | 100 | 71 | 56 | 65 |
| Turuosa (%) | 15,3 | 14,2 | 12,3 | 10,1 |
| Indeks | 100 | 93 | 80 | 66 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | 34 501 | 36 777 | 32 473 | 33 323 |
| Indeks | 100 | 107 | 94 | 97 |
| Allikas: | Eurostat ja taotluse esitajate andmed |

(201)

Muudest kolmandatest riikidest pärit uurimisaluse toote liitu suunatud impordi (kogu)maht, turuosa ja hinnasuundumused muutusid järgmiselt.

Tabel 8.

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRV

Riik

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Ameerika Ühendriigid

Maht (tonnides)

1 042

659

304

429

Indeks

Indeks

100

100

63

63

29

29

41

41

Turuosa (%)

6,7

5,6

2,8

2,8

Indeks

Indeks

100

100

83

83

42

42

42

42

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

34 843

41 222

41 990

40 099

Indeks

Indeks

100

100

118

118

121

121

115

115

Lõuna-Korea

Maht (tonnides)

288

228

231

280

Indeks

Indeks

100

100

79

79

80

80

97

97

Turuosa (%)

1,9

1,9

2,1

1,9

Indeks

Indeks

100

100

100

100

115

115

100

100

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

40 857

37 445

31 415

35 076

Indeks

Indeks

100

100

92

92

77

77

86

86

India

Maht (tonnides)

161

213

225

250

Indeks

Indeks

100

100

132

132

100

100

95

95

Turuosa (%)

1,0

1,8

2,1

1,7

Indeks

Indeks

100

100

173

173

200

200

159

159

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

26 562

27 834

28 347

25 921

Indeks

Indeks

100

100

105

105

107

107

98

98

Muu (v.a Hiina)

Maht (tonnides)

877

578

564

573

Indeks

Indeks

100

100

66

66

64

64

65

65

Turuosa (%)

5,7

4,9

5,2

3,8

Indeks

Indeks

100

100

86

86

92

92

67

67

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

33 468

34 748

29 423

30 627

Indeks

Indeks

100

100

104

104

88

88

92

92

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Hiina

Maht (tonnides)

2 368

1 678

1 323

1 531

Indeks

Indeks

100

100

71

71

56

56

65

65

Turuosa (%)

15,3

14,2

12,3

10,1

Indeks

Indeks

100

100

93

93

80

80

66

66

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

34 501

36 777

32 473

33 323

Indeks

Indeks

100

100

107

107

94

94

97

97

Allikas:

Allikas

Eurostat ja taotluse esitajate andmed

| (202) | Koguimport kõigist kolmandatest riikidest peale Hiina vähenes 2018. aastast 2020. aastani 44 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 16 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina vaatlusalusel perioodil 35 %. See suundumus järgis liidu tarbimise üldist suundumust. Selle impordi turuosa vähenes 2018. aasta 15,3 %-lt 10,1 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, samas kui impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 3 %. |
| --- | --- |

(202)

Koguimport kõigist kolmandatest riikidest peale Hiina vähenes 2018. aastast 2020. aastani 44 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 16 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes import muudest kolmandatest riikidest kui Hiina vaatlusalusel perioodil 35 %. See suundumus järgis liidu tarbimise üldist suundumust. Selle impordi turuosa vähenes 2018. aasta 15,3 %-lt 10,1 %-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, samas kui impordihind vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 3 %.

| (203) | Import Indiast ei järginud seda üldist suundumust ja suurenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra, kuid jäi siiski madalamale tasemele kui import Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle turuosa vähenes 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 0,4 protsendipunkti võrra, samas kui kokkuvõttes suurenes see vaatlusalusel perioodil 0,7 protsendipunkti võrra. India keskmine impordihind oli vaatlusalusel perioodil keskmiselt madalam kui Hiina impordihind. India madalat impordihinda võib selgitada asjaolu, et teatavas koguses import Indiast oli tegelikult seotud India volframkarbiidi tootja ja liidu kasutaja vahelise müügiga, kes mõlemad on seotud ühe liidu tootjaga, ning seega ei olnud nende hindade puhul tõenäoliselt tegemist turutingimustel hindadega. Indias ei ole muid teadaolevaid volframkarbiidi tootjaid. |
| --- | --- |

(203)

Import Indiast ei järginud seda üldist suundumust ja suurenes vaatlusalusel perioodil mõnevõrra, kuid jäi siiski madalamale tasemele kui import Hiinast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Selle turuosa vähenes 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini 0,4 protsendipunkti võrra, samas kui kokkuvõttes suurenes see vaatlusalusel perioodil 0,7 protsendipunkti võrra. India keskmine impordihind oli vaatlusalusel perioodil keskmiselt madalam kui Hiina impordihind. India madalat impordihinda võib selgitada asjaolu, et teatavas koguses import Indiast oli tegelikult seotud India volframkarbiidi tootja ja liidu kasutaja vahelise müügiga, kes mõlemad on seotud ühe liidu tootjaga, ning seega ei olnud nende hindade puhul tõenäoliselt tegemist turutingimustel hindadega. Indias ei ole muid teadaolevaid volframkarbiidi tootjaid.

5.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (204) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist. |
| --- | --- |

(204)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamine hõlmas kõigi vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajate hindamist.

| (205) | Nagu põhjenduses 41 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(205)

Nagu põhjenduses 41 märgitud, kasutati liidu tootmisharu majandusliku olukorra hindamiseks väljavõttelist uuringut.

| (206) | Kahju kindlakstegemisel tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid lähtuvalt andmetest, mille esitasid vastusena küsimustikule taotluse esitajad ja mis käsitlevad kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustikule antud kontrollitud vastustes. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel representatiivseks. |
| --- | --- |

(206)

Kahju kindlakstegemisel tegi komisjon vahet makro- ja mikromajanduslikel kahjunäitajatel. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid lähtuvalt andmetest, mille esitasid vastusena küsimustikule taotluse esitajad ja mis käsitlevad kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete põhjal, mille esitasid valimisse kaasatud liidu tootjad küsimustikule antud kontrollitud vastustes. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel representatiivseks.

| (207) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(207)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (208) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(208)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

5.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

5.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (209) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9.


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 17 980 | 13 470 | 11 976 | 17 026 |
| Indeks | 100 | 75 | 67 | 95 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 22 850 | 22 850 | 22 845 | 23 215 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 79 | 59 | 52 | 73 |
| Indeks | 100 | 75 | 67 | 93 |
| Allikas: | taotluse esitajate andmed |

(209)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9.

Tabel 9.

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

17 980

13 470

11 976

17 026

Indeks

Indeks

100

100

75

75

67

67

95

95

Tootmisvõimsus (tonnides)

22 850

22 850

22 845

23 215

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

102

102

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

79

59

52

73

Indeks

Indeks

100

100

75

75

67

67

93

93

Allikas:

Allikas

taotluse esitajate andmed

| (210) | Eespool tabelis esitatud andmed hõlmavad tootmist nii tavaliste kui ka töötlemislepingute alusel, nii varem kasutamata kui ka ringlussevõetavaid tooteid. |
| --- | --- |

(210)

Eespool tabelis esitatud andmed hõlmavad tootmist nii tavaliste kui ka töötlemislepingute alusel, nii varem kasutamata kui ka ringlussevõetavaid tooteid.

| (211) | Tootmismaht vähenes 2018. aastast 2020. aastani 33 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 42 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 5 %. |
| --- | --- |

(211)

Tootmismaht vähenes 2018. aastast 2020. aastani 33 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 42 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes tootmismaht vaatlusalusel perioodil 5 %.

| (212) | Tootmise suundumus järgis tarbimise suundumust. Lisaks põhjenduses 177 esitatud märkustele selgitas komisjon, et 2020. aastal peatasid teatavad liidu tootjad teatavaks ajavahemikuks tootmise täielikult. |
| --- | --- |

(212)

Tootmise suundumus järgis tarbimise suundumust. Lisaks põhjenduses 177 esitatud märkustele selgitas komisjon, et 2020. aastal peatasid teatavad liidu tootjad teatavaks ajavahemikuks tootmise täielikult.

| (213) | Tootmisvõimsus jäi 2018. aastast 2020. aastani peaaegu samaks ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 % võrreldes 2020. aastaga. Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisvõimsus kokku 2 %. |
| --- | --- |

(213)

Tootmisvõimsus jäi 2018. aastast 2020. aastani peaaegu samaks ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2 % võrreldes 2020. aastaga. Vaatlusalusel perioodil suurenes tootmisvõimsus kokku 2 %.

| (214) | Tootmisvõimsuse suundumus tuleneb asjaolust, et vaatlusalusel perioodil investeerisid liidu tootjad tootmisvõimsuse ja eelkõige ringlussevõtu võimsuse vähesesse suurendamisse, mis viidi ellu 2021. aastal. Lisaks sellele oleneb võimsus toodetavatest tooteliikidest: jämedateralisemate toodete tootmiseks on vaja rohkem ja peeneteralisemate toodete tootmiseks vähem tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(214)

Tootmisvõimsuse suundumus tuleneb asjaolust, et vaatlusalusel perioodil investeerisid liidu tootjad tootmisvõimsuse ja eelkõige ringlussevõtu võimsuse vähesesse suurendamisse, mis viidi ellu 2021. aastal. Lisaks sellele oleneb võimsus toodetavatest tooteliikidest: jämedateralisemate toodete tootmiseks on vaja rohkem ja peeneteralisemate toodete tootmiseks vähem tootmisvõimsust.

| (215) | Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 2018. aastast 2020. aastani 33 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 40 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(215)

Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes 2018. aastast 2020. aastani 33 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 40 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste vaatlusalusel perioodil 7 %.

| (216) | Komisjon märkis, et liidu tootmisharu vaba tootmisvõimsus ei vastanud lihtsalt tootmise ja tootmisvõimsuse erinevusele. Erinevate tootmisetappide käigus saadi muid tooteid enne volframi metallipulbri lõplikku töötlemist volframkarbiidiks, eelkõige: APT, volframoksiid, volframi metallipulber. Seetõttu eraldatakse teatav osa tootmisvõimsusest alati nende toodete tootmiseks, olenevalt nende toodete hindadest ja ettevõtluskaalutlustest. Seega on tabeli 9 andmetest tulenev vaba tootmisvõimsus tegelikust mõnevõrra suurem. |
| --- | --- |

(216)

Komisjon märkis, et liidu tootmisharu vaba tootmisvõimsus ei vastanud lihtsalt tootmise ja tootmisvõimsuse erinevusele. Erinevate tootmisetappide käigus saadi muid tooteid enne volframi metallipulbri lõplikku töötlemist volframkarbiidiks, eelkõige: APT, volframoksiid, volframi metallipulber. Seetõttu eraldatakse teatav osa tootmisvõimsusest alati nende toodete tootmiseks, olenevalt nende toodete hindadest ja ettevõtluskaalutlustest. Seega on tabeli 9 andmetest tulenev vaba tootmisvõimsus tegelikust mõnevõrra suurem.

5.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (217) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10.


  Müügimaht ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (tonnides) | 12 383 | 9 681 | 9 183 | 13 234 |
| Indeks | 100 | 78 | 74 | 107 |
| Turuosa (%) | 80,1 | 81,9 | 85,0 | 87,6 |
| Indeks | 100 | 102 | 106 | 109 |
| Allikas: | Eurostat ja taotluse esitajate andmed |

(217)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10.

Tabel 10.

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul (tonnides)

12 383

9 681

9 183

13 234

Indeks

Indeks

100

100

78

78

74

74

107

107

Turuosa (%)

80,1

81,9

85,0

87,6

Indeks

Indeks

100

100

102

102

106

106

109

109

Allikas:

Allikas

Eurostat ja taotluse esitajate andmed

| (218) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 2018. aastast 2020. aastani 26 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 44 % võrreldes 2020. aastaga. Liidu tootmisharu kogu müügimaht liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(218)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes 2018. aastast 2020. aastani 26 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 44 % võrreldes 2020. aastaga. Liidu tootmisharu kogu müügimaht liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %.

| (219) | Liidu tootmisharu turuosa liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 7,5 protsendipunkti võrra ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 87,6 %ni. |
| --- | --- |

(219)

Liidu tootmisharu turuosa liidu turul suurenes vaatlusalusel perioodil 7,5 protsendipunkti võrra ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 87,6 %ni.

| (220) | Liidu tootmisharu müügimahu suundumus järgis liidu tarbimise suundumust, nagu on märgitud põhjenduses 177. Müügimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aga suurem kui 2018. aastal, vastupidiselt liidu tarbimisele ja tootmisele, samas kui tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi mõnevõrra alla 2018. aasta taseme. Selle võis põhjustada põhjenduses 189 märgitud asjaolu, et kasutajatel oli mure välisriikidest meretranspordi teel tarnitava kauba tarneahela häirete pärast ja seega eelistasid nad osta liidu tootmisharult. Liidu tootmisharu suurendas vaatlusalusel perioodil tõepoolest oma turuosa ning Hiina impordi ja muude kolmandate riikide kui Hiina impordi turuosa vähenes. |
| --- | --- |

(220)

Liidu tootmisharu müügimahu suundumus järgis liidu tarbimise suundumust, nagu on märgitud põhjenduses 177. Müügimaht oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil aga suurem kui 2018. aastal, vastupidiselt liidu tarbimisele ja tootmisele, samas kui tase läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jäi mõnevõrra alla 2018. aasta taseme. Selle võis põhjustada põhjenduses 189 märgitud asjaolu, et kasutajatel oli mure välisriikidest meretranspordi teel tarnitava kauba tarneahela häirete pärast ja seega eelistasid nad osta liidu tootmisharult. Liidu tootmisharu suurendas vaatlusalusel perioodil tõepoolest oma turuosa ning Hiina impordi ja muude kolmandate riikide kui Hiina impordi turuosa vähenes.

| (221) | Liidu vabaturul saadi 3 % liidu tootmisharu müügist töötlemislepingute ja 97 % tavaliste lepingute alusel. |
| --- | --- |

(221)

Liidu vabaturul saadi 3 % liidu tootmisharu müügist töötlemislepingute ja 97 % tavaliste lepingute alusel.

5.5.2.3.   Majanduskasv

Majanduskasv

| (222) | Vaatlusalusel perioodil jõudis liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisel uuesti peaaegu oma 2018. aasta tasemele ning suurendas müüki liidus ja töötajate arvu. Tootmine ja müük järgisid liidu tarbimise suundumust, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 2018. aasta tasemele. Lisaks sellele järgis töötajate arvu suurenemine 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini taastunud tarbimise suundumust. Nagu on selgitatud põhjenduses 189, ajendasid sellised tegurid nagu logistilised probleemid ja kasutajate mure varustuskindluse pärast ostma läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharult ja mitte importima kolmandast riigist. Seetõttu suurenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 7,5 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(222)

Vaatlusalusel perioodil jõudis liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisel uuesti peaaegu oma 2018. aasta tasemele ning suurendas müüki liidus ja töötajate arvu. Tootmine ja müük järgisid liidu tarbimise suundumust, jõudes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 2018. aasta tasemele. Lisaks sellele järgis töötajate arvu suurenemine 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini taastunud tarbimise suundumust. Nagu on selgitatud põhjenduses 189, ajendasid sellised tegurid nagu logistilised probleemid ja kasutajate mure varustuskindluse pärast ostma läbivaatamisega seotud uurimisperioodil liidu tootmisharult ja mitte importima kolmandast riigist. Seetõttu suurenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 7,5 protsendipunkti võrra.

| (223) | Kuid tootmine jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka alla 2018. aasta taseme ja liidu tootmisharu investeeringud jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 21 % alla 2018. aasta taseme. Võttes arvesse ka väiksemat kasumlikkust ja rahavoogu, tähendab see, et liidu tootmisharu finantsolukord peab veel paranema. |
| --- | --- |

(223)

Kuid tootmine jäi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka alla 2018. aasta taseme ja liidu tootmisharu investeeringud jäid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil endiselt 21 % alla 2018. aasta taseme. Võttes arvesse ka väiksemat kasumlikkust ja rahavoogu, tähendab see, et liidu tootmisharu finantsolukord peab veel paranema.

5.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (224) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11.


  Tööhõive ja tootlikkus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv (taandatud täistööajale) | 984 | 987 | 987 | 1 015 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 103 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 18 | 14 | 12 | 17 |
| Indeks | 100 | 75 | 66 | 92 |
| Allikas: | taotluse esitajate andmed |

(224)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11.

Tabel 11.

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv (taandatud täistööajale)

984

987

987

1 015

Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

103

103

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

18

14

12

17

Indeks

Indeks

100

100

75

75

66

66

92

92

Allikas:

Allikas

taotluse esitajate andmed

| (225) | Liidu tootmisharu töötajate arv suurenes 2018. aastast 2019. aastani mõnevõrra, s.o 0,3 %, jäi 2020. aastal stabiilseks ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 % võrreldes 2020. aastaga. Liidu tootmisharu töötajate koguarv suurenes vaatlusalusel perioodil 3 %. |
| --- | --- |

(225)

Liidu tootmisharu töötajate arv suurenes 2018. aastast 2019. aastani mõnevõrra, s.o 0,3 %, jäi 2020. aastal stabiilseks ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 3 % võrreldes 2020. aastaga. Liidu tootmisharu töötajate koguarv suurenes vaatlusalusel perioodil 3 %.

| (226) | Kuigi töötajate arvu suurenemine 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini järgis liidu tarbimise suundumust, siis töötajate stabiilne arv 2019. aastast 2020. aastani tulenes valitsuse toetusmeetmetest seoses COVID-19 pandeemiaga. |
| --- | --- |

(226)

Kuigi töötajate arvu suurenemine 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini järgis liidu tarbimise suundumust, siis töötajate stabiilne arv 2019. aastast 2020. aastani tulenes valitsuse toetusmeetmetest seoses COVID-19 pandeemiaga.

| (227) | Kuna tootmine vähenes 2018. aastast 2020. aastani, vähenes tootlikkus 2018. aastast 2020. aastani 33 %. Seejärel suurenes tootlikkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2020. aastaga võrreldes 42 % tulenevalt tootmise suurenemisest 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ja hoolimata töötajate arvu suurenemisest samal perioodil. Kokkuvõttes vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 6 % lähtuvalt tootmise üldisest teatavast vähenemisest vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(227)

Kuna tootmine vähenes 2018. aastast 2020. aastani, vähenes tootlikkus 2018. aastast 2020. aastani 33 %. Seejärel suurenes tootlikkus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2020. aastaga võrreldes 42 % tulenevalt tootmise suurenemisest 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini ja hoolimata töötajate arvu suurenemisest samal perioodil. Kokkuvõttes vähenes tootlikkus vaatlusalusel perioodil 6 % lähtuvalt tootmise üldisest teatavast vähenemisest vaatlusalusel perioodil.

5.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (228) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli märkimisväärselt üle miinimumtaseme. Samal ajal oli impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2,2 % liidu tarbimisest vabaturul. Seepärast oli dumpingu tegelike marginaalide mõju liidu tootmisharule üsna piiratud. |
| --- | --- |

(228)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli märkimisväärselt üle miinimumtaseme. Samal ajal oli impordi maht läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 2,2 % liidu tarbimisest vabaturul. Seepärast oli dumpingu tegelike marginaalide mõju liidu tootmisharule üsna piiratud.

5.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

5.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (229) | Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tootmisharu kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele liidus nii tavaliste kui ka töötlemislepingute alusel, kohandatuna tehasest hankimise tasandile, järgmiselt.

  Tabel 12.


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (tavalised ja töötlemislepingud, eurot tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus | 34 663 | 31 560 | 28 933 | 30 015 |
| Indeks | 100 | 91 | 83 | 87 |
| Ühiku tootmiskulu | 29 172 | 29 692 | 26 787 | 26 862 |
| Indeks | 100 | 102 | 92 | 92 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule |

(229)

Vaatlusalusel perioodil muutus liidu tootmisharu kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele liidus nii tavaliste kui ka töötlemislepingute alusel, kohandatuna tehasest hankimise tasandile, järgmiselt.

Tabel 12.

Tabel 12.

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (tavalised ja töötlemislepingud, eurot tonni kohta)

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus (tavalised ja töötlemislepingud, eurot tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus

34 663

31 560

28 933

30 015

Indeks

Indeks

100

100

91

91

83

83

87

87

Ühiku tootmiskulu

29 172

29 692

26 787

26 862

Indeks

Indeks

100

100

102

102

92

92

92

92

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule

| (230) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind tavaliste ja töötlemislepingute alusel vähenes 2018. aastast 2020. aastani 17 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes keskmine ühiku müügihind kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 13 %. |
| --- | --- |

(230)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind tavaliste ja töötlemislepingute alusel vähenes 2018. aastast 2020. aastani 17 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 4 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes keskmine ühiku müügihind kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 13 %.

| (231) | Liidu tootmisharu keskmised ühiku müügihinnad järgisid tarbimise suundumust. Lisaks sellele järgisid need samasuguse toote peamise tooraine, s.o APT hinna suundumust, mis vähenes 2018. aastast 2020. aastani ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2020. aastaga. |
| --- | --- |

(231)

Liidu tootmisharu keskmised ühiku müügihinnad järgisid tarbimise suundumust. Lisaks sellele järgisid need samasuguse toote peamise tooraine, s.o APT hinna suundumust, mis vähenes 2018. aastast 2020. aastani ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2020. aastaga.

| (232) | Liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu suurenes nii tavaliste kui ka töötlemislepingute puhul 2018. aastast 2019. aastani mõnevõrra, s.o 2 %, ja vähenes seejärel 2019. aastast 2020. aastani 10 % ning suurenes seejärel uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,3 % võrreldes 2020. aastaga. Üldiselt vähenes ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 8 %. |
| --- | --- |

(232)

Liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu suurenes nii tavaliste kui ka töötlemislepingute puhul 2018. aastast 2019. aastani mõnevõrra, s.o 2 %, ja vähenes seejärel 2019. aastast 2020. aastani 10 % ning suurenes seejärel uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 0,3 % võrreldes 2020. aastaga. Üldiselt vähenes ühiku tootmiskulu vaatlusalusel perioodil 8 %.

| (233) | Ühiku tootmiskulu suurenemise 2018. aastast 2019. aastani põhjustas väiksem tootmine ning vähenemise 2019. aastast 2020. aastani põhjustas toorainekulude vähenemine. |
| --- | --- |

(233)

Ühiku tootmiskulu suurenemise 2018. aastast 2019. aastani põhjustas väiksem tootmine ning vähenemise 2019. aastast 2020. aastani põhjustas toorainekulude vähenemine.

| (234) | Lisaks sellele kasutas komisjon põhjenduses 199 märgitud hinna allalöömise kindlakstegemiseks valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmist müügihinda sõltumatutele klientidele liidus ainult tavaliste lepingute alusel, v.a tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbrid, kohandatuna tehasest hankimise tasandile, kuna kogu import HRVst toimus tavaliste lepingute alusel. Seega sai vaatlusalusel perioodil hinna allalöömist analüüsida ainult kahe valimisse kaasatud liidu tootja puhul ning seetõttu on andmed tabelis allpool esitatud vahemikena, et säilitada asjaomase liidu tootjate andmete konfidentsiaalsus. Vaatlusalusel perioodil muutus see suundumus järgmiselt.

  Tabel 13.


  Müügihinnad liidus tavaliste lepingute alusel (eurodes tonni kohta) | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus tavaliste lepingute alusel | [29 188 –42 160 ] | [28 441 –41 081 ] | [24 928 –36 007 ] | [26 808 –38 722 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 85 | 92 |
| Ühiku tootmiskulu tavaliste lepingute alusel | [25 996 –37 550 ] | [28 339 –40 935 ] | [24 193 –34 946 ] | [24 080 –34 783 ] |
| Indeks | 100 | 109 | 93 | 93 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule |

(234)

Lisaks sellele kasutas komisjon põhjenduses 199 märgitud hinna allalöömise kindlakstegemiseks valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmist müügihinda sõltumatutele klientidele liidus ainult tavaliste lepingute alusel, v.a tsingi taasväärtustamise protsessis saadud pulbrid, kohandatuna tehasest hankimise tasandile, kuna kogu import HRVst toimus tavaliste lepingute alusel. Seega sai vaatlusalusel perioodil hinna allalöömist analüüsida ainult kahe valimisse kaasatud liidu tootja puhul ning seetõttu on andmed tabelis allpool esitatud vahemikena, et säilitada asjaomase liidu tootjate andmete konfidentsiaalsus. Vaatlusalusel perioodil muutus see suundumus järgmiselt.

Tabel 13.

Tabel 13.

Müügihinnad liidus tavaliste lepingute alusel (eurodes tonni kohta)

Müügihinnad liidus tavaliste lepingute alusel (eurodes tonni kohta)

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kaalutud keskmine ühiku müügihind liidus tavaliste lepingute alusel

[29 188 –42 160 ]

[28 441 –41 081 ]

[24 928 –36 007 ]

[26 808 –38 722 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

85

85

92

92

Ühiku tootmiskulu tavaliste lepingute alusel

[25 996 –37 550 ]

[28 339 –40 935 ]

[24 193 –34 946 ]

[24 080 –34 783 ]

Indeks

Indeks

100

100

109

109

93

93

93

93

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule

| (235) | Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind tavaliste lepingute alusel vähenes 2018. aastast 2020. aastani 15 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 % võrreldes 2020. aastaga. Keskmised ühiku müügihinnad tavaliste lepingute alusel vähenesid vaatlusalusel perioodil 8 %. |
| --- | --- |

(235)

Liidu tootmisharu keskmine ühiku müügihind tavaliste lepingute alusel vähenes 2018. aastast 2020. aastani 15 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 8 % võrreldes 2020. aastaga. Keskmised ühiku müügihinnad tavaliste lepingute alusel vähenesid vaatlusalusel perioodil 8 %.

| (236) | Liidu tootmisharu tootmise ühikukulu tavaliste lepingute alusel suurenes 2018. aastast 2019. aastani 9 % ja vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 % võrreldes 2019. aastaga. Üldiselt vähenes tootmise ühikukulu tavaliste lepingute alusel vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(236)

Liidu tootmisharu tootmise ühikukulu tavaliste lepingute alusel suurenes 2018. aastast 2019. aastani 9 % ja vähenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 15 % võrreldes 2019. aastaga. Üldiselt vähenes tootmise ühikukulu tavaliste lepingute alusel vaatlusalusel perioodil 7 %.

5.5.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (237) | Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 14.


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 80 168 | 82 390 | 75 923 | 83 832 |
| Indeks | 100 | 103 | 95 | 105 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule |

(237)

Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 14.

Tabel 14.

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

80 168

82 390

75 923

83 832

Indeks

Indeks

100

100

103

103

95

95

105

105

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule

| (238) | Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid 2018. aastast 2019. aastani mõnevõrra, s.o 3 %, ja vähenesid seejärel 2019. aastast 2020. aastani 11 % ning suurenesid seejärel uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes suurenesid keskmised tööjõukulud töötaja kohta vaatlusalusel perioodil mõnevõrra, s.o 5 %. |
| --- | --- |

(238)

Liidu tootmisharu keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid 2018. aastast 2019. aastani mõnevõrra, s.o 3 %, ja vähenesid seejärel 2019. aastast 2020. aastani 11 % ning suurenesid seejärel uuesti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 10 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes suurenesid keskmised tööjõukulud töötaja kohta vaatlusalusel perioodil mõnevõrra, s.o 5 %.

| (239) | Liidu tootmisharu keskmiste tööjõukulude vähenemine töötaja kohta 2019. aastast 2020. aastani hoolimata sellest, et töötajate arv jäi püsima, oli põhjustatud COVID-19 pandeemia tõttu valitsuse võetud toetusmeetmetest. Suurenemise 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini põhjustas inflatsiooniga kohandamine, teadusuuringute ja arendustegevuse spetsialistide palkamine ning tootmise lisatasud. |
| --- | --- |

(239)

Liidu tootmisharu keskmiste tööjõukulude vähenemine töötaja kohta 2019. aastast 2020. aastani hoolimata sellest, et töötajate arv jäi püsima, oli põhjustatud COVID-19 pandeemia tõttu valitsuse võetud toetusmeetmetest. Suurenemise 2020. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodini põhjustas inflatsiooniga kohandamine, teadusuuringute ja arendustegevuse spetsialistide palkamine ning tootmise lisatasud.

5.5.3.3.   Varud

Varud

| (240) | Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 15.


  Varud | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 922 | 740 | 1 009 | 1 049 |
| Indeks | 100 | 80 | 109 | 114 |
| Lõppvarud protsendina toodangust (%) | 5 | 5 | 8 | 6 |
| Indeks | 100 | 107 | 164 | 120 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule |

(240)

Liidu tootmisharu laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 15.

Tabel 15.

Varud

Varud

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

922

740

1 009

1 049

Indeks

Indeks

100

100

80

80

109

109

114

114

Lõppvarud protsendina toodangust (%)

5

5

8

6

Indeks

Indeks

100

107

164

120

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule

| (241) | Liidu tootmisharu laovarud vähenesid 2018. aastast 2019. aastani 20 % ja suurenesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 42 % võrreldes 2019. aastaga. Üldiselt suurenesid laovarud vaatlusalusel perioodil 14 %. |
| --- | --- |

(241)

Liidu tootmisharu laovarud vähenesid 2018. aastast 2019. aastani 20 % ja suurenesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 42 % võrreldes 2019. aastaga. Üldiselt suurenesid laovarud vaatlusalusel perioodil 14 %.

| (242) | Liidu tootmisharu suured laovarud 2020. aastal tulenesid vähesest tarbimisest, samas kui suured laovarud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peegeldasid tootmise kasvu. |
| --- | --- |

(242)

Liidu tootmisharu suured laovarud 2020. aastal tulenesid vähesest tarbimisest, samas kui suured laovarud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peegeldasid tootmise kasvu.

5.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (243) | Liidu tootmisharu kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.
  Tabel 16.

  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2018 | 2019 | 2020 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 11,5 | 6,5 | 2,0 | 7,7 |
| Indeks | 100 | 56 | 17 | 67 |
| Rahavoog (eurodes) | 42 601 601 | 36 752 500 | 14 507 327 | 36 754 191 |
| Indeks | 100 | 92 | 59 | 79 |
| Investeeringud (eurodes) | 13 364 299 | 12 282 221 | 7 843 646 | 10 537 497 |
| Indeks | 100 | 92 | 59 | 79 |
| Investeeringutasuvus (%) | 65 | 22 | 9 | 38 |
| Indeks | 100 | 34 | 14 | 59 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule |

(243)

Liidu tootmisharu kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 16.

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2018

2019

2020

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

11,5

6,5

2,0

7,7

Indeks

Indeks

100

100

56

56

17

17

67

67

Rahavoog (eurodes)

42 601 601

36 752 500

14 507 327

36 754 191

Indeks

Indeks

100

100

92

92

59

59

79

79

Investeeringud (eurodes)

13 364 299

12 282 221

7 843 646

10 537 497

Indeks

Indeks

100

100

92

92

59

59

79

79

Investeeringutasuvus (%)

65

22

9

38

Indeks

Indeks

100

100

34

34

14

14

59

59

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud vastused küsimustikule

| (244) | Komisjon tegi kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkuse, väljendades liidus asuvatele sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse brutokasumi (arvutatuna käibe ja müüdud kauba kulu erinevusena) protsendina kõnealuse müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu tulutoov, kusjuures tulususmäär oli muutuv. Eelkõige vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus 2018. aastast 2020. aastani 83 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 285 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 33 %. |
| --- | --- |

(244)

Komisjon tegi kindlaks liidu tootmisharu kasumlikkuse, väljendades liidus asuvatele sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse brutokasumi (arvutatuna käibe ja müüdud kauba kulu erinevusena) protsendina kõnealuse müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil oli liidu tootmisharu tulutoov, kusjuures tulususmäär oli muutuv. Eelkõige vähenes liidu tootmisharu kasumlikkus 2018. aastast 2020. aastani 83 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 285 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes kasumlikkus vaatlusalusel perioodil 33 %.

| (245) | 2019. aastast 2021. aastani oli kasumlikkus väiksem kui eelmise aegumise läbivaatamise käigus kindlaks määratud 10 % kasumimarginaal (109). Tootmisharu iseloomustab tootmisprotsessiga seotud püsikulude suur osakaal, kuna põletusahjusid ei ole võimalik välja lülitada. Seega järeldas komisjon, et vähemalt 10 % kasumimarginaal oli jätkuvalt sobilik ning see saavutati vaatlusalusel perioodil, 2018. aastal. |
| --- | --- |

(245)

2019. aastast 2021. aastani oli kasumlikkus väiksem kui eelmise aegumise läbivaatamise käigus kindlaks määratud 10 % kasumimarginaal (109). Tootmisharu iseloomustab tootmisprotsessiga seotud püsikulude suur osakaal, kuna põletusahjusid ei ole võimalik välja lülitada. Seega järeldas komisjon, et vähemalt 10 % kasumimarginaal oli jätkuvalt sobilik ning see saavutati vaatlusalusel perioodil, 2018. aastal.

109

| (246) | Netorahavoog kajastab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust iseseisvalt rahastada. Netorahavoog vähenes 2018. aastast 2020. aastani 66 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 153 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes netorahavoog vaatlusalusel perioodil 14 %. Netorahavoog järgis liidu tootmisharu kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(246)

Netorahavoog kajastab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust iseseisvalt rahastada. Netorahavoog vähenes 2018. aastast 2020. aastani 66 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 153 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes netorahavoog vaatlusalusel perioodil 14 %. Netorahavoog järgis liidu tootmisharu kasumlikkuse suundumust.

| (247) | Liidu tootmisharu investeeringud vähenesid 2018. aastast 2020. aastani 41 % ja suurenesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 34 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 21 %. Vaatlusalusel perioodil olid liidu tootmisharu investeeringud suuremad kui 43 miljonit eurot. Investeeringud tehti, et täiustada ringlussevõttu uue tootmisprotsessiga, parandada tootmist ning teadus- ja arendustegevuse võimekust peenemateraliste toodete jaoks ning töötada välja täiendav võimekus toorainete valdkonnas, et tugineda toorainete puhul vähem kolmandatest riikidest pärit tarnijatele. Investeeringud toomisvõimsuse suurendamisse tehti peamiselt 2018. ja 2019. aastal ning need avaldasid mõju 2021. aastal, nagu on märgitud tabelis 9. Samuti investeeriti uutesse, kõrgtehnoloogilistesse põletusahjudesse, et säästa energiat. |
| --- | --- |

(247)

Liidu tootmisharu investeeringud vähenesid 2018. aastast 2020. aastani 41 % ja suurenesid seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 34 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenesid investeeringud vaatlusalusel perioodil 21 %. Vaatlusalusel perioodil olid liidu tootmisharu investeeringud suuremad kui 43 miljonit eurot. Investeeringud tehti, et täiustada ringlussevõttu uue tootmisprotsessiga, parandada tootmist ning teadus- ja arendustegevuse võimekust peenemateraliste toodete jaoks ning töötada välja täiendav võimekus toorainete valdkonnas, et tugineda toorainete puhul vähem kolmandatest riikidest pärit tarnijatele. Investeeringud toomisvõimsuse suurendamisse tehti peamiselt 2018. ja 2019. aastal ning need avaldasid mõju 2021. aastal, nagu on märgitud tabelis 9. Samuti investeeriti uutesse, kõrgtehnoloogilistesse põletusahjudesse, et säästa energiat.

| (248) | Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Liidu tootmisharu investeeringutasuvus oli vaatlusalusel perioodil positiivne. Liidu tootmisharu investeeringutasuvus vähenes 2018. aastast 2020. aastani 86 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 322 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 42 %. |
| --- | --- |

(248)

Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Liidu tootmisharu investeeringutasuvus oli vaatlusalusel perioodil positiivne. Liidu tootmisharu investeeringutasuvus vähenes 2018. aastast 2020. aastani 86 % ja suurenes seejärel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 322 % võrreldes 2020. aastaga. Kokkuvõttes vähenes investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil 42 %.

5.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (249) | Liidu tootmisharu olukord paraneb tänu kehtivatele dumpinguvastastele tollimaksudele. |
| --- | --- |

(249)

Liidu tootmisharu olukord paraneb tänu kehtivatele dumpinguvastastele tollimaksudele.

| (250) | Vaatlusalusel perioodil vähenes import Hiinast 53 %. Eelkõige vähenes import Hiinast seestöötlemise tolliprotseduuri alusel 56 %. Kuid vaatlusalusel perioodil vähenes ka Hiina seestöötlemise tolliprotseduuril põhinev impordihind, nimelt 16 %. |
| --- | --- |

(250)

Vaatlusalusel perioodil vähenes import Hiinast 53 %. Eelkõige vähenes import Hiinast seestöötlemise tolliprotseduuri alusel 56 %. Kuid vaatlusalusel perioodil vähenes ka Hiina seestöötlemise tolliprotseduuril põhinev impordihind, nimelt 16 %.

| (251) | Hiina seestöötlemise tolliprotseduuril põhinev impordihind oli mõnevõrra kõrgem kui liidu hinnad ajavahemikus 2018–2020 (3 % aastal 2018, 3 % aastal 2019 ja 4 % aastal 2020). See selgitab, miks impordimaht Hiinas vähenes pidevalt samas ajavahemikus, s.o 2018. aastast 2020. aastani. Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudsid Hiina seestöötlemise tolliprotseduuril põhinevad hinnad liidu hindadest 7 % madalamale tasemele. See langes kokku Hiinast pärit impordi mahu suurenemisega 14 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2020. aastaga. |
| --- | --- |

(251)

Hiina seestöötlemise tolliprotseduuril põhinev impordihind oli mõnevõrra kõrgem kui liidu hinnad ajavahemikus 2018–2020 (3 % aastal 2018, 3 % aastal 2019 ja 4 % aastal 2020). See selgitab, miks impordimaht Hiinas vähenes pidevalt samas ajavahemikus, s.o 2018. aastast 2020. aastani. Kuid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jõudsid Hiina seestöötlemise tolliprotseduuril põhinevad hinnad liidu hindadest 7 % madalamale tasemele. See langes kokku Hiinast pärit impordi mahu suurenemisega 14 % läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2020. aastaga.

| (252) | Müügimaht, turuosa ja töötajate arv kokkuvõttes vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid, sest liidu tootmisharu suutis järgida tarbimise kasvu. |
| --- | --- |

(252)

Müügimaht, turuosa ja töötajate arv kokkuvõttes vaatlusaluse perioodi jooksul suurenesid, sest liidu tootmisharu suutis järgida tarbimise kasvu.

| (253) | Kuid tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid kokkuvõttes mõnevõrra. |
| --- | --- |

(253)

Kuid tootmine ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid kokkuvõttes mõnevõrra.

| (254) | Liidu tootmisharu finantstulemuste kahjunäitajad (kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus) olid kogu vaatlusalusel perioodil positiivsed, kuigi need kõik kokkuvõttes vähenesid. |
| --- | --- |

(254)

Liidu tootmisharu finantstulemuste kahjunäitajad (kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus) olid kogu vaatlusalusel perioodil positiivsed, kuigi need kõik kokkuvõttes vähenesid.

| (255) | Eespool märgitut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(255)

Eespool märgitut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (256) | Komisjon järeldas põhjenduses 255, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seepärast hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud varasema kahju kordumise tõenäosust meetmete aegumise korral. |
| --- | --- |

(256)

Komisjon järeldas põhjenduses 255, et liidu tootmisharu ei kandnud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Seepärast hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tekitatud varasema kahju kordumise tõenäosust meetmete aegumise korral.

| (257) | Sellega seoses uuris komisjon i) Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, ii) liidu turu atraktiivsust, iii) Hiinast pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ning iv) nende tõenäolist mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(257)

Sellega seoses uuris komisjon i) Hiina tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, ii) liidu turu atraktiivsust, iii) Hiinast pärit impordi tõenäolisi hinnatasemeid dumpinguvastaste meetmete puudumise korral ning iv) nende tõenäolist mõju liidu tootmisharule.

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (258) | Nagu on selgitatud põhjendustes 147–154, on Hiinal märkimisväärne tootmisvõimsus, mis võimaldab toota vaatlusalust toodet ligikaudu 90 000 tonni, ja vaba tootmisvõimsus [56 000–60 000] tonni. See vaba tootmisvõimsus on rohkem kui 3,5 korda suurem liidu vabaturu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(258)

Nagu on selgitatud põhjendustes 147–154, on Hiinal märkimisväärne tootmisvõimsus, mis võimaldab toota vaatlusalust toodet ligikaudu 90 000 tonni, ja vaba tootmisvõimsus [56 000–60 000] tonni. See vaba tootmisvõimsus on rohkem kui 3,5 korda suurem liidu vabaturu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (259) | Dumpinguvastaste meetmete puudumise korral kasutatakse vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt selleks, et toota liitu eksporditavaid tooteid, kuna see on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, nagu on kirjeldatud põhjendustes 156–163. Samuti ei ole märke sellest, et suureneks nõudlus uurimisaluse toote järele kolmandate riikide ja HRV turgudel, samas kui liidu tarbimine on alates 2020. aastast järsult taastunud. Import HRVst siseneb seega tõenäoliselt uuesti liidu turule märkimisväärses koguses, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(259)

Dumpinguvastaste meetmete puudumise korral kasutatakse vaba tootmisvõimsust tõenäoliselt selleks, et toota liitu eksporditavaid tooteid, kuna see on Hiina eksportivate tootjate jaoks atraktiivne turg, nagu on kirjeldatud põhjendustes 156–163. Samuti ei ole märke sellest, et suureneks nõudlus uurimisaluse toote järele kolmandate riikide ja HRV turgudel, samas kui liidu tarbimine on alates 2020. aastast järsult taastunud. Import HRVst siseneb seega tõenäoliselt uuesti liidu turule märkimisväärses koguses, kui meetmetel lastakse aeguda.

Hiina impordi tõenäolised hinnatasemed liidu turul

Hiina impordi tõenäolised hinnatasemed liidu turul

| (260) | Ettekujutuse saamiseks hinnatasemest, millega meetmete kehtetuks tunnistamisel vaatlusalust toodet tõenäoliselt liidu turule importima hakatakse, võeti arvesse Hiina ekspordihinda liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu on märgitud põhjenduses 191, toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu kogu import liitu seestöötlemise tolliprotseduuri alusel. Sellest lähtuvalt lööksid seestöötlemise tolliprotseduuril põhinevad hinnad ilma dumpinguvastase tollimaksuta ja tollimaksuga siiski liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 2 %. Seega, kuna Hiina impordihind jäi liidu tootmisharu hinnast madalamaks, on tõenäoline, et Hiina import suureneb, kui praegused meetmed kaotatakse. |
| --- | --- |

(260)

Ettekujutuse saamiseks hinnatasemest, millega meetmete kehtetuks tunnistamisel vaatlusalust toodet tõenäoliselt liidu turule importima hakatakse, võeti arvesse Hiina ekspordihinda liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nagu on märgitud põhjenduses 191, toimus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu kogu import liitu seestöötlemise tolliprotseduuri alusel. Sellest lähtuvalt lööksid seestöötlemise tolliprotseduuril põhinevad hinnad ilma dumpinguvastase tollimaksuta ja tollimaksuga siiski liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 2 %. Seega, kuna Hiina impordihind jäi liidu tootmisharu hinnast madalamaks, on tõenäoline, et Hiina import suureneb, kui praegused meetmed kaotatakse.

Mõju liidu tootmisharule

Mõju liidu tootmisharule

| (261) | Võttes arvesse suurt vaba tootmisvõimsust, on tõenäoline, et Hiina impordimaht suureneb märkimisväärselt ja avaldab olulist hinnasurvet liidu turule. Selle stsenaariumi alusel on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu ei suuda säilitada oma praegust hinnataset ja peab hinda vähendama, et viia see vastavusse Hiina importijate hinnaga. |
| --- | --- |

(261)

Võttes arvesse suurt vaba tootmisvõimsust, on tõenäoline, et Hiina impordimaht suureneb märkimisväärselt ja avaldab olulist hinnasurvet liidu turule. Selle stsenaariumi alusel on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu ei suuda säilitada oma praegust hinnataset ja peab hinda vähendama, et viia see vastavusse Hiina importijate hinnaga.

| (262) | Kuigi liidu tootmisharu jääb tõenäoliselt kasumlikuks, kui ta ühtlustab oma hindu 2 %, ei oleks see kasumlikkuse tase keskmises ja lühiajalises perspektiivis jätkusuutlik, kuna see jääks (suures osas) alla 10 % kasumimarginaali. Kuid selle stsenaariumi puhul ei võeta arvesse liidu tootmisharu müügimahu kaotust, mis on meetmete kaotamise puhul tõenäoline, nagu on selgitatud põhjenduses 163. Liidu tootmisharu vajab teataval tasemel kasumit, et tal oleks võimalik jätkata investeeringuid, et täiustada ringlussevõtu tootmisprotsessi, võttes arvesse probleeme varem kasutamata toorainete hankimisel, et jätkuvalt täiustada tootmist ning teadus- ja arendustegevuse võimekust peenemateraliste toodete puhul ning töötada välja täiendav võimekus toorainete valdkonnas eesmärgiga vähendada toorainete tarne puhul sõltuvust kolmandatest riikidest. |
| --- | --- |

(262)

Kuigi liidu tootmisharu jääb tõenäoliselt kasumlikuks, kui ta ühtlustab oma hindu 2 %, ei oleks see kasumlikkuse tase keskmises ja lühiajalises perspektiivis jätkusuutlik, kuna see jääks (suures osas) alla 10 % kasumimarginaali. Kuid selle stsenaariumi puhul ei võeta arvesse liidu tootmisharu müügimahu kaotust, mis on meetmete kaotamise puhul tõenäoline, nagu on selgitatud põhjenduses 163. Liidu tootmisharu vajab teataval tasemel kasumit, et tal oleks võimalik jätkata investeeringuid, et täiustada ringlussevõtu tootmisprotsessi, võttes arvesse probleeme varem kasutamata toorainete hankimisel, et jätkuvalt täiustada tootmist ning teadus- ja arendustegevuse võimekust peenemateraliste toodete puhul ning töötada välja täiendav võimekus toorainete valdkonnas eesmärgiga vähendada toorainete tarne puhul sõltuvust kolmandatest riikidest.

| (263) | Komisjon oli samuti seisukohal, et Hiina eksportivad tootjad saavad vähendada liitu eksportimisel küsitavaid hindu, jätkates sellest tasemest kõrgema hinnaga müüki teistele kolmandatele riikidele. Võttes arvesse Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja asjaolu, et uurimise käigus ei leitud tõendeid, mille kohaselt saaks selle vaba tootmisvõimsuse ära kasutada muude kolmandate riikide turgudel või Hiina siseturul, on Hiina eksportivatel tootjatel tõsine stiimul vähendada hinnataset veelgi enam (s.o alla seestöötlemise tolliprotseduuril põhinevate hindade) eesmärgiga suurendada turuosa liidus. See on võimalik, kuna (nagu on märgitud põhjenduses 155) Hiina kontrolli all on 60 % maailma volframimaagi varudest ja samal ajal on ta kehtestanud volframi kontsentraadile ekspordimaksu 20 %. Lisaks sellele hõlmavad Hiina hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ka ajutiselt suuremat merekaubaveo kulu, mis tuleneb COVID-19 pandeemiast põhjustatud tarneahela häiretest. Selle stsenaariumi alusel avaldab suures koguses odav volframkarbiid märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharule, mis peab veelgi vähendama oma hindu, et ta suudaks jätkuvalt liidu turul müüa. Samas väheneksid ka liidu tootmisharu müügimahud, kuna Hiina madalate ekspordihindade tasemele ei suudetaks hindu langetada. Seetõttu reageerib liidu tootmisharu strateegiate kombinatsiooniga, mis seisneb hinna ja mahu vähendamises. |
| --- | --- |

(263)

Komisjon oli samuti seisukohal, et Hiina eksportivad tootjad saavad vähendada liitu eksportimisel küsitavaid hindu, jätkates sellest tasemest kõrgema hinnaga müüki teistele kolmandatele riikidele. Võttes arvesse Hiina märkimisväärset vaba tootmisvõimsust ja asjaolu, et uurimise käigus ei leitud tõendeid, mille kohaselt saaks selle vaba tootmisvõimsuse ära kasutada muude kolmandate riikide turgudel või Hiina siseturul, on Hiina eksportivatel tootjatel tõsine stiimul vähendada hinnataset veelgi enam (s.o alla seestöötlemise tolliprotseduuril põhinevate hindade) eesmärgiga suurendada turuosa liidus. See on võimalik, kuna (nagu on märgitud põhjenduses 155) Hiina kontrolli all on 60 % maailma volframimaagi varudest ja samal ajal on ta kehtestanud volframi kontsentraadile ekspordimaksu 20 %. Lisaks sellele hõlmavad Hiina hinnad läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ka ajutiselt suuremat merekaubaveo kulu, mis tuleneb COVID-19 pandeemiast põhjustatud tarneahela häiretest. Selle stsenaariumi alusel avaldab suures koguses odav volframkarbiid märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharule, mis peab veelgi vähendama oma hindu, et ta suudaks jätkuvalt liidu turul müüa. Samas väheneksid ka liidu tootmisharu müügimahud, kuna Hiina madalate ekspordihindade tasemele ei suudetaks hindu langetada. Seetõttu reageerib liidu tootmisharu strateegiate kombinatsiooniga, mis seisneb hinna ja mahu vähendamises.

| (264) | Selles kontekstis võttis komisjon arvesse kaht peamist tegurit. Esiteks on liidu tootmisharu kapitalimahukas ja seda iseloomustavad suured püsikulud, kuna põletusahjusid ei ole võimalik välja lülitada. Teiseks avaldab hinna alandamine selle kulustruktuuri tõttu kasumlikkusele suuremat mõju kui müügimahu vähendamine, kuna müügimahu vähendamist on võimalik kompenseerida, kuni kaetakse püsikulud. |
| --- | --- |

(264)

Selles kontekstis võttis komisjon arvesse kaht peamist tegurit. Esiteks on liidu tootmisharu kapitalimahukas ja seda iseloomustavad suured püsikulud, kuna põletusahjusid ei ole võimalik välja lülitada. Teiseks avaldab hinna alandamine selle kulustruktuuri tõttu kasumlikkusele suuremat mõju kui müügimahu vähendamine, kuna müügimahu vähendamist on võimalik kompenseerida, kuni kaetakse püsikulud.

| (265) | Seda arvesse võttes analüüsis komisjon nagu ka eelmise aegumise läbivaatamise käigus (110) kõigepealt stsenaariumi, mille kohaselt müügimaht väheneb 25 %. See stsenaarium on tõenäoline lühiajalises perspektiivis. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oleks see vähenemine võrdväärne 4 250 tonniga ehk ainult [10–13] %ga Hiina vabast tootmisvõimsusest. Liidu tootmisharu kõige tõenäolisema reageerimise korral, milleks on hinna alandamise ja mahu vähendamise kombinatsioon, oleks liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumis (seestöötlemise tolliprotseduuri hindade alusel arvutatuna on kahjum juba 2 %). |
| --- | --- |

(265)

Seda arvesse võttes analüüsis komisjon nagu ka eelmise aegumise läbivaatamise käigus (110) kõigepealt stsenaariumi, mille kohaselt müügimaht väheneb 25 %. See stsenaarium on tõenäoline lühiajalises perspektiivis. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oleks see vähenemine võrdväärne 4 250 tonniga ehk ainult [10–13] %ga Hiina vabast tootmisvõimsusest. Liidu tootmisharu kõige tõenäolisema reageerimise korral, milleks on hinna alandamise ja mahu vähendamise kombinatsioon, oleks liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumis (seestöötlemise tolliprotseduuri hindade alusel arvutatuna on kahjum juba 2 %).

110

| (266) | Teiseks analüüsis komisjon stsenaariumi, mille kohaselt müügimaht väheneb 50 %. See stsenaarium on tõenäoline keskpikas perspektiivis (2–3 aastat) eelkõige jämedateraliste ja väiksema lisaväärtusega toodete puhul, mille kasutajad peavad ostma samasuguse toote asemel odavamat vaatlusalust toodet. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oleks see vähenemine võrdväärne 8 500 tonniga ehk [21–26] %ga Hiina vabast tootmisvõimsusest. Kui kasutatakse hinna alandamise ja mahu vähendamise kombinatsiooni, siis oleks liidu tootmisharu kahjumis (seestöötlemise tolliprotseduuri hindade alusel arvutatuna on see kahjum juba 16 %). |
| --- | --- |

(266)

Teiseks analüüsis komisjon stsenaariumi, mille kohaselt müügimaht väheneb 50 %. See stsenaarium on tõenäoline keskpikas perspektiivis (2–3 aastat) eelkõige jämedateraliste ja väiksema lisaväärtusega toodete puhul, mille kasutajad peavad ostma samasuguse toote asemel odavamat vaatlusalust toodet. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oleks see vähenemine võrdväärne 8 500 tonniga ehk [21–26] %ga Hiina vabast tootmisvõimsusest. Kui kasutatakse hinna alandamise ja mahu vähendamise kombinatsiooni, siis oleks liidu tootmisharu kahjumis (seestöötlemise tolliprotseduuri hindade alusel arvutatuna on see kahjum juba 16 %).

| (267) | Eespool esitatut silmas pidades muudaks müügihinna alandamine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seestöötlemise tolliprotseduuri impordihinnast madalamale tasemele koos müügimahtude vähendamisega liidu tootmisharu kahjumit tootvaks tootmisharuks. Eelkõige on keskpikas perspektiivis tõenäoline, et tootjad, kes ei ole tootmisahela järgmise etapi integreeritud tootjad, on sunnitud oma ettevõtte likvideerima, sest vabal turul ohustab neid otseselt Hiinast pärit madala hinnaga dumpinguhindadega impordi tekitatud surve hindu alandada. See-eest jätkavad liidu järgmise etapi integreeritud tootjad volframkarbiidi müüki seotud kasutajatele madalamate hindadega. Pikemaajaliselt on tõenäoline, et ka tootmisahela järgmise etapi integreeritud liidu tootjad peatavad tegevuse, kuna ei suuda pikas perspektiivis selle survega konkureerida, sest nende seotud kasutajad eelistavad samuti osta volframkarbiidi Hiinast. |
| --- | --- |

(267)

Eespool esitatut silmas pidades muudaks müügihinna alandamine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil seestöötlemise tolliprotseduuri impordihinnast madalamale tasemele koos müügimahtude vähendamisega liidu tootmisharu kahjumit tootvaks tootmisharuks. Eelkõige on keskpikas perspektiivis tõenäoline, et tootjad, kes ei ole tootmisahela järgmise etapi integreeritud tootjad, on sunnitud oma ettevõtte likvideerima, sest vabal turul ohustab neid otseselt Hiinast pärit madala hinnaga dumpinguhindadega impordi tekitatud surve hindu alandada. See-eest jätkavad liidu järgmise etapi integreeritud tootjad volframkarbiidi müüki seotud kasutajatele madalamate hindadega. Pikemaajaliselt on tõenäoline, et ka tootmisahela järgmise etapi integreeritud liidu tootjad peatavad tegevuse, kuna ei suuda pikas perspektiivis selle survega konkureerida, sest nende seotud kasutajad eelistavad samuti osta volframkarbiidi Hiinast.

| (268) | Selle põhjal tehakse järeldus, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemine ja olulise kahju kordumine on tõenäoline. |
| --- | --- |

(268)

Selle põhjal tehakse järeldus, et meetmete puudumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit kahjustava dumpinguhinnaga impordi oluline suurenemine ja olulise kahju kordumine on tõenäoline.

| (269) | Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitsid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret, et võttes arvesse ühelt poolt liidu tootmisharu üldist positiivset kasvu ning teiselt poolt Hiina eksportijate impordihindu, impordikogust ja turuosa liidu turul, ei näi tõendid toetavat komisjoni järeldust kahju kordumise tõenäosuse kohta. |
| --- | --- |

(269)

Oma märkustes lõplike järelduste kohta väitsid Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret, et võttes arvesse ühelt poolt liidu tootmisharu üldist positiivset kasvu ning teiselt poolt Hiina eksportijate impordihindu, impordikogust ja turuosa liidu turul, ei näi tõendid toetavat komisjoni järeldust kahju kordumise tõenäosuse kohta.

| (270) | Kahju kordumise tõenäosuse hinnang põhines elementidel, mis on esitatud põhjendustes 257–267, näiteks i) tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas, ii) liidu turu atraktiivsus, iii) Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase, kui dumpinguvastased meetmed puuduvad, ning iv) selle tõenäoline mõju liidu tootmisharule, ja seega mitte Zhangyuan Tungsteni, Xianglu Tungsteni ja Golden Egreti väidetud elementidel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(270)

Kahju kordumise tõenäosuse hinnang põhines elementidel, mis on esitatud põhjendustes 257–267, näiteks i) tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas, ii) liidu turu atraktiivsus, iii) Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase, kui dumpinguvastased meetmed puuduvad, ning iv) selle tõenäoline mõju liidu tootmisharule, ja seega mitte Zhangyuan Tungsteni, Xianglu Tungsteni ja Golden Egreti väidetud elementidel. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (271) | Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid samuti, et rohkem kui 30 aastat kaitset on jätnud mulje, et liidu tootmisharu puhul on kahju kordumise tõenäosus püsiv. |
| --- | --- |

(271)

Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid samuti, et rohkem kui 30 aastat kaitset on jätnud mulje, et liidu tootmisharu puhul on kahju kordumise tõenäosus püsiv.

| (272) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Käesoleva uurimise tulemusena tehti kindlaks kahju kordumise tõenäosus lähtuvalt põhjenduses 257 esitatud elementidest. See, kas meetmed on kehtinud pikka aega, ei mõjuta kahju kordumise tõenäosust iga aegumise läbivaatamise ajal tehtud analüüsi käigus. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(272)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Käesoleva uurimise tulemusena tehti kindlaks kahju kordumise tõenäosus lähtuvalt põhjenduses 257 esitatud elementidest. See, kas meetmed on kehtinud pikka aega, ei mõjuta kahju kordumise tõenäosust iga aegumise läbivaatamise ajal tehtud analüüsi käigus. Seepärast lükati see väide tagasi.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (273) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla selgelt vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate, kasutajate ja tooraine tarnijate huvide hindamisel. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõigile huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(273)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla selgelt vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, st liidu tootmisharu, importijate, kasutajate ja tooraine tarnijate huvide hindamisel. Kooskõlas alusmääruse artikli 21 lõikega 2 anti kõigile huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

| (274) | Esiteks tuleks märkida ära uurimisaluse toote olulisus mitme liidu tootmisharu jaoks. Volframkarbiid on hädavajalik masinate tootmiseks, eelkõige autotööstuses ja lennundussektoris, ehitussektori masinate tootmiseks, mida kasutatakse eelkõige sellise taristu nagu maanteed, kiirteed ja raudteed, rajamiseks, ning mäetööstuse ja puurimisvahendite tootmiseks. Lisaks sellele kasutatakse volframkarbiidi julgeoleku- ja kaitseotstarbel. Kõik need kasutusvaldkonnad osutavad sellele, et mitu väärtusahelat sõltub volframkarbiidist valmistatud kuluvosade või pinnakatete stabiilsest ja sagedasest tarnimisest, et hoida masinad ja tööriistad töökorras. |
| --- | --- |

(274)

Esiteks tuleks märkida ära uurimisaluse toote olulisus mitme liidu tootmisharu jaoks. Volframkarbiid on hädavajalik masinate tootmiseks, eelkõige autotööstuses ja lennundussektoris, ehitussektori masinate tootmiseks, mida kasutatakse eelkõige sellise taristu nagu maanteed, kiirteed ja raudteed, rajamiseks, ning mäetööstuse ja puurimisvahendite tootmiseks. Lisaks sellele kasutatakse volframkarbiidi julgeoleku- ja kaitseotstarbel. Kõik need kasutusvaldkonnad osutavad sellele, et mitu väärtusahelat sõltub volframkarbiidist valmistatud kuluvosade või pinnakatete stabiilsest ja sagedasest tarnimisest, et hoida masinad ja tööriistad töökorras.

| (275) | Tuleks samuti meenutada, et varasemate uurimiste tulemusena jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist meetmete aegumise läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtisid, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

(275)

Tuleks samuti meenutada, et varasemate uurimiste tulemusena jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Lisaks võimaldab asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist meetmete aegumise läbivaatamisega, mille käigus analüüsitakse olukorda, mil dumpinguvastased meetmed juba kehtisid, hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete mis tahes ebakohast negatiivset mõju huvitatud isikutele.

| (276) | Selle põhjal uuriti, kas hoolimata dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest eksisteerib kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole konkreetsel juhul liidu huvides. |
| --- | --- |

(276)

Selle põhjal uuriti, kas hoolimata dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest eksisteerib kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete jätkuv kohaldamine ei ole konkreetsel juhul liidu huvides.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (277) | Nagu on märgitud põhjenduses 166, tootsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasugust toodet üheksa liidu tootjat, kes kuuluvad seitsmesse gruppi. Neist esitas taotluse kuus tootjat viiest grupist. Lisaks sellele tegi uurimise käigus kasutajana koostööd (edaspidi „Nashira“), kuna uurimisalust toodet kasutatakse suures koguses tema tootmises. Seega osales uurimises aktiivselt suurem osa liidu tootmisharust. |
| --- | --- |

(277)

Nagu on märgitud põhjenduses 166, tootsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil samasugust toodet üheksa liidu tootjat, kes kuuluvad seitsmesse gruppi. Neist esitas taotluse kuus tootjat viiest grupist. Lisaks sellele tegi uurimise käigus kasutajana koostööd (edaspidi „Nashira“), kuna uurimisalust toodet kasutatakse suures koguses tema tootmises. Seega osales uurimises aktiivselt suurem osa liidu tootmisharust.

| (278) | Võttes arvesse eespool põhjendustes 249–255 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 256–268 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, järeldas komisjon, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt. Meetmed on osutunud oluliseks liidus volframkarbiidi tootmise säilitamisel, kuna liidu tootmisharu ei oleks suutnud pidada vastu HRVst pärit suurtes kogustes dumpinguhindadega volframkarbiidi impordi survele, mida oleks liidu turul müüdud liidu tootmisharu hinnatasemest madalama hinnaga. |
| --- | --- |

(278)

Võttes arvesse eespool põhjendustes 249–255 esitatud järeldusi liidu tootmisharu olukorra kohta ja kooskõlas põhjendustes 256–268 esitatud väidetega kahju kordumise tõenäosuse analüüsi kohta, järeldas komisjon, et kui dumpinguvastastel tollimaksudel lastakse aeguda, on tõenäoline, et liidu tootmisharu finantsolukord halveneb tunduvalt. Meetmed on osutunud oluliseks liidus volframkarbiidi tootmise säilitamisel, kuna liidu tootmisharu ei oleks suutnud pidada vastu HRVst pärit suurtes kogustes dumpinguhindadega volframkarbiidi impordi survele, mida oleks liidu turul müüdud liidu tootmisharu hinnatasemest madalama hinnaga.

| (279) | Leitakse, et meetmete jätkumine oleks liidu tootmisharule kasulik, kuna kehtivad meetmed on vähendanud otsest konkurentsi ebaõiglase hinnaga müüdava volframkarbiidiga, mis pärineb Hiinast. Meetmed on võimaldanud liidu volframkarbiidi tootjatel tõhusalt investeerida tootmisprotsesside uuendustesse ning ringlussevõtu ja toorainete valdkonna võimekuse suurendamisse, mille abil on võimalik vähendada sõltuvust Hiinast pärinevast impordist ja edendada ringmajandust, nagu on märgitud Euroopa rohelise kokkuleppe tegevuskavas (111). |
| --- | --- |

(279)

Leitakse, et meetmete jätkumine oleks liidu tootmisharule kasulik, kuna kehtivad meetmed on vähendanud otsest konkurentsi ebaõiglase hinnaga müüdava volframkarbiidiga, mis pärineb Hiinast. Meetmed on võimaldanud liidu volframkarbiidi tootjatel tõhusalt investeerida tootmisprotsesside uuendustesse ning ringlussevõtu ja toorainete valdkonna võimekuse suurendamisse, mille abil on võimalik vähendada sõltuvust Hiinast pärinevast impordist ja edendada ringmajandust, nagu on märgitud Euroopa rohelise kokkuleppe tegevuskavas (111).

111

| (280) | Seevastu, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis oleks sellel liidu tootmisharule tõenäoliselt negatiivne mõju. See seaks tõsisesse ohtu liidu tootmisharu elujõulisuse, mille tagajärjel võidakse tootmine lõpetada, vähendades niimoodi liidu turul kättesaadavaid tarneallikaid ja kahjustades konkurentsi liidu turul. Kui liidu tootjad peaksid oma tootmise peatama, siis sõltuvad liidu kõvasulamist tööriistade ja masinaosade tootjad peamiselt toorainete impordist kolmandatest riikidest, eelkõige HRVst, mis ei ole ainult maailma suurim volframi tootja, vaid mille omandis on ka enamik maailma varudest. |
| --- | --- |

(280)

Seevastu, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis oleks sellel liidu tootmisharule tõenäoliselt negatiivne mõju. See seaks tõsisesse ohtu liidu tootmisharu elujõulisuse, mille tagajärjel võidakse tootmine lõpetada, vähendades niimoodi liidu turul kättesaadavaid tarneallikaid ja kahjustades konkurentsi liidu turul. Kui liidu tootjad peaksid oma tootmise peatama, siis sõltuvad liidu kõvasulamist tööriistade ja masinaosade tootjad peamiselt toorainete impordist kolmandatest riikidest, eelkõige HRVst, mis ei ole ainult maailma suurim volframi tootja, vaid mille omandis on ka enamik maailma varudest.

7.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (281) | Ükski importija ei teinud uurimise käigus koostööd. |
| --- | --- |

(281)

Ükski importija ei teinud uurimise käigus koostööd.

| (282) | Taotluse esitajad märkisid ühe võimaliku põhjusena, miks vastuseid ei esitatud, asjaolu, et importijad kauplevad üldjuhul metallide ulatusliku portfelliga ning neil on lisaks liidule ja Hiinale alternatiivsed volframkarbiidi allikad, nt Iisrael, Venemaa, Jaapan, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriigid. |
| --- | --- |

(282)

Taotluse esitajad märkisid ühe võimaliku põhjusena, miks vastuseid ei esitatud, asjaolu, et importijad kauplevad üldjuhul metallide ulatusliku portfelliga ning neil on lisaks liidule ja Hiinale alternatiivsed volframkarbiidi allikad, nt Iisrael, Venemaa, Jaapan, Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriigid.

| (283) | Kooskõlas varasemate uurimiste tulemustega ei olnud mingeid tõendeid selle kohta, et importijad ei saaks jätkuvalt tugineda oma hangetes HRV-le või et neil oleks väga keeruline leida muid allikaid. |
| --- | --- |

(283)

Kooskõlas varasemate uurimiste tulemustega ei olnud mingeid tõendeid selle kohta, et importijad ei saaks jätkuvalt tugineda oma hangetes HRV-le või et neil oleks väga keeruline leida muid allikaid.

| (284) | Sellest lähtuvalt järeldas komisjon, et importijatel ei ole kaalukaid põhjusi olemasolevate meetmete säilitamise vastu. |
| --- | --- |

(284)

Sellest lähtuvalt järeldas komisjon, et importijatel ei ole kaalukaid põhjusi olemasolevate meetmete säilitamise vastu.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (285) | Uurimise algatamise ajal võeti ühendust 54 teadaoleva importija/kasutajaga ja neile anti link komisjoni veebisaidil avaldatud küsimustikule. Üheksa neist kasutajatest andsid endast teada määratud tähtaja jooksul (sh, nagu on märgitud põhjenduses 277, Nashira, kes tootis samuti väikeses koguses samasugust toodet). Nad kasutasid volframkarbiidi muu hulgas, et toota kõvasulamit, mida kasutatakse kõvasulamist tööriistade tootmiseks eri tootmisharude jaoks, nt auto- ja masinatööstus ning lennundus. |
| --- | --- |

(285)

Uurimise algatamise ajal võeti ühendust 54 teadaoleva importija/kasutajaga ja neile anti link komisjoni veebisaidil avaldatud küsimustikule. Üheksa neist kasutajatest andsid endast teada määratud tähtaja jooksul (sh, nagu on märgitud põhjenduses 277, Nashira, kes tootis samuti väikeses koguses samasugust toodet). Nad kasutasid volframkarbiidi muu hulgas, et toota kõvasulamit, mida kasutatakse kõvasulamist tööriistade tootmiseks eri tootmisharude jaoks, nt auto- ja masinatööstus ning lennundus.

| (286) | Küsimustikule saadi vastused neist üheksast kasutajast seitsmelt (kolm seitsmest on üksteisega seotud). |
| --- | --- |

(286)

Küsimustikule saadi vastused neist üheksast kasutajast seitsmelt (kolm seitsmest on üksteisega seotud).

| (287) | Enne avalikustamist andis endast teada veel kümme kasutajat. Need kasutajad andsid teada oma seisukoha kehtivate meetmete kehtima jätmise kohta, aga ei vastanud küsimustikule. Lisaks sellele andis enne avalikustamist enda seisukoha teada veel üks kasutaja, aga kuna ta ei täpsustanud, kas esitatud teave oli konfidentsiaalne, ja ei esitanud mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, ei võetud tema seisukohta arvesse. |
| --- | --- |

(287)

Enne avalikustamist andis endast teada veel kümme kasutajat. Need kasutajad andsid teada oma seisukoha kehtivate meetmete kehtima jätmise kohta, aga ei vastanud küsimustikule. Lisaks sellele andis enne avalikustamist enda seisukoha teada veel üks kasutaja, aga kuna ta ei täpsustanud, kas esitatud teave oli konfidentsiaalne, ja ei esitanud mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, ei võetud tema seisukohta arvesse.

| (288) | Küsimustikule vastanud seitsmest kasutajast olid meetmete kehtima jätmise vastu viis: Betek, Gühring, Konrad Friedrichs, G-ELIT ja Höganäs Germany GmbH (edaspidi „Höganäs“). Vastupidiselt sellele toetas Nashira meetmete kehtima jätmist ning Saar-Hartmetall und Werkzeuge GmbH (edaspidi „Saar-Hartmetall“), kes oli üldiselt dumpinguvastaste meetmete poolt, oli seisukohal, et dumpinguvastased meetmed avaldasid talle väikeettevõtjana suuremat mõju kui suurtele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(288)

Küsimustikule vastanud seitsmest kasutajast olid meetmete kehtima jätmise vastu viis: Betek, Gühring, Konrad Friedrichs, G-ELIT ja Höganäs Germany GmbH (edaspidi „Höganäs“). Vastupidiselt sellele toetas Nashira meetmete kehtima jätmist ning Saar-Hartmetall und Werkzeuge GmbH (edaspidi „Saar-Hartmetall“), kes oli üldiselt dumpinguvastaste meetmete poolt, oli seisukohal, et dumpinguvastased meetmed avaldasid talle väikeettevõtjana suuremat mõju kui suurtele ettevõtetele.

| (289) | Lisaks sellele toetasid kümnest kasutajast, kes avaldasid arvamust enne avalikustamist, aga ei esitanud vastust küsimustikule, meetmete kehtima jätmist kuus: Ceratizit Austria GmbH, Ceratizit Luxembourg S.à r.l., AB Sandvik Coromant, Seco Tools AB, Dormer Pramet s.r.o. ja Hyperion Materials & Technologies (edaspidi „Hyperion“). Üldsusele kättesaadava teabe põhjal olid liidu tootmisharuga seotud viis neist kasutajatest. Meetmete kehtima jätmise vastu oli neli kasutajat: Fabricación Metales Duros S.A.L., Atlas Diamant GmbH, Abitzsch Präzisionsnormteile GmbH ja Oerlikon Metco WOKA GmbH. |
| --- | --- |

(289)

Lisaks sellele toetasid kümnest kasutajast, kes avaldasid arvamust enne avalikustamist, aga ei esitanud vastust küsimustikule, meetmete kehtima jätmist kuus: Ceratizit Austria GmbH, Ceratizit Luxembourg S.à r.l., AB Sandvik Coromant, Seco Tools AB, Dormer Pramet s.r.o. ja Hyperion Materials & Technologies (edaspidi „Hyperion“). Üldsusele kättesaadava teabe põhjal olid liidu tootmisharuga seotud viis neist kasutajatest. Meetmete kehtima jätmise vastu oli neli kasutajat: Fabricación Metales Duros S.A.L., Atlas Diamant GmbH, Abitzsch Präzisionsnormteile GmbH ja Oerlikon Metco WOKA GmbH.

| (290) | Liidu tootmisharuga seotud viis kasutajat avaldasid arvamust, et volfram on strateegilise tähtsusega tooraine ning volframkarbiid on peamine koostisosa kõvasulamist tööriistades ja masinaosades, mida kasutati laialdaselt liidu tööstus- ja ehitussektoris. Nad väitsid samuti, et kuna need tööriistad ja osad on kulumaterjalid, siis oleks stabiilne varustamine uute tööriistade ja osade tootmiseks vajaliku volframkarbiidiga hädavajalik liidu tootmisharu väärtusahela ja laiemalt liidu majanduse üldise toimimise jaoks. Nad väitsid, et liidu volframkarbiidi tootmisharul oli määrav osa varustusstabiilsuse tagamisel. |
| --- | --- |

(290)

Liidu tootmisharuga seotud viis kasutajat avaldasid arvamust, et volfram on strateegilise tähtsusega tooraine ning volframkarbiid on peamine koostisosa kõvasulamist tööriistades ja masinaosades, mida kasutati laialdaselt liidu tööstus- ja ehitussektoris. Nad väitsid samuti, et kuna need tööriistad ja osad on kulumaterjalid, siis oleks stabiilne varustamine uute tööriistade ja osade tootmiseks vajaliku volframkarbiidiga hädavajalik liidu tootmisharu väärtusahela ja laiemalt liidu majanduse üldise toimimise jaoks. Nad väitsid, et liidu volframkarbiidi tootmisharul oli määrav osa varustusstabiilsuse tagamisel.

| (291) | Hyperion toetas samuti meetmete kehtima jätmist lähtuvalt liidu tootmisharu rollist liidu turul varustuskindluse tagamisel lisaks kestlikkuse, ringmajanduse ja keskkonnakaalutlustele. |
| --- | --- |

(291)

Hyperion toetas samuti meetmete kehtima jätmist lähtuvalt liidu tootmisharu rollist liidu turul varustuskindluse tagamisel lisaks kestlikkuse, ringmajanduse ja keskkonnakaalutlustele.

| (292) | Saar-Hartmetall väitis, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis saaksid kasutajad lühiajalises perspektiivis kasu Hiinast pärineva toote madalatest impordihindadest ja liidu tootmisharu tõrjutakse turult välja. Kuid keskpikas kuni pikas perspektiivis omandaksid vaatlusaluse toote Hiina tootjad turul domineeriva positsiooni ja saaksid määrata toote eest liidus küsitavad hinnad. Lisaks sellele oli Hyperion seisukohal, et liidu tootmisharu tootmise vähendamine või lõpetamine põhjustaks liidu turul volframkarbiidi varustuskindlusega seotud probleeme. Nagu näitas COVID-19 pandeemia, oli toote hankimine kauge vahemaa tagant Hiinast ebakindel ja seega peab kohalik hankimine liidust jääma elujõuliseks variandiks. |
| --- | --- |

(292)

Saar-Hartmetall väitis, et kui meetmed tunnistatakse kehtetuks, siis saaksid kasutajad lühiajalises perspektiivis kasu Hiinast pärineva toote madalatest impordihindadest ja liidu tootmisharu tõrjutakse turult välja. Kuid keskpikas kuni pikas perspektiivis omandaksid vaatlusaluse toote Hiina tootjad turul domineeriva positsiooni ja saaksid määrata toote eest liidus küsitavad hinnad. Lisaks sellele oli Hyperion seisukohal, et liidu tootmisharu tootmise vähendamine või lõpetamine põhjustaks liidu turul volframkarbiidi varustuskindlusega seotud probleeme. Nagu näitas COVID-19 pandeemia, oli toote hankimine kauge vahemaa tagant Hiinast ebakindel ja seega peab kohalik hankimine liidust jääma elujõuliseks variandiks.

| (293) | Nelja kasutaja sõnul, kes olid vastu meetmete kehtima jätmisele, aga ei vastanud küsimustikule, nõrgendaksid volframkarbiidi dumpinguvastased tollimaksud nende üleilmset konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(293)

Nelja kasutaja sõnul, kes olid vastu meetmete kehtima jätmisele, aga ei vastanud küsimustikule, nõrgendaksid volframkarbiidi dumpinguvastased tollimaksud nende üleilmset konkurentsivõimet.

| (294) | Betek, the Gühring Group, Höganäs, Nashira ja Saar-Hartmetall (edaspidi „koostööd tegevad kasutajad“) ostsid uurimisalust toodet koguses, mis vastab 22,9 %-le tarbimisest vabaturul liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nad ostsid uurimisalust toodet liidu tootmisharult, Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest. Enamik Hiinast pärit toodetest imporditi seestöötlemise tolliprotseduuri alusel. Muud kolmandad riigid, kes varustasid koostööd tegevaid kasutajaid uurimisperioodil volframkarbiidiga, olid järgmised: Iisrael, Venemaa, Jaapan ja Vietnam. |
| --- | --- |

(294)

Betek, the Gühring Group, Höganäs, Nashira ja Saar-Hartmetall (edaspidi „koostööd tegevad kasutajad“) ostsid uurimisalust toodet koguses, mis vastab 22,9 %-le tarbimisest vabaturul liidus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Nad ostsid uurimisalust toodet liidu tootmisharult, Hiinast ja muudest kolmandatest riikidest. Enamik Hiinast pärit toodetest imporditi seestöötlemise tolliprotseduuri alusel. Muud kolmandad riigid, kes varustasid koostööd tegevaid kasutajaid uurimisperioodil volframkarbiidiga, olid järgmised: Iisrael, Venemaa, Jaapan ja Vietnam.

| (295) | Uurimine näitas, et volframkarbiidi sisaldavate toodete müügikäive moodustas koostööd tegevate kasutajate puhul ligikaudu 24–100 % nende kogukäibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Mõned kasutajad kuulusid vertikaalselt integreeritud gruppidesse ja müüsid teatavas koguses tooteid, mille nad olid valmistanud, grupi teistele äriühingutele, ning teised olid sõltumatud üksused. Sõltumatud üksused müüsid kõvasulamist tööriistu nii liidu turul kui ka väljaspool liitu. Väljaspool liidu turgu müümise eesmärgil osteti märkimisväärne osa toorainena kasutatavast volframkarbiidist HRVst seestöötlemise tolliprotseduuri alusel ja seega ei makstud imporditollimaksu. |
| --- | --- |

(295)

Uurimine näitas, et volframkarbiidi sisaldavate toodete müügikäive moodustas koostööd tegevate kasutajate puhul ligikaudu 24–100 % nende kogukäibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Mõned kasutajad kuulusid vertikaalselt integreeritud gruppidesse ja müüsid teatavas koguses tooteid, mille nad olid valmistanud, grupi teistele äriühingutele, ning teised olid sõltumatud üksused. Sõltumatud üksused müüsid kõvasulamist tööriistu nii liidu turul kui ka väljaspool liitu. Väljaspool liidu turgu müümise eesmärgil osteti märkimisväärne osa toorainena kasutatavast volframkarbiidist HRVst seestöötlemise tolliprotseduuri alusel ja seega ei makstud imporditollimaksu.

| (296) | Koostööd tegevad kasutajad valmistasid mitmesuguseid tooteid, mis sisaldavad uurimisalust toodet. Volframkarbiidiga seotud kulude olulisus oli eri kasutajate puhul väga erinev. Eri kasutajate esitatud teabe põhjal moodustas volframkarbiid 13–71 % volframkarbiidi sisaldavate toodete kuludest ning 7–22 % äriühingu toodetud kõigi toodete kogukuludest. Mõned kasutajad esitasid enda valitud tüüpiliste tooteliikide kulunäitajad, teised aga äriühingu kogukulud. Seega tehti see analüüs näitajate põhjal, mis olid komisjonile neist kahest võrdlusalusest kummagi kohta saadaval. |
| --- | --- |

(296)

Koostööd tegevad kasutajad valmistasid mitmesuguseid tooteid, mis sisaldavad uurimisalust toodet. Volframkarbiidiga seotud kulude olulisus oli eri kasutajate puhul väga erinev. Eri kasutajate esitatud teabe põhjal moodustas volframkarbiid 13–71 % volframkarbiidi sisaldavate toodete kuludest ning 7–22 % äriühingu toodetud kõigi toodete kogukuludest. Mõned kasutajad esitasid enda valitud tüüpiliste tooteliikide kulunäitajad, teised aga äriühingu kogukulud. Seega tehti see analüüs näitajate põhjal, mis olid komisjonile neist kahest võrdlusalusest kummagi kohta saadaval.

| (297) | Koostööd teinud kasutajad olid üldjuhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikud nii kogu äriühingu kui ka vaatlusalust toodet sisaldavate toodete tasandil. Kasumlikkus äriühingu tasandil moodustas 1–7 % kogukäibest ja uurimisalust toodet sisaldavate toodete kasumlikkus moodustas 3–6 % uurimisalust toodet sisaldavate toodete müügist saadud käibest. |
| --- | --- |

(297)

Koostööd teinud kasutajad olid üldjuhul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kasumlikud nii kogu äriühingu kui ka vaatlusalust toodet sisaldavate toodete tasandil. Kasumlikkus äriühingu tasandil moodustas 1–7 % kogukäibest ja uurimisalust toodet sisaldavate toodete kasumlikkus moodustas 3–6 % uurimisalust toodet sisaldavate toodete müügist saadud käibest.

| (298) | Üks koostööd teinud kasutaja, s.o Höganäs, väitis, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu pidi ta konkureerima äriühingutega, kes toodavad lõpptoodet väljaspool liitu ja kellel on juurdepääs odavamatele toorainetele. Seetõttu pidi ta leppima madalama marginaaliga kui kasutajad kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(298)

Üks koostööd teinud kasutaja, s.o Höganäs, väitis, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete tõttu pidi ta konkureerima äriühingutega, kes toodavad lõpptoodet väljaspool liitu ja kellel on juurdepääs odavamatele toorainetele. Seetõttu pidi ta leppima madalama marginaaliga kui kasutajad kolmandates riikides.

| (299) | Komisjon märkis, et uurimisest nähtus, nagu on märgitud põhjenduses 297, et kasutajad suutsid üldiselt saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatava kasumi. Seda arvesse võttes ei ole väide, et kasutajad teistes riikides saavad liidu kasutajatest rohkem kasumit, iseenesest piisav järelduseks, et meetmed on selgelt vastuolus liidu huvidega. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(299)

Komisjon märkis, et uurimisest nähtus, nagu on märgitud põhjenduses 297, et kasutajad suutsid üldiselt saavutada läbivaatamisega seotud uurimisperioodil teatava kasumi. Seda arvesse võttes ei ole väide, et kasutajad teistes riikides saavad liidu kasutajatest rohkem kasumit, iseenesest piisav järelduseks, et meetmed on selgelt vastuolus liidu huvidega. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (300) | Gühring Group, kes oli meetmete vastu, väitis, et kui meetmeid säilitatakse, siis kaotab ta turuosa kõvasulamist toodete puhul, kuna ta satuks ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes konkurentidega väljaspool liitu, kes saaksid osta Hiina volframkarbiidi ilma dumpinguvastast tollimaksu tasumata. Ta väitis, et tema toodete peamine kulu tulenes toorainetest (s.o volframkarbiidist), mida ei ole võimalik asendada teiste toorainetega. Samuti ei oleks võimalik katta suuremaid toorainekulusid ja ainus võimalus mitte turuosa kaotada oleks paigutada tootmistehased ümber liidust väljapoole. |
| --- | --- |

(300)

Gühring Group, kes oli meetmete vastu, väitis, et kui meetmeid säilitatakse, siis kaotab ta turuosa kõvasulamist toodete puhul, kuna ta satuks ebasoodsasse konkurentsiolukorda võrreldes konkurentidega väljaspool liitu, kes saaksid osta Hiina volframkarbiidi ilma dumpinguvastast tollimaksu tasumata. Ta väitis, et tema toodete peamine kulu tulenes toorainetest (s.o volframkarbiidist), mida ei ole võimalik asendada teiste toorainetega. Samuti ei oleks võimalik katta suuremaid toorainekulusid ja ainus võimalus mitte turuosa kaotada oleks paigutada tootmistehased ümber liidust väljapoole.

| (301) | Meetmete kehtima jätmine piirduks esialgse uurimise tulemusena kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu kehtima jätmisega, säilitades sama tollimaksumäära. Seega ei suureneks kasutajate toorainekulud võrreldes praegusega. Komisjon märkis, et uurimisest nähtus, nagu on märgitud põhjenduses 297, et kasutajad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üldiselt kasumlikud. Kasutajate tegevuse ümberpaigutamist käsitleva väite puhul märkis komisjon, et kasutajad ei paigutanud suuremat osa oma tegevusest ümber hoolimata kehtivatest meetmetest ja ei ole mingeid tõendeid, mis omakorda osutaksid sellele, et meetmete kehtetuks tunnistamine takistaks kasutajate tegevuse ümberpaigutamist Hiinasse või muudesse kolmandatesse riikidesse. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(301)

Meetmete kehtima jätmine piirduks esialgse uurimise tulemusena kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu kehtima jätmisega, säilitades sama tollimaksumäära. Seega ei suureneks kasutajate toorainekulud võrreldes praegusega. Komisjon märkis, et uurimisest nähtus, nagu on märgitud põhjenduses 297, et kasutajad olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üldiselt kasumlikud. Kasutajate tegevuse ümberpaigutamist käsitleva väite puhul märkis komisjon, et kasutajad ei paigutanud suuremat osa oma tegevusest ümber hoolimata kehtivatest meetmetest ja ei ole mingeid tõendeid, mis omakorda osutaksid sellele, et meetmete kehtetuks tunnistamine takistaks kasutajate tegevuse ümberpaigutamist Hiinasse või muudesse kolmandatesse riikidesse. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (302) | Saar-Hartmetall väitis, et kuigi meetmete kehtima jätmise stsenaariumi puhul saaks liidu tootmisharu tegevust jätkata, ei oleks kõvasulamist tööriistu tootvad kasutajad suurema materjalikasutusega toodete ja toodete puhul, mis ei nõua konkreetseid tehnoloogilisi oskusteadmisi, enam konkurentsivõimelised. |
| --- | --- |

(302)

Saar-Hartmetall väitis, et kuigi meetmete kehtima jätmise stsenaariumi puhul saaks liidu tootmisharu tegevust jätkata, ei oleks kõvasulamist tööriistu tootvad kasutajad suurema materjalikasutusega toodete ja toodete puhul, mis ei nõua konkreetseid tehnoloogilisi oskusteadmisi, enam konkurentsivõimelised.

| (303) | Komisjon märkis, et meetmed ei ole siiani takistanud kasutajatel töödelda vaatlusalust toodet ilma tollimaksudeta, kuna valdav osa impordist toimus seestöötlemise tolliprotseduuri alusel ja seega ilma tollimaksuta. Nagu on märgitud tabelis 7, maksid kasutajad dumpinguvastast tollimaksu ainult 38 tonni eest, mis imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavalise režiimi alusel. Lisaks sellele ei näi see kaubandustava olevat ilmtingimata meetmetest põhjustatud: nagu on märgitud põhjenduses 274, on volframkarbiidil kõigi riikide tootmisharudes mitmesuguseid kasutusvaldkondi ning seega on volframkarbiidist valmistatud kõvasulamist tööriistad suure tõenäosusega üleilmsed tooted, mida võidakse liidust eksportida. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(303)

Komisjon märkis, et meetmed ei ole siiani takistanud kasutajatel töödelda vaatlusalust toodet ilma tollimaksudeta, kuna valdav osa impordist toimus seestöötlemise tolliprotseduuri alusel ja seega ilma tollimaksuta. Nagu on märgitud tabelis 7, maksid kasutajad dumpinguvastast tollimaksu ainult 38 tonni eest, mis imporditi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tavalise režiimi alusel. Lisaks sellele ei näi see kaubandustava olevat ilmtingimata meetmetest põhjustatud: nagu on märgitud põhjenduses 274, on volframkarbiidil kõigi riikide tootmisharudes mitmesuguseid kasutusvaldkondi ning seega on volframkarbiidist valmistatud kõvasulamist tööriistad suure tõenäosusega üleilmsed tooted, mida võidakse liidust eksportida. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (304) | Uurimine näitas, et hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest suutis märkimisväärne osa märkused esitanud kasutajatest liidus oma tegevust jätkata, ostes liidu tootmisharult, importides Hiinast seestöötlemise tolliprotseduuri alusel ilma dumpinguvastast tollimaksu tasumata ja importides muudest volframkarbiidi allikatest. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasuti dumpinguvastast tollimaksu ainult 38 tonni tavarežiimi alusel imporditud volframkarbiidi eest. Lisaks sellele olid kasutajad hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest üldiselt kasumlikud. Samuti toetasid meetmete säilitamist mitu nii liidu tootmisharuga seotud kui ka mitteseotud kasutajat ning tootjat, kes nii osalevad samasuguse toote tootmises kui ka mitte. Selles olukorras järeldas komisjon, et kehtivad meetmed ei avalda kasutajatele olulisel määral negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(304)

Uurimine näitas, et hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest suutis märkimisväärne osa märkused esitanud kasutajatest liidus oma tegevust jätkata, ostes liidu tootmisharult, importides Hiinast seestöötlemise tolliprotseduuri alusel ilma dumpinguvastast tollimaksu tasumata ja importides muudest volframkarbiidi allikatest. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tasuti dumpinguvastast tollimaksu ainult 38 tonni tavarežiimi alusel imporditud volframkarbiidi eest. Lisaks sellele olid kasutajad hoolimata kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest üldiselt kasumlikud. Samuti toetasid meetmete säilitamist mitu nii liidu tootmisharuga seotud kui ka mitteseotud kasutajat ning tootjat, kes nii osalevad samasuguse toote tootmises kui ka mitte. Selles olukorras järeldas komisjon, et kehtivad meetmed ei avalda kasutajatele olulisel määral negatiivset mõju.

7.4.   Toorainete tarnijate huvid

Toorainete tarnijate huvid

| (305) | Kaks äriühingut ja üks ühendus eelneva etapi ringlussevõtu tootmisharust andsid endast teada ning avaldasid toetust meetmete kehtima jätmisele. Need kaks äriühingut olid RS-Recycling GmbH ja PA Metals Recycling OHG ning ühendus oli European Recycling Industries’ Confederation (edaspidi „EuRIC“). Endast andis teada ja oma seisukoha esitas veel üks tarnija, aga kuna ta ei täpsustanud, kas esitatud teave oli konfidentsiaalne, ja ei esitanud mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, ei võetud tema seisukohta arvesse. |
| --- | --- |

(305)

Kaks äriühingut ja üks ühendus eelneva etapi ringlussevõtu tootmisharust andsid endast teada ning avaldasid toetust meetmete kehtima jätmisele. Need kaks äriühingut olid RS-Recycling GmbH ja PA Metals Recycling OHG ning ühendus oli European Recycling Industries’ Confederation (edaspidi „EuRIC“). Endast andis teada ja oma seisukoha esitas veel üks tarnija, aga kuna ta ei täpsustanud, kas esitatud teave oli konfidentsiaalne, ja ei esitanud mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, ei võetud tema seisukohta arvesse.

| (306) | Eespool nimetatud kaks äriühingut ja ühendus väitsid, et nad on märkimisväärselt investeerinud volframi ja muu vanametalli ringlussevõttu, ning võttes arvesse liidu ja üleilmseid keskkonnaeesmärke, on ringmajanduse ja kestlike väärtusahelate arendamine muutunud veelgi olulisemaks. Nad väitsid samuti, et Hiinal on maailma suurimad volframivarud ja et Hiina valitsus püüab üldjuhul esmasest toorainest toodetud volframi hinda hoida madalal, et heidutada kasutamast teisest toorainet. Nad väitsid seega, et kui meetmetel lastakse aeguda ja jätkub volframkarbiidi dumpinguhinnaga import Hiinast (mida toodetakse peamiselt esmasest toorainest), siis kaotab liit olulise osa oma ringmajanduse väärtusahelast, mis võib tekitada riski, et liidu ringlussevõtjad peavad tegevuse lõpetama, ning õõnestab liidu tegevust, mille eesmärk on luua kestlikud ringmajanduse tarneahelad. |
| --- | --- |

(306)

Eespool nimetatud kaks äriühingut ja ühendus väitsid, et nad on märkimisväärselt investeerinud volframi ja muu vanametalli ringlussevõttu, ning võttes arvesse liidu ja üleilmseid keskkonnaeesmärke, on ringmajanduse ja kestlike väärtusahelate arendamine muutunud veelgi olulisemaks. Nad väitsid samuti, et Hiinal on maailma suurimad volframivarud ja et Hiina valitsus püüab üldjuhul esmasest toorainest toodetud volframi hinda hoida madalal, et heidutada kasutamast teisest toorainet. Nad väitsid seega, et kui meetmetel lastakse aeguda ja jätkub volframkarbiidi dumpinguhinnaga import Hiinast (mida toodetakse peamiselt esmasest toorainest), siis kaotab liit olulise osa oma ringmajanduse väärtusahelast, mis võib tekitada riski, et liidu ringlussevõtjad peavad tegevuse lõpetama, ning õõnestab liidu tegevust, mille eesmärk on luua kestlikud ringmajanduse tarneahelad.

| (307) | Selle põhjal järeldas komisjon, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine on tarnijate huvides. |
| --- | --- |

(307)

Selle põhjal järeldas komisjon, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine on tarnijate huvides.

7.5.   Muud uuritavad elemendid

Muud uuritavad elemendid

7.5.1.   Konkurents liidus ja uus turule sisenemine

Konkurents liidus ja uus turule sisenemine

| (308) | Eksportivad tootjad Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et liidu turul tegutsesid omavahel tihedalt seotud turuosalised, kellel on pikaajalised kaubandussuhted, mille tõttu oleks huvitatud isikutel keerulisem avaldada avalikult arvamust meetmete vastu. Nad väitsid, et liidu turg oli hästi kaitstud ja iseseisev turg, kus puudub vajadus tarneallikate mitmekesistamiseks või konkurentsi tagamiseks ning sellel domineerivad mõjukad osalejad kasutajate ja importijate huvide arvelt. Nad märkisid, et teatavate kasutajate mure hinnakujunduse ja kasumi pärast näitas, et kulud ja hinnad liidu turul olid palju kõrgemal tasemel kui muudes riikides. |
| --- | --- |

(308)

Eksportivad tootjad Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et liidu turul tegutsesid omavahel tihedalt seotud turuosalised, kellel on pikaajalised kaubandussuhted, mille tõttu oleks huvitatud isikutel keerulisem avaldada avalikult arvamust meetmete vastu. Nad väitsid, et liidu turg oli hästi kaitstud ja iseseisev turg, kus puudub vajadus tarneallikate mitmekesistamiseks või konkurentsi tagamiseks ning sellel domineerivad mõjukad osalejad kasutajate ja importijate huvide arvelt. Nad märkisid, et teatavate kasutajate mure hinnakujunduse ja kasumi pärast näitas, et kulud ja hinnad liidu turul olid palju kõrgemal tasemel kui muudes riikides.

| (309) | Tuleb meenutada, et turul tegutseb seitse liidu tootjate gruppi, kes kasutavad erinevaid tootmisprotsesse ja erinevaid tooraineid. Nagu märgitud põhjendustes 56–58, kasutab osa liidu tootjatest ainult varem kasutamata tooraineid, samas kui mõned kasutavad nii varem kasutamata tooraineid kui ka jääke. Seitse liidu tootjate gruppi on üksteisest sõltumatud ja konkureerivad omavahel liidu turul. Lisaks sellele on uurimine näidanud, et liidu turul on muid varustusallikaid, nagu on märgitud põhjenduses 294. Komisjon märkis, et võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega, kui turul tegutses kuus liidu tootjate gruppi, sisenes turule uus liidu tootja Nashira. See näitab, et liidu turg oli jätkuvalt dünaamiline ja sisenemistõkked oli võimalik ületada. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(309)

Tuleb meenutada, et turul tegutseb seitse liidu tootjate gruppi, kes kasutavad erinevaid tootmisprotsesse ja erinevaid tooraineid. Nagu märgitud põhjendustes 56–58, kasutab osa liidu tootjatest ainult varem kasutamata tooraineid, samas kui mõned kasutavad nii varem kasutamata tooraineid kui ka jääke. Seitse liidu tootjate gruppi on üksteisest sõltumatud ja konkureerivad omavahel liidu turul. Lisaks sellele on uurimine näidanud, et liidu turul on muid varustusallikaid, nagu on märgitud põhjenduses 294. Komisjon märkis, et võrreldes eelmise aegumise läbivaatamisega, kui turul tegutses kuus liidu tootjate gruppi, sisenes turule uus liidu tootja Nashira. See näitab, et liidu turg oli jätkuvalt dünaamiline ja sisenemistõkked oli võimalik ületada. Seepärast lükati see väide tagasi.

7.5.2.   Volfram kui kriitilise tähtsusega tooraine, potentsiaalne strateegiline tooraine ning konfliktimineraal

Volfram kui kriitilise tähtsusega tooraine, potentsiaalne strateegiline tooraine ning konfliktimineraal

| (310) | Alates 2011. aastast on volframi Euroopa Liidus järjekindlalt klassifitseeritud kriitilise tähtsusega toorainena (112). Komisjon on teinud oma ettepanekus Euroopa kriitiliste toorainete määruse kohta (113) ettepaneku kanda see püsivalt liidu kriitilise tähtsusega toorainete loetellu. |
| --- | --- |

(310)

Alates 2011. aastast on volframi Euroopa Liidus järjekindlalt klassifitseeritud kriitilise tähtsusega toorainena (112). Komisjon on teinud oma ettepanekus Euroopa kriitiliste toorainete määruse kohta (113) ettepaneku kanda see püsivalt liidu kriitilise tähtsusega toorainete loetellu.

112

113

| (311) | Lisaks sellele nimetas komisjon ettepanekus Euroopa kriitiliste toorainete määruse kohta volframit ka kui strateegilist toorainet; tegemist on mõistega, mis hõlmab tooraineid, mis on väga olulised rohe- ja digipööret ning kaitse- ja kosmosetööstuse eesmärke toetava tehnoloogia jaoks (114). |
| --- | --- |

(311)

Lisaks sellele nimetas komisjon ettepanekus Euroopa kriitiliste toorainete määruse kohta volframit ka kui strateegilist toorainet; tegemist on mõistega, mis hõlmab tooraineid, mis on väga olulised rohe- ja digipööret ning kaitse- ja kosmosetööstuse eesmärke toetava tehnoloogia jaoks (114).

114

| (312) | Tähelepanu, mida liit volframi tarneahelale pööras, kinnitas veelgi volframi lisamine konfliktimineraalina konfliktimineraalide määrusesse (115). See tähendab, et volframi impordiks peavad liidu importijad täitma hoolsuskohustust, misläbi tagatakse, et volframikaubandust ei kasutata relvastatud gruppide rahastamiseks, sunniviisilise töö ja muude inimõiguste rikkumise eesmärgil ning korruptsiooni ja rahapesu toetamiseks poliitiliselt ebastabiilsetes piirkondades. |
| --- | --- |

(312)

Tähelepanu, mida liit volframi tarneahelale pööras, kinnitas veelgi volframi lisamine konfliktimineraalina konfliktimineraalide määrusesse (115). See tähendab, et volframi impordiks peavad liidu importijad täitma hoolsuskohustust, misläbi tagatakse, et volframikaubandust ei kasutata relvastatud gruppide rahastamiseks, sunniviisilise töö ja muude inimõiguste rikkumise eesmärgil ning korruptsiooni ja rahapesu toetamiseks poliitiliselt ebastabiilsetes piirkondades.

115

| (313) | Võttes arvesse volframi tarneahela keerukat reguleerimisraamistikku ja volframi strateegilist olulisust, on liidu huvides jätkata volframkarbiidi tootmist liidus, edendada ringlussevõttu, et vähendada esmaste toorainete tarbimist ning vastavat impordisõltuvust. |
| --- | --- |

(313)

Võttes arvesse volframi tarneahela keerukat reguleerimisraamistikku ja volframi strateegilist olulisust, on liidu huvides jätkata volframkarbiidi tootmist liidus, edendada ringlussevõttu, et vähendada esmaste toorainete tarbimist ning vastavat impordisõltuvust.

7.5.3.   Võimalik meetmete pikendamine

Võimalik meetmete pikendamine

| (314) | Höganäs, kes oli vastu meetmete kehtima jätmisele, väitis, et ta pidi tasuma dumpinguvastast tollimaksu volframkarbiidi eest, aga samal ajal puudus järgneva etapi toodete dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(314)

Höganäs, kes oli vastu meetmete kehtima jätmisele, väitis, et ta pidi tasuma dumpinguvastast tollimaksu volframkarbiidi eest, aga samal ajal puudus järgneva etapi toodete dumpinguvastane tollimaks.

| (315) | Nashira, kes on nii tootja kui ka kasutaja ja kes pooldas meetmete kehtima jätmist, väitis samuti, et talle pakuvad suurt konkurentsi Hiina kõvasulamist tööriistade tootjad, kes olid sageli vertikaalselt integreeritud ning tootsid ka volframkarbiidi ja omasid vahel volframikaevandusi. Lisaks väitis Nashira, et volframkarbiidi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed ei olnud piisavad volframituru kaitsmiseks ja stabiliseerimiseks Euroopas, ning soovitas kehtestada dumpinguvastased meetmed ka rubriikidesse 8207 ja 8209 kuuluvate volframipõhiste toodete suhtes. |
| --- | --- |

(315)

Nashira, kes on nii tootja kui ka kasutaja ja kes pooldas meetmete kehtima jätmist, väitis samuti, et talle pakuvad suurt konkurentsi Hiina kõvasulamist tööriistade tootjad, kes olid sageli vertikaalselt integreeritud ning tootsid ka volframkarbiidi ja omasid vahel volframikaevandusi. Lisaks väitis Nashira, et volframkarbiidi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed ei olnud piisavad volframituru kaitsmiseks ja stabiliseerimiseks Euroopas, ning soovitas kehtestada dumpinguvastased meetmed ka rubriikidesse 8207 ja 8209 kuuluvate volframipõhiste toodete suhtes.

| (316) | Komisjon märkis, et kõnealuse uurimise kohaldamisala piirdub volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidiga. Kõnealuse uurimise kontekstis ei saa toote määratlust muuta. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(316)

Komisjon märkis, et kõnealuse uurimise kohaldamisala piirdub volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidiga. Kõnealuse uurimise kontekstis ei saa toote määratlust muuta. Seetõttu lükati need väited tagasi.

7.5.4.   Meetmete kestus

Meetmete kestus

| (317) | Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et vaatlusaluse toote dumpinguvastased meetmed on kehtinud liiga kaua ja seega ei ole nende kehtima jätmine põhjendatud. |
| --- | --- |

(317)

Zhangyuan Tungsten, Xianglu Tungsten ja Golden Egret väitsid, et vaatlusaluse toote dumpinguvastased meetmed on kehtinud liiga kaua ja seega ei ole nende kehtima jätmine põhjendatud.

| (318) | Komisjon juhib tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleb meetmed säilitada, kui on olemas kahjuliku dumpingu jätkumise või kordumise oht ja meetmed ei ole selgelt vastuolus liidu kui terviku huvidega. Käesolevas uurimises olid kõik tingimused täidetud. Samamoodi ei nimetanud huvitatud isikud liidu üldiste huvidega seotud konkreetseid põhjuseid, mis räägiksid selgelt vastu selliste meetmete kehtima jätmisele. Komisjonil ei ole seetõttu muud valikut kui kehtestada dumpinguvastased meetmed. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(318)

Komisjon juhib tähelepanu sellele, et alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt tuleb meetmed säilitada, kui on olemas kahjuliku dumpingu jätkumise või kordumise oht ja meetmed ei ole selgelt vastuolus liidu kui terviku huvidega. Käesolevas uurimises olid kõik tingimused täidetud. Samamoodi ei nimetanud huvitatud isikud liidu üldiste huvidega seotud konkreetseid põhjuseid, mis räägiksid selgelt vastu selliste meetmete kehtima jätmisele. Komisjonil ei ole seetõttu muud valikut kui kehtestada dumpinguvastased meetmed. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

7.5.5.   Sulatatud volframkarbiid

Sulatatud volframkarbiid

| (319) | Technogenia väitis, et enam ei ole sulatatud volframkarbiidi dumpinguvastaseid meetmeid toetavaid liidu huve, kuna liidu tootmisharu on selle tootmise lõpetanud. |
| --- | --- |

(319)

Technogenia väitis, et enam ei ole sulatatud volframkarbiidi dumpinguvastaseid meetmeid toetavaid liidu huve, kuna liidu tootmisharu on selle tootmise lõpetanud.

| (320) | Kuigi uurimine näitas, et sulatatud volframkarbiidi liidu turul enam ei toodeta, on sulatatud volframkarbiid ja volframkarbiid osaliselt üksteisega asendatavad, nagu on märgitud põhjenduses 66. Komisjon leidis samuti, et on olemas alternatiivseid allikaid ning sulatatud volframkarbiidi saab importida Kanadast ilma dumpinguvastase tollimaksuta. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(320)

Kuigi uurimine näitas, et sulatatud volframkarbiidi liidu turul enam ei toodeta, on sulatatud volframkarbiid ja volframkarbiid osaliselt üksteisega asendatavad, nagu on märgitud põhjenduses 66. Komisjon leidis samuti, et on olemas alternatiivseid allikaid ning sulatatud volframkarbiidi saab importida Kanadast ilma dumpinguvastase tollimaksuta. Seepärast lükati see väide tagasi.

7.6.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (321) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mis liidu huvidest lähtuvalt räägiksid vastu kehtivate meetmete säilitamisele HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(321)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et puuduvad kaalukad põhjused, mis liidu huvidest lähtuvalt räägiksid vastu kehtivate meetmete säilitamisele HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes.

8.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (322) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks säilitada HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(322)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu jätkumise, kahju kordumise ja liidu huvide kohta, tuleks säilitada HRVst pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed.

| (323) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (116) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias. |
| --- | --- |

(323)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (116) artikli 109 kohaselt, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tehakse tagasimakse, peaks makstav intress olema määr, mida Euroopa Keskpank kohaldab oma põhiliste refinantseerimistoimingute suhtes ja mis avaldatakse iga kuu esimesel kalendripäeval Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

116

Euroopa Liidu Teataja

| (324) | Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(324)

Käesoleva määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes, mis praegu kuuluvad CN-koodide 2849 90 30 ja ex 3824 30 00 (117) (TARICi kood 3824300010) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 33 %.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 24. septembri 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 2737/90, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 264, 27.9.1990, lk 7).

2

(3)  Komisjoni 24. septembri 1990. aasta otsus 90/480/EMÜ, millega kiidetakse heaks teatavate eksportijate võetud kohustused, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega, ja lõpetatakse asjaomaste eksportijate suhtes algatatud uurimine (EÜT L 264, 27.9.1990, lk 59).

3

(4)  Nõukogu 20. märtsi 1995. aasta määrus (EÜ) nr 610/95, millega muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2735/90, (EMÜ) nr 2736/90 ja (EMÜ) nr 2737/90 (millega kehtestatakse Hiinast pärineva volframimaagi ja -kontsentraatide, volframoksiidi, volframhappe, volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) ning nõutakse lõplikult sisse komisjoni määruse (EÜ) nr 2286/94 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad (EÜT L 64, 22.3.1995, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta määrus (EÜ) nr 771/98, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 111, 9.4.1998, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2268/2004, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 395, 31.12.2004, lk 56).

6

(7)  Nõukogu 26. juuli 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1275/2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2268/2004, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärineva volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 202, 3.8.2005, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 287/2011, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi ja sulatatud volframkarbiidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 78, 24.3.2011, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51). See määrus on kodifitseeritud alusmäärusega.

9

(10)  Komisjoni 1. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/942, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes (ELT L 142, 2.6.2017, lk 53).

10

(11)  Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (ELT C 354, 3.9.2021, lk 2).

11

(12)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit volframkarbiidi, sulatatud volframkarbiidi ja metallipulbriga lihtsalt segatud volframkarbiidi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta (ELT C 217, 1.6.2022, lk 17).

12

(13)  http://www.ctia.com.cn/en/news/31091.html.

13

(14)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2604.

14

(15)  Komisjon kontrollis ka makromajanduslikke andmeid taotluse esitajate õigusliku esindaja valdustes.

15

(16)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/942 põhjendus 37.

16

(17)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 771/98 põhjendus 11, nõukogu määruse (EÜ) nr 2268/2004 põhjendused 17–19 ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/942 põhjendus 196.

17

(18)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm.

18

(19)  Komisjoni 26. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1267, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

19

(20)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendus 49.

20

(21)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 56–60.

21

(22)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 61–64.

22

(23)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 65–73.

23

(24)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 74–77.

24

(25)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 78–80.

25

(26)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 81–90.

26

(27)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=et.

27

(28)  Hiinast pärinevat volframkarbiidi käsitlev aegumise läbivaatamise taotlus määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 alusel. Selle esitas 25. veebruaril 2022 ELi volframkarbiidi tootmisharu.

28

(29)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2019/1267.

29

(30)  Aegumise läbivaatamise taotlus, punkt 60.

30

(31)  Samas, punkt 62.

31

(32)  Samas, punkt 63.

32

(33)  Samas, punkt 65.

33

(34)  Samas, punkt 70.

34

(35)  Samas, punkt 71.

35

(36)  Samas, punkt 72.

36

(37)  Samas, punktid 72–75.

37

(38)  Samas, punkt 78.

38

(39)  Samas, punkt 76.

39

(40)  Samas, punkt 80.

40

(41)  Samas, punkt 81.

41

(42)  Samas, punkt 82.

42

(43)  Komisjoni 14. oktoobri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1812, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit grafiitelektroodisüsteemide impordi suhtes (ELT L 366, 2021, lk 62), põhjendus 90.

43

(44)  Aegumise läbivaatamise taotlus. punkt 86.

44

(45)  Samas, punkt 87.

45

(46)  Samas, punkt 88.

46

(47)  Samas, punkt 89.

47

(48)  Samas, punkt 90.

48

(49)  Samas, punkt 91.

49

(50)  Samas, punkt 94.

50

(51)  Samas, punkt 93.

51

(52)  Samas, punkt 91.

52

(53)  Samas, punkt 95.

53

(54)  Vt http://www.minmetals.com.cn/ (viimati vaadatud 11. mail 2023).

54

(55)  Vt https://www.601.cn/ & https://aiqicha.baidu.com/company_detail_30386666552710 (viimati vaadatud 11. mail 2023).

55

(56)  Vt http://www.gesac.com.cn ja https://aiqicha.baidu.com/company_detail_29681726678350 (viimati vaadatud 11. mail 2023).

56

(57)  Vt http://www.zgcc.com/ (viimati vaadatud 11. mail 2023).

57

(58)  Vt http://www.minmetals.com.cn/ (viimati vaadatud 11. mail 2023).

58

(59)  Vt http://www.gesac.com.cn ja https://aiqicha.baidu.com/company_detail_29681726678350 (viimati vaadatud 11. mail 2023).

59

(60)  China Minmetalsi 2021. aasta aruanne. Vt http://static.sse.com.cn/disclosure/listedinfo/announcement/c/new/2022-03-15/600058_20220315_11_WhMHFybV.pdf (viimati vaadatud 11. mail 2023).

60

(61)  Samas, lk 189.

61

(62)  Samas, lk 181/244.

62

(63)  Xiamen Tungsteni 2022. aasta aruanne, lk 237/304 ja lk 255/304. Vt https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202304211585690834_1.pdf?1682102399000.pdf (viimati vaadatud 11. mail 2023).

63

(64)  Vt http://www.minmetals.com.cn/ddjj/gztx/ (viimati vaadatud 11. mail 2023).

64

(65)  Vt näiteks HKP põhikirja artikkel 33.

65

(66)  Vt www.oke-carbide.com (viimati vaadatud 11. mail 2023).

66

(67)  OKE carbide’i 2022. aasta poolaasta aruanne. Vt http://file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESH_STOCK/2022/2022-8/2022-08-10/8408838.PDF (viimati vaadatud 11. mail 2023).

67

(68)  Samas, lk 133.

68

(69)  Hiina volframitööstuse ühenduse põhikiri. Kättesaadav aadressil https://www.ctia.net.cn/about/Charter/ (viimati vaadatud 11. mail 2023). Hiina mitteraudmetallide tööstuse ühenduse põhikiri. Kättesaadav aadressil www.chinania.org.cn (viimati vaadatud 11. mail 2023).

69

(70)  Vt https://minmetalstungsten.com/news/940.html (viimati vaadatud 11. mail 2023).

70

(71)  Vt https://aiqicha.baidu.com/company_detail_29681726678350 (viimati vaadatud 11. mail 2023).

71

(72)  Ettevõtte Xiamen Tungsten Industry põhikirja artikkel 2. Vt https://data.eastmoney.com/notices/detail/600549/AN202304211585690826.html# (viimati vaadatud 11. mail 2023).

72

(73)  Samas, artikkel 98.

73

(74)  Teade 2023/48, mis käsitleb kontrolli kogu kaevandamiskoguse üle ning haruldaste muldmetallide ja volframimaagi esimest näitajate kogumit 2023. aastal. Kättesaadav aadressil http://gi.mnr.gov.cn/202304/t20230412_2781069.html (viimati vaadatud 11. mail 2023).

74

(75)  Samas, osa I.1.

75

(76)  Samas.

76

(77)  Samas, osa II.5.

77

(78)  Teade 2022/138, mis käsitleb kontrolli kogu kaevandamiskoguse üle ning haruldaste muldmetallide ja volframimaagi esimest näitajate kogumit 2022. aastal. Kättesaadav aadressil http://gi.mnr.gov.cn/202208/t20220817_2745900.html (viimati vaadatud 11. mail 2023).

78

(79)  Samas, I osa.

79

(80)  14. viisaastakukava toorainete tööstuse arengu kohta. Vt https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tz/art/2021/art_2960538d19e34c66a5eb8d01b74cbb20.html (viimati vaadatud 11. mail 2023).

80

(81)  Samas, osa VII.1.

81

(82)  Samas.

82

(83)  Vt Jiangxi 14. viisaastaku plaan mitteraudmetallide kvaliteetse arendamise kohta. Kättesaadav aadressil http://www.jiangxi.gov.cn/art/2021/11/11/art_5006_3717077.html (viimati vaadatud 11. mail 2023).

83

(84)  Samas, osa II.3.

84

(85)  Samas.

85

(86)  Samas, osa III.2.

86

(87)  Samas.

87

(88)  Kvaliteetse tootmistööstuse arendamist käsitlev Henani 14. viisaastaku plaan. Kättesaadav aadressil http://fgw.henan.gov.cn/2022/01-27/2389710.html (viimati vaadatud 11. mail 2023).

88

(89)  Samas, osa IV.3.

89

(90)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/1267 põhjendused 78–80.

90

(91)  Maailmapanga avaandmed – suurem keskmine sissetulek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

91

(92)  Kui üheski sarnase majandusarengu tasemega riigis uurimisalust toodet ei toodeta, võib vaadelda uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse kuuluva ja/või sellega samas sektoris toodetava toote tootmist.

92

(93)  Võrdlusalus on kättesaadav aadressil https://www.usgs.gov/centers/national-minerals-information-center/tungsten-statistics-and-information.

93

(94)  Andmed tööjõukulude kohta on kättesaadavad aadressil https://data.tuik.gov.tr/Bulten/DownloadIstatistikselTablo?p=tg4QGRdNcBVDQo/mmOOyD/8g3GlHdKhwM0SMnhh4V/APyz9UrZvk0kK90vktK5jo.

94

(95)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-December-2021-45789.

95

(96)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2.; https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566; https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2021-37459.

96

(97)  https://www3.tcmb.gov.tr/sektor/#/en.

97

(98)  https://www3.tcmb.gov.tr/sektor/#/en.

98

(99)  http://www.ctia.com.cn/en/news/31091.html.

99

(100)  http://www.ctia.com.cn/en/news/32684.html.

100

(101)  Aruande saab osta järgmiselt veebisaidilt: https://www.woodmac.com/reports/metals-roskill-tungsten-outlook-to-2030-528383/.

101

(102)  https://www.itia.info/assets/files/newsletters/ITIA_Newsletter_2018_05.pdf.

102

(103)  Aruande saab osta järgmiselt veebisaidilt: https://www.woodmac.com/reports/metals-roskill-tungsten-outlook-to-2030-528383/.

103

(104)  Volframi volframkarbiidiks teisendamise tegur on 1,065.

104

(105)  https://www.mdpi.com/2075-163X/11/7/701.

105

(106)  https://www.argusmedia.com/en/news/2171663-china-to-maintain-ferroalloys-metals-tariffs-in-2021.

106

(107)  https://www.trademap.org/Index.aspx.

107

(108)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/942 põhjendused 105 ja 108.

108

(109)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/942 põhjendus 161.

109

(110)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/942 põhjendus 183.

110

(111)  Euroopa Komisjon, „Euroopa roheline kokkulepe“, COM(2019) 640 final, 11. detsember 2019.

111

(112)  Esimene kriitilise tähtsusega toorainete loetelu komisjoni teatises „Kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamine“, COM(2011) 25 final, 2. veebruar 2011; teine loetelu komisjoni teatises „ELi jaoks kriitilise tähtsusega toorainete nimekirja läbivaatamine ja tooraineid käsitleva algatuse rakendamine“, COM(2014) 297 final, 26. mai 2014, kolmas loetelu komisjoni teatises „ELi 2017. aasta kriitiliste toorainete loetelu“, COM(2017) 490 final, 13. september 2017 ning neljas loetelu komisjoni teatises „Kriitilise tähtsusega toorainetega seotud vastupanuvõime: teekond suurema julgeoleku ja kestlikkuse poole“, COM(2020) 474 final, 3. september 2020.

112

(113)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse kriitiliste toorainete kindlate ja kestlike tarnete tagamise raamistik ja muudetakse määrusi (EL) nr 168/2013, (EL) 2018/858, (EL) 2018/1724 ja (EL) 2019/1020, COM(2023) 160 final, 16. märts 2023, II lisa 1. jagu.

113

(114)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse kriitiliste toorainete kindlate ja kestlike tarnete tagamise raamistik ja muudetakse määrusi (EL) nr 168/2013, (EL) 2018/858, (EL) 2018/1724 ja (EL) 2019/1020, I lisa 1. jagu.

114

(115)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrus (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (ELT L 130, 19.5.2017, lk 1).

115

(116)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

116

(117)  Osakesed on ebakorrapärased ega voola vabalt erinevalt pressimiseks valmis pulbri osakestest, mis on kera- või graanulikujulised, ühesugused ja vabalt voolavad. Voolavuse puudumist saab mõõta ja kindlaks teha kalibreeritud lehtrit, näiteks HALL'i voolumõõtjat kasutades vastavalt ISO standardile 4490.

117

---

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/96 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/96

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1619,

8. august 2023,

ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) 2021/2117 teatavatest sätetest, et lahendada puu- ja köögiviljasektoris ning veinisektoris ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud eriprobleemid

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 221 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitme liikmesriigi eri piirkondades olid 2023. aasta kevade ilmastikutingimused väga ebasoodsad ning kahjustasid oluliselt puu- ja köögiviljade tootmist. Hispaanias Kataloonia piirkonnas vähenes prognoositud toodang põua tõttu vähemalt 50 %, Itaalias hävitasid Emilia Romagna maakonnas toodangu üleujutused. Põud mõjutas rängalt tootmise taset ja kvaliteeti ka Prantsusmaa ja Portugali piirkondades. |
| --- | --- |

(1)

Mitme liikmesriigi eri piirkondades olid 2023. aasta kevade ilmastikutingimused väga ebasoodsad ning kahjustasid oluliselt puu- ja köögiviljade tootmist. Hispaanias Kataloonia piirkonnas vähenes prognoositud toodang põua tõttu vähemalt 50 %, Itaalias hävitasid Emilia Romagna maakonnas toodangu üleujutused. Põud mõjutas rängalt tootmise taset ja kvaliteeti ka Prantsusmaa ja Portugali piirkondades.

| (2) | Väga ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2023. aasta kevadel on paljudel puu- ja köögiviljasektori tunnustatud tootjaorganisatsioonidel ja tootjaorganisatsioonide liitudel raskusi, et oma heakskiidetud rakenduskavu ellu viia. Mõnda heakskiidetud meedet 2023. aastal ei rakendata ja seetõttu jääb osa rakendusfondide vahendeid kulutamata. Teised tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud muudavad oma rakenduskavu, et võtta meetmeid (näiteks kriisiohjemeetmeid), mille abil väga ebasoodsate ilmastikutingimuste mõjuga puu- ja köögiviljasektoris toime tulla. |
| --- | --- |

(2)

Väga ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2023. aasta kevadel on paljudel puu- ja köögiviljasektori tunnustatud tootjaorganisatsioonidel ja tootjaorganisatsioonide liitudel raskusi, et oma heakskiidetud rakenduskavu ellu viia. Mõnda heakskiidetud meedet 2023. aastal ei rakendata ja seetõttu jääb osa rakendusfondide vahendeid kulutamata. Teised tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud muudavad oma rakenduskavu, et võtta meetmeid (näiteks kriisiohjemeetmeid), mille abil väga ebasoodsate ilmastikutingimuste mõjuga puu- ja köögiviljasektoris toime tulla.

| (3) | Tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud võivad oma heakskiidetud rakenduskavade raames rakendada puu- ja köögiviljasektoris kriisi- ja ennetusmeetmeid, mille eesmärk on suurendada vastupanuvõimet turuhäiretele. Kuid lähtuvalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 neljandast lõigust ei tohi need kriisiennetus- ja -ohjemeetmed moodusta rakenduskava kuludest üle ühe kolmandiku. Selleks et pakkuda kõnealustele tootjaorganisatsioonidele suuremat paindlikkust ja võimaldada neil suunata rakenduskavade vahendid väga ebasoodsate ilmastikutingimustega seotud meetmetest põhjustatud turuhäiretega tegelemisele, ei tohiks osutatud nõuet 2023. aastal kohaldada. Ajutist erandit tuleks kohaldada selliste rakenduskavade suhtes, mille elluviimine jätkub määruse (EL) nr 1308/2013 alusel kohaldatavatel tingimustel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2117 (2) artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktiga c. |
| --- | --- |

(3)

Tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud võivad oma heakskiidetud rakenduskavade raames rakendada puu- ja köögiviljasektoris kriisi- ja ennetusmeetmeid, mille eesmärk on suurendada vastupanuvõimet turuhäiretele. Kuid lähtuvalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 neljandast lõigust ei tohi need kriisiennetus- ja -ohjemeetmed moodusta rakenduskava kuludest üle ühe kolmandiku. Selleks et pakkuda kõnealustele tootjaorganisatsioonidele suuremat paindlikkust ja võimaldada neil suunata rakenduskavade vahendid väga ebasoodsate ilmastikutingimustega seotud meetmetest põhjustatud turuhäiretega tegelemisele, ei tohiks osutatud nõuet 2023. aastal kohaldada. Ajutist erandit tuleks kohaldada selliste rakenduskavade suhtes, mille elluviimine jätkub määruse (EL) nr 1308/2013 alusel kohaldatavatel tingimustel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2117 (2) artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktiga c.

| (4) | Peale selle peavad tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud saama suunata vahendeid, sealhulgas rakendusfondi raames antavat liidu finantsabi ümber meetmetesse, mis on vajalikud, et tulla toime 2023. aasta kevade väga ebasoodsate ilmastikutingimuste tagajärgedega. Selleks et tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud saaksid seda teha, on vaja suurendada 2023. aastal määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 1 sätestatud liidu finantsabi piirmäära 50 %-lt 60 %-le tegelikult kantud kuludest. Ajutist erandit tuleks kohaldada selliste rakenduskavade suhtes, mille elluviimine jätkub määruse (EL) nr 1308/2013 alusel kohaldatavatel tingimustel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktiga c kehtestatud üleminekusätetega. |
| --- | --- |

(4)

Peale selle peavad tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud saama suunata vahendeid, sealhulgas rakendusfondi raames antavat liidu finantsabi ümber meetmetesse, mis on vajalikud, et tulla toime 2023. aasta kevade väga ebasoodsate ilmastikutingimuste tagajärgedega. Selleks et tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud saaksid seda teha, on vaja suurendada 2023. aastal määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikes 1 sätestatud liidu finantsabi piirmäära 50 %-lt 60 %-le tegelikult kantud kuludest. Ajutist erandit tuleks kohaldada selliste rakenduskavade suhtes, mille elluviimine jätkub määruse (EL) nr 1308/2013 alusel kohaldatavatel tingimustel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõike 6 esimese lõigu punktiga c kehtestatud üleminekusätetega.

| (5) | 2023. aasta kevade ebasoodsad ilmastikutingimused mõjutasid rängalt ka liidu veinisektorit, kus liikmesriikide vastavates piirkondades asuvad viinamarjakasvatajad kogesid erakordseid raskusi. Eelkõige takistasid erakorralised ilmastikutingimused viinamarjakasvatajatel teha oma viinamarjaistandustes selliseid tavapäraselt kevadel tehtavaid töid nagu pinnase puhastamine ja ettevalmistamine, uute viinapuude istutamine või pistikute pookimine. Erakordse põua all kannatavates piirkondades ei olnud selline tegevus võimalik, kuna pinnas oli kuiv ja tingimused uusistutuste rajamiseks äärmiselt ebasoodsad, üleujutustes kannatada saanud piirkondades ei olnud viinamarjaistandused veemasside tõttu ligipääsetavad või oli vesi need hävitanud. |
| --- | --- |

(5)

2023. aasta kevade ebasoodsad ilmastikutingimused mõjutasid rängalt ka liidu veinisektorit, kus liikmesriikide vastavates piirkondades asuvad viinamarjakasvatajad kogesid erakordseid raskusi. Eelkõige takistasid erakorralised ilmastikutingimused viinamarjakasvatajatel teha oma viinamarjaistandustes selliseid tavapäraselt kevadel tehtavaid töid nagu pinnase puhastamine ja ettevalmistamine, uute viinapuude istutamine või pistikute pookimine. Erakordse põua all kannatavates piirkondades ei olnud selline tegevus võimalik, kuna pinnas oli kuiv ja tingimused uusistutuste rajamiseks äärmiselt ebasoodsad, üleujutustes kannatada saanud piirkondades ei olnud viinamarjaistandused veemasside tõttu ligipääsetavad või oli vesi need hävitanud.

| (6) | Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 esimeses lõigus on sätestatud, et viinapuude istutuseks antud load, sealhulgas uusistutus- ja taasistutusload kehtivad kolm aastat alates nende väljaandmise kuupäevast. Kõnealuse määruse artikli 68 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et istutusõiguste muutmise järel antavatel lubadel on sama pikk kehtivusaeg kui algselt antud istutusõigustel. Iga väljaantud loa kehtivusaja jooksul valmistavad viinamarjakasvatajad tavaliselt mulla sügisel ette ja varuvad uued viinapuud, et need kevadel kui aasta kõige sobivamal istutusperioodil maha istutada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 esimeses lõigus on sätestatud, et viinapuude istutuseks antud load, sealhulgas uusistutus- ja taasistutusload kehtivad kolm aastat alates nende väljaandmise kuupäevast. Kõnealuse määruse artikli 68 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et istutusõiguste muutmise järel antavatel lubadel on sama pikk kehtivusaeg kui algselt antud istutusõigustel. Iga väljaantud loa kehtivusaja jooksul valmistavad viinamarjakasvatajad tavaliselt mulla sügisel ette ja varuvad uued viinapuud, et need kevadel kui aasta kõige sobivamal istutusperioodil maha istutada.

| (7) | Ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu ei saanud mõjutatud piirkondade viinamarjakasvatajad, kellel olid 2023. aastal kehtivuse kaotavad istutusload, oma lubasid kavandatu kohaselt nende kehtivusaja viimase aasta kevadel kasutada. Kuna on võimatu prognoosida, kui kaua sellised ebasoodsad ilmastikutingimused ja nende tagajärjed kestavad, ei ole kindel, et kõnealused viinamarjakasvatajad saavad oma istutusload ettenähtud kehtivusaja jooksul ära kasutada. Olukorras, kus veinisektoris valitsevad juba niigi ebasoodsad turutingimused, tuleks viinamarjakasvatajatel istutada viinapuud kuumal aastaajal ja seega kasvutsükli vähem sobivas etapis, rasketes tingimustes ja lisakuludega. |
| --- | --- |

(7)

Ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu ei saanud mõjutatud piirkondade viinamarjakasvatajad, kellel olid 2023. aastal kehtivuse kaotavad istutusload, oma lubasid kavandatu kohaselt nende kehtivusaja viimase aasta kevadel kasutada. Kuna on võimatu prognoosida, kui kaua sellised ebasoodsad ilmastikutingimused ja nende tagajärjed kestavad, ei ole kindel, et kõnealused viinamarjakasvatajad saavad oma istutusload ettenähtud kehtivusaja jooksul ära kasutada. Olukorras, kus veinisektoris valitsevad juba niigi ebasoodsad turutingimused, tuleks viinamarjakasvatajatel istutada viinapuud kuumal aastaajal ja seega kasvutsükli vähem sobivas etapis, rasketes tingimustes ja lisakuludega.

| (8) | Eelnevast lähtuvalt ja selleks, et vältida istutusloa kaotamist või istutustingimuste kiiret halvenemist, on vaja viivitamata lubada 2023. aastal lõppevate istutuslubade kehtivuse pikendamist ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondades. Seepärast tuleks kõigis ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondades kasutatavate, 2023. aastal lõppevate lubade kehtivusaega pikendada veel 12 kuu võrra alates nende kehtivusaja lõppemise kuupäevast 2023. aastal ja anda viinamarjakasvatajatele võimalus istutada viinapuid 2024. aastal. |
| --- | --- |

(8)

Eelnevast lähtuvalt ja selleks, et vältida istutusloa kaotamist või istutustingimuste kiiret halvenemist, on vaja viivitamata lubada 2023. aastal lõppevate istutuslubade kehtivuse pikendamist ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondades. Seepärast tuleks kõigis ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondades kasutatavate, 2023. aastal lõppevate lubade kehtivusaega pikendada veel 12 kuu võrra alates nende kehtivusaja lõppemise kuupäevast 2023. aastal ja anda viinamarjakasvatajatele võimalus istutada viinapuid 2024. aastal.

| (9) | Võttes arvesse ettenägematuid raskusi, millega ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondade viinamarjakasvatajad nende olude tõttu kokku puutuvad, tuleks anda viinamarjakasvatajatele, kes ei soovi enam oma viinamarjaistandusala laiendada, võimalus loobuda oma 2023. aastal aeguvast istutusloast, ilma et nende suhtes kohaldataks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 3 osutatud halduskaristust. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse ettenägematuid raskusi, millega ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondade viinamarjakasvatajad nende olude tõttu kokku puutuvad, tuleks anda viinamarjakasvatajatele, kes ei soovi enam oma viinamarjaistandusala laiendada, võimalus loobuda oma 2023. aastal aeguvast istutusloast, ilma et nende suhtes kohaldataks määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõikes 3 osutatud halduskaristust.

| (10) | Viinamarjakasvatajate puhul, kelle uusistutusalad asuvad piirkondades, mida 2023. aasta kevade ebasoodsad ilmastikutingimused tõsiselt kahjustasid, ja kuhu viinapuud istutati enne samaväärse ala väljajuurimist, kasutades liikmesriigi poolt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 2 kohaselt antud taasistutuslubasid, on asjakohane pikendada nelja-aastast tähtaega, mis oli ette nähtud eelmise istutusala väljajuurimiseks, ühe aasta võrra. See võimaldab viinamarjakasvatajatel varasemalt istutusalalt täiendava saagiaasta jooksul kasu saada ja hüvitada nii kahjud uusistutusalal, kuna selline kahju võib lükata edasi uusistutusala kasutamise alguse või tuleb tekkinud kahju tõttu uusistutusalale viinapuud uuesti istutada. Sellest tulenevalt tuleks kohandada ka komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273 (3) artikli 5 teises lõigus sätestatud tähtaega. |
| --- | --- |

(10)

Viinamarjakasvatajate puhul, kelle uusistutusalad asuvad piirkondades, mida 2023. aasta kevade ebasoodsad ilmastikutingimused tõsiselt kahjustasid, ja kuhu viinapuud istutati enne samaväärse ala väljajuurimist, kasutades liikmesriigi poolt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõike 2 kohaselt antud taasistutuslubasid, on asjakohane pikendada nelja-aastast tähtaega, mis oli ette nähtud eelmise istutusala väljajuurimiseks, ühe aasta võrra. See võimaldab viinamarjakasvatajatel varasemalt istutusalalt täiendava saagiaasta jooksul kasu saada ja hüvitada nii kahjud uusistutusalal, kuna selline kahju võib lükata edasi uusistutusala kasutamise alguse või tuleb tekkinud kahju tõttu uusistutusalale viinapuud uuesti istutada. Sellest tulenevalt tuleks kohandada ka komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273 (3) artikli 5 teises lõigus sätestatud tähtaega.

| (11) | Vaja oleks kehtestada üleminekukord selliste kulude jaoks, mis on kantud pärast 2022. aasta detsembrit veinisektori riiklike toetusprogrammide raames, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 40. Määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõikes 7 on selgelt sätestatud, et veinisektori toetusprogrammide kohaldamist jätkatakse kuni 15. oktoobrini 2023. Selleks tuleb määruse (EL) nr 1308/2013 artikleid 39–54 kohaldada ka pärast 31. detsembrit 2022 määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest kantud kulude ja tehtud maksete suhtes, kui tegevused on toimunud enne 16. oktoobrit 2023. Lisaks kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikleid 39–54 jätkuvalt ka enne 16. oktoobrit 2025 määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 46 ja 50 kohaselt rakendatud tegevuste eest kantud kulude ja tehtud maksete suhtes, tingimusel et tegevused on 15. oktoobriks 2023 osaliselt ellu viidud ja kantud kulud moodustavad vähemalt 30 % kavandatud kogukuludest. |
| --- | --- |

(11)

Vaja oleks kehtestada üleminekukord selliste kulude jaoks, mis on kantud pärast 2022. aasta detsembrit veinisektori riiklike toetusprogrammide raames, millele on osutatud määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 40. Määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõikes 7 on selgelt sätestatud, et veinisektori toetusprogrammide kohaldamist jätkatakse kuni 15. oktoobrini 2023. Selleks tuleb määruse (EL) nr 1308/2013 artikleid 39–54 kohaldada ka pärast 31. detsembrit 2022 määruse (EL) nr 1308/2013 kohaselt rakendatud tegevuste eest kantud kulude ja tehtud maksete suhtes, kui tegevused on toimunud enne 16. oktoobrit 2023. Lisaks kohaldatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artikleid 39–54 jätkuvalt ka enne 16. oktoobrit 2025 määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 46 ja 50 kohaselt rakendatud tegevuste eest kantud kulude ja tehtud maksete suhtes, tingimusel et tegevused on 15. oktoobriks 2023 osaliselt ellu viidud ja kantud kulud moodustavad vähemalt 30 % kavandatud kogukuludest.

| (12) | Ootamatute raskuste tõttu, mis viinamarjakasvatajaid pärast 2023. aasta kevade ebasoodsate ilmastikutingimuste tõsiseid tagajärgi tabasid, pole mõned viinamarjakasvatajad suutnud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 kohaseid tegevusi ellu viia ega täita nõuet, mille kohaselt peab 15. oktoobriks 2023 olema kantud vähemalt 30 % kuludest. Seepärast peetakse vajalikuks vähendada 30 % künnist 3 %-ni, mis aitaks tagada, et viinamarjakasvatajaid, kes on alustanud meetme rakendamist, kuid keda ettenägematud ilmastikutingimused on takistanud, ei karistataks tarbetult ja nad saavad jätkata meetme rakendamist, kui olukord seda võimaldab. Seda paindlikkust tuleks kohaldada üksnes selliste viinamarjakasvatajate suhtes, kellel oli taasistutusluba, mis oli mõeldud kasutamiseks 2023. aasta kevadel toimunud ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondades. |
| --- | --- |

(12)

Ootamatute raskuste tõttu, mis viinamarjakasvatajaid pärast 2023. aasta kevade ebasoodsate ilmastikutingimuste tõsiseid tagajärgi tabasid, pole mõned viinamarjakasvatajad suutnud määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 kohaseid tegevusi ellu viia ega täita nõuet, mille kohaselt peab 15. oktoobriks 2023 olema kantud vähemalt 30 % kuludest. Seepärast peetakse vajalikuks vähendada 30 % künnist 3 %-ni, mis aitaks tagada, et viinamarjakasvatajaid, kes on alustanud meetme rakendamist, kuid keda ettenägematud ilmastikutingimused on takistanud, ei karistataks tarbetult ja nad saavad jätkata meetme rakendamist, kui olukord seda võimaldab. Seda paindlikkust tuleks kohaldada üksnes selliste viinamarjakasvatajate suhtes, kellel oli taasistutusluba, mis oli mõeldud kasutamiseks 2023. aasta kevadel toimunud ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondades.

| (13) | Üldine olukord kujutab endast määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses konkreetset probleemi, mida ei ole lihtne lahendada kõnealuse määruse artiklite 219 või 220 kohaselt võetavate meetmetega. Olukord ei ole otseselt seotud olemasoleva kindlaks tehtud kordumatu turuhäirega või selle tekkimise ohuga. Samuti ei ole see seotud meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inim-, looma- või taimeterviseriskide tõttu. |
| --- | --- |

(13)

Üldine olukord kujutab endast määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 221 tähenduses konkreetset probleemi, mida ei ole lihtne lahendada kõnealuse määruse artiklite 219 või 220 kohaselt võetavate meetmetega. Olukord ei ole otseselt seotud olemasoleva kindlaks tehtud kordumatu turuhäirega või selle tekkimise ohuga. Samuti ei ole see seotud meetmetega, millega võideldakse loomahaiguste leviku vastu või tarbijate usalduse kaotuse vastu inim-, looma- või taimeterviseriskide tõttu.

| (14) | Võttes arvesse 2023. aasta kevade väga ebasoodsate ilmastikutingimuste enneolematut iseloomu, on vaja neid raskusi leevendada ja teha erandid määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) 2021/2117 teatavatest sätetest, kuid üksnes rangelt vajalikul määral. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse 2023. aasta kevade väga ebasoodsate ilmastikutingimuste enneolematut iseloomu, on vaja neid raskusi leevendada ja teha erandid määruste (EL) nr 1308/2013 ja (EL) 2021/2117 teatavatest sätetest, kuid üksnes rangelt vajalikul määral.

| (15) | Lähtuvalt vajadusest võtta viivitamatuid meetmeid, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(15)

Lähtuvalt vajadusest võtta viivitamatuid meetmeid, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (16) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajutised erandid määrusest (EL) nr 1308/2013 seoses puu- ja köögiviljaga

1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 33 lõike 3 neljandast lõigust ei kohaldata 2023. aastal rakenduskava kriisiennetamise ja -ohjamise meetmete kulude puhul kõnealuses sättes viidatud ühe kolmandiku piirmäära liikmesriikide poolt kindlaksmääratavate alade suhtes, mida mõjutasid 2023. aasta kevadel esinenud ebasoodsad ilmastikutingimused.

2.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 34 lõikest 1 ei tohi kõnealuse sätte kohane rakendusfondi kantav liidu finantsabi, mida eraldatakse 2023. aastal tootjaorganisatsioonidele või tootjaorganisatsioonide liitudele, mida mõjutasid 2023. aasta kevade ebasoodsad ilmastikutingimused ja mille liikmesriigid peavad kindlaks määrama, ületada rakendusfondidesse kantavat liidu rahalise panuse summat, mille liikmesriigid on 2023. aastaks heaks kiitnud, ning see summa ei tohi ületada 60 % tegelikult kantud kuludest.

Artikkel 2

Ajutised erandid määrusest (EL) nr 1308/2013 seoses veiniga

1.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 esimese lõigu esimesest lausest ja artikli 68 lõike 2 esimese lõigu esimesest lausest peavad kõnealuse määruse artiklite 62, 64, 66 ja 68 kohaselt antud istutusload, mis aeguvad 2023. aastal ja mida kasutatakse piirkondades, mida mõjutasid 2023. aasta kevade ebasoodsad ilmastikutingimused, aeguma alles 12 kuu möödumisel nende esialgsest kehtivusaja lõppemisest.

2.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 62 lõike 3 esimese lõigu teisest lausest ei kohaldata halduskaristusi selliste viinamarjakasvatajate suhtes, kellel on istutusload, mis kaotavad kehtivuse 2023. aastal ja mida kasutatakse piirkondades, mis on mõjutatud 2023. aasta kevade ebasoodsatest ilmastikutingimustest, tingimusel et viinamarjakasvatajad teatavad pädevatele asutustele 31. detsembriks 2023, et nad ei kavatse oma luba kasutada ega soovi käesoleva artikli lõikega 1 ette nähtud kehtivusaja pikendamist.

3.   Erandina määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 66 lõikest 2 võivad liikmesriigid pikendada väljajuurimise tähtaega kuni viienda aasta lõpuni alates uute viinapuude istutamise kuupäevast, kui 2023. aasta kevade ebasoodsad ilmastikutingimused on uusistutusala nii rängalt mõjutanud, et selle kasutamise algus lükatakse edasi või tuleb sinna viinapuud uuesti istutada.

Kahe kuu jooksul alates väljajuurimise tähtaja pikendamise taotluse esitamisest teavitavad liikmesriigid taotlejat taotluse heakskiitmisest või tagasilükkamisest. Taotluse tagasilükkamise korral teatavad liikmesriigid taotlejale tagasilükkamise põhjused.

Kui viinamarjakasvataja ei ole pikendatud tähtaja lõpuks viinapuid välja juurinud, kohaldatakse delegeeritud määruse (EL) 2018/273 artikli 5 teist lõiku.

Viinamarjakasvatajad, kelle suhtes kohaldatakse tähtaja pikendamist, ei vasta kuni pikendatud tähtaja lõpuni määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 47 osutatud rohelise korje toetuse saamise tingimustele ei uusistutusalal ega alal, mis on kavas välja juurida.

Artikkel 3

Ajutised erandid määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõike 7 punktis b sätestatud üleminekusätetest seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 39–52 kohaldamisega

Erandina määruse (EL) 2021/2117 artikli 5 lõike 7 punktist b jätkatakse määruse (EL) nr 1308/2013 artiklite 39–54 kohaldamist pärast 31. detsembrit 2022 selliste kulude ja maksete puhul, mis on tehtud seoses määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 46 kohaselt enne 16. oktoobrit 2025 elluviidud tegevustega, tingimusel et:

| a) | 15. oktoobriks 2023 on sellised tegevused osaliselt ellu viidud ja kantud kulud moodustavad vähemalt 3 % kavandatud kogukuludest ning |
| --- | --- |

a)

15. oktoobriks 2023 on sellised tegevused osaliselt ellu viidud ja kantud kulud moodustavad vähemalt 3 % kavandatud kogukuludest ning

| b) | sellised tegevused viiakse täielikult ellu 15. oktoobriks 2025. |
| --- | --- |

b)

sellised tegevused viiakse täielikult ellu 15. oktoobriks 2025.

Liikmesriigid tagavad, et erandit kohaldatakse üksnes selliste viinamarjakasvatajate suhtes, kellel on taasistutusluba, mis on ette nähtud kasutamiseks 2023. aasta kevade ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud piirkondades.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse kuni 9. augustini 2024.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2117, millega muudetakse määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus, määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinitoodete määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning määrust (EL) nr 228/2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (ELT L 435, 6.12.2021, lk 262).

2

(3)  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/273, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuseks antavate lubade süsteemi, istandusregistri, saatedokumentide ja sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, kohustuslike deklaratsioonide, teavituste ja teabe avaldamise osas, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 asjakohase kontrolli ja karistuste osas ning millega muudetakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 555/2008, (EÜ) nr 606/2009 ja (EÜ) nr 607/2009 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2009 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560 (ELT L 58, 28.2.2018, lk 1).

3

---

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/101 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/101

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1620,

8. august 2023,

ajutiste erakorraliste meetmete kohta, millega tehakse 2023. aastal erand Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 teatavatest sätetest, et lahendada puu- ja köögiviljasektoris ebasoodsatest ilmastikutingimustest põhjustatud eriprobleemid ning võtta nendega seotud meetmed

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013, (1) eriti selle artikli 148 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mitme liikmesriigi piirkondades sai 2023. aasta kevade väga ebasoodsate ilmastikunähtuste tõttu puu- ja köögiviljade tootmine märkimisväärselt kahjustada ning see mõjutab nii toodangu mahtu kui ka kvaliteeti, suurenenud on II klassi toodete osakaal ning kvaliteedierinevustel põhinev hinnakujundus on tasakaalustamata. Hispaanias Kataloonia piirkonnas vähenes prognoositud toodang põua tõttu vähemalt 50 %, Itaalias hävitasid Emilia Romagna maakonnas toodangu üleujutused. Põud mõjutas rängalt tootmist ja selle kvaliteeti ka Prantsusmaa ja Portugali piirkondades. |
| --- | --- |

(1)

Mitme liikmesriigi piirkondades sai 2023. aasta kevade väga ebasoodsate ilmastikunähtuste tõttu puu- ja köögiviljade tootmine märkimisväärselt kahjustada ning see mõjutab nii toodangu mahtu kui ka kvaliteeti, suurenenud on II klassi toodete osakaal ning kvaliteedierinevustel põhinev hinnakujundus on tasakaalustamata. Hispaanias Kataloonia piirkonnas vähenes prognoositud toodang põua tõttu vähemalt 50 %, Itaalias hävitasid Emilia Romagna maakonnas toodangu üleujutused. Põud mõjutas rängalt tootmist ja selle kvaliteeti ka Prantsusmaa ja Portugali piirkondades.

| (2) | Väga ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2023. aasta kevadel on paljudel puu- ja köögiviljasektori tunnustatud tootjaorganisatsioonidel ja tootjaorganisatsioonide liitudel raskusi, et oma heakskiidetud rakenduskavu ellu viia. Mõnda heakskiidetud meedet 2023. aastal ei rakendata ja seetõttu jääb osa rakendusfondide vahendeid kulutamata. Teised tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud muudavad oma rakenduskavu, et võtta meetmeid (näiteks kriisiohjemeetmeid), mille abil väga ebasoodsate ilmastikutingimuste mõjuga puu- ja köögiviljasektoris toime tulla. |
| --- | --- |

(2)

Väga ebasoodsate ilmastikutingimuste tõttu 2023. aasta kevadel on paljudel puu- ja köögiviljasektori tunnustatud tootjaorganisatsioonidel ja tootjaorganisatsioonide liitudel raskusi, et oma heakskiidetud rakenduskavu ellu viia. Mõnda heakskiidetud meedet 2023. aastal ei rakendata ja seetõttu jääb osa rakendusfondide vahendeid kulutamata. Teised tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud muudavad oma rakenduskavu, et võtta meetmeid (näiteks kriisiohjemeetmeid), mille abil väga ebasoodsate ilmastikutingimuste mõjuga puu- ja köögiviljasektoris toime tulla.

| (3) | Tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud võivad oma heakskiidetud rakenduskavade raames rakendada puu- ja köögiviljasektoris sekkumisi kriisiennetus- ja -ohjemeetmete eesmärkide saavutamiseks nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 47 lõike 2 punktides f, g ja h ja mille eesmärk on suurendada vastupanuvõimet turuhäiretele. |
| --- | --- |

(3)

Tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud võivad oma heakskiidetud rakenduskavade raames rakendada puu- ja köögiviljasektoris sekkumisi kriisiennetus- ja -ohjemeetmete eesmärkide saavutamiseks nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 47 lõike 2 punktides f, g ja h ja mille eesmärk on suurendada vastupanuvõimet turuhäiretele.

| (4) | Kuid lähtuvalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 50 lõike 7 esimese lõigu punktist d ei tohi sellised sekkumised moodusta rakenduskava kuludest üle ühe kolmandiku. Selleks et tagada 2023. aasta kevade väga ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud tootjaorganisatsioonide jaoks suurem paindlikkus ja võimaldada neil suunata rakenduskavade vahendid selliste sündmuste tagajärgedega tegelemiseks, ei tuleks seda reeglit 2023. aastal kohaldada. |
| --- | --- |

(4)

Kuid lähtuvalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 50 lõike 7 esimese lõigu punktist d ei tohi sellised sekkumised moodusta rakenduskava kuludest üle ühe kolmandiku. Selleks et tagada 2023. aasta kevade väga ebasoodsatest ilmastikutingimustest mõjutatud tootjaorganisatsioonide jaoks suurem paindlikkus ja võimaldada neil suunata rakenduskavade vahendid selliste sündmuste tagajärgedega tegelemiseks, ei tuleks seda reeglit 2023. aastal kohaldada.

| (5) | Tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud peavad saama suunata vahendeid, sealhulgas rakendusfondi raames antavat liidu finantsabi sekkumistesse, mis on vajalikud, et tulla toime 2023. aasta kevade väga ebasoodsate ilmastikutingimuste tagajärgedega. Selleks et tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud saaksid seda teha, on vaja suurendada 2023. aastal määruse (EL) 2021/2115 artikli 52 lõikes 1 sätestatud liidu finantsabi piirmäära 50 %-lt 60 %-le tegelikult kantud kuludest. |
| --- | --- |

(5)

Tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud peavad saama suunata vahendeid, sealhulgas rakendusfondi raames antavat liidu finantsabi sekkumistesse, mis on vajalikud, et tulla toime 2023. aasta kevade väga ebasoodsate ilmastikutingimuste tagajärgedega. Selleks et tunnustatud tootjaorganisatsioonid ja tootjaorganisatsioonide liidud saaksid seda teha, on vaja suurendada 2023. aastal määruse (EL) 2021/2115 artikli 52 lõikes 1 sätestatud liidu finantsabi piirmäära 50 %-lt 60 %-le tegelikult kantud kuludest.

| (6) | Võttes arvesse 2023. aasta kevade ebasoodsate ilmastikutingimuste enneolematut iseloomu, on vaja neid raskusi leevendada ja teha erand puu- ja köögiviljasektoris sekkumiste puhul kohaldatavatest delegeeritud määruse (EL) 2021/2115 teatavatest sätetest üksnes sellises ulatuses, mis on hädavajalik ja üksnes aastal 2023. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse 2023. aasta kevade ebasoodsate ilmastikutingimuste enneolematut iseloomu, on vaja neid raskusi leevendada ja teha erand puu- ja köögiviljasektoris sekkumiste puhul kohaldatavatest delegeeritud määruse (EL) 2021/2115 teatavatest sätetest üksnes sellises ulatuses, mis on hädavajalik ja üksnes aastal 2023.

| (7) | Lähtuvalt vajadusest võtta viivitamatuid meetmeid, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(7)

Lähtuvalt vajadusest võtta viivitamatuid meetmeid, peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajutised erandid määrusest (EL) 2021/2115 seoses puu- ja köögiviljaga

1.   Erandina määruse (EL) 2021/2115 artikli 50 lõike 7 esimese lõigu punktist d ei kohaldata kõnealuse sättega kehtestatud ühe kolmandiku piirmäära kogukuludest sekkumistele, mis kuuluvad kõnealuse määruse artikli 47 lõike 2 punktides f, g ja h osutatud sekkumisliikidesse, 2023. aastal liikmesriikide poolt kindlaksmääratavate alade suhtes, mida mõjutasid 2023. aasta kevadel esinenud ebasoodsad ilmastikutingimused.

2.   Erandina määruse (EL) 2021/2115 artikli 52 lõikest 1 ei tohi rakendusfondi kantav liidu finantsabi, mida eraldatakse 2023. aastal tootjaorganisatsioonidele või tootjaorganisatsioonide liitudele, mida mõjutasid 2023. aasta kevade ebasoodsad ilmastikutingimused ja mille liikmesriigid peavad kindlaks määrama, ületada rakendusfondidesse kantavat liidu rahalise panuse summat, mille liikmesriigid on 2023. aastaks heaks kiitnud, ning see summa ei tohi ületada 60 % tegelikult kantud kuludest.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. august 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 435, 6.12.2021, lk 1.

1

---

OTSUSED

| 9.8.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 199/103 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 199/103

---

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELISE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPINGU ARTIKLI 8 LÕIKE 1 PUNKTIGA R LOODUD ERIKOMITEE OTSUS nr 1/2023,

19. juuni 2023,

millega kehtestatakse vastastikuse abi taotluste tüüpvorm [2023/1621]

ÕIGUSKAITSE JA ÕIGUSALASE KOOSTÖÖ ERIKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) (1), eriti selle artikli 635 lõiget 1,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Võetakse vastu kaubandus- ja koostöölepingu 50. lisa, millega kehtestatakse kriminaalasjades vastastikuse abi taotlemiseks esitatav tüüpvorm, nagu see on esitatud käesoleva otsuse liites.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

Brüssel, 19. juuni 2023

Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee nimel

kaaseesistujad

Chris JONES

Bruno GENCARELLI

Stephen CURZON

---

(1)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

1

---

LISA

VASTASTIKUSE ABI TAOTLUS KRIMINAALASJADES

Seda vormi kasutavad pädevad asutused, kellel on Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu alusel kohustus seda kasutada.

Kooskõlas kehtivate andmekaitsenõuetega peab esitatav teave olema asjakohane ega tohi minna kaugemale sellest, mis on taotluse täitmiseks vajalik.

| A JAGU
  Viitenumber: ...
  Taotlev riik: ...
  Taotlev asutus: ...
  Täitev riik: ...
  Täitev asutus (kui see on teada): ... |
| --- |
| B JAGU. Kiireloomulisus
  Palun märkige, kas asi on kiireloomuline järgmisel põhjusel:






  ☐ | esineb tõendite varjamise või hävitamise oht |

A JAGU

Viitenumber: ...

Taotlev riik: ...

Taotlev asutus: ...

Täitev riik: ...

Täitev asutus (kui see on teada): ...

B JAGU. Kiireloomulisus

Palun märkige, kas asi on kiireloomuline järgmisel põhjusel:

☐

esineb tõendite varjamise või hävitamise oht

| ☐ | kohtuliku arutamise päev on kohe kätte jõudmas |
| --- | --- |

☐

kohtuliku arutamise päev on kohe kätte jõudmas

| ☐ | isik on vahi all |
| --- | --- |

☐

isik on vahi all

| ☐ | aegumistähtaeg hakkab lõppema |
| --- | --- |

☐

aegumistähtaeg hakkab lõppema

| ☐ | muu põhjus |
| --- | --- |

☐

muu põhjus

Täpsustage:

...

Taotluse täitmise tähtajad on sätestatud kaubandus- ja koostöölepingu artiklis 640. Kui taotlus on kiireloomuline ja/või nõuab meetmete võtmist konkreetseks kuupäevaks / konkreetsel kuupäeval, täpsustage ja selgitage selle põhjust: ...

...

C JAGU. Konfidentsiaalsus

| ☐ | Taotlus on konfidentsiaalne
  Esitage võimaluse korral lisateavet:...
  ... |
| --- | --- |

☐

Taotlus on konfidentsiaalne

Esitage võimaluse korral lisateavet:...

...

D JAGU. Seos varasemate või samal ajal esitatud abitaotlustega

Asjakohasel juhul märkige, milliseid meetmeid on käimasoleva menetluse või seotud menetluste käigus võetud, et koguda tõendeid muude kanalite kaudu. Palun märkige, kas käesolev vastastikuse abi taotlus täiendab mõnda varasemat või samaaegset abitaotlust, mis on esitatud kas täitvale riigile või mõnele muule riigile.

| ☐ | Eelnev koostöö õiguskaitseasutuste, prokuröride või muude ametiasutuste või -isikutega
  Esitage andmed taotleva riigi eelnevate kontaktide kohta, sealhulgas asjaomase riigi nimi, asutus, millega ühendust võeti, ning asjakohased kontaktandmed ja viitenumbrid: ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Eelnev koostöö õiguskaitseasutuste, prokuröride või muude ametiasutuste või -isikutega

Esitage andmed taotleva riigi eelnevate kontaktide kohta, sealhulgas asjaomase riigi nimi, asutus, millega ühendust võeti, ning asjakohased kontaktandmed ja viitenumbrid: ...

...

...

| ☐ | Seotud varasem või samal ajal esitatud vastastikuse abi taotlus või Euroopa uurimismäärus
  Esitage teave, mis on vajalik teiste taotluste kindlakstegemiseks, sealhulgas riigi nimi, asutus, kellele taotlus edastati, taotluse kuupäev ning taotleva ja täitva asutuse antud viitenumbrid: ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Seotud varasem või samal ajal esitatud vastastikuse abi taotlus või Euroopa uurimismäärus

Esitage teave, mis on vajalik teiste taotluste kindlakstegemiseks, sealhulgas riigi nimi, asutus, kellele taotlus edastati, taotluse kuupäev ning taotleva ja täitva asutuse antud viitenumbrid: ...

...

...

| ☐ | Muu
  Kui see on asjakohane, esitage teise abitaotlusega seotud teave:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

☐

Muu

Kui see on asjakohane, esitage teise abitaotlusega seotud teave:

...

...

...

E JAGU. Taotluse põhjused

| 1. | Süüteo (süütegude) liigitus
  Selleks et taotlus saadetaks pädevale asutusele, selgitage palun, milline on taotluse aluseks oleva süüteo (süütegude) laad ja õiguslik kvalifikatsioon: ....
  .....
  ...
  Märkige ette nähtud maksimaalne karistus ja aegumistähtaeg ning lisage võimaluse korral õigusnormi/seaduse tekst, sealhulgas asjakohased sätted karistuste kohta:
  ...
  ... |
| --- | --- |

1.

Süüteo (süütegude) liigitus

Selleks et taotlus saadetaks pädevale asutusele, selgitage palun, milline on taotluse aluseks oleva süüteo (süütegude) laad ja õiguslik kvalifikatsioon: ....

.....

...

Märkige ette nähtud maksimaalne karistus ja aegumistähtaeg ning lisage võimaluse korral õigusnormi/seaduse tekst, sealhulgas asjakohased sätted karistuste kohta:

...

...

| 2. | Asjaolude kokkuvõte
  Taotluse aluseks oleva süüteo (süütegude) kirjeldus ja kokkuvõte selle (nende) asjaoludest:...
  ...
  ...
  Menetlusdokumentide ja kohtuotsuste kättetoimetamise taotluse korral esitage kättetoimetatava(te) dokumendi (dokumentide) ja/või otsuse (otsuste) lühikokkuvõte, kui see ei ole täitva riigi keeles kättesaadav:
  ...
  ...
  Muu taotluse korral kirjeldage, kuidas taotletavad tõendid/meetmed võivad aidata süütegu(sid) uurida ja selle (nende) eest vastutusele võtta: ...
  ...
  Uurimise/menetluse etapp:






  ☐ | uurimine |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaolude kokkuvõte

Taotluse aluseks oleva süüteo (süütegude) kirjeldus ja kokkuvõte selle (nende) asjaoludest:...

...

...

Menetlusdokumentide ja kohtuotsuste kättetoimetamise taotluse korral esitage kättetoimetatava(te) dokumendi (dokumentide) ja/või otsuse (otsuste) lühikokkuvõte, kui see ei ole täitva riigi keeles kättesaadav:

...

...

Muu taotluse korral kirjeldage, kuidas taotletavad tõendid/meetmed võivad aidata süütegu(sid) uurida ja selle (nende) eest vastutusele võtta: ...

...

Uurimise/menetluse etapp:

☐

uurimine

| ☐ | süüdistuse esitamine |
| --- | --- |

☐

süüdistuse esitamine

| ☐ | kohtulik arutamine |
| --- | --- |

☐

kohtulik arutamine

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

...

...

Tõendite kogumisega seotud võimalike riskide kirjeldus:...

...

...

Võimaluse korral muu teave, mida taotlev riik peab täitva asutuse jaoks abitaotluse täitmisel kasulikuks: ...

...

...

| 3. | Kas asjaomane süütegu kujutab endast kaubandus- ja koostöölepingu artikli 640 lõikes 6 osutatud liikluseeskirjade rikkumist:






  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

3.

Kas asjaomane süütegu kujutab endast kaubandus- ja koostöölepingu artikli 640 lõikes 6 osutatud liikluseeskirjade rikkumist:

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 4. | Taotlusega seotud menetluse laad:






  ☐ | menetlus, mida toimetatakse seoses süüteoga, mille eest karistamine kuulub abitaotluse esitamise ajal taotleva riigi õigusasutuste pädevusse |
| --- | --- | --- |

4.

Taotlusega seotud menetluse laad:

☐

menetlus, mida toimetatakse seoses süüteoga, mille eest karistamine kuulub abitaotluse esitamise ajal taotleva riigi õigusasutuste pädevusse

| ☐ | menetlus, mida toimetavad haldusasutused seoses taotleva või täitva riigi õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teoga, kui selle käigus tehtud otsuse põhjal võib alustada menetlust eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus |
| --- | --- |

☐

menetlus, mida toimetavad haldusasutused seoses taotleva või täitva riigi õiguse kohaselt õiguserikkumisena karistatava teoga, kui selle käigus tehtud otsuse põhjal võib alustada menetlust eelkõige kriminaalasjades pädevas kohtus

F JAGU. Asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute andmed

Esitage üksnes teave, mis on asjakohane ega lähe käesoleva taotluse jaoks vajalikust kaugemale. Kui tegemist on rohkem kui ühe isikuga, esitage teave iga isiku kohta.

| 1. | Märkige kogu teave, mis on teada isiku(te) kohta, keda meede puudutab






  i) | Füüsiline isik (füüsilised isikud) |
| --- | --- | --- |

1.

Märkige kogu teave, mis on teada isiku(te) kohta, keda meede puudutab

i)

Füüsiline isik (füüsilised isikud)

Nimi: ...

Eesnimi (-nimed): ...

Asjakohasel juhul muu nimi (muud nimed): ...

Asjakohasel juhul varjunimed: ...

Sugu: ...

Kodakondsus: ...

Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber: ...

Võimaluse korral isikut tõendava dokumendi (tõendavate dokumentide) (ID-kaart, pass) liik ja number:

...

Sünniaeg:...

Sünnikoht:...

Elukoht ja/või teadaolev aadress; kui aadress ei ole teada, siis märkige viimane teadaolev aadress:

...

Töökoht (sealhulgas kontaktandmed):...

Muud kontaktandmed (e-post, telefoninumber): ...

Keel(ed), mida isik mõistab: ...

Palun kirjeldage, milline on asjaomase isiku roll menetluses:

| ☐ | kahtlustatav või süüdistatav |
| --- | --- |

☐

kahtlustatav või süüdistatav

| ☐ | kannatanu |
| --- | --- |

☐

kannatanu

| ☐ | tunnistaja |
| --- | --- |

☐

tunnistaja

| ☐ | ekspert |
| --- | --- |

☐

ekspert

| ☐ | kolmas isik |
| --- | --- |

☐

kolmas isik

muu (täpsustage): ...

| ii) | Juriidiline isik (juriidilised isikud) |
| --- | --- |

ii)

Juriidiline isik (juriidilised isikud)

Nimi:...

Juriidilise isiku õiguslik vorm:...

Asjakohasel juhul lühinimi, tavanimi või ärinimi:

...

Registreeritud asukoht/tegevuskoht:...

Registreerimisnumber:...

Juriidilise isiku aadress:...

Muud kontaktandmed (e-post, telefoninumber): ...

Juriidilise isiku esindaja nimi:...

Palun kirjeldage, milline on asjaomase isiku roll menetluses:

| ☐ | kahtlustatav või süüdistatav |
| --- | --- |

☐

kahtlustatav või süüdistatav

| ☐ | kannatanu |
| --- | --- |

☐

kannatanu

| ☐ | tunnistaja |
| --- | --- |

☐

tunnistaja

| ☐ | ekspert |
| --- | --- |

☐

ekspert

| ☐ | kolmas isik |
| --- | --- |

☐

kolmas isik

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

| 2. | Muu asjakohane teave:
  ...
  ...... |
| --- | --- |

2.

Muu asjakohane teave:

...

......

G JAGU. Taotletav meede

| 1. | Palun täpsustage, millist meedet taotlete:






  ☐ | läbiotsimine ja konfiskeerimine (selle valiku korral tuleb täita H1 jagu) |
| --- | --- | --- |

1.

Palun täpsustage, millist meedet taotlete:

☐

läbiotsimine ja konfiskeerimine (selle valiku korral tuleb täita H1 jagu)

| ☐ | dokumentide ja/või äridokumentide edastamine |
| --- | --- |

☐

dokumentide ja/või äridokumentide edastamine

| ☐ | pangalt või muult finantsasutuselt pärit teabe edastamine (selle valiku korral tuleb täita H2 jagu) |
| --- | --- |

☐

pangalt või muult finantsasutuselt pärit teabe edastamine (selle valiku korral tuleb täita H2 jagu)

| ☐ | menetlusdokumentide ja kohtuotsuste kättetoimetamine taotlust täitva riigi abiga |
| --- | --- |

☐

menetlusdokumentide ja kohtuotsuste kättetoimetamine taotlust täitva riigi abiga

| ☐ | sellise teabe või selliste tõendite edastamine, mis on juba taotlust täitva riigi valduses |
| --- | --- |

☐

sellise teabe või selliste tõendite edastamine, mis on juba taotlust täitva riigi valduses

| ☐ | politsei- või õigusasutuse andmebaasides hoitava teabe edastamine |
| --- | --- |

☐

politsei- või õigusasutuse andmebaasides hoitava teabe edastamine

| ☐ | ütlused ja ülekuulamised (selle valiku korral tuleb täita F jagu (asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute andmed) ja I jagu (täitmiseks vajalikud formaalsused ja menetlused)):






  ☐ | tunnistaja |
| --- | --- | --- |

☐

ütlused ja ülekuulamised (selle valiku korral tuleb täita F jagu (asjaomaste füüsiliste või juriidiliste isikute andmed) ja I jagu (täitmiseks vajalikud formaalsused ja menetlused)):

☐

tunnistaja

| ☐ | ekspert |
| --- | --- |

☐

ekspert

| ☐ | kahtlustatav või süüdistatav |
| --- | --- |

☐

kahtlustatav või süüdistatav

| ☐ | kannatanu |
| --- | --- |

☐

kannatanu

| ☐ | kolmas isik |
| --- | --- |

☐

kolmas isik

| ☐ | ülekuulamine videokonverentsi või telefonikonverentsi teel või muu audiovisuaalse edastamisvahendi abil (selle valiku korral tuleb täita H4 jagu):






  ☐ | tunnistaja |
| --- | --- | --- |

☐

ülekuulamine videokonverentsi või telefonikonverentsi teel või muu audiovisuaalse edastamisvahendi abil (selle valiku korral tuleb täita H4 jagu):

☐

tunnistaja

| ☐ | ekspert |
| --- | --- |

☐

ekspert

| ☐ | kahtlustatav või süüdistatav |
| --- | --- |

☐

kahtlustatav või süüdistatav

| ☐ | kannatanu |
| --- | --- |

☐

kannatanu

| ☐ | kolmas isik |
| --- | --- |

☐

kolmas isik

| ☐ | abonendi-/olemi andmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu) |
| --- | --- |

☐

abonendi-/olemi andmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu)

| ☐ | andmeliiklusandmete / sündmuseid käsitlevate (sealhulgas asukoha-) andmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu) |
| --- | --- |

☐

andmeliiklusandmete / sündmuseid käsitlevate (sealhulgas asukoha-) andmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu)

| ☐ | sisuandmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu) |
| --- | --- |

☐

sisuandmete edastamine (selle valiku korral tuleb täita H3 jagu)

| ☐ | uurimismeede, mis eeldab tõendite kogumist reaalajas, pidevalt ja konkreetse aja jooksul:






  ☐ | pangatoimingute ja muude finantstehingute jälgimine |
| --- | --- | --- |

☐

uurimismeede, mis eeldab tõendite kogumist reaalajas, pidevalt ja konkreetse aja jooksul:

☐

pangatoimingute ja muude finantstehingute jälgimine

| ☐ | kontrollialused saadetised |
| --- | --- |

☐

kontrollialused saadetised

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

| ☐ | ajutine meede (ajutised meetmed) tõendite säilitamiseks, et jäädvustada konkreetne olukord või kaitsta ohustatud õiguslikke huve (selle valiku korral tuleb täita H5 jagu) |
| --- | --- |

☐

ajutine meede (ajutised meetmed) tõendite säilitamiseks, et jäädvustada konkreetne olukord või kaitsta ohustatud õiguslikke huve (selle valiku korral tuleb täita H5 jagu)

| ☐ | vahistatud isiku ajutine üleviimine taotlevasse riiki (selle valiku korral tuleb täita H6 jagu) |
| --- | --- |

☐

vahistatud isiku ajutine üleviimine taotlevasse riiki (selle valiku korral tuleb täita H6 jagu)

| ☐ | vahistatud isiku ajutine üleviimine taotlust täitvasse riiki (selle valiku korral tuleb täita H6 jagu) |
| --- | --- |

☐

vahistatud isiku ajutine üleviimine taotlust täitvasse riiki (selle valiku korral tuleb täita H6 jagu)

| ☐ | varjatud uurimine (selle valiku korral tuleb täita H7 jagu) |
| --- | --- |

☐

varjatud uurimine (selle valiku korral tuleb täita H7 jagu)

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

...

...

| 2. | Kirjeldage taotletavat abi ja märkige ära tõendite asukohad või arvatavad asukohad, kui need on teada, ning esitage kogu meetme rakendamiseks vajalik teave. Konkreetsete formaalsuste või menetluste järgimise taotlemiseks täitke I jagu: ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Kirjeldage taotletavat abi ja märkige ära tõendite asukohad või arvatavad asukohad, kui need on teada, ning esitage kogu meetme rakendamiseks vajalik teave. Konkreetsete formaalsuste või menetluste järgimise taotlemiseks täitke I jagu: ...

...

...

...

H JAGU. Lisanõuded teatavate meetmete korral

Täitke taotletava(te) uurimismeetme(te)ga seotud jaod

| H1 JAGU. Läbiotsimine ja konfiskeerimine
  Läbiotsimisega seotud füüsiline või juriidiline isik. Kui tegemist on rohkem kui ühe isikuga, esitage teave iga isiku kohta:
  ...
  ...
  Läbiotsitavad ruumid. Palun esitage üksikasjad selle kohta, kuidas isik on ruumidega seotud. Kui tegemist on rohkem kui ühe isikuga, esitage teave iga isiku kohta: ...
  ...
  ...
  Milliseid tõendeid otsitakse? Kirjeldage võimalikult üksikasjalikult materjali, mida soovite otsida: ...
  ...
  ...
  Miks te usute, et tõendid leitakse tõenäoliselt eespool nimetatud kohas, ning miks need on uurimise seisukohast asjakohased ja olulise väärtusega: ...
  ...
  ...
  Kas on võimalik, et leitakse kutsesaladuse alla kuuluvat materjali? Kui on, siis palun täpsustage:
  ...
  ...
  ...
  Kas läbiotsimise juures peab viibima mõni taotleva riigi ametnik? (Kui peab, siis esitage üksikasjad I jaos):






  ☐ | jah |
| --- | --- |

H1 JAGU. Läbiotsimine ja konfiskeerimine

Läbiotsimisega seotud füüsiline või juriidiline isik. Kui tegemist on rohkem kui ühe isikuga, esitage teave iga isiku kohta:

...

...

Läbiotsitavad ruumid. Palun esitage üksikasjad selle kohta, kuidas isik on ruumidega seotud. Kui tegemist on rohkem kui ühe isikuga, esitage teave iga isiku kohta: ...

...

...

Milliseid tõendeid otsitakse? Kirjeldage võimalikult üksikasjalikult materjali, mida soovite otsida: ...

...

...

Miks te usute, et tõendid leitakse tõenäoliselt eespool nimetatud kohas, ning miks need on uurimise seisukohast asjakohased ja olulise väärtusega: ...

...

...

Kas on võimalik, et leitakse kutsesaladuse alla kuuluvat materjali? Kui on, siis palun täpsustage:

...

...

...

Kas läbiotsimise juures peab viibima mõni taotleva riigi ametnik? (Kui peab, siis esitage üksikasjad I jaos):

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Teadaolevad andmed teistes riikides toimetatavate uurimiste kohta, millel võib olla mõju käesolevale läbiotsimis- ja konfiskeerimistaotlusele: ...

...

...

Esitage läbiotsimise ja konfiskeerimisega seotud muu asjakohane teave:

.....

| H2 JAGU. Teave pangakontode või muude finantskontode kohta
  Kui tegemist on rohkem kui ühe kontoga, esitage teave iga konto kohta.
  Palun täpsustage, millist teavet taotlete:






  ☐ | teave pangakontode kohta, mida isik omab või mille suhtes tal on volitus |
| --- | --- |

H2 JAGU. Teave pangakontode või muude finantskontode kohta

Kui tegemist on rohkem kui ühe kontoga, esitage teave iga konto kohta.

Palun täpsustage, millist teavet taotlete:

☐

teave pangakontode kohta, mida isik omab või mille suhtes tal on volitus

| ☐ | teave muude finantskontode kohta, mida isik omab või mille suhtes tal on volitus |
| --- | --- |

☐

teave muude finantskontode kohta, mida isik omab või mille suhtes tal on volitus

| ☐ | teave pangatoimingute kohta:






  ☐ | pangakonto väljavõtted |
| --- | --- | --- |

☐

teave pangatoimingute kohta:

☐

pangakonto väljavõtted

| ☐ | konto avamise dokumendid |
| --- | --- |

☐

konto avamise dokumendid

| ☐ | volitus või täiendav konto omanik |
| --- | --- |

☐

volitus või täiendav konto omanik

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

| ☐ | teave muude finantstehingute kohta:






  ☐ | kontoväljavõtted |
| --- | --- | --- |

☐

teave muude finantstehingute kohta:

☐

kontoväljavõtted

| ☐ | konto avamise dokumendid |
| --- | --- |

☐

konto avamise dokumendid

| ☐ | volitus või täiendav konto omanik |
| --- | --- |

☐

volitus või täiendav konto omanik

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

Võimaluse korral esitage järgmised andmed:

| | konto omaniku nimi: ... |
| --- | --- |

konto omaniku nimi: ...

| | panga/finantsasutuse nimi: ... |
| --- | --- |

panga/finantsasutuse nimi: ...

| | IBAN või kontonumber ja panga kood: ... |
| --- | --- |

IBAN või kontonumber ja panga kood: ...

| | tehingute ajaline järgnevus: ... |
| --- | --- |

tehingute ajaline järgnevus: ...

| ☐ | muu (täpsustage): ...
  Esitage täiendav põhjendus selle kohta, miks need tõendid on uurimise seisukohast tõenäoliselt asjakohased ja olulise väärtusega, ning selgitage, kuidas on konto toimepandud kuriteoga seotud: ...
  ...
  Vajaduse korral esitage kogu täiendav teave, mis on selle taotluse täitmiseks tõenäoliselt vajalik: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

Esitage täiendav põhjendus selle kohta, miks need tõendid on uurimise seisukohast tõenäoliselt asjakohased ja olulise väärtusega, ning selgitage, kuidas on konto toimepandud kuriteoga seotud: ...

...

Vajaduse korral esitage kogu täiendav teave, mis on selle taotluse täitmiseks tõenäoliselt vajalik: ...

...

| H3 JAGU. Abonendi-, andmeliiklus-, asukoha- ja sisuandmed
  Taotletavate andmete liik:






  ☐ | abonendi-/olemi andmed (nt telefoninumbri või IP-aadressi broneering), täpsustage: ...
  ... |
| --- | --- |

H3 JAGU. Abonendi-, andmeliiklus-, asukoha- ja sisuandmed

Taotletavate andmete liik:

☐

abonendi-/olemi andmed (nt telefoninumbri või IP-aadressi broneering), täpsustage: ...

...

| ☐ | andmeliiklusandmed / sündmuseid käsitlevad andmed, täpsustage: ... |
| --- | --- |

☐

andmeliiklusandmed / sündmuseid käsitlevad andmed, täpsustage: ...

| ☐ | asukohaandmed, täpsustage: ... |
| --- | --- |

☐

asukohaandmed, täpsustage: ...

| ☐ | sisuandmed (nt veebi-/postkasti tõmmis või sõnumilogi, hetkvõte), täpsustage: ...
  ... |
| --- | --- |

☐

sisuandmed (nt veebi-/postkasti tõmmis või sõnumilogi, hetkvõte), täpsustage: ...

...

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

Kõik abonendi-, andmeliiklus- või asukohaandmete ja sisuandmete taotlused peavad sisaldama järgmist teavet:

| ☐ | kuupäev (PP/KK/AAAA): ... |
| --- | --- |

☐

kuupäev (PP/KK/AAAA): ...

| ☐ | ajatempel (tt:mm:ss): ... |
| --- | --- |

☐

ajatempel (tt:mm:ss): ...

| ☐ | ajavöönd: ... |
| --- | --- |

☐

ajavöönd: ...

Täiendavad üksikasjad, mis aitavad taotletavaid andmeid kindlaks teha:

| ☐ | IP-aadress (ja võimaluse korral pordinumber): ... |
| --- | --- |

☐

IP-aadress (ja võimaluse korral pordinumber): ...

| ☐ | telefoninumber (-numbrid): ... |
| --- | --- |

☐

telefoninumber (-numbrid): ...

| ☐ | IMEI-number (-numbrid): ... |
| --- | --- |

☐

IMEI-number (-numbrid): ...

| ☐ | muu (täpsustage): ... |
| --- | --- |

☐

muu (täpsustage): ...

| H4 JAGU. Video- või telefonikonverents või muud audiovisuaalsed edastamisvahendid
  Kui taotlete ülekuulamist video- või telefonikonverentsi teel või muu audiovisuaalse edastamisvahendi abil,
  märkige ülekuulamist korraldava asutuse nimi (lisage ülekuulamist läbiviiva isiku nimi/kontaktandmed/keel, kui need andmed on olemas):...
  ...
  Kavandatud kuupäev(ad) (PP/KK/AAAA): ...
  Konverentsi algusaeg (tt:mm:ss): ...
  Ajavöönd: ...
  Ülekuulamise ligikaudne kestus: ...
  Tehnilised üksikasjad: | Tegevuskoha nimi: ... |
| --- | --- |

H4 JAGU. Video- või telefonikonverents või muud audiovisuaalsed edastamisvahendid

Kui taotlete ülekuulamist video- või telefonikonverentsi teel või muu audiovisuaalse edastamisvahendi abil,

märkige ülekuulamist korraldava asutuse nimi (lisage ülekuulamist läbiviiva isiku nimi/kontaktandmed/keel, kui need andmed on olemas):...

...

Kavandatud kuupäev(ad) (PP/KK/AAAA): ...

Konverentsi algusaeg (tt:mm:ss): ...

Ajavöönd: ...

Ülekuulamise ligikaudne kestus: ...

Tehnilised üksikasjad:

Tegevuskoha nimi: ...

| | Sidesüsteem: ... |
| --- | --- |

Sidesüsteem: ...

| | Tehniku kontaktandmed (keel): ... |
| --- | --- |

Tehniku kontaktandmed (keel): ...

Ühenduse katsetamise kuupäev ja kellaaeg: ...

Ühenduse katsetaja kontaktandmed, kui need on teada: ...

Keel ja suulise tõlke võimalused: ...

Muud nõuded (täpsustage): ...

...

...

...

| ☐ | Taotlus puudutab süüdistatavat või kahtlustatavat ning ülekuulamine on selle isikuga seotud kohtumenetluse osa
  Põhjus(ed), miks tunnistajal või eksperdil ei ole soovitav või võimalik isiklikult kohale tulla:
  ......
  Palun täpsustage, kas üksikisik, kahtlustatav või süüdistatav on andnud oma nõusoleku:






  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

☐

Taotlus puudutab süüdistatavat või kahtlustatavat ning ülekuulamine on selle isikuga seotud kohtumenetluse osa

Põhjus(ed), miks tunnistajal või eksperdil ei ole soovitav või võimalik isiklikult kohale tulla:

......

Palun täpsustage, kas üksikisik, kahtlustatav või süüdistatav on andnud oma nõusoleku:

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| ☐ | taotlen, et isikult küsitaks enne taotluse täitma hakkamist nõusolekut |
| --- | --- |

☐

taotlen, et isikult küsitaks enne taotluse täitma hakkamist nõusolekut

| H5 JAGU. Ajutised meetmed
  Kui taotlete ajutist meedet eesmärgiga säilitada tõendeid, jäädvustada konkreetne olukord või kaitsta ohustatud õiguslikke huve, märkige, kas






  ☐ | ese edastatakse taotlevasse riiki |
| --- | --- |

H5 JAGU. Ajutised meetmed

Kui taotlete ajutist meedet eesmärgiga säilitada tõendeid, jäädvustada konkreetne olukord või kaitsta ohustatud õiguslikke huve, märkige, kas

☐

ese edastatakse taotlevasse riiki

| ☐ | ese jääb täitvasse riiki; märkige eeldatav kuupäev, mil: | ajutise meetme kohaldamine lõpetatakse:... |
| --- | --- | --- |

☐

ese jääb täitvasse riiki; märkige eeldatav kuupäev, mil:

ajutise meetme kohaldamine lõpetatakse:...

| | eseme kohta esitatakse järgmine taotlus:... |
| --- | --- |

eseme kohta esitatakse järgmine taotlus:...

| H6 JAGU. Vahistatud isiku üleviimine






  1) | Kui taotlete uurimise eesmärgil vahistatud isiku ajutist üleviimist taotlevasse riiki, siis märkige, kas isik on üleviimisega nõus: |
| --- | --- |

H6 JAGU. Vahistatud isiku üleviimine

1)

Kui taotlete uurimise eesmärgil vahistatud isiku ajutist üleviimist taotlevasse riiki, siis märkige, kas isik on üleviimisega nõus:

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| ☐ | taotlen isikult nõusoleku küsimist |
| --- | --- |

☐

taotlen isikult nõusoleku küsimist

| 2) | Kui taotlete uurimise eesmärgil vahistatud isiku ajutist üleviimist taotlust täitvasse riiki, siis märkige, kas isik on üleviimisega nõus: |
| --- | --- |

2)

Kui taotlete uurimise eesmärgil vahistatud isiku ajutist üleviimist taotlust täitvasse riiki, siis märkige, kas isik on üleviimisega nõus:

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| | Vajaduse korral esitage täiendav teave: ... |
| --- | --- |

Vajaduse korral esitage täiendav teave: ...

| H7 JAGU. Varjatud uurimine
  Märkige põhjused, miks peate varjatud uurimist kriminaalmenetluse jaoks oluliseks:
  ...
  ...
  ...
  Palun esitage järgmine teave:






  a) | varjatud uurimise aluse isiku kindlakstegemiseks vajalik teave: ... |
| --- | --- |

H7 JAGU. Varjatud uurimine

Märkige põhjused, miks peate varjatud uurimist kriminaalmenetluse jaoks oluliseks:

...

...

...

Palun esitage järgmine teave:

a)

varjatud uurimise aluse isiku kindlakstegemiseks vajalik teave: ...

| b) | varjatud meetme soovitud alguskuupäev ja kestus: ... |
| --- | --- |

b)

varjatud meetme soovitud alguskuupäev ja kestus: ...

| c) | sõidukite andmed / varjatud meetme rakendamise aadress: ... |
| --- | --- |

c)

sõidukite andmed / varjatud meetme rakendamise aadress: ...

| d) | vajaduse korral kogu täiendav teave, mis on selle taotluse täitmiseks vajalik: |
| --- | --- |

d)

vajaduse korral kogu täiendav teave, mis on selle taotluse täitmiseks vajalik:

...

...

| I JAGU. Taotluse täitmiseks vajalikud formaalsused ja menetlused






  1. | Märkige ja täitke vastavalt vajadusele






  ☐ | Taotlust täitva riigi asjaomane/pädev asutus peab täitma järgmisi formaalsusi ja järgima järgmisi menetlusi (lisage kõik täitvale isikule edastatavad andmed õiguste ja ettevaatusabinõude kohta, samuti hoiatused):... |
| --- | --- | --- |

I JAGU. Taotluse täitmiseks vajalikud formaalsused ja menetlused

1.

Märkige ja täitke vastavalt vajadusele

☐

Taotlust täitva riigi asjaomane/pädev asutus peab täitma järgmisi formaalsusi ja järgima järgmisi menetlusi (lisage kõik täitvale isikule edastatavad andmed õiguste ja ettevaatusabinõude kohta, samuti hoiatused):...

...

| 2. | Märkige ja täitke vastavalt vajadusele






  ☐ | Taotletakse võimalust, et üks või mitu taotleva riigi ametnikku saaksid taotluse täitmisel kohal viibida ja täitva riigi pädevaid asutusi abistada. |
| --- | --- | --- |

2.

Märkige ja täitke vastavalt vajadusele

☐

Taotletakse võimalust, et üks või mitu taotleva riigi ametnikku saaksid taotluse täitmisel kohal viibida ja täitva riigi pädevaid asutusi abistada.

Ametnike nimi, ametinimetus ja kontaktandmed:

...

...

Keeled, mida võib suhtluseks kasutada, kui need erinevad J jaos osutatud keelest:

...

...

Taotleva riigi ametniku (ametnike) osutatava abi laad ja/või muud olulised üksikasjad:

...

...

| 3. | Teabe ja/või tõendite turvaline edastamine
  Täpsustage turvaline elektrooniline edastusviis, kui elektrooniline edastamine on lubatud:
  ...
  ...
  Kui elektrooniline edastamine ei ole lubatud või ei ole käesoleval juhul asjakohane, teatage soovitud edastusviis: ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Teabe ja/või tõendite turvaline edastamine

Täpsustage turvaline elektrooniline edastusviis, kui elektrooniline edastamine on lubatud:

...

...

Kui elektrooniline edastamine ei ole lubatud või ei ole käesoleval juhul asjakohane, teatage soovitud edastusviis: ...

...

| J JAGU. Taotleva asutuse andmed






  1. | Taotleva asutuse nimi: ...
  Esindaja/kontaktpunkti nimi: ...
  Aadress:...
  Telefoninumber (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber):...
  E-post:... |
| --- | --- |

J JAGU. Taotleva asutuse andmed

1.

Taotleva asutuse nimi: ...

Esindaja/kontaktpunkti nimi: ...

Aadress:...

Telefoninumber (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber):...

E-post:...

| 2. | Kriminaaluurimist korraldava asutuse nimi, kui see eelnevast erineb:
  ...
  Kriminaaluurimist läbi viiva ametniku nimi ja ametinimetus: ...
  ...
  Aadress:...
  Telefoninumber (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber):...
  E-post:... |
| --- | --- |

2.

Kriminaaluurimist korraldava asutuse nimi, kui see eelnevast erineb:

...

Kriminaaluurimist läbi viiva ametniku nimi ja ametinimetus: ...

...

Aadress:...

Telefoninumber (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber):...

E-post:...

| 3. | Keeled, milles on võimalik taotleva asutusega suhelda:
  ... |
| --- | --- |

3.

Keeled, milles on võimalik taotleva asutusega suhelda:

...

| 4. | Selle isiku (nende isikute) kontaktandmed, kellega lisateabe saamiseks või tõendite edastamiseks vajalike praktiliste korralduste tegemiseks ühendust võtta:
  Nimi/ametinimetus/organisatsioon:...
  Aadress:...
  E-post: ...
  Kontakttelefoni number:...... |
| --- | --- |

4.

Selle isiku (nende isikute) kontaktandmed, kellega lisateabe saamiseks või tõendite edastamiseks vajalike praktiliste korralduste tegemiseks ühendust võtta:

Nimi/ametinimetus/organisatsioon:...

Aadress:...

E-post: ...

Kontakttelefoni number:......

K JAGU. Allkiri

Sellele vormile alla kirjutades kinnitan, et

| — | vormil esitatud taotluse sisu on täpne ja õige, |
| --- | --- |

—

vormil esitatud taotluse sisu on täpne ja õige,

| — | taotluse on koostanud pädev asutus, |
| --- | --- |

—

taotluse on koostanud pädev asutus,

| — | taotluse esitamine on menetluse jaoks vajalik ning |
| --- | --- |

—

taotluse esitamine on menetluse jaoks vajalik ning

| — | taotletud uurimismeetmeid oleks saanud samadel tingimustel ette näha sarnase siseriikliku juhtumi menetlemiseks ning (vajaduse korral) on saadud vajalik luba. |
| --- | --- |

—

taotletud uurimismeetmeid oleks saanud samadel tingimustel ette näha sarnase siseriikliku juhtumi menetlemiseks ning (vajaduse korral) on saadud vajalik luba.

Taotleva asutuse ja/või selle esindaja allkiri:

Nimi:...

Ametikoht:...

Kuupäev:...

Ametlik pitser (kui see on olemas):

Lisade loetelu (võimaluse korral):

...

...

---