# Europeiska unionens L 157/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 157 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången20 juni 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 157

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången20 juni 2023

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1182 av den 14 juni 2023 om särskilda regler för humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland och om ändring av direktiv 2001/83/EG (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/1182 av den 14 juni 2023 om särskilda regler för humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland och om ändring av direktiv 2001/83/EG (
  1
  )

1

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1183 av den 19 juni 2023 om genomförande av förordning (EG) nr 1183/2005 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Demokratiska republiken Kongo | 8 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1184 av den 10 februari 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av en unionsmetod med närmare regler för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung | 11 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1185 av den 10 februari 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av ett minimitröskelvärde för minskningen av växthusgasutsläpp från återvunna kolbaserade bränslen och genom specificering av en metod för bedömningen av minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen | 20 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1186 av den 13 juni 2023 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Kullings kalvdans (SGB)) | 34 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/1187 av den 19 juni 2023 om unionens stöd för universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism | 35 |
| | * | Rådets beslut (Gusp) 2023/1188 av den 19 juni 2023 om ändring av beslut 2014/386/Gusp om restriktiva åtgärder med anledning av den olagliga annekteringen av Krim och Sevastopol | 46 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2023/1189 av den 19 juni 2023 om genomförande av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Demokratiska republiken Kongo | 47 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1183 av den 19 juni 2023 om genomförande av förordning (EG) nr 1183/2005 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Demokratiska republiken Kongo

8

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1184 av den 10 februari 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av en unionsmetod med närmare regler för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung

11

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1185 av den 10 februari 2023 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av ett minimitröskelvärde för minskningen av växthusgasutsläpp från återvunna kolbaserade bränslen och genom specificering av en metod för bedömningen av minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen

20

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1186 av den 13 juni 2023 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Kullings kalvdans (SGB))

34

BESLUT

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/1187 av den 19 juni 2023 om unionens stöd för universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism

35

*

Rådets beslut (Gusp) 2023/1188 av den 19 juni 2023 om ändring av beslut 2014/386/Gusp om restriktiva åtgärder med anledning av den olagliga annekteringen av Krim och Sevastopol

46

*

Rådets genomförandebeslut (Gusp) 2023/1189 av den 19 juni 2023 om genomförande av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Demokratiska republiken Kongo

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 157/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2023/1182

av den 14 juni 2023

om särskilda regler för humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland och om ändring av direktiv 2001/83/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114 och 168.4 c,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) ingicks på unionens vägnar genom rådets beslut (EU) 2020/135 (3) och trädde i kraft den 1 februari 2020. Den övergångsperiod som avses i artikel 126 i utträdesavtalet, under vilken unionsrätten fortsatt var tillämplig på och i Förenade kungariket i enlighet med artikel 127 i utträdesavtalet, löpte ut den 31 december 2020. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (utträdesavtalet) ingicks på unionens vägnar genom rådets beslut (EU) 2020/135 (3) och trädde i kraft den 1 februari 2020. Den övergångsperiod som avses i artikel 126 i utträdesavtalet, under vilken unionsrätten fortsatt var tillämplig på och i Förenade kungariket i enlighet med artikel 127 i utträdesavtalet, löpte ut den 31 december 2020.

| (2) | Protokollet om Irland/Nordirland (protokollet) utgör en integrerad del av utträdesavtalet. |
| --- | --- |

(2)

Protokollet om Irland/Nordirland (protokollet) utgör en integrerad del av utträdesavtalet.

| (3) | De bestämmelser i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet tillämpas, på de villkor som anges i den bilagan, på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland. Den förteckningen inbegriper, Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (5). Därför måste läkemedel som släpps ut på marknaden i Nordirland överensstämma med dessa bestämmelser i unionsrätten. |
| --- | --- |

(3)

De bestämmelser i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet tillämpas, på de villkor som anges i den bilagan, på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland. Den förteckningen inbegriper, Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 (5). Därför måste läkemedel som släpps ut på marknaden i Nordirland överensstämma med dessa bestämmelser i unionsrätten.

| (4) | I direktiv 2001/83/EG fastställs regler för humanläkemedel och i förordning (EG) nr 726/2004 fastställs unionsförfaranden för godkännande av humanläkemedel. |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 2001/83/EG fastställs regler för humanläkemedel och i förordning (EG) nr 726/2004 fastställs unionsförfaranden för godkännande av humanläkemedel.

| (5) | För att ta hänsyn till Nordirlands särskilda situation är det lämpligt att anta särskilda regler om utsläppande av humanläkemedel på marknaden i Nordirland. |
| --- | --- |

(5)

För att ta hänsyn till Nordirlands särskilda situation är det lämpligt att anta särskilda regler om utsläppande av humanläkemedel på marknaden i Nordirland.

| (6) | Det bör klargöras att de bestämmelser i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet bör tillämpas vad gäller humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland om inte annat framgår av särskilda regler i denna förordning. Om de särskilda reglerna i denna förordning är tillämpliga, och det finns inkonsekvenser mellan de särskilda reglerna och de bestämmelser i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet, bör de särskilda reglerna i denna förordning ha företräde. |
| --- | --- |

(6)

Det bör klargöras att de bestämmelser i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet bör tillämpas vad gäller humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland om inte annat framgår av särskilda regler i denna förordning. Om de särskilda reglerna i denna förordning är tillämpliga, och det finns inkonsekvenser mellan de särskilda reglerna och de bestämmelser i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet, bör de särskilda reglerna i denna förordning ha företräde.

| (7) | Det är dessutom viktigt att säkerställa att tillämpningen av de särskilda reglerna i denna förordning inte leder till en ökad risk för folkhälsan på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(7)

Det är dessutom viktigt att säkerställa att tillämpningen av de särskilda reglerna i denna förordning inte leder till en ökad risk för folkhälsan på den inre marknaden.

| (8) | De särskilda reglerna bör omfatta ett förbud mot att visa de säkerhetsdetaljer som avses i direktiv 2001/83/EG på den yttre förpackningen eller, där sådan saknas, på läkemedelsbehållaren för humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland, samt ett förbud mot utsläppande på marknaden i Nordirland av nya och innovativa läkemedel för vilka godkännande för försäljning har beviljats i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004. Dessutom bör de särskilda reglerna omfatta vissa märkningskrav för humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland. Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/161 (6) bör därför inte vara tillämplig på humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland. |
| --- | --- |

(8)

De särskilda reglerna bör omfatta ett förbud mot att visa de säkerhetsdetaljer som avses i direktiv 2001/83/EG på den yttre förpackningen eller, där sådan saknas, på läkemedelsbehållaren för humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland, samt ett förbud mot utsläppande på marknaden i Nordirland av nya och innovativa läkemedel för vilka godkännande för försäljning har beviljats i enlighet med förordning (EG) nr 726/2004. Dessutom bör de särskilda reglerna omfatta vissa märkningskrav för humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland. Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/161 (6) bör därför inte vara tillämplig på humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland.

| (9) | Vad gäller nya och innovativa läkemedel bör de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket kunna godkänna utsläppande av dessa läkemedel på marknaden i Nordirland förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, nämligen att godkännandet beviljas i enlighet med Förenade kungarikets lagstiftning och att läkemedlen släpps ut på marknaden i Nordirland enligt villkoren för det godkännande som beviljats av de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket, att dessa läkemedel överensstämmer med vissa märkningskrav och satt Förenade kungariket har lämnat skriftliga garantier till kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

Vad gäller nya och innovativa läkemedel bör de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket kunna godkänna utsläppande av dessa läkemedel på marknaden i Nordirland förutsatt att vissa villkor är uppfyllda, nämligen att godkännandet beviljas i enlighet med Förenade kungarikets lagstiftning och att läkemedlen släpps ut på marknaden i Nordirland enligt villkoren för det godkännande som beviljats av de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket, att dessa läkemedel överensstämmer med vissa märkningskrav och satt Förenade kungariket har lämnat skriftliga garantier till kommissionen.

| (10) | Dessutom bör lämpliga skyddsåtgärder för unionen införas för att säkerställa att tillämpningen av de särskilda reglerna inte ökar risken för folkhälsan på den inre marknaden. Sådana skyddsåtgärder bör inbegripa fortlöpande övervakning som utförs av den behöriga myndigheten i Förenade kungariket avseende utsläppandet på marknaden i Nordirland av humanläkemedel som omfattas av de särskilda reglerna i denna förordning, samt ett totalförbud mot befordran till eller utsläppande på marknaden i en medlemsstat av läkemedel som omfattas av de särskilda reglerna i denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Dessutom bör lämpliga skyddsåtgärder för unionen införas för att säkerställa att tillämpningen av de särskilda reglerna inte ökar risken för folkhälsan på den inre marknaden. Sådana skyddsåtgärder bör inbegripa fortlöpande övervakning som utförs av den behöriga myndigheten i Förenade kungariket avseende utsläppandet på marknaden i Nordirland av humanläkemedel som omfattas av de särskilda reglerna i denna förordning, samt ett totalförbud mot befordran till eller utsläppande på marknaden i en medlemsstat av läkemedel som omfattas av de särskilda reglerna i denna förordning.

| (11) | Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen med avseende på att upphäva tillämpningen av vissa eller samtliga av de särskilda reglerna i denna förordning om det finns bevis för att Förenade kungariket inte vidtar lämpliga åtgärder för att åtgärda allvarliga eller upprepade överträdelser av dessa särskilda regler. I sådana fall är det lämpligt att föreskriva en formell informations- och samrådsmekanism med tydliga tidsfrister inom vilka kommissionen bör agera. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(11)

Befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör delegeras till kommissionen med avseende på att upphäva tillämpningen av vissa eller samtliga av de särskilda reglerna i denna förordning om det finns bevis för att Förenade kungariket inte vidtar lämpliga åtgärder för att åtgärda allvarliga eller upprepade överträdelser av dessa särskilda regler. I sådana fall är det lämpligt att föreskriva en formell informations- och samrådsmekanism med tydliga tidsfrister inom vilka kommissionen bör agera. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (7). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (12) | Om de särskilda reglerna om utsläppande av humanläkemedel på marknaden i Nordirland upphävs bör de relevanta bestämmelserna i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet återigen vara tillämpliga på sådana läkemedel. |
| --- | --- |

(12)

Om de särskilda reglerna om utsläppande av humanläkemedel på marknaden i Nordirland upphävs bör de relevanta bestämmelserna i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet återigen vara tillämpliga på sådana läkemedel.

| (13) | För att säkerställa att ökade risker för folkhälsan hanteras på ett effektivt och snabbt sätt bör det i denna förordning föreskrivas en möjlighet för kommissionen att anta delegerade akter i enlighet med ett skyndsamt förfarande. |
| --- | --- |

(13)

För att säkerställa att ökade risker för folkhälsan hanteras på ett effektivt och snabbt sätt bör det i denna förordning föreskrivas en möjlighet för kommissionen att anta delegerade akter i enlighet med ett skyndsamt förfarande.

| (14) | Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målen för denna förordning inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (15) | Det är lämpligt att föreskriva en övergångsperiod för tillämpningen av de särskilda reglerna i denna förordning på humanläkemedel som redan finns på marknaden i Nordirland. |
| --- | --- |

(15)

Det är lämpligt att föreskriva en övergångsperiod för tillämpningen av de särskilda reglerna i denna förordning på humanläkemedel som redan finns på marknaden i Nordirland.

| (16) | Till följd av antagandet av denna förordning bör direktiv 2001/83/EG ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Till följd av antagandet av denna förordning bör direktiv 2001/83/EG ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs särskilda regler för humanläkemedel som är avsedda att släppas ut på marknaden i Nordirland i enlighet med artikel 6 i direktiv 2001/83/EG.

2.   I denna förordning fastställs också regler om upphävande av tillämpningen av de särskilda reglerna i denna förordning.

3.   De bestämmelser i unionsrätten som förtecknas i bilaga 2 till protokollet om Irland/Nordirland (protokollet) ska vara tillämpliga vad gäller utsläppande på marknaden i Nordirland av de läkemedel som avses i punkt 1 i denna artikel, om inte annat framgår av särskilda regler i denna förordning.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 726/2004 och artikel 1 i direktiv 2001/83/EG.

Artikel 3

Särskilda regler för de läkemedel som avses i artikel 1.1

1.   De behöriga myndigheterna i Förenade kungariket med avseende på Nordirland får tillåta att de läkemedel som avses i artikel 1.1 i denna förordning importeras till Nordirland från andra delar av Förenade kungariket av innehavare av tillstånd att bedriva partihandel som saknar relevant tillverkningstillstånd, förutsatt att villkoren i artikel 40.1a första stycket a–d i direktiv 2001/83/EG är uppfyllda.

2.   De säkerhetsdetaljer som avses i artikel 54 o i direktiv 2001/83/EG får inte finnas på den yttre läkemedelsförpackningen eller, där sådan saknas, på läkemedelsbehållaren för de läkemedel som avses i artikel 1.1 i denna förordning.

3.   Om ett läkemedel som avses i artikel 1.1 i denna förordning är märkt med de säkerhetsdetaljer som avses i artikel 54 o i direktiv 2001/83/EG ska dessa avlägsnas eller övertäckas helt och hållet.

4.   När det gäller de läkemedel som avses i artikel 1.1 i denna förordning ska den person med särskild kompetens som avses i artikel 48 i direktiv 2001/83/EG säkerställa att de säkerhetsdetaljerna som avses i artikel 54 o i det direktivet inte har fästs på läkemedelsförpackningen.

5.   Innehavare av tillstånd att bedriva partihandel ska inte vara skyldiga att

| a) | kontrollera de läkemedel som avses i artikel 1.1 i denna förordning i enlighet med artikel 80 första stycket ca i direktiv 2001/83/EG, |
| --- | --- |

a)

kontrollera de läkemedel som avses i artikel 1.1 i denna förordning i enlighet med artikel 80 första stycket ca i direktiv 2001/83/EG,

| b) | föra bokföring vad gäller den information som avses i artikel 80 första stycket e sista strecksatsen i direktiv 2001/83/EG. |
| --- | --- |

b)

föra bokföring vad gäller den information som avses i artikel 80 första stycket e sista strecksatsen i direktiv 2001/83/EG.

6.   Vid alla leveranser av de läkemedel som avses i artikel 1.1 i denna förordning till en person som har behörighet eller tillstånd att lämna ut läkemedel till allmänheten, enligt artikel 82 i direktiv 2001/83/EG, i Förenade kungariket med avseende på Nordirland ska den godkände partihandlaren inte vara skyldig att bifoga en handling som gör det möjligt att fastställa satsnumret för läkemedlen i enlighet med artikel 82 första stycket sista strecksatsen i det direktivet.

Artikel 4

Särskilda regler för de läkemedel som avses i artikel 1.1 i den här förordningen och som omfattas av kategorierna i artikel 3.1 och 3.2 i förordning (EG) nr 726/2004

1.   Ett läkemedel som avses i artikel 1.1 i den här förordningen, som omfattas av kategorierna i artikel 3.1 och 3.2 i förordning (EG) nr 726/2004 och som har beviljats godkännande för försäljning i enlighet med artikel 10 i den förordningen får inte släppas ut på marknaden i Nordirland.

2.   Utan hinder av punkt 1 i den här artikeln får ett läkemedel som avses i artikel 1.1 i den här förordningen och som omfattas av kategorierna i artikel 3.1 och 3.2 i förordning (EG) nr 726/2004 släppas ut på marknaden i Nordirland förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | De behöriga myndigheterna i Förenade kungariket har godkänt utsläppande på marknaden av läkemedlet i enlighet med Förenade kungarikets lagstiftning och enligt villkoren för det godkännande som beviljats av dem. |
| --- | --- |

a)

De behöriga myndigheterna i Förenade kungariket har godkänt utsläppande på marknaden av läkemedlet i enlighet med Förenade kungarikets lagstiftning och enligt villkoren för det godkännande som beviljats av dem.

| b) | Det berörda läkemedlet är märkt i enlighet med artikel 5 i den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Det berörda läkemedlet är märkt i enlighet med artikel 5 i den här förordningen.

| c) | Förenade kungariket har lämnat skriftliga garantier till kommissionen i enlighet med artikel 8 i den här förordningen. |
| --- | --- |

c)

Förenade kungariket har lämnat skriftliga garantier till kommissionen i enlighet med artikel 8 i den här förordningen.

Artikel 5

Särskilda regler om märkning av de läkemedel som avses i artikel 1.1

De läkemedel som avses i artikel 1.1 ska vara märkta med en individuell etikett som uppfyller följande krav:

| a) | Den ska vara fäst på läkemedelsförpackningen på väl synlig plats, så att den är lätt att se, klart läsbar och outplånlig; annan text, illustrationer eller annat infogat material får inte på något sätt dölja, skymma, avleda uppmärksamheten från eller avbryta den. |
| --- | --- |

a)

Den ska vara fäst på läkemedelsförpackningen på väl synlig plats, så att den är lätt att se, klart läsbar och outplånlig; annan text, illustrationer eller annat infogat material får inte på något sätt dölja, skymma, avleda uppmärksamheten från eller avbryta den.

| b) | Den ska ange: ”UK only”. |
| --- | --- |

b)

Den ska ange: ”UK only”.

Artikel 6

Övervakning av de läkemedel som avses i artikel 1.1

Den behöriga myndigheten i Förenade kungariket ska fortlöpande övervaka utsläppandet av de läkemedel som avses i artikel 1.1 på marknaden i Nordirland och den faktiska tillämpningen av de särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5.

Artikel 7

Förbud mot befordran till eller utsläppande på marknaden i en medlemsstat av de läkemedel som avses i artikel 1.1

1.   De läkemedel som avses i artikel 1.1 får inte befordras från Nordirland till en medlemsstat eller släppas ut på marknaden i en medlemsstat.

2.   Medlemsstaterna ska tillämpa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner vid överträdelser av de särskilda reglerna i denna förordning.

Artikel 8

Skriftliga garantier tillhandahållna av Förenade kungariket till kommissionen

Förenade kungariket ska tillhandahålla kommissionen skriftliga garantier för att utsläppandet på marknaden av de läkemedel som avses i artikel 1.1 inte ökar risken för folkhälsan på den inre marknaden och att dessa läkemedel inte kommer att befordras till en medlemsstat, inbegripet garantier för att

| a) | de ekonomiska aktörerna uppfyller märkningskraven i artikel 5, |
| --- | --- |

a)

de ekonomiska aktörerna uppfyller märkningskraven i artikel 5,

| b) | effektiv övervakning, tillämpning och kontroll avseende de särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5 har införts och genomförs, genom bland annat inspektioner och granskningar. |
| --- | --- |

b)

effektiv övervakning, tillämpning och kontroll avseende de särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5 har införts och genomförs, genom bland annat inspektioner och granskningar.

Artikel 9

Upphävande av de särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5

1.   Kommissionen ska fortlöpande övervaka Förenade kungarikets tillämpning av de särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5.

2.   Om det finns bevis för att Förenade kungariket inte vidtar lämpliga åtgärder för att åtgärda allvarliga eller upprepade överträdelser av de särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5 ska kommissionen underrätta Förenade kungariket om detta genom en skriftlig anmälan.

Inom tre månader från dagen för den skriftliga anmälan enligt första stycket, ska kommissionen inleda samråd med Förenade kungariket i syfte att komma till rätta med den situation som gav upphov till den skriftliga anmälan. I motiverade fall får kommissionen förlänga denna period med ytterligare tre månader.

3.   Om den situation som gav upphov till den skriftliga anmälan enligt punkt 2 första stycket i den här artikeln inte åtgärdas inom den period som anges i punkt 2 andra stycket i den här artikeln ska kommissionen ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artiklarna 10 och 11 för att komplettera denna förordning med avseende på att ange de särskilda regler som avses i punkt 1 i den här artikeln som ska upphävas tillfälligt eller permanent.

4.   Om en delegerad akt har antagits i enlighet med punkt 3 i den här artikeln ska de särskilda regler i artiklarna 3, 4 och 5 som anges i den delegerade akten upphöra att tillämpas den första dagen i den månad som följer på den delegerade aktens ikraftträdande.

5.   Om den situation som gav upphov till antagandet av den delegerade akten i enlighet med punkt 3 i den här artikeln har åtgärdats ska kommissionen anta en delegerad akt i enlighet med artiklarna 10 och 11 för att komplettera denna förordning med avseende på att ange de upphävda särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5 som återigen ska börja tillämpas.

6.   När en delegerad akt har antagits i enlighet med punkt 5 i den här artikeln ska de särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5 som anges i den delegerade akten återigen börja tillämpas den första dagen i den månad som följer på ikraftträdandet av den delegerade akten.

Artikel 10

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 9 ges till kommissionen för en period på fem år från och med den tillämpningsdag som anges i artikel 14. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 9 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 9 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 11

Skyndsamt förfarande

1.   Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.   Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 10.6. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten omedelbart efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om att invända.

Artikel 12

Övergångsbestämmelser om krav på skyddsåtgärder

Läkemedel som lagligen släppts ut på marknaden i Nordirland före den tillämpningsdag som anges i artikel 14 och som inte har packats om eller märkts om efter den dagen, får fortsätta att tillhandahållas på marknaden i Nordirland fram till deras utgångsdatum utan krav på att de särskilda reglerna i artiklarna 3, 4 och 5 ska följas.

Artikel 13

Ändring av direktiv 2001/83/EG

Artikel 5a i direktiv 2001/83/EG ska utgå med verkan från och med den tillämpningsdag som anges i artikel 14 i denna förordning.

Artikel 14

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2025, under förutsättning att Förenade kungariket har lämnat de skriftliga garantier som avses i artikel 8 och att kommissionen före den dagen offentliggjort det tillkännagivande som avses i femte stycket i den här artikeln.

Om dessa skriftliga garantier lämnas före den 1 januari 2025 eller senare än den dagen ska denna förordning tillämpas från och med den första dagen i den månad som följer på den månad då Förenade kungariket lämnar dessa skriftliga garantier.

Inom en månad från mottagandet av dessa skriftliga garantier ska kommissionen överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med sin bedömning av dessa skriftliga garantier.

Kommissionen ska offentliggöra ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning i vilket det anges från och med vilket datum denna förordning är tillämplig.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 14 juni 2023.

På Europaparlamentets vägnar

R. METSOLA

Ordförande

På rådets vägnar

J. ROSWALL

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 27 april 2023 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 maj 2023 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 30 maj 2023.

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2020/135 av den 30 januari 2020 om ingående av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (EUT L 29, 31.1.2020, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av unionsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (EUT L 136, 30.4.2004, s. 1).

5

(6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2016/161 av den 2 oktober 2015 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG genom fastställande av närmare bestämmelser om de säkerhetsdetaljer som anges på förpackningar för humanläkemedel (EUT L 32, 9.2.2016, s. 1).

6

(7)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 157/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 157/8

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1183

av den 19 juni 2023

om genomförande av förordning (EG) nr 1183/2005 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1183/2005 av den 18 juli 2005 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Demokratiska republiken Kongo (1), särskilt artikel 9.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 juli 2005 antog rådet förordning (EG) nr 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 juli 2005 antog rådet förordning (EG) nr 1183/2005.

| (2) | Till följd av tribunalens domar i målen T-93/22 (2) och T-94/22 (3) bör två poster strykas från förteckningen över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ i bilaga Ia till förordning (EG) nr 1183/2005. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av tribunalens domar i målen T-93/22 (2) och T-94/22 (3) bör två poster strykas från förteckningen över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ i bilaga Ia till förordning (EG) nr 1183/2005.

| (3) | Förordning (EG) nr 1183/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 1183/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga Ia till förordning (EG) nr 1183/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 19 juni 2023.

På rådets vägnar

E. BUSCH

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 193, 23.7.2005, s. 1.

1

(2)  Tribunalens dom av den 8 mars 2023, Ramazani Shadary mot rådet, T-93722, ECLI:EU:T:2023:122.

2

(3)  Tribunalens dom av den 8 mars 2023, Mutondo mot rådet, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

3

---

BILAGA

Följande poster ska strykas från förteckningen i avsnitt A (Personer) i bilaga Ia till förordning (EG) nr 1183/2005:

| ”8. | Emmanuel Ramazani SHADARY, |
| --- | --- |

”8.

Emmanuel Ramazani SHADARY,

| 9. | Kalev MUTONDO”. |
| --- | --- |

9.

Kalev MUTONDO”.

---

| 20.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 157/11

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/1184

av den 10 februari 2023

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av en unionsmetod med närmare regler för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artikel 27.3 sjunde stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung är viktiga för att öka andelen förnybar energi i sektorer som förväntas långsiktigt förlita sig på gasformiga och flytande bränslen, till exempel sjöfart och luftfart. Det är nödvändigt att fastställa en unionsmetod med detaljerade regler för att el som används för att producera flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung ska anses vara helt förnybar. I detta syfte och med beaktande av de övergripande miljömålen i direktiv (EU) 2018/2001 är det nödvändigt att fastställa tydliga regler som grundar sig på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Flytande och gasformiga bränslen av icke-biologiskt ursprung som produceras från el betraktas som förnybara endast om elen är förnybar. Denna förnybara el kan tillhandahållas av en anläggning som är direkt ansluten till den anläggning (vanligen en elektrolysanläggning) som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, eller kan komma direkt från nätet. |
| --- | --- |

(1)

Förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung är viktiga för att öka andelen förnybar energi i sektorer som förväntas långsiktigt förlita sig på gasformiga och flytande bränslen, till exempel sjöfart och luftfart. Det är nödvändigt att fastställa en unionsmetod med detaljerade regler för att el som används för att producera flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung ska anses vara helt förnybar. I detta syfte och med beaktande av de övergripande miljömålen i direktiv (EU) 2018/2001 är det nödvändigt att fastställa tydliga regler som grundar sig på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Flytande och gasformiga bränslen av icke-biologiskt ursprung som produceras från el betraktas som förnybara endast om elen är förnybar. Denna förnybara el kan tillhandahållas av en anläggning som är direkt ansluten till den anläggning (vanligen en elektrolysanläggning) som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, eller kan komma direkt från nätet.

| (2) | Energiinnehållet i nästan alla förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung baseras på förnybar vätgas som produceras genom elektrolys. Utsläppsintensiteten för vätgas som produceras från fossilbaserad el är betydligt högre än utsläppsintensiteten för vätgas som produceras från naturgas i konventionella processer. Det är därför viktigt att se till att elbehovet för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung tillgodoses genom förnybar el. Efter Rysslands invasion av Ukraina har unionens behov av en snabb övergång till ren energi och ett minskat beroende av import av fossila bränslen blivit ännu tydligare och starkare. Kommissionen utformar i meddelandet RepowerEU (2) sin strategi för att bli oberoende av ryska fossila bränslen långt före årtiondets slut. Förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung spelar en viktig roll i denna strävan och minskar generellt sett beroendet av import av fossila bränslen. Därför är de kriterier som behöver fastställas också viktiga för att förhindra att elbehovet för att producera den vätgas som krävs för förnybara drivmedel av icke-biologiskt ursprung leder till att importen av fossila bränslen från Ryssland ökar i syfte att producera den el som krävs. |
| --- | --- |

(2)

Energiinnehållet i nästan alla förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung baseras på förnybar vätgas som produceras genom elektrolys. Utsläppsintensiteten för vätgas som produceras från fossilbaserad el är betydligt högre än utsläppsintensiteten för vätgas som produceras från naturgas i konventionella processer. Det är därför viktigt att se till att elbehovet för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung tillgodoses genom förnybar el. Efter Rysslands invasion av Ukraina har unionens behov av en snabb övergång till ren energi och ett minskat beroende av import av fossila bränslen blivit ännu tydligare och starkare. Kommissionen utformar i meddelandet RepowerEU (2) sin strategi för att bli oberoende av ryska fossila bränslen långt före årtiondets slut. Förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung spelar en viktig roll i denna strävan och minskar generellt sett beroendet av import av fossila bränslen. Därför är de kriterier som behöver fastställas också viktiga för att förhindra att elbehovet för att producera den vätgas som krävs för förnybara drivmedel av icke-biologiskt ursprung leder till att importen av fossila bränslen från Ryssland ökar i syfte att producera den el som krävs.

| (3) | Reglerna i denna förordning bör tillämpas oavsett om det flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras inom eller utanför unionens territorium. Vid hänvisning till elområde och avräkningsperiod för obalanser, som är koncept som används inom unionen men inte i alla andra länder, är det lämpligt att tillåta drivmedelsproducenter i tredjeländer att använda likvärdiga koncept, förutsatt att målet för denna förordning upprätthålls och bestämmelsen genomförs på grundval av det koncept i det berörda tredjelandet som är mest likvärdigt. När det gäller elområden skulle ett sådant koncept kunna vara liknande marknadsregler, elnätets fysiska egenskaper, särskilt sammanlänkningsgraden eller, i sista hand, landet. |
| --- | --- |

(3)

Reglerna i denna förordning bör tillämpas oavsett om det flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras inom eller utanför unionens territorium. Vid hänvisning till elområde och avräkningsperiod för obalanser, som är koncept som används inom unionen men inte i alla andra länder, är det lämpligt att tillåta drivmedelsproducenter i tredjeländer att använda likvärdiga koncept, förutsatt att målet för denna förordning upprätthålls och bestämmelsen genomförs på grundval av det koncept i det berörda tredjelandet som är mest likvärdigt. När det gäller elområden skulle ett sådant koncept kunna vara liknande marknadsregler, elnätets fysiska egenskaper, särskilt sammanlänkningsgraden eller, i sista hand, landet.

| (4) | Det tidiga stadium som vätgasindustrin, dess värdekedja och marknaden för vätgas fortfarande befinner sig i gör att planering och byggnation av anläggningar som producerar förnybar el och anläggningar som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung ofta är förenat med betydande förseningar i tillståndsprocesserna eller med andra oväntade hinder, trots planering att ta anläggningarna i drift samtidigt. Av praktiska skäl är det därför lämpligt att räkna med en tidsperiod på upp till 36 månader för fastställande av om en anläggning som producerar förnybar el har tagits i drift efter, eller samtidigt som, den anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. Anskaffning av förnybar el till produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung via en direkt anslutning från en anläggning som producerar förnybar el, och som inte är ansluten till nätet, visar att elen produceras i denna anläggning. När den anläggning som producerar förnybar el och den anläggning som producerar vätgas inte enbart är direkt anslutna till varandra utan också till nätet bör det dock styrkas att den el som används för att producera vätgas levereras genom den direkta anslutningen. Den anläggning som levererar el till vätgasproduktion genom en direkt anslutning bör alltid leverera förnybar el. Om den levererar icke-förnybar el bör den vätgas som framställs inte betraktas som förnybar. |
| --- | --- |

(4)

Det tidiga stadium som vätgasindustrin, dess värdekedja och marknaden för vätgas fortfarande befinner sig i gör att planering och byggnation av anläggningar som producerar förnybar el och anläggningar som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung ofta är förenat med betydande förseningar i tillståndsprocesserna eller med andra oväntade hinder, trots planering att ta anläggningarna i drift samtidigt. Av praktiska skäl är det därför lämpligt att räkna med en tidsperiod på upp till 36 månader för fastställande av om en anläggning som producerar förnybar el har tagits i drift efter, eller samtidigt som, den anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. Anskaffning av förnybar el till produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung via en direkt anslutning från en anläggning som producerar förnybar el, och som inte är ansluten till nätet, visar att elen produceras i denna anläggning. När den anläggning som producerar förnybar el och den anläggning som producerar vätgas inte enbart är direkt anslutna till varandra utan också till nätet bör det dock styrkas att den el som används för att producera vätgas levereras genom den direkta anslutningen. Den anläggning som levererar el till vätgasproduktion genom en direkt anslutning bör alltid leverera förnybar el. Om den levererar icke-förnybar el bör den vätgas som framställs inte betraktas som förnybar.

| (5) | I elområden där förnybar el redan utgör den dominerande andelen bör el som tas från nätet betraktas som helt förnybar under förutsättning att antalet timmar med full last för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung begränsas till andelen förnybar el i elområdet och att all produktion som överstiger denna andel betraktas som icke-förnybar. Det är inte nödvändigt att lägga till ytterligare anläggningar som producerar förnybar el, eftersom det rimligen kan antas att produktionen av förnybar vätgas i ett elområde där andelen förnybar energi överstiger 90 % gör det möjligt att uppfylla det kriterium för minskning av växthusgasutsläpp på 70 % som anges i artikel 25.2 i direktiv (EU) 2018/2001, och ett tillägg kan skapa utmaningar för driften av elsystemet. |
| --- | --- |

(5)

I elområden där förnybar el redan utgör den dominerande andelen bör el som tas från nätet betraktas som helt förnybar under förutsättning att antalet timmar med full last för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung begränsas till andelen förnybar el i elområdet och att all produktion som överstiger denna andel betraktas som icke-förnybar. Det är inte nödvändigt att lägga till ytterligare anläggningar som producerar förnybar el, eftersom det rimligen kan antas att produktionen av förnybar vätgas i ett elområde där andelen förnybar energi överstiger 90 % gör det möjligt att uppfylla det kriterium för minskning av växthusgasutsläpp på 70 % som anges i artikel 25.2 i direktiv (EU) 2018/2001, och ett tillägg kan skapa utmaningar för driften av elsystemet.

| (6) | På samma sätt är det i elområden där utsläppsintensiteten för el är lägre än 18 gCO2eq/MJ inte nödvändigt att lägga till ytterligare anläggningar som producerar förnybar el för att uppnå utsläppsminskningen på 70 % för förnybar vätgas. I sådana fall är det lämpligt att betrakta el från nätet som helt förnybar, förutsatt att de förnybara egenskaperna hos el visas med avtal om köp av förnybar energi och genom tillämpning av kriterier för tidsmässig och geografisk korrelation. Bristande efterlevnad av dessa villkor och kriterier skulle förhindra att el som används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel betraktas som helt förnybar. |
| --- | --- |

(6)

På samma sätt är det i elområden där utsläppsintensiteten för el är lägre än 18 gCO2eq/MJ inte nödvändigt att lägga till ytterligare anläggningar som producerar förnybar el för att uppnå utsläppsminskningen på 70 % för förnybar vätgas. I sådana fall är det lämpligt att betrakta el från nätet som helt förnybar, förutsatt att de förnybara egenskaperna hos el visas med avtal om köp av förnybar energi och genom tillämpning av kriterier för tidsmässig och geografisk korrelation. Bristande efterlevnad av dessa villkor och kriterier skulle förhindra att el som används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel betraktas som helt förnybar.

| (7) | Det är också lämpligt att betrakta el som tas från nätet som helt förnybar vid tidpunkter då produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung stöder integreringen av förnybar kraftproduktion i elsystemet och minskar behovet av omdirigering av förnybar elproduktion. |
| --- | --- |

(7)

Det är också lämpligt att betrakta el som tas från nätet som helt förnybar vid tidpunkter då produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung stöder integreringen av förnybar kraftproduktion i elsystemet och minskar behovet av omdirigering av förnybar elproduktion.

| (8) | I alla andra fall bör produktionen av förnybar vätgas stimulera till utbyggnad av ny produktionskapacitet för förnybar el och ske vid tidpunkter och på platser där förnybar el finns tillgänglig (tidsmässig och geografisk korrelation), i syfte att undvika att ge incitament till ökad fossilbaserad elproduktion. Eftersom planering och byggnation av anläggningar som producerar förnybar el ofta är förenat med betydande förseningar i tillståndsprocesserna är det lämpligt att betrakta en anläggning som producerar förnybar el som ny om den har tagits i drift tidigast 36 månader före den anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(8)

I alla andra fall bör produktionen av förnybar vätgas stimulera till utbyggnad av ny produktionskapacitet för förnybar el och ske vid tidpunkter och på platser där förnybar el finns tillgänglig (tidsmässig och geografisk korrelation), i syfte att undvika att ge incitament till ökad fossilbaserad elproduktion. Eftersom planering och byggnation av anläggningar som producerar förnybar el ofta är förenat med betydande förseningar i tillståndsprocesserna är det lämpligt att betrakta en anläggning som producerar förnybar el som ny om den har tagits i drift tidigast 36 månader före den anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (9) | Energiköpsavtal är ett lämpligt verktyg för att stimulera utbyggnaden av ny produktionskapacitet för förnybar el, under förutsättning att den nya kapaciteten för produktion av förnybar el inte får ekonomiskt stöd eftersom den förnybara vätgasen redan får stöd då den får medräknas i den skyldighet för bränsleleverantörer som anges i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Alternativt skulle drivmedelsproducenter också kunna producera den mängd förnybar el som krävs för produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i produktionskapacitet för förnybar el som de själva äger. Ett upphävande av energiköpsavtalet bör inte innebära att den anläggning som producerar förnybar el inte ska kunna fortsätta att betraktas som en ny anläggning när den omfattas av ett nytt energiköpsavtal. Vidare får en eventuell utbyggnad av en anläggning som producerar förnybar vätgas, vilken leder till att anläggningens produktionskapacitet ökar, anses ha tagits i drift samtidigt som den ursprungliga anläggningen. På så sätt går det att undvika en situation där det blir nödvändigt att ingå energiköpsavtal med olika anläggningar varje gång det sker en utbyggnad, och därigenom minska den administrativa bördan. Ekonomiskt stöd som återbetalas eller ekonomiskt stöd för mark eller nätanslutningar för anläggningen för produktion av förnybar energi bör inte betraktas som driftsstöd eller investeringsstöd. |
| --- | --- |

(9)

Energiköpsavtal är ett lämpligt verktyg för att stimulera utbyggnaden av ny produktionskapacitet för förnybar el, under förutsättning att den nya kapaciteten för produktion av förnybar el inte får ekonomiskt stöd eftersom den förnybara vätgasen redan får stöd då den får medräknas i den skyldighet för bränsleleverantörer som anges i artikel 25 i direktiv (EU) 2018/2001. Alternativt skulle drivmedelsproducenter också kunna producera den mängd förnybar el som krävs för produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i produktionskapacitet för förnybar el som de själva äger. Ett upphävande av energiköpsavtalet bör inte innebära att den anläggning som producerar förnybar el inte ska kunna fortsätta att betraktas som en ny anläggning när den omfattas av ett nytt energiköpsavtal. Vidare får en eventuell utbyggnad av en anläggning som producerar förnybar vätgas, vilken leder till att anläggningens produktionskapacitet ökar, anses ha tagits i drift samtidigt som den ursprungliga anläggningen. På så sätt går det att undvika en situation där det blir nödvändigt att ingå energiköpsavtal med olika anläggningar varje gång det sker en utbyggnad, och därigenom minska den administrativa bördan. Ekonomiskt stöd som återbetalas eller ekonomiskt stöd för mark eller nätanslutningar för anläggningen för produktion av förnybar energi bör inte betraktas som driftsstöd eller investeringsstöd.

| (10) | Instabiliteten hos vissa förnybara energikällor, däribland vindkraft och solenergi, samt överbelastningar av elnätet, medför att förnybar el kanske inte alltid finns tillgänglig för produktionen av förnybar vätgas. Det är därför lämpligt att fastställa regler som säkerställer att förnybar vätgas produceras vid tidpunkter och på platser där förnybar el finns tillgänglig. |
| --- | --- |

(10)

Instabiliteten hos vissa förnybara energikällor, däribland vindkraft och solenergi, samt överbelastningar av elnätet, medför att förnybar el kanske inte alltid finns tillgänglig för produktionen av förnybar vätgas. Det är därför lämpligt att fastställa regler som säkerställer att förnybar vätgas produceras vid tidpunkter och på platser där förnybar el finns tillgänglig.

| (11) | För att visa att förnybar vätgas produceras när förnybar el finns tillgänglig bör vätgasproducenter visa att produktionen av förnybar vätgas sker under samma kalendermånad som produktionen av förnybar el, att elektrolysanläggningen använder lagrad förnybar el eller att elektrolysanläggningen använder el vid tidpunkter då elpriserna är så låga att fossilbaserad elproduktion inte är ekonomiskt lönsam och att ytterligare efterfrågan på el därför leder till mer produktion av förnybar el och inte orsakar en ökning av produktionen av fossil el. Kriteriet för synkronisering bör bli striktare när marknader, infrastrukturer och teknik som möjliggör snabb anpassning av vätgasproduktionen och synkronisering av elproduktionen och vätgasproduktionen blir tillgängliga. |
| --- | --- |

(11)

För att visa att förnybar vätgas produceras när förnybar el finns tillgänglig bör vätgasproducenter visa att produktionen av förnybar vätgas sker under samma kalendermånad som produktionen av förnybar el, att elektrolysanläggningen använder lagrad förnybar el eller att elektrolysanläggningen använder el vid tidpunkter då elpriserna är så låga att fossilbaserad elproduktion inte är ekonomiskt lönsam och att ytterligare efterfrågan på el därför leder till mer produktion av förnybar el och inte orsakar en ökning av produktionen av fossil el. Kriteriet för synkronisering bör bli striktare när marknader, infrastrukturer och teknik som möjliggör snabb anpassning av vätgasproduktionen och synkronisering av elproduktionen och vätgasproduktionen blir tillgängliga.

| (12) | Elområden är utformade så att överbelastning av nätet inom området undviks. För att säkerställa att det inte uppstår någon överbelastning i elnätet mellan den elektrolysanläggning som producerar förnybar vätgas och den anläggning som producerar förnybar el är det lämpligt att kräva att båda anläggningarna är belägna i samma elområde. Om de är belägna i sammanlänkade elområden bör elpriset i det elområde där den anläggning som producerar förnybar el är belägen vara lika med eller högre än i det elområde där det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras, så att det bidrar till att minska överbelastningen, eller så bör den anläggning som producerar förnybar el enligt energiköpsavtalet vara belägen i ett havsbaserat elområde som är sammanlänkat med det elområde där elektrolysanläggningen är belägen. |
| --- | --- |

(12)

Elområden är utformade så att överbelastning av nätet inom området undviks. För att säkerställa att det inte uppstår någon överbelastning i elnätet mellan den elektrolysanläggning som producerar förnybar vätgas och den anläggning som producerar förnybar el är det lämpligt att kräva att båda anläggningarna är belägna i samma elområde. Om de är belägna i sammanlänkade elområden bör elpriset i det elområde där den anläggning som producerar förnybar el är belägen vara lika med eller högre än i det elområde där det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras, så att det bidrar till att minska överbelastningen, eller så bör den anläggning som producerar förnybar el enligt energiköpsavtalet vara belägen i ett havsbaserat elområde som är sammanlänkat med det elområde där elektrolysanläggningen är belägen.

| (13) | För att kunna hantera nationella särdrag i sina elområden och stödja den integrerade planeringen av el- och vätgasnät bör medlemsstaterna ha möjlighet att fastställa ytterligare kriterier för placeringen av elektrolysanläggningar inom elområden. |
| --- | --- |

(13)

För att kunna hantera nationella särdrag i sina elområden och stödja den integrerade planeringen av el- och vätgasnät bör medlemsstaterna ha möjlighet att fastställa ytterligare kriterier för placeringen av elektrolysanläggningar inom elområden.

| (14) | Drivmedelsproducenter skulle kunna kombinera olika alternativ för att på ett flexibelt sätt kunna räkna el som används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, under förutsättning att endast ett alternativ tillämpas för varje enhet el som tillförs. För kontrollen av om reglerna har följts korrekt är det lämpligt att begära att drivmedelsleverantörerna noggrant dokumenterar vilka alternativ som använts för att anskaffa den förnybara el som används i produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. Frivilliga system och nationella system väntas spela en viktig roll i genomförandet av och intygandet av efterlevnaden av reglerna i tredjeländer eftersom medlemsstaterna är skyldiga att godta bevis som erhållits från erkända frivilliga system. |
| --- | --- |

(14)

Drivmedelsproducenter skulle kunna kombinera olika alternativ för att på ett flexibelt sätt kunna räkna el som används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, under förutsättning att endast ett alternativ tillämpas för varje enhet el som tillförs. För kontrollen av om reglerna har följts korrekt är det lämpligt att begära att drivmedelsleverantörerna noggrant dokumenterar vilka alternativ som använts för att anskaffa den förnybara el som används i produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. Frivilliga system och nationella system väntas spela en viktig roll i genomförandet av och intygandet av efterlevnaden av reglerna i tredjeländer eftersom medlemsstaterna är skyldiga att godta bevis som erhållits från erkända frivilliga system.

| (15) | Artiklarna 7 och 19 i direktiv (EU) 2018/2001 ger en tillräckliga försäkringar om att de förnybara egenskaperna hos den el som används för produktion av förnybar vätgas endast redovisas en gång och endast inom en slutanvändningssektor. Artikel 7 i det direktivet säkerställer att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung inte redovisas vid beräkningen av den totala andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen (brutto), eftersom den förnybara el som används för att producera dem redan har redovisats. Artikel 19 i det direktivet bör innebära ett undvikande av att ursprungsgarantier utfärdas till både producenten av förnybar el och producenten av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung som produceras från denna el, genom att den säkerställer att de ursprungsgarantier som utfärdas till producenten av förnybar el annulleras. |
| --- | --- |

(15)

Artiklarna 7 och 19 i direktiv (EU) 2018/2001 ger en tillräckliga försäkringar om att de förnybara egenskaperna hos den el som används för produktion av förnybar vätgas endast redovisas en gång och endast inom en slutanvändningssektor. Artikel 7 i det direktivet säkerställer att förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung inte redovisas vid beräkningen av den totala andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen (brutto), eftersom den förnybara el som används för att producera dem redan har redovisats. Artikel 19 i det direktivet bör innebära ett undvikande av att ursprungsgarantier utfärdas till både producenten av förnybar el och producenten av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung som produceras från denna el, genom att den säkerställer att de ursprungsgarantier som utfärdas till producenten av förnybar el annulleras.

| (16) | Genomförandet av tidsmässig korrelation hämmas på kort sikt av de tekniska hindren för att mäta balansen mellan utbud och efterfrågan per timme, av de utmaningar som detta innebär för utformningen av elektrolysanläggningar samt av bristen på vätgasinfrastruktur som möjliggör lagring och transport av förnybar vätgas till slutanvändare i behov av konstant vätgasförsörjning. För att möjliggöra en ökad produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung bör kriterierna för tidsmässig korrelation därför vara mer flexibla i inledningsfasen, så att marknadsaktörerna ges tid att införa de nödvändiga tekniska lösningarna. |
| --- | --- |

(16)

Genomförandet av tidsmässig korrelation hämmas på kort sikt av de tekniska hindren för att mäta balansen mellan utbud och efterfrågan per timme, av de utmaningar som detta innebär för utformningen av elektrolysanläggningar samt av bristen på vätgasinfrastruktur som möjliggör lagring och transport av förnybar vätgas till slutanvändare i behov av konstant vätgasförsörjning. För att möjliggöra en ökad produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung bör kriterierna för tidsmässig korrelation därför vara mer flexibla i inledningsfasen, så att marknadsaktörerna ges tid att införa de nödvändiga tekniska lösningarna.

| (17) | På grund av den tid som krävs för att planera och bygga anläggningar som producerar förnybar el och på grund av att det inte finns nya anläggningar som producerar förnybar el och som inte får stöd, bör kraven i artikel 5 a och b i denna förordning tillämpas först i ett senare skede. |
| --- | --- |

(17)

På grund av den tid som krävs för att planera och bygga anläggningar som producerar förnybar el och på grund av att det inte finns nya anläggningar som producerar förnybar el och som inte får stöd, bör kraven i artikel 5 a och b i denna förordning tillämpas först i ett senare skede.

| (18) | Beroendet av fossila bränslen för elproduktion bör minska med tiden i takt med genomförandet av den europeiska gröna given, och andelen energi från förnybara energikällor bör öka. Kommissionen bör noga övervaka denna utveckling och bedöma effekterna av de krav som fastställs i denna förordning, däribland den gradvisa skärpningen av kraven på tidsmässig korrelation, när det gäller produktionskostnader, minskning av växthusgasutsläpp och energisystemet, och senast den 1 juli 2028 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(18)

Beroendet av fossila bränslen för elproduktion bör minska med tiden i takt med genomförandet av den europeiska gröna given, och andelen energi från förnybara energikällor bör öka. Kommissionen bör noga övervaka denna utveckling och bedöma effekterna av de krav som fastställs i denna förordning, däribland den gradvisa skärpningen av kraven på tidsmässig korrelation, när det gäller produktionskostnader, minskning av växthusgasutsläpp och energisystemet, och senast den 1 juli 2028 lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs närmare regler för fastställande av när el som används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung kan anses vara helt förnybar. Dessa regler ska tillämpas på produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung genom elektrolys och på motsvarande sätt för mindre vanliga produktionskedjor.

De ska tillämpas oavsett om de flytande och gasformiga drivmedlen av icke-biologiskt ursprung produceras inom eller utanför unionens territorium.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | elområde: elområde enligt definitionen i artikel 2.65 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 (3) för medlemsstater, eller ett likvärdigt begrepp för tredjeländer. |
| --- | --- |

1.

elområde: elområde enligt definitionen i artikel 2.65 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 (3) för medlemsstater, eller ett likvärdigt begrepp för tredjeländer.

elområde

3

| 2. | direktledning: direktledning enligt definitionen i artikel 2.41 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/944 (4). |
| --- | --- |

2.

direktledning: direktledning enligt definitionen i artikel 2.41 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/944 (4).

direktledning

4

| 3. | anläggning som producerar förnybar el: enskilda enheter, eller grupper av enheter, som producerar el på en eller flera platser från samma eller från olika förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv (EU) 2018/2001, med undantag för enheter som producerar el från biomassa och lagringsenheter. |
| --- | --- |

3.

anläggning som producerar förnybar el: enskilda enheter, eller grupper av enheter, som producerar el på en eller flera platser från samma eller från olika förnybara energikällor enligt definitionen i artikel 2.1 i direktiv (EU) 2018/2001, med undantag för enheter som producerar el från biomassa och lagringsenheter.

anläggning som producerar förnybar el

| 4. | drivmedelsproducent: en ekonomisk aktör som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

4.

drivmedelsproducent: en ekonomisk aktör som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

drivmedelsproducent

| 5. | idrifttagning: start av produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller förnybar el för första gången eller efter en uppgradering enligt definitionen i artikel 2.10 i direktiv (EU) 2018/2001 som kräver investeringar som överstiger 30 % av den investering som skulle behövas för att bygga en liknande ny anläggning. |
| --- | --- |

5.

idrifttagning: start av produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller förnybar el för första gången eller efter en uppgradering enligt definitionen i artikel 2.10 i direktiv (EU) 2018/2001 som kräver investeringar som överstiger 30 % av den investering som skulle behövas för att bygga en liknande ny anläggning.

idrifttagning

| 6. | smart mätarsystem: smart mätarsystem enligt definitionen i artikel 2.23 i direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

6.

smart mätarsystem: smart mätarsystem enligt definitionen i artikel 2.23 i direktiv (EU) 2019/944.

smart mätarsystem

| 7. | avräkningsperiod för obalanser: avräkningsperiod för obalanser enligt definitionen i artikel 2.15 i förordning (EU) 2019/943 inom unionen, eller ett likvärdigt koncept för tredjeländer. |
| --- | --- |

7.

avräkningsperiod för obalanser: avräkningsperiod för obalanser enligt definitionen i artikel 2.15 i förordning (EU) 2019/943 inom unionen, eller ett likvärdigt koncept för tredjeländer.

avräkningsperiod för obalanser

Artikel 3

Regler för att el som fås genom direkt anslutning till en anläggning som producerar förnybar el ska räknas som helt förnybar

I syfte att visa efterlevnaden av de kriterier, som anges i artikel 27.3 femte stycket i direktiv (EU) 2018/2001, för att el som fås genom direkt anslutning till en anläggning som producerar förnybar el ska kunna räknas som helt förnybar, ska drivmedelsproducenten lägga fram bevis på följande:

| a) | Att de anläggningar som producerar förnybar el är anslutna till en anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung via en direktledning, eller att produktionen av förnybar el och produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung sker i samma anläggning. |
| --- | --- |

a)

Att de anläggningar som producerar förnybar el är anslutna till en anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung via en direktledning, eller att produktionen av förnybar el och produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung sker i samma anläggning.

| b) | Att de anläggningar som producerar förnybar el togs i drift tidigast 36 månader före den anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. Om ytterligare produktionskapacitet läggs till i en befintlig anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, ska den tillagda kapaciteten anses utgöra en del av den befintliga anläggningen, förutsatt att kapaciteten läggs till på samma plats och tillägget sker senast 36 månader efter det att den ursprungliga anläggningen togs i drift. |
| --- | --- |

b)

Att de anläggningar som producerar förnybar el togs i drift tidigast 36 månader före den anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. Om ytterligare produktionskapacitet läggs till i en befintlig anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, ska den tillagda kapaciteten anses utgöra en del av den befintliga anläggningen, förutsatt att kapaciteten läggs till på samma plats och tillägget sker senast 36 månader efter det att den ursprungliga anläggningen togs i drift.

| c) | Att den anläggning som producerar el inte är ansluten till nätet, eller att den anläggning som producerar el är ansluten till nätet, men ett smart mätarsystem som mäter alla elflöden från nätet visar att ingen el har tagits från nätet för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

c)

Att den anläggning som producerar el inte är ansluten till nätet, eller att den anläggning som producerar el är ansluten till nätet, men ett smart mätarsystem som mäter alla elflöden från nätet visar att ingen el har tagits från nätet för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

Om drivmedelsproducenten även använder el från nätet får denna el räknas som helt förnybar om den uppfyller reglerna i artikel 4.

Artikel 4

Allmänna regler för när el från nätet får räknas som helt förnybar

1.   Drivmedelsproducenter får räkna el från nätet som helt förnybar när den anläggning som producerar det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung är belägen i ett elområde där den genomsnittliga andelen förnybar el översteg 90 % under det föregående kalenderåret och produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung inte överstiger ett högsta antal timmar som fastställts i förhållande till andelen förnybar el i elområdet.

Detta högsta antal timmar ska beräknas genom att det totala antalet timmar under varje kalenderår multipliceras med andelen förnybar el som rapporteras för det elområde där det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras. Den genomsnittliga andelen förnybar el ska fastställas genom att den slutliga elanvändningen (brutto) från förnybara energikällor i elområdet, beräknad i analogi med reglerna i artikel 7.2 i direktiv (EU) 2018/2001, divideras med den totala elproduktionen från alla energikällor enligt definitionen i bilaga B till Europaparlamentes och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 (5), utom elproduktion från vatten som tidigare pumpats upp, plus importen minus exporten av el till elområdet. När den genomsnittliga andelen förnybar el överstiger 90 % under ett kalenderår ska den fortsätta att anses vara högre än 90 % under de fem följande kalenderåren.

2.   Om villkoren i punkt 1 inte är uppfyllda får drivmedelsproducenter räkna el från nätet som helt förnybar om den anläggning som producerar det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung är belägen i ett elområde där utsläppsintensiteten för el är lägre än 18 gCO2eq/MJ, förutsatt att följande kriterier är uppfyllda:

| a) | Drivmedelsproducenterna har direkt, eller via mellanhänder, med ekonomiska aktörer som producerar förnybar el i en eller flera anläggningar som producerar förnybar el, ingått ett eller flera avtal om köp av förnybar energi avseende en mängd som minst motsvarar den mängd el som redovisas som helt förnybar, och den redovisade elen har faktiskt producerats i denna eller dessa anläggningar. |
| --- | --- |

a)

Drivmedelsproducenterna har direkt, eller via mellanhänder, med ekonomiska aktörer som producerar förnybar el i en eller flera anläggningar som producerar förnybar el, ingått ett eller flera avtal om köp av förnybar energi avseende en mängd som minst motsvarar den mängd el som redovisas som helt förnybar, och den redovisade elen har faktiskt producerats i denna eller dessa anläggningar.

| b) | Villkoren om tidsmässig och geografisk korrelation enligt artiklarna 6 och 7 är uppfyllda.
  Utsläppsintensiteten för el ska fastställas enligt tillvägagångssättet för beräkning av den genomsnittliga koldioxidintensiteten för el från nätet i metoden för att fastställa minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen som fastställs i den delegerade akt som antagits i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001 på grundval av senast tillgängliga uppgifter.
  När utsläppsintensiteten för el är lägre än 18 gCO2eq/MJ under ett kalenderår, ska den genomsnittliga utsläppsintensiteten för el fortsätta att anses vara lägre än 18 gCO2eq/MJ under de fem följande kalenderåren. |
| --- | --- |

b)

Villkoren om tidsmässig och geografisk korrelation enligt artiklarna 6 och 7 är uppfyllda.

Utsläppsintensiteten för el ska fastställas enligt tillvägagångssättet för beräkning av den genomsnittliga koldioxidintensiteten för el från nätet i metoden för att fastställa minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen som fastställs i den delegerade akt som antagits i enlighet med artikel 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001 på grundval av senast tillgängliga uppgifter.

När utsläppsintensiteten för el är lägre än 18 gCO2eq/MJ under ett kalenderår, ska den genomsnittliga utsläppsintensiteten för el fortsätta att anses vara lägre än 18 gCO2eq/MJ under de fem följande kalenderåren.

3.   El från nätet som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung får också räknas som helt förnybar om den el som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung förbrukas under en avräkningsperiod för obalanser under vilken drivmedelsproducenten, på grundval av bevis från systemansvarig för det nationella överföringssystemet, kan visa att

| a) | anläggningar för kraftproduktion som använder förnybara energikällor omdirigerades nedåt i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) 2019/943, |
| --- | --- |

a)

anläggningar för kraftproduktion som använder förnybara energikällor omdirigerades nedåt i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) 2019/943,

| b) | den el som förbrukats för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung minskade behovet av omdirigering i motsvarande mängd. |
| --- | --- |

b)

den el som förbrukats för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung minskade behovet av omdirigering i motsvarande mängd.

4.   Om villkoren i punkterna 1, 2 och 3 inte är uppfyllda får drivmedelsproducenter räkna el från nätet som helt förnybar när den uppfyller villkoren för additionalitet, tidsmässig korrelation och geografisk korrelation i enlighet med artiklarna 5, 6 och 7.

Artikel 5

Additionalitet

Det villkor om additionalitet som avses i artikel 4.4 första stycket ska anses vara uppfyllt om drivmedelsproducenter producerar en mängd förnybar el i sina egna anläggningar som minst motsvarar den mängd el som redovisas som helt förnybar, eller om de direkt, eller via mellanhänder, med ekonomiska aktörer som producerar förnybar el i en eller flera anläggningar, har ingått ett eller flera avtal om köp av förnybar energi avseende en mängd förnybar el som minst motsvarar den mängd el som redovisas som helt förnybar, och den redovisade elen faktiskt produceras i denna eller dessa anläggningar, förutsatt att följande kriterier är uppfyllda:

| a) | Den anläggning som producerar förnybar el togs i drift tidigast 36 månader före den anläggning som producerar det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung.
  Om en anläggning som producerar förnybar el uppfyllde kraven i första stycket inom ramen för ett avtal om köp av förnybar energi med en drivmedelsproducent, vilket har löpt ut, ska den anses ha tagits i drift samtidigt som den anläggning som producerar det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung inom ramen för ett nytt avtal om köp av förnybar energi.
  Om ytterligare produktionskapacitet läggs till i en befintlig anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, ska den tillagda kapaciteten anses ha tagits i drift samtidigt som den ursprungliga anläggningen, förutsatt att kapaciteten läggs till på samma plats och tillägget sker senast 36 månader efter det att den ursprungliga anläggningen togs i drift. |
| --- | --- |

a)

Den anläggning som producerar förnybar el togs i drift tidigast 36 månader före den anläggning som producerar det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung.

Om en anläggning som producerar förnybar el uppfyllde kraven i första stycket inom ramen för ett avtal om köp av förnybar energi med en drivmedelsproducent, vilket har löpt ut, ska den anses ha tagits i drift samtidigt som den anläggning som producerar det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung inom ramen för ett nytt avtal om köp av förnybar energi.

Om ytterligare produktionskapacitet läggs till i en befintlig anläggning som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, ska den tillagda kapaciteten anses ha tagits i drift samtidigt som den ursprungliga anläggningen, förutsatt att kapaciteten läggs till på samma plats och tillägget sker senast 36 månader efter det att den ursprungliga anläggningen togs i drift.

| b) | Den anläggning som producerar förnybar el har inte mottagit stöd i form av driftsstöd eller investeringsstöd, med undantag för stöd som mottagits av anläggningar innan de uppgraderats, ekonomiskt stöd för mark eller för nätanslutningar, stöd som inte utgör nettostöd, såsom stöd som återbetalas i sin helhet, samt stöd till anläggningar som producerar förnybar el och som försörjer anläggningar som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung som används för forskning, provning och demonstration. |
| --- | --- |

b)

Den anläggning som producerar förnybar el har inte mottagit stöd i form av driftsstöd eller investeringsstöd, med undantag för stöd som mottagits av anläggningar innan de uppgraderats, ekonomiskt stöd för mark eller för nätanslutningar, stöd som inte utgör nettostöd, såsom stöd som återbetalas i sin helhet, samt stöd till anläggningar som producerar förnybar el och som försörjer anläggningar som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung som används för forskning, provning och demonstration.

Artikel 6

Tidsmässig korrelation

Till och med den 31 december 2029 ska det villkor avseende tidsmässig korrelation som avses i artikel 4.2 och 4.4 anses vara uppfyllt om det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras under samma kalendermånad som den förnybara el som produceras enligt avtalet om köp av förnybar energi, eller om det produceras från förnybar el från en ny lagringstillgång som är belägen bakom samma nätanslutningspunkt som elektrolysanläggningen eller den anläggning som producerar förnybar el, och denna lagringstillgång har laddats under samma kalendermånad som den el som omfattas av avtalet om köp av förnybar energi har producerats.

Från och med den 1 januari 2030 ska villkoret avseende tidsmässig korrelation anses vara uppfyllt om det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras under samma entimmesperiod som den förnybara el som produceras enligt avtalet om köp av förnybar energi, eller om det produceras från förnybar el från en ny lagringstillgång som är belägen bakom samma nätanslutningspunkt som elektrolysanläggningen eller den anläggning som producerar förnybar el, och denna lagringstillgång har laddats under den entimmesperiod då den el som omfattas av avtalet om köp av förnybar energi har producerats. Efter en anmälan till kommissionen får medlemsstaterna tillämpa de regler som anges i denna punkt från och med den 1 juli 2027 för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung som produceras på deras territorium.

Villkoret avseende tidsmässig korrelation ska alltid anses vara uppfyllt om det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras under en entimmesperiod under vilken jämviktspriset för el från den gemensamma dagen före-kopplingen i elområdet, enligt vad som avses i artikel 39.2 a i kommissionens förordning (EU) 2015/1222 (6), är lägre än eller lika med 20 euro per MWh eller lägre än 0,36 gånger priset på en rätt att släppa ut ett ton koldioxidekvivalenter under den relevanta perioden i syfte att uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG (7).

6

7

Artikel 7

Geografisk korrelation

1.   Det villkor om geografisk korrelation som avses i artikel 4.2 och 4.4 ska anses vara uppfyllt om minst ett av följande kriterier avseende den plats där elektrolysanläggningen är belägen är uppfyllt:

| a) | Den anläggning som producerar förnybar el enligt avtalet om köp av förnybar energi är, eller var vid den tidpunkt då den togs i drift, belägen i samma elområde som elektrolysanläggningen. |
| --- | --- |

a)

Den anläggning som producerar förnybar el enligt avtalet om köp av förnybar energi är, eller var vid den tidpunkt då den togs i drift, belägen i samma elområde som elektrolysanläggningen.

| b) | Den anläggning som producerar förnybar el är belägen i ett sammanlänkat elområde, eventuellt i en annan medlemsstat, och elpriserna under den relevanta tidsperioden på den dagen före-marknad som avses i artikel 6 i det sammanlänkade elområdet är lika med eller högre än i det elområde där det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras. |
| --- | --- |

b)

Den anläggning som producerar förnybar el är belägen i ett sammanlänkat elområde, eventuellt i en annan medlemsstat, och elpriserna under den relevanta tidsperioden på den dagen före-marknad som avses i artikel 6 i det sammanlänkade elområdet är lika med eller högre än i det elområde där det förnybara flytande och gasformiga drivmedlet av icke-biologiskt ursprung produceras.

| c) | Den anläggning som producerar förnybar el enligt avtalet om köp av förnybar energi är belägen i ett havsbaserat elområde som är sammanlänkat med det elområde där elektrolysanläggningen är belägen. |
| --- | --- |

c)

Den anläggning som producerar förnybar el enligt avtalet om köp av förnybar energi är belägen i ett havsbaserat elområde som är sammanlänkat med det elområde där elektrolysanläggningen är belägen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 14 och 15 i förordning (EU) 2019/943 får medlemsstaterna, utöver de kriterier som avses i punkt 1, införa ytterligare kriterier avseende placeringen av elektrolysanläggningar och anläggningar som producerar förnybar el, för att säkerställa att tillägg av kapacitet är förenliga med den nationella planeringen av vätgas- och elnätet. Eventuella ytterligare kriterier får inte ha några negativa effekter för den inre elmarknadens funktion.

Artikel 8

Gemensamma bestämmelser

Drivmedelsproducenterna ska tillhandahålla tillförlitliga uppgifter som visar att alla krav i artiklarna 3–7 är uppfyllda, inbegripet för varje timme, beroende på vad som är relevant:

| a) | Mängden el som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, specificerat enligt följande:






  i) | Den mängd el som tagits från nätet och som inte räknas som helt förnybar samt andelen förnybar el. |
| --- | --- | --- |

a)

Mängden el som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, specificerat enligt följande:

i)

Den mängd el som tagits från nätet och som inte räknas som helt förnybar samt andelen förnybar el.

| ii) | Den mängd el som räknas som helt förnybar eftersom den har erhållits från en direkt anslutning till en anläggning som producerar förnybar el enligt vad som anges i artikel 3. |
| --- | --- |

ii)

Den mängd el som räknas som helt förnybar eftersom den har erhållits från en direkt anslutning till en anläggning som producerar förnybar el enligt vad som anges i artikel 3.

| iii) | Den mängd el som tagits från nätet och som räknas som helt förnybar i enlighet med kriterierna i artikel 4.1. |
| --- | --- |

iii)

Den mängd el som tagits från nätet och som räknas som helt förnybar i enlighet med kriterierna i artikel 4.1.

| iv) | Den mängd el som räknas som helt förnybar i enlighet med kriterierna i artikel 4.2. |
| --- | --- |

iv)

Den mängd el som räknas som helt förnybar i enlighet med kriterierna i artikel 4.2.

| v) | Den mängd el som räknas som helt förnybar i enlighet med kriterierna i artikel 4.3. |
| --- | --- |

v)

Den mängd el som räknas som helt förnybar i enlighet med kriterierna i artikel 4.3.

| vi) | Den mängd el som räknas som helt förnybar i enlighet med kriterierna i artikel 4.4. |
| --- | --- |

vi)

Den mängd el som räknas som helt förnybar i enlighet med kriterierna i artikel 4.4.

| b) | Mängden förnybar el som produceras av anläggningar som producerar förnybar el, oavsett om de är direkt anslutna till en elektrolysanläggning och oavsett om den förnybara elen används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller för andra ändamål. |
| --- | --- |

b)

Mängden förnybar el som produceras av anläggningar som producerar förnybar el, oavsett om de är direkt anslutna till en elektrolysanläggning och oavsett om den förnybara elen används för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller för andra ändamål.

| c) | Mängden förnybara och icke-förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung som produceras av drivmedelsproducenten. |
| --- | --- |

c)

Mängden förnybara och icke-förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung som produceras av drivmedelsproducenten.

Artikel 9

Intygande av efterlevnad

Oavsett om det förnybara flytande och gasformiga transportbränslet av icke-biologiskt ursprung produceras inom eller utanför unionens territorium får drivmedelsproducenterna använda nationella system eller frivilliga internationella system som erkänts av kommissionen i enlighet med artikel 30.4 i direktiv (EU) 2018/2001 för att visa att kriterierna i artiklarna 3–7 i denna förordning är uppfyllda, i linje med artikel 8, beroende på vad som är relevant.

Om en drivmedelsproducent lägger fram bevis eller uppgifter som erhållits i enlighet med ett system som har varit föremål för ett beslut i enlighet med artikel 30.4 i direktiv (EU) 2018/2001, i den mån som ett sådant beslut omfattar påvisande av att systemet är förenligt med artikel 27.3 femte och sjätte styckena i det direktivet, får en medlemsstat inte kräva att leverantörerna av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung tillhandahåller ytterligare bevis på uppfyllande av kriterierna i denna förordning.

Artikel 10

Rapportering

Senast den 1 juli 2028 ska kommissionen lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med en bedömning av effekterna av de krav som fastställs i denna förordning, däribland effekterna av tidsmässig korrelation, på produktionskostnaderna, på minskningen av växthusgasutsläpp och på energisystemet.

Artikel 11

Övergångsfas

Artikel 5 a och b ska fram till den 1 januari 2038 inte tillämpas på anläggningar som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och som tas i drift före den 1 januari 2028. Detta undantag ska inte tillämpas på kapacitet som läggs till efter den 1 januari 2028 för produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

Artikel 12

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  COM(2022) 108 final.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 av den 5 juni 2019 om den inre marknaden för el (EUT L 158, 14.6.2019, s. 54).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1099/2008 av den 22 oktober 2008 om energistatistik (EUT L 304, 14.11.2008, s. 1).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) 2015/1222 av den 24 juli 2015 om fastställande av riktlinjer för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning (EUT L 197, 25.7.2015, s. 24).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

7

---

| 20.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 157/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 157/20

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/1185

av den 10 februari 2023

om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 genom fastställande av ett minimitröskelvärde för minskningen av växthusgasutsläpp från återvunna kolbaserade bränslen och genom specificering av en metod för bedömningen av minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), särskilt artiklarna 25.2 och 28.5, och

av följande skäl:

| (1) | Med beaktande av behovet att avsevärt minska växthusgasutsläppen inom transportsektorn och möjligheten att åstadkomma en betydande minskning av sådana utsläpp från varje bränsle genom att bland annat tillämpa teknik för avskiljning och lagring av koldioxid, och med beaktande av de krav på minskade växthusgasutsläpp som fastställs för andra bränslen i direktiv (EU) 2018/2001, bör ett minimitröskelvärde på 70 % fastställas för minskningen av växthusgasutsläpp från alla typer av återvunna kolbaserade bränslen. |
| --- | --- |

(1)

Med beaktande av behovet att avsevärt minska växthusgasutsläppen inom transportsektorn och möjligheten att åstadkomma en betydande minskning av sådana utsläpp från varje bränsle genom att bland annat tillämpa teknik för avskiljning och lagring av koldioxid, och med beaktande av de krav på minskade växthusgasutsläpp som fastställs för andra bränslen i direktiv (EU) 2018/2001, bör ett minimitröskelvärde på 70 % fastställas för minskningen av växthusgasutsläpp från alla typer av återvunna kolbaserade bränslen.

| (2) | Tydliga regler måste fastställas för beräkning av minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen samt deras fossila motsvarigheter, på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

(2)

Tydliga regler måste fastställas för beräkning av minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen samt deras fossila motsvarigheter, på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

| (3) | I metoden för att redovisa växthusgasutsläpp bör man beakta de totala livscykelutsläppen från produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier. |
| --- | --- |

(3)

I metoden för att redovisa växthusgasutsläpp bör man beakta de totala livscykelutsläppen från produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier.

| (4) | Utsläppskrediter bör inte beviljas sådan avskiljning av koldioxid som redan har räknats in i enlighet med andra bestämmelser i unionsrätten. Vid bestämningen av utsläppen från insatsvarornas befintliga användning, omvandling eller spridning bör den typen av avskild koldioxid därför inte anses vara utsläpp som undviks. |
| --- | --- |

(4)

Utsläppskrediter bör inte beviljas sådan avskiljning av koldioxid som redan har räknats in i enlighet med andra bestämmelser i unionsrätten. Vid bestämningen av utsläppen från insatsvarornas befintliga användning, omvandling eller spridning bör den typen av avskild koldioxid därför inte anses vara utsläpp som undviks.

| (5) | Det är inte relevant att beakta ursprunget för den koldioxid som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen när man bestämmer den kortsiktiga minskningen av utsläpp från sådana bränslen, eftersom många kolkällor för närvarande finns tillgängliga och kan avskiljas samtidigt som utfasningen av fossila bränslen fortskrider. Med tanke på ekonomins utvecklingsbana mot klimatneutralitet senast 2050 bör de kolkällor som kan avskiljas bli knappa på medellång till lång sikt och i allt högre grad begränsas till de koldioxidutsläpp som är svårast att minska. Dessutom är den fortsatta användningen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som båda innehåller kol från icke-hållbart bränsle inte förenlig med utvecklingsbanan mot klimatneutralitet senast 2050, eftersom den skulle innebära fortsatt användning av icke-hållbara bränslen och därmed sammanhängande utsläpp. Vid bestämningen av minskningen av växthusgasutsläpp genom användning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bör utsläpp som avskilts från icke-hållbara bränslen därför inte anses ha undvikits för alltid. De utsläpp som avskilts vid förbränning av icke-hållbara bränslen för elproduktion bör anses vara utsläpp som undvikits fram till 2035, eftersom de flesta sådana utsläpp bör ha minskat senast vid den tidpunkten, medan utsläpp från andra användningar av icke-hållbara bränslen bör anses vara utsläpp som undvikits fram till 2040, eftersom sådana utsläpp kommer att fortsätta längre. Dessa datum kommer att ses över mot bakgrund av införandet av det unionsomfattande klimatmålet för 2040 i de sektorer som omfattas av Europaparlamentet och rådets direktiv 2003/87/EG (2). Det unionsomfattande klimatmålet för 2040 ska föreslås av kommissionen senast sex månader efter den första globala översyn som genomförs enligt Parisavtalet, i enlighet med Europaparlamentet och rådets förordning (EU) 2021/1119 (3). Den minskade förekomst av utsläpp i varje sektor som förväntas kommer att preciseras genom införandet av målet i direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

(5)

Det är inte relevant att beakta ursprunget för den koldioxid som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen när man bestämmer den kortsiktiga minskningen av utsläpp från sådana bränslen, eftersom många kolkällor för närvarande finns tillgängliga och kan avskiljas samtidigt som utfasningen av fossila bränslen fortskrider. Med tanke på ekonomins utvecklingsbana mot klimatneutralitet senast 2050 bör de kolkällor som kan avskiljas bli knappa på medellång till lång sikt och i allt högre grad begränsas till de koldioxidutsläpp som är svårast att minska. Dessutom är den fortsatta användningen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen som båda innehåller kol från icke-hållbart bränsle inte förenlig med utvecklingsbanan mot klimatneutralitet senast 2050, eftersom den skulle innebära fortsatt användning av icke-hållbara bränslen och därmed sammanhängande utsläpp. Vid bestämningen av minskningen av växthusgasutsläpp genom användning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bör utsläpp som avskilts från icke-hållbara bränslen därför inte anses ha undvikits för alltid. De utsläpp som avskilts vid förbränning av icke-hållbara bränslen för elproduktion bör anses vara utsläpp som undvikits fram till 2035, eftersom de flesta sådana utsläpp bör ha minskat senast vid den tidpunkten, medan utsläpp från andra användningar av icke-hållbara bränslen bör anses vara utsläpp som undvikits fram till 2040, eftersom sådana utsläpp kommer att fortsätta längre. Dessa datum kommer att ses över mot bakgrund av införandet av det unionsomfattande klimatmålet för 2040 i de sektorer som omfattas av Europaparlamentet och rådets direktiv 2003/87/EG (2). Det unionsomfattande klimatmålet för 2040 ska föreslås av kommissionen senast sex månader efter den första globala översyn som genomförs enligt Parisavtalet, i enlighet med Europaparlamentet och rådets förordning (EU) 2021/1119 (3). Den minskade förekomst av utsläpp i varje sektor som förväntas kommer att preciseras genom införandet av målet i direktiv 2003/87/EG.

| (6) | Utsläpp från verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG, dvs. från industriprocesser eller från förbränning av icke-hållbara bränslen, bör förhindras, även om de skulle kunna avskiljas och användas för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Dessa utsläpp är föremål för koldioxidprissättning, vilket är ett incitament att minska utsläppen från icke-hållbara bränslen vid källan. I det fall sådana utsläpp inte har beaktas i tidigare led genom ändamålsenlig koldioxidprissättning ska de redovisas och bör inte anses vara utsläpp som har undvikits. |
| --- | --- |

(6)

Utsläpp från verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG, dvs. från industriprocesser eller från förbränning av icke-hållbara bränslen, bör förhindras, även om de skulle kunna avskiljas och användas för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Dessa utsläpp är föremål för koldioxidprissättning, vilket är ett incitament att minska utsläppen från icke-hållbara bränslen vid källan. I det fall sådana utsläpp inte har beaktas i tidigare led genom ändamålsenlig koldioxidprissättning ska de redovisas och bör inte anses vara utsläpp som har undvikits.

| (7) | Förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen kan produceras genom olika processer som kan resultera i en blandning av olika bränsletyper. Metoden för att bedöma minskningen av växthusgasutsläpp bör därför göra det möjligt att härleda de faktiska minskningarna av utsläpp från dessa processer, inbegripet processer som resulterar i både förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. |
| --- | --- |

(7)

Förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen kan produceras genom olika processer som kan resultera i en blandning av olika bränsletyper. Metoden för att bedöma minskningen av växthusgasutsläpp bör därför göra det möjligt att härleda de faktiska minskningarna av utsläpp från dessa processer, inbegripet processer som resulterar i både förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen.

| (8) | För att fastställa växthusgasutsläppsintensiteten för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen är det nödvändigt att beräkna hur stor andel av energiinnehållet i produktionen från en process som kommer från sådana bränslen. För detta ändamål bör andelen av varje bränsletyp bestämmas genom att den relevanta energitillförseln för den aktuella bränsletypen divideras med den totala relevanta energitillförseln till processen. Vid produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung är det nödvändigt att fastställa om den el som tillförs bör betraktas som helt förnybar. Den relevanta tillförda elen bör räknas som helt förnybar om villkoren i artikel 27.3 femte och sjätte stycket i direktiv (EU) 2018/2001 är uppfyllda. I annat fall bör produktionslandets genomsnittliga andel el från förnybara energikällor, som uppmätts två år före året i fråga, användas för att fastställa andelen förnybar energi. Vid produktion av återvunna kolbaserade bränslen får endast flöden av flytande eller fast avfall av icke-förnybart ursprung som inte lämpar sig för materialåtervinning i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (4) och gaser från avfallshantering och avgaser av icke-förnybart ursprung som framställs som en oundviklig och oavsiktlig följd av produktionsprocessen i industrianläggningar betraktas som relevanta energiinsatsvaror för produktion av återvunna kolbaserade bränslen. |
| --- | --- |

(8)

För att fastställa växthusgasutsläppsintensiteten för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen är det nödvändigt att beräkna hur stor andel av energiinnehållet i produktionen från en process som kommer från sådana bränslen. För detta ändamål bör andelen av varje bränsletyp bestämmas genom att den relevanta energitillförseln för den aktuella bränsletypen divideras med den totala relevanta energitillförseln till processen. Vid produktion av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung är det nödvändigt att fastställa om den el som tillförs bör betraktas som helt förnybar. Den relevanta tillförda elen bör räknas som helt förnybar om villkoren i artikel 27.3 femte och sjätte stycket i direktiv (EU) 2018/2001 är uppfyllda. I annat fall bör produktionslandets genomsnittliga andel el från förnybara energikällor, som uppmätts två år före året i fråga, användas för att fastställa andelen förnybar energi. Vid produktion av återvunna kolbaserade bränslen får endast flöden av flytande eller fast avfall av icke-förnybart ursprung som inte lämpar sig för materialåtervinning i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG (4) och gaser från avfallshantering och avgaser av icke-förnybart ursprung som framställs som en oundviklig och oavsiktlig följd av produktionsprocessen i industrianläggningar betraktas som relevanta energiinsatsvaror för produktion av återvunna kolbaserade bränslen.

| (9) | Jämförelsevärdet för den fossila motsvarigheten till förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bör fastställas till 94 g CO2eq/MJ i linje med det värde som fastställs för biodrivmedel och flytande biobränslen i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(9)

Jämförelsevärdet för den fossila motsvarigheten till förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bör fastställas till 94 g CO2eq/MJ i linje med det värde som fastställs för biodrivmedel och flytande biobränslen i direktiv (EU) 2018/2001.

| (10) | Huvudsyftet med att främja återvunna kolbaserade bränslen är att minska växthusgasutsläppen genom att använda råmaterial med de nödvändiga egenskaperna mer effektivt än hur de används nu. Med tanke på att råmaterial som kan användas för att producera återvunna kolbaserade bränslen redan kan ha använts till energiproduktion är det lämpligt att man vid beräkningen av växthusgasutsläppen beaktar de utsläpp som uppstår när dessa oelastiska insatsvaror avleds från sin nuvarande användning. Detsamma bör gälla för oelastiska insatsvaror som erhålls från sammankopplade processer och används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung. |
| --- | --- |

(10)

Huvudsyftet med att främja återvunna kolbaserade bränslen är att minska växthusgasutsläppen genom att använda råmaterial med de nödvändiga egenskaperna mer effektivt än hur de används nu. Med tanke på att råmaterial som kan användas för att producera återvunna kolbaserade bränslen redan kan ha använts till energiproduktion är det lämpligt att man vid beräkningen av växthusgasutsläppen beaktar de utsläpp som uppstår när dessa oelastiska insatsvaror avleds från sin nuvarande användning. Detsamma bör gälla för oelastiska insatsvaror som erhålls från sammankopplade processer och används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung.

| (11) | Om den el som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung har tagits från nätet och inte anses vara helt förnybar bör man i beräkningen tillämpa den genomsnittliga koldioxidintensiteten för den el som förbrukas i den medlemsstat där bränslet produceras, med tanke på att detta bäst beskriver hela processens växthusgasintensitet. Alternativt skulle el som har tagits från nätet, som används i produktionsprocessen för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen och som inte uppfyller kraven för att vara helt förnybar i enlighet med artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 kunna tillskrivas värden för växthusgasutsläpp beroende på antalet driftstimmar med full last för anläggningen som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Om den el som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung anses vara helt förnybar i enlighet med reglerna i artikel 27 i direktiv (EU) 2018/2001 bör denna elförsörjnings koldioxidintensitet anses vara noll. |
| --- | --- |

(11)

Om den el som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung har tagits från nätet och inte anses vara helt förnybar bör man i beräkningen tillämpa den genomsnittliga koldioxidintensiteten för den el som förbrukas i den medlemsstat där bränslet produceras, med tanke på att detta bäst beskriver hela processens växthusgasintensitet. Alternativt skulle el som har tagits från nätet, som används i produktionsprocessen för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen och som inte uppfyller kraven för att vara helt förnybar i enlighet med artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 kunna tillskrivas värden för växthusgasutsläpp beroende på antalet driftstimmar med full last för anläggningen som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Om den el som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung anses vara helt förnybar i enlighet med reglerna i artikel 27 i direktiv (EU) 2018/2001 bör denna elförsörjnings koldioxidintensitet anses vara noll.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning fastställs ett minimitröskelvärde för minskningen av växthusgasutsläpp från återvunna kolbaserade bränslen och specificeras en metod för bedömning av minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung samt från återvunna kolbaserade bränslen.

Artikel 2

Minskningen av växthusgasutsläppen genom användning av återvunna kolbaserade bränslen ska vara minst 70 %.

Artikel 3

Minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen ska bestämmas i enlighet med den metod som anges i bilaga I.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 februari 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32)

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (EUT L 243, 9.7.2021, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

4

---

BILAGA

Metod för att bestämma minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och från återvunna kolbaserade bränslen

A.   METOD

| 1. | Växthusgasutsläpp från produktion och användning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen ska beräknas enligt följande:
  E = ei + ep + etd + eu – eccs

  där







  E | = | totala utsläpp från användningen av bränslet (g CO2eq/MJ bränsle), |
| --- | --- | --- | --- |
| ei | = | ei elastisk + ei oelastisk – e befintlig användning: utsläpp från insatsvaruförsörjning (g CO2eq/MJ bränsle), |
| ei elastisk | = | utsläpp från elastiska insatsvaror (g CO2eq/MJ bränsle), |
| ei oelastisk | = | utsläpp från oelastiska insatsvaror (g CO2eq/MJ bränsle), |
| e befintlig användning | = | utsläpp från insatsvarornas befintliga användning, omvandling eller spridning (g CO2eq/MJ bränsle), |
| ep | = | processutsläpp (g CO2eq/MJ bränsle), |
| etd | = | utsläpp från transport och distribution (g CO2eq/MJ bränsle), |
| eu | = | utsläpp från förbränning av bränslet i dess slutanvändning (g CO2eq/MJ bränsle), |
| eccs | = | utsläppsminskning genom avskiljning av koldioxid och geologisk lagring (g CO2eq/MJ bränsle). |

1.

E = ei + ep + etd + eu – eccs

där

E

=

totala utsläpp från användningen av bränslet (g CO2eq/MJ bränsle),

ei

=

ei elastisk + ei oelastisk – e befintlig användning: utsläpp från insatsvaruförsörjning (g CO2eq/MJ bränsle),

ei elastisk

=

utsläpp från elastiska insatsvaror (g CO2eq/MJ bränsle),

ei oelastisk

=

utsläpp från oelastiska insatsvaror (g CO2eq/MJ bränsle),

e befintlig användning

=

utsläpp från insatsvarornas befintliga användning, omvandling eller spridning (g CO2eq/MJ bränsle),

ep

=

processutsläpp (g CO2eq/MJ bränsle),

etd

=

utsläpp från transport och distribution (g CO2eq/MJ bränsle),

eu

=

utsläpp från förbränning av bränslet i dess slutanvändning (g CO2eq/MJ bränsle),

eccs

=

utsläppsminskning genom avskiljning av koldioxid och geologisk lagring (g CO2eq/MJ bränsle).

Utsläpp från tillverkning av maskiner och utrustning ska inte beaktas.

Växthusgasutsläppsintensiteten för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen ska bestämmas genom att utsläppen från hela processen, omfattande varje element i formeln, divideras med den totala mängd bränsle som framställs genom processen och ska uttryckas som gram koldioxidekvivalenter per MJ bränsle (g CO2eq/MJ bränsle). Om ett bränsle är en blandning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung, återvunna kolbaserade bränslen och andra bränslen ska alla (bränsle)typer anses ha samma utsläppsintensitet.

Undantaget från denna regel gäller sambearbetning, där förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen endast delvis ersätter en konventionell insatsvara i en process.

I ett sådant läge ska man vid beräkningen av växthusgasutsläppsintensiteten göra en proportionerlig åtskillnad mellan insatsvarornas energivärde i förhållande till

| — | hur stor del av processen som baseras på konventionella insatsvaror, och |
| --- | --- |

—

hur stor del av processen som baseras på konventionella insatsvaror, och

| — | hur stor del av processen som baseras på förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, förutsatt att processen i övrigt är identisk för båda delarna. |
| --- | --- |

—

hur stor del av processen som baseras på förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, förutsatt att processen i övrigt är identisk för båda delarna.

En motsvarande åtskillnad mellan processer ska göras när förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bearbetas tillsammans med biomassa.

Växthusgasutsläppsintensiteten får beräknas som ett genomsnitt för hela bränsleproduktionen under en period på högst en kalendermånad, men den får också beräknas för kortare tidsintervall. Om el som uppfyller kraven för att vara helt förnybar enligt den metod som anges i direktiv (EU) 2018/2001 används som insatsvara för att höja bränslets eller mellanprodukternas värmevärde ska tidsintervallet uppfylla kraven på tidsmässig korrelation. I tillämpliga fall får värden för växthusgasutsläppsintensitet som beräknas för individuella tidsintervall sedan användas för att beräkna den genomsnittliga växthusgasutsläppsintensiteten för en period på upp till en månad, förutsatt att de enskilda värden som beräknas för varje tidsperiod uppfyller tröskelvärdet på minst 70 %.

| 2. | Minskningen av växthusgasutsläpp från förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen ska beräknas enligt följande:
  Minskning = (EF – E)/EF

  där







  E | = | totala utsläpp från användning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen, |
| --- | --- | --- | --- |
| EF | = | totala utsläpp från den fossila motsvarigheten. |

2.

Minskning = (EF – E)/EF

där

E

=

totala utsläpp från användning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen,

EF

=

totala utsläpp från den fossila motsvarigheten.

För alla förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen ska jämförelsevärdet för de totala utsläppen från den fossila motsvarigheten vara 94 g CO2eq/MJ.

| 3. | Om produktionen i en process inte helt uppfyller kraven för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller kraven för återvunna kolbaserade bränslen, ska de respektive andelarna av den totala produktionen bestämmas enligt följande:






  a) | Fraktionen förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung ska bestämmas genom att den relevanta förnybara energitillförseln till processen divideras med den totala relevanta energitillförseln till processen. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Fraktionen förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung ska bestämmas genom att den relevanta förnybara energitillförseln till processen divideras med den totala relevanta energitillförseln till processen.

| b) | Fraktionen återvunna kolbaserade bränslen ska bestämmas genom att den relevanta energitillförsel som uppfyller kraven för att vara en källa för produktion av återvunna kolbaserade bränslen i processen divideras med den totala relevanta energitillförseln till processen. |
| --- | --- |

b)

Fraktionen återvunna kolbaserade bränslen ska bestämmas genom att den relevanta energitillförsel som uppfyller kraven för att vara en källa för produktion av återvunna kolbaserade bränslen i processen divideras med den totala relevanta energitillförseln till processen.

Den relevanta energin för materiella insatsvaror är det lägre värmevärdet för de materiella insatsvaror som tillförs bränslets molekylstruktur (1).

Den relevanta energin för el som används som insatsvara för att höja bränslets eller mellanprodukternas värmevärde är elenergin.

Den relevanta energin för industriella avgaser är energin i avgaserna baserad på dess lägre värmevärde. För värme som används för att höja bränslets eller mellanprodukternas värmevärde är den relevanta energin den nyttiggjorda värmen i den värme som används för att syntetisera bränslet. Nyttiggjord värme är den totala värmeenergin multiplicerad med Carnot-effektivitet, enligt definitionen i del C punkt 1.b i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001. Andra insatsvaror beaktas endast vid bestämningen av bränslets utsläppsintensitet.

| 4. | Vid bestämningen av utsläpp från insatsvaruförsörjningen ska åtskillnad göras mellan elastiska och oelastiska insatsvaror. Insatsvaror är oelastiska om utbudet av dem inte kan ökas som svar på ökad efterfrågan. Alla insatsvaror som uppfyller kraven för att vara en kolkälla i produktionen av återvunna kolbaserade bränslen är således oelastiska, liksom de som produceras i en fast proportion genom en sammankopplad process (2) och står för mindre än 10 % av det ekonomiska värdet av produktionen. Om de står för minst 10 % av det ekonomiska värdet ska de behandlas som elastiska. Insatsvaror är i princip elastiska om utbudet av dem kan ökas som svar på ökad efterfrågan. Petroleumprodukter från raffinaderier tillhör denna kategori eftersom raffinaderierna kan ändra proportionen mellan sina produkter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | El som uppfyller kraven för att vara helt förnybar i enlighet med artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 ska tillskrivas nollutsläpp av växthusgaser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | En av följande tre alternativa metoder ska tillämpas under varje kalenderår för att tilldela ett värde för växthusgasutsläpp till el som tagits från nätet som inte uppfyller kraven för att betraktas som helt förnybar enligt artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001 och som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen:






  a) | Värden för växthusgasutsläpp ska tilldelas i enlighet med del C i denna bilaga. Detta påverkar inte bedömningen enligt reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Värden för växthusgasutsläpp ska tilldelas i enlighet med del C i denna bilaga. Detta påverkar inte bedömningen enligt reglerna om statligt stöd.

| b) | Värden för växthusgasutsläpp ska tilldelas beroende på antalet driftstimmar med full last för anläggningen som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Om antalet produktionstimmar med full last är lika med eller lägre än det antal timmar under vilka marginalpriset på el under det föregående kalenderår för vilket tillförlitliga uppgifter finns tillgängliga sattes av anläggningar som producerade förnybar el eller av kärnkraftverk, ska el som tagits från nätet och som används i produktionsprocessen för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen tillskrivas ett värde för växthusgasutsläpp på 0 (noll) g CO2eq/MJ. Om detta antal timmar med full last överskrids ska el som tagits från nätet och som används i produktionsprocessen för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen tillskrivas ett värde för växthusgasutsläpp på 183 g CO2eq/MJ. |
| --- | --- |

b)

Värden för växthusgasutsläpp ska tilldelas beroende på antalet driftstimmar med full last för anläggningen som producerar förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen. Om antalet produktionstimmar med full last är lika med eller lägre än det antal timmar under vilka marginalpriset på el under det föregående kalenderår för vilket tillförlitliga uppgifter finns tillgängliga sattes av anläggningar som producerade förnybar el eller av kärnkraftverk, ska el som tagits från nätet och som används i produktionsprocessen för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen tillskrivas ett värde för växthusgasutsläpp på 0 (noll) g CO2eq/MJ. Om detta antal timmar med full last överskrids ska el som tagits från nätet och som används i produktionsprocessen för förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen tillskrivas ett värde för växthusgasutsläpp på 183 g CO2eq/MJ.

| c) | Värdet för växthusgasutsläpp från den marginalenhet som producerar el vid tidpunkten för produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i elområdet får användas, om denna information från den nationella systemansvarige för överföringssystem är allmänt tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

Värdet för växthusgasutsläpp från den marginalenhet som producerar el vid tidpunkten för produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung i elområdet får användas, om denna information från den nationella systemansvarige för överföringssystem är allmänt tillgänglig.

Om den metod som anges i led b används ska den också tillämpas på el som används för att producera förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen och som uppfyller kraven för att vara helt förnybar i enlighet med artikel 27.3 i direktiv (EU) 2018/2001.

| 7. | Växthusgasutsläpp från elastiska insatsvaror som erhålls genom en sammankopplad process ska bestämmas på grundval av uppgifter om insatsvarornas faktiska produktionsprocess. Dessa uppgifter ska omfatta alla utsläpp som uppstår till följd av produktionen av insatsvarorna i hela försörjningskedjan (inklusive utsläpp från utvinning av den primärenergi som krävs för att producera dem, samt för bearbetning och transport). Förbränningsutsläpp som hör samman med kolinnehållet i insatsvarorna till bränslet ska inte inkluderas (3).
  Växthusgasutsläppen från elastiska insatsvaror som inte erhålls genom en sammankopplad process ska dock bestämmas på grundval av de värden som anges i del B i denna bilaga. Om insatsvarorna inte ingår i förteckningen kan information om utsläppsintensiteten hämtas från den senaste versionen av JEC-WTW-rapporten, ECOINVENT-databasen, officiella källor såsom IPCC, IEA eller regeringen, andra granskade källor såsom E3- och GEMIS-databaserna och expertgranskade publikationer. |
| --- | --- |

7.

Växthusgasutsläppen från elastiska insatsvaror som inte erhålls genom en sammankopplad process ska dock bestämmas på grundval av de värden som anges i del B i denna bilaga. Om insatsvarorna inte ingår i förteckningen kan information om utsläppsintensiteten hämtas från den senaste versionen av JEC-WTW-rapporten, ECOINVENT-databasen, officiella källor såsom IPCC, IEA eller regeringen, andra granskade källor såsom E3- och GEMIS-databaserna och expertgranskade publikationer.

| 8. | Förutom i de fall där värdena hämtas från del B i denna bilaga ska leverantören av varje insatsvara beräkna insatsvarans utsläppsintensitet (4) enligt förfarandena i detta dokument och rapportera värdet till nästa produktionssteg eller den slutliga bränsleproducenten. Samma regel gäller för leverantörer av insatsvaror i tidigare led i försörjningskedjan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Utsläpp från oelastiska insatsvaror ska omfatta de utsläpp som uppstår när dessa insatsvaror avleds från en tidigare eller alternativ användning. I beräkningen av dessa utsläpp ska man beakta produktionsförlusten av el, värme eller produkter som tidigare framställts med hjälp av insatsvaran samt eventuella utsläpp till följd av ytterligare behandling och transport av insatsvaran. Följande regler ska tillämpas:






  a) | Utsläpp som tillskrivs försörjning av oelastiska insatsvaror ska bestämmas genom att den förlorade produktionen av el, värme eller andra produkter multipliceras med den relevanta utsläppsfaktorn. Vid förlorad elproduktion ska de utsläppsfaktorer beaktas som gäller för elproduktion till nätet i det land där produktionsförlusten ägde rum, bestämda enligt den metod som anges i punkterna 5 eller 6, beroende på vilken som är tillämplig. När det gäller avlett material beräknas de utsläpp som ska tillskrivas ersättningsmaterialet på samma sätt som för materiella insatsvaror enligt denna metod. Under de första 20 åren efter produktionsstarten av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen ska produktionsförlusten av el, värme och material bestämmas på grundval av den genomsnittliga mängden el och värme som har producerats från den oelastiska insatsvaran under de senaste tre åren före produktionsstarten av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen. Efter 20 års produktion ska produktionsförlusten av el, värme eller andra material bestämmas på grundval av minimistandarderna för energiprestanda enligt relevanta BAT-slutsatser. Om processen inte omfattas av en BAT-slutsats ska uppskattningen av produktionsförlusten baseras på en jämförbar process där den bästa tillgängliga tekniken används. |
| --- | --- | --- |

9.

a)

Utsläpp som tillskrivs försörjning av oelastiska insatsvaror ska bestämmas genom att den förlorade produktionen av el, värme eller andra produkter multipliceras med den relevanta utsläppsfaktorn. Vid förlorad elproduktion ska de utsläppsfaktorer beaktas som gäller för elproduktion till nätet i det land där produktionsförlusten ägde rum, bestämda enligt den metod som anges i punkterna 5 eller 6, beroende på vilken som är tillämplig. När det gäller avlett material beräknas de utsläpp som ska tillskrivas ersättningsmaterialet på samma sätt som för materiella insatsvaror enligt denna metod. Under de första 20 åren efter produktionsstarten av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen ska produktionsförlusten av el, värme och material bestämmas på grundval av den genomsnittliga mängden el och värme som har producerats från den oelastiska insatsvaran under de senaste tre åren före produktionsstarten av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen. Efter 20 års produktion ska produktionsförlusten av el, värme eller andra material bestämmas på grundval av minimistandarderna för energiprestanda enligt relevanta BAT-slutsatser. Om processen inte omfattas av en BAT-slutsats ska uppskattningen av produktionsförlusten baseras på en jämförbar process där den bästa tillgängliga tekniken används.

| b) | När det gäller oelastiska insatsvaror som produceras i mellanliggande flöden i industriprocesser, såsom koksugnsgas, masugnsgas i ett stålverk eller raffinaderigas i ett oljeraffinaderi, om effekten av att de avleds till bränsleproduktion inte direkt kan mätas, ska utsläppen till följd av avledning av insatsvaror bestämmas på grundval av simuleringar av anläggningens drift före och efter omställningen till produktion av återvunna kolbaserade bränslen. Om omställningen av anläggningen leder till att produktionen av vissa produkter minskar ska de utsläpp som tillskrivs den oelastiska insatsvaran omfatta utsläpp i samband med ersättningen av de förlorade produkterna. |
| --- | --- |

b)

När det gäller oelastiska insatsvaror som produceras i mellanliggande flöden i industriprocesser, såsom koksugnsgas, masugnsgas i ett stålverk eller raffinaderigas i ett oljeraffinaderi, om effekten av att de avleds till bränsleproduktion inte direkt kan mätas, ska utsläppen till följd av avledning av insatsvaror bestämmas på grundval av simuleringar av anläggningens drift före och efter omställningen till produktion av återvunna kolbaserade bränslen. Om omställningen av anläggningen leder till att produktionen av vissa produkter minskar ska de utsläpp som tillskrivs den oelastiska insatsvaran omfatta utsläpp i samband med ersättningen av de förlorade produkterna.

| c) | Om oelastiska insatsvaror från nya anläggningar används i processen, såsom masugnsgas som används i ett nytt stålverk för att framställa återvunna kolbaserade bränslen, ska man beakta effekterna av att avleda insatsvarorna från den mest ekonomiskt fördelaktiga alternativa användningen. Därefter beräknas utsläppskonsekvenserna i enlighet med minimistandarderna för energiprestanda enligt de relevanta BAT-slutsatserna. För industriprocesser som inte omfattas av en BAT-slutsats ska utsläppsminskningen beräknas på grundval av en jämförbar process där den bästa tillgängliga tekniken används. |
| --- | --- |

c)

Om oelastiska insatsvaror från nya anläggningar används i processen, såsom masugnsgas som används i ett nytt stålverk för att framställa återvunna kolbaserade bränslen, ska man beakta effekterna av att avleda insatsvarorna från den mest ekonomiskt fördelaktiga alternativa användningen. Därefter beräknas utsläppskonsekvenserna i enlighet med minimistandarderna för energiprestanda enligt de relevanta BAT-slutsatserna. För industriprocesser som inte omfattas av en BAT-slutsats ska utsläppsminskningen beräknas på grundval av en jämförbar process där den bästa tillgängliga tekniken används.

| 10. | Utsläpp från befintlig användning, omvandling eller spridning omfattar alla utsläpp från den befintliga användningen, omvandlingen eller spridningen av insatsmaterialet som undviks när insatsvaran används för bränsleproduktion. Dessa utsläpp ska omfatta koldioxidekvivalenten av det kol som har införlivats i den kemiska sammansättningen av det bränsle som annars skulle ha släppts ut som koldioxid i atmosfären. Detta inbegriper koldioxid som avskilts och införlivats i bränslet, förutsatt att minst ett av följande villkor är uppfyllt:






  a) | Koldioxiden har avskilts från en verksamhet som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG, har beaktats i tidigare led i ett effektivt system för koldioxidprissättning och har senast 2036 införlivats i bränslets kemiska sammansättning. I andra fall än koldioxid som härrör från förbränning av bränslen för elproduktion ska denna frist förlängas till 2041. |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Koldioxiden har avskilts från en verksamhet som förtecknas i bilaga I till direktiv 2003/87/EG, har beaktats i tidigare led i ett effektivt system för koldioxidprissättning och har senast 2036 införlivats i bränslets kemiska sammansättning. I andra fall än koldioxid som härrör från förbränning av bränslen för elproduktion ska denna frist förlängas till 2041.

| b) | Koldioxiden har avskilts från luften. |
| --- | --- |

b)

Koldioxiden har avskilts från luften.

| c) | Den avskilda koldioxiden härrör från produktion eller förbränning av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som uppfyller de kriterier för hållbarhet och minskning av växthusgasutsläpp som anges i bilagorna V och VI i direktiv (EU) 2018/2001, samtidigt som avskiljningen inte har erhållit utsläppskrediter för avskiljning och ersättning av koldioxid. |
| --- | --- |

c)

Den avskilda koldioxiden härrör från produktion eller förbränning av biodrivmedel, flytande biobränslen eller biomassabränslen som uppfyller de kriterier för hållbarhet och minskning av växthusgasutsläpp som anges i bilagorna V och VI i direktiv (EU) 2018/2001, samtidigt som avskiljningen inte har erhållit utsläppskrediter för avskiljning och ersättning av koldioxid.

| d) | Den avskilda koldioxiden härrör från förbränning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen som uppfyller de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som anges i artiklarna 25.2 och 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och i denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Den avskilda koldioxiden härrör från förbränning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen som uppfyller de kriterier för minskade växthusgasutsläpp som anges i artiklarna 25.2 och 28.5 i direktiv (EU) 2018/2001 och i denna förordning.

| e) | Den avskilda koldioxiden härrör från en geologisk koldioxidkälla och koldioxiden har tidigare frigjorts på naturlig väg. |
| --- | --- |

e)

Den avskilda koldioxiden härrör från en geologisk koldioxidkälla och koldioxiden har tidigare frigjorts på naturlig väg.

Avskild koldioxid som härrör från ett bränsle som avsiktligt förbränns i det specifika syftet att producera koldioxid undantas, samt koldioxid vars avskiljning har beviljats utsläppskrediter enligt andra rättsliga bestämmelser.

Utsläpp i samband med insatsvaror såsom el, värme och förbrukningsmaterial som används i avskiljningsprocessen för koldioxid ska ingå i beräkningen av utsläpp som tillskrivs insatsvaror.

| 11. | De datum som fastställs i punkt 10 a kommer att ses över med beaktande av hur det unionsomfattande klimatmål för 2040 som fastställts i enlighet med artikel 4.3 i förordning (EU) 2021/1119 införs i de sektorer som omfattas av direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Processutsläpp ska omfatta direkta utsläpp till atmosfären från själva processen, från avfallsbehandling och från läckage |
| --- | --- |

12.

| 13. | Utsläpp från förbränning av bränslet avser de totala förbränningsutsläppen från det bränsle som används. |
| --- | --- |

13.

| 14. | De växthusgaser som beaktas i utsläppsberäkningarna och deras koldioxidekvivalenter ska vara desamma som anges i punkt 4 i del C i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Om resultatet av en process är flera samprodukter, som bränslen eller kemikalier, samt energisamprodukter som värme, el eller mekanisk energi som exporteras från anläggningen, ska dessa samprodukter tilldelas växthusgasutsläppen på följande sätt:






  a) | Tilldelningen ska ske i slutet av den process varigenom samprodukterna produceras. De tilldelade utsläppen ska omfatta utsläppen från själva processen samt de utsläpp som tillskrivs insatsvarorna i processen. |
| --- | --- | --- |

15.

a)

Tilldelningen ska ske i slutet av den process varigenom samprodukterna produceras. De tilldelade utsläppen ska omfatta utsläppen från själva processen samt de utsläpp som tillskrivs insatsvarorna i processen.

| b) | De utsläpp som ska tilldelas ska vara ei
  plus eventuella fraktioner av ep
  , etd
  och eccs
  som äger rum fram till och med det processteg där samprodukterna produceras. Om en insatsvara i processen är en samprodukt från en annan process ska man först genomföra tilldelningen i den andra processen för att fastställa de utsläpp som ska tillskrivas insatsvaran. |
| --- | --- |

b)

De utsläpp som ska tilldelas ska vara ei
  plus eventuella fraktioner av ep
  , etd
  och eccs
  som äger rum fram till och med det processteg där samprodukterna produceras. Om en insatsvara i processen är en samprodukt från en annan process ska man först genomföra tilldelningen i den andra processen för att fastställa de utsläpp som ska tillskrivas insatsvaran.

| c) | Om en anläggning inom ramen för projektet endast behandlar en av projektets samprodukter ska utsläppen från den anläggningen helt hänföras till den samprodukten. |
| --- | --- |

c)

Om en anläggning inom ramen för projektet endast behandlar en av projektets samprodukter ska utsläppen från den anläggningen helt hänföras till den samprodukten.

| d) | Om processen gör det möjligt att ändra proportionen mellan de producerade samprodukterna ska tilldelningen göras på grundval av det fysiska orsakssambandet genom att man bestämmer hur processens utsläpp påverkas av att man ökar produktionen av endast en samprodukt och samtidigt håller de övriga produkterna konstanta. |
| --- | --- |

d)

Om processen gör det möjligt att ändra proportionen mellan de producerade samprodukterna ska tilldelningen göras på grundval av det fysiska orsakssambandet genom att man bestämmer hur processens utsläpp påverkas av att man ökar produktionen av endast en samprodukt och samtidigt håller de övriga produkterna konstanta.

| e) | Om proportionen mellan produkterna är fastställd och alla samprodukter är bränslen, el eller värme ska tilldelningen göras på grundval av energiinnehåll. Om tilldelningen avser exporterad värme på grundval av energiinnehållet får endast den nyttiggjorda värmen beaktas, enligt definitionen i punkt 16 i bilaga V del C i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

e)

Om proportionen mellan produkterna är fastställd och alla samprodukter är bränslen, el eller värme ska tilldelningen göras på grundval av energiinnehåll. Om tilldelningen avser exporterad värme på grundval av energiinnehållet får endast den nyttiggjorda värmen beaktas, enligt definitionen i punkt 16 i bilaga V del C i direktiv (EU) 2018/2001.

| f) | Om proportionen mellan produkterna är fastställd och vissa samprodukter är material utan energiinnehåll ska tilldelningen göras på grundval av samprodukternas ekonomiska värde. Det ekonomiska värde som beaktas ska vara produkternas genomsnittliga värde fritt fabrik under de senaste tre åren. Om sådana uppgifter inte finns tillgängliga ska värdet uppskattas utifrån råvarupriserna minus kostnaderna för transport och lagring (5). |
| --- | --- |

f)

Om proportionen mellan produkterna är fastställd och vissa samprodukter är material utan energiinnehåll ska tilldelningen göras på grundval av samprodukternas ekonomiska värde. Det ekonomiska värde som beaktas ska vara produkternas genomsnittliga värde fritt fabrik under de senaste tre åren. Om sådana uppgifter inte finns tillgängliga ska värdet uppskattas utifrån råvarupriserna minus kostnaderna för transport och lagring (5).

| 16. | Utsläpp från transport och distribution ska omfatta utsläpp från lagring och distribution av de färdiga bränslena. Utsläpp (ei
  ) som tillskrivs insatsvarorna ska omfatta utsläpp från åtföljande transport och lagring. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Om en process för framställning av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen ger upphov till koldioxidutsläpp som lagras permanent i enlighet med direktiv 2009/31/EG om geologisk lagring av koldioxid, får detta tillgodoräknas produkterna i processen som en minskning av utsläppen under eccs
  . Utsläpp som uppstår till följd av lagringsverksamheten (inklusive transporten av koldioxiden) måste också beaktas under ep
  . |
| --- | --- |

17.

B.   ”STANDARDVÄRDEN” FÖR ELASTISKA INSATSVARORS VÄXTHUSGASUTSLÄPPSINTENSITET

Växthusgasintensiteten för andra insatsvaror än el visas i tabellen nedan:

| | Totala utsläpp
  g CO2eq/MJ | Utsläpp i tidigare led
  g CO2eq/MJ | Förbränningsutsläpp
  g CO2eq/MJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Naturgas | 66,0 | 9,7 | 56,2 |
| Diesel | 95,1 | 21,9 | 73,2 |
| Bensin | 93,3 | 19,9 | 73,4 |
| Tung eldningsolja | 94,2 | 13,6 | 80,6 |
| Metanol | 97,1 | 28,2 | 68,9 |
| Antracit (stenkol) | 112,3 | 16,2 | 96,1 |
| Lignit (brunkol) | 116,7 | 1,7 | 115,0 |

Totala utsläpp

g CO2eq/MJ

Utsläpp i tidigare led

g CO2eq/MJ

Förbränningsutsläpp

g CO2eq/MJ

Naturgas

66,0

9,7

56,2

Diesel

95,1

21,9

73,2

Bensin

93,3

19,9

73,4

Tung eldningsolja

94,2

13,6

80,6

Metanol

97,1

28,2

68,9

Antracit (stenkol)

112,3

16,2

96,1

Lignit (brunkol)

116,7

1,7

115,0

| | g CO2eq/kg |
| --- | --- |
| Ammoniak | 2 351,3 |
| Kalciumklorid (CaCl2) | 38,8 |
| Cyklohexan | 723,0 |
| Saltsyra (HCl) | 1 061,1 |
| Smörjmedel | 947,0 |
| Magnesiumsulfat (MgSO4) | 191,8 |
| Kväve | 56,4 |
| Fosforsyra (H3PO4) | 3 124,7 |
| Kaliumhydroxid (KOH) | 419,1 |
| Ren kalciumoxid (CaO) för processer | 1 193,2 |
| Natriumkarbonat (Na2CO3) | 1 245,1 |
| Natriumklorid (NaCl) | 13,3 |
| Natriumhydroxid (NaOH) | 529,7 |
| Natriummetoxid (Na(CH3O)) | 2 425,5 |
| Svaveldioxid (SO2) | 53,3 |
| Svavelsyra (H2SO4) | 217,5 |
| Urea (urinämnen) | 1 846,6 |

g CO2eq/kg

Ammoniak

2 351,3

Kalciumklorid (CaCl2)

38,8

Cyklohexan

723,0

Saltsyra (HCl)

1 061,1

Smörjmedel

947,0

Magnesiumsulfat (MgSO4)

191,8

Kväve

56,4

Fosforsyra (H3PO4)

3 124,7

Kaliumhydroxid (KOH)

419,1

Ren kalciumoxid (CaO) för processer

1 193,2

Natriumkarbonat (Na2CO3)

1 245,1

Natriumklorid (NaCl)

13,3

Natriumhydroxid (NaOH)

529,7

Natriummetoxid (Na(CH3O))

2 425,5

Svaveldioxid (SO2)

53,3

Svavelsyra (H2SO4)

217,5

Urea (urinämnen)

1 846,6

C.   VÄXTHUSGASUTSLÄPPSINTENSITET FÖR EL

Växthusgasutsläppsintensiteten för el ska fastställas på landsnivå eller elområdesnivå. Växthusgasutsläppsintensiteten för el får fastställas enbart på elområdesnivå om de nödvändiga uppgifterna är offentliggjorda. I beräkningen av koldioxidintensiteten för el, uttryckt som g CO2-ekvivalenter/kWh el, ska man beakta alla potentiella primärenergikällor för elproduktion, typ av anläggning, omvandlingsverkningsgrad och kraftverkets egen elförbrukning.

I beräkningen ska man beakta alla utsläpp av koldioxidekvivalenter i samband med förbränning och försörjning av de bränslen som används för elproduktion. Detta beror på mängden olika bränslen som används i elproduktionsanläggningarna och utsläppsfaktorerna för bränsleförbränning, även i tidigare led.

Andra växthusgaser än koldioxid ska konverteras till koldioxidekvivalenter genom att man för en tidshorisont på 100 år multiplicerar deras faktor för global uppvärmningspotential (GWP-faktor) i förhållande till koldioxid, vilken anges i punkt 4 i del C i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001. På grund av biomassabränslenas biogeniska ursprung ska koldioxidutsläpp från förbränning av dessa bränslen inte redovisas, men man ska däremot redovisa utsläpp av metan (CH4) och dikvävemonoxid (N2O).

För beräkningen av växthusgasutsläppen från förbränning av bränslen ska IPCC:s standardutsläppsfaktorer för stationär förbränning i energiindustrierna användas (IPCC 2006). Utsläppen i tidigare led ska omfatta utsläppen från alla de processer och faser som krävs för att göra bränslet färdigt att försörja kraftproduktionen; de uppstår vid utvinning, raffinering och transport av det bränsle som används för elproduktion.

Dessutom ska alla utsläpp i tidigare led från odling, skörd, insamling, bearbetning och transport av biomassa beaktas. Torv samt komponenter i avfallsmaterial av fossilt ursprung ska betraktas som fossila bränslen.

De bränslen som används för bruttoelproduktion i anläggningar som enbart producerar el bestäms på grundval av elproduktionen och verkningsgraden för omvandlingen till el. När det gäller kraftvärme ska de bränslen som används för värmeproduktion i kraftvärmeverk räknas med genom att man beaktar alternativ värmeproduktion med en genomsnittlig total verkningsgrad på 85 %, medan resten ska tillskrivas elproduktion.

För kärnkraftverk ska omvandlingsverkningsgraden för kärnvärme antas vara 33 % eller baseras på uppgifter från Eurostat eller en liknande, ackrediterad källa.

Inga bränslen förknippas med elproduktion från förnybara energikällor som omfattar vattenkraft, solenergi, vindkraft och geotermisk energi. Utsläpp från uppförande och avveckling av elproduktionsanläggningar, samt tillhörande avfallshantering, beaktas inte. De utsläpp av koldioxidekvivalenter som uppstår i samband med produktionen av förnybar el (vindkraft, solenergi, vattenkraft och geotermisk energi) anses därför vara lika med noll.

Koldioxidekvivalentutsläppen från bruttoelproduktionen ska omfatta utsläpp i tidigare led från JEC WTW v5 (Prussi et al, 2020) som förtecknas i tabell 3 och standardutsläppsfaktorerna för stationär förbränning enligt IPCC:s riktlinjer för nationella inventeringar av växthusgaser (IPCC 2006) som förtecknas i tabellerna 1 och 2. Vid beräkningen av utsläpp som uppstår i tidigare led för försörjning av det bränsle som används ska utsläppsfaktorer i tidigare led från JEC WTW v5 (Prussi et al, 2020) användas.

Beräkningen av koldioxidintensiteten för el ska göras enligt följande formel:

Formula

| där | e

  gross_prod | = | utsläpp av koldioxidekvivalenter |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | utsläppsfaktorer för koldioxidekvivalenter i tidigare led |
| | = | utsläppsfaktorer för koldioxidekvivalenter från förbränning av bränsle |
| B

  i | = | bränsleförbrukning för elproduktion |
| | = | bränslen som används för elproduktion |

där

e

  gross_prod

=

utsläpp av koldioxidekvivalenter
  Formula

Formula

=

utsläppsfaktorer för koldioxidekvivalenter i tidigare led
  Formula

Formula

=

utsläppsfaktorer för koldioxidekvivalenter från förbränning av bränsle
  Formula

B

  i

=

bränsleförbrukning för elproduktion
  Formula

Formula

=

bränslen som används för elproduktion

Nettoelproduktionen bestäms av bruttoelproduktionen, kraftverkets egen elförbrukning och elförlusterna i pumpkraftverk.

Formula

| där | E

  net | = | nettoelproduktion |
| --- | --- | --- | --- |
| E

  gross | = | bruttoelproduktion |
| E

  own | = | kraftverkets egen elförbrukning |
| E

  pump | = | el för pumpning |

där

E

  net

=

nettoelproduktion
  Formula

E

  gross

=

bruttoelproduktion
  Formula

E

  own

=

kraftverkets egen elförbrukning
  Formula

E

  pump

=

el för pumpning
  Formula

Koldioxidintensiteten för nettoproducerad el ska vara de totala bruttoväxthusgasutsläppen för produktion eller användning av nettoelektricitet:

Formula

där CI = utsläpp av koldioxidekvivalenter från elproduktion
  Formula

Uppgifter om elproduktion och bränsleförbrukning

Uppgifter om elproduktion och bränsleförbrukning ska hämtas från IEA:s data och statistik som ger uppgifter om energibalanser och el som produceras med hjälp av olika bränslen, t.ex. från IEA:s webbplats, sektionen Data and Statistics (”Energy Statistics Data Browser”) (6).

För EU:s medlemsstater har Eurostat mer detaljerade uppgifter, och dessa kan användas i stället. Om växthusgasutsläppsintensiteten fastställs på elområdesnivå ska uppgifter från officiell nationell statistik på samma detaljnivå som IEA-uppgifterna användas. Uppgifterna om bränsleförbrukning ska omfatta tillgängliga uppgifter på den högsta detaljnivå som finns tillgänglig i nationell statistik: fasta fossila bränslen, tillverkade gaser, torv och torvprodukter, oljeskiffer och oljesand, olje- och petroleumprodukter, naturgas, förnybara energikällor och biobränslen, icke-förnybart avfall och kärnkraft. Förnybara energikällor och biobränslen omfattar biobränslen, förnybart kommunalt avfall, vattenkraft, havsenergi, geotermisk energi, vindkraft, solenergi och värmepumpar.

Indata från litteraturkällor

Tabell 1

Standardutsläppsfaktorer för stationär förbränning [g/MJ bränsle enligt det lägre värmevärdet]

| Bränsle | Koldioxid (CO2) | Koldioxid (CH4) | Dikväveoxid (N2O) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fasta fossila bränslen | | | |
| Antracit (stenkol) | 98,3 | 0,001 | 0,0015 |
| Kokskol | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Annat bituminöst kol | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Subbituminöst kol | 96,1 | 0,001 | 0,0015 |
| Lignit (brunkol) | 101 | 0,001 | 0,0015 |
| Stenkolsbriketter | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksugnskoks | 107 | 0,001 | 0,0015 |
| Gaskoks | 107 | 0,001 | 0,0001 |
| Stenkolstjära | 80,7 | 0,001 | 0,0015 |
| Brunkolsbriketter | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Tillverkade gaser | | | |
| Gasverksgas | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Koksugnsgas | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Masugnsgas | 260 | 0,001 | 0,0001 |
| Andra återvunna gaser | 182 | 0,001 | 0,0001 |
| Torv och torvprodukter | 106 | 0,001 | 0,0015 |
| Oljeskiffer och oljesand | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Olje- och petroleumprodukter | | | |
| Råolja | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Naturgasvätskor (NGL) | 64,2 | 0,003 | 0,0006 |
| Raffinaderiråvara | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Tillsatser och oxygenater | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Andra kolväten | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Raffinaderigas | 57,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Etan | 61,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Motorgas (LPG) | 63,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Motorbensin | 69,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Flygbensin | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Jetbränsle av bensintyp | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Jetbränsle av fotogentyp | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Annan fotogen | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Nafta | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Dieselolja/dieselbränsle | 74,1 | 0,003 | 0,0006 |
| Eldningsolja | 77,4 | 0,003 | 0,0006 |
| Lacknafta och industribensin | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Smörjmedel | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Bitumen | 80,7 | 0,003 | 0,0006 |
| Petroleumkoks | 97,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Paraffinvaxer | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Andra oljeprodukter | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Naturgas | 56,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Avfall | | | |
| Industriavfall (icke-förnybart) | 143 | 0,03 | 0,004 |
| Icke-förnybart kommunalt avfall | 91,7 | 0,03 | 0,004 |
| Anmärkning: | värdena måste multipliceras med de faktorer för global uppvärmningspotential som anges i del C punkt 4 i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001. |

Bränsle

Koldioxid (CO2)

Koldioxid (CH4)

Dikväveoxid (N2O)

Fasta fossila bränslen

Antracit (stenkol)

98,3

0,001

0,0015

Kokskol

94,6

0,001

0,0015

Annat bituminöst kol

94,6

0,001

0,0015

Subbituminöst kol

96,1

0,001

0,0015

Lignit (brunkol)

101

0,001

0,0015

Stenkolsbriketter

97,5

0,001

0,0015

Koksugnskoks

107

0,001

0,0015

Gaskoks

107

0,001

0,0001

Stenkolstjära

80,7

0,001

0,0015

Brunkolsbriketter

97,5

0,001

0,0015

Tillverkade gaser

Gasverksgas

44,4

0,001

0,0001

Koksugnsgas

44,4

0,001

0,0001

Masugnsgas

260

0,001

0,0001

Andra återvunna gaser

182

0,001

0,0001

Torv och torvprodukter

106

0,001

0,0015

Oljeskiffer och oljesand

73,3

0,003

0,0006

Olje- och petroleumprodukter

Råolja

73,3

0,003

0,0006

Naturgasvätskor (NGL)

64,2

0,003

0,0006

Raffinaderiråvara

73,3

0,003

0,0006

Tillsatser och oxygenater

73,3

0,003

0,0006

Andra kolväten

73,3

0,003

0,0006

Raffinaderigas

57,6

0,001

0,0001

Etan

61,6

0,001

0,0001

Motorgas (LPG)

63,1

0,001

0,0001

Motorbensin

69,3

0,003

0,0006

Flygbensin

70

0,003

0,0006

Jetbränsle av bensintyp

70

0,003

0,0006

Jetbränsle av fotogentyp

71,5

0,003

0,0006

Annan fotogen

71,5

0,003

0,0006

Nafta

73,3

0,003

0,0006

Dieselolja/dieselbränsle

74,1

0,003

0,0006

Eldningsolja

77,4

0,003

0,0006

Lacknafta och industribensin

73,3

0,003

0,0006

Smörjmedel

73,3

0,003

0,0006

Bitumen

80,7

0,003

0,0006

Petroleumkoks

97,5

0,003

0,0006

Paraffinvaxer

73,3

0,003

0,0006

Andra oljeprodukter

73,3

0,003

0,0006

Naturgas

56,1

0,001

0,0001

Avfall

Industriavfall (icke-förnybart)

143

0,03

0,004

Icke-förnybart kommunalt avfall

91,7

0,03

0,004

Anmärkning:

värdena måste multipliceras med de faktorer för global uppvärmningspotential som anges i del C punkt 4 i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001.

| Källa: | IPCC, 2006. |
| --- | --- |

Källa:

IPCC, 2006.

Tabell 2

Standardutsläppsfaktorer för stationär förbränning av bränslen från biomassa [g/MJ bränsle enligt det lägre värmevärdet]

| Bränsle | Koldioxid (CO2) | Koldioxid (CH4) | Dikväveoxid (N2O) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fasta biobränslen | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Träkol | 0 | 0,2 | 0,004 |
| Biogas | 0 | 0,001 | 0,0001 |
| Förnybart kommunalt avfall | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Ren biobensin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Inblandad biobensin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Ren biodiesel | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Inblandad biodiesel | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Ren biofotogen för jetbränsle | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Inblandad biofotogen för jetbränsle | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Andra flytande biodrivmedel | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Källa: | IPCC, 2006. |

Bränsle

Koldioxid (CO2)

Koldioxid (CH4)

Dikväveoxid (N2O)

Fasta biobränslen

0

0,03

0,004

Träkol

0

0,2

0,004

Biogas

0

0,001

0,0001

Förnybart kommunalt avfall

0

0,03

0,004

Ren biobensin

0

0,003

0,0006

Inblandad biobensin

0

0,003

0,0006

Ren biodiesel

0

0,003

0,0006

Inblandad biodiesel

0

0,003

0,0006

Ren biofotogen för jetbränsle

0

0,003

0,0006

Inblandad biofotogen för jetbränsle

0

0,003

0,0006

Andra flytande biodrivmedel

0

0,003

0,0006

Källa:

IPCC, 2006.

Tabell 3

Utsläppsfaktorer för bränsle i tidigare led [g CO2eq/MJ bränsle enligt det lägre värmevärdet]

| Bränsle | Utsläppsfaktor |
| --- | --- |
| Antracit (stenkol) | 15,9 |
| Lignit (brunkol) | 1,7 |
| Torv | 0 |
| Kolgaser | 0 |
| Petroleumprodukter | 11,6 |
| Naturgas | 12,7 |
| Fasta biobränslen | 0,7 |
| Flytande biobränslen | 46,8 |
| Industriavfall | 0 |
| Kommunalt avfall | 0 |
| Biogas | 13,7 |
| Kärnenergi | 1,2 |
| Källa: | JEC WTW v5 |

Bränsle

Utsläppsfaktor

Antracit (stenkol)

15,9

Lignit (brunkol)

1,7

Torv

0

Kolgaser

0

Petroleumprodukter

11,6

Naturgas

12,7

Fasta biobränslen

0,7

Flytande biobränslen

46,8

Industriavfall

0

Kommunalt avfall

0

Biogas

13,7

Kärnenergi

1,2

Källa:

JEC WTW v5

Tabell A innehåller värden för växthusgasintensiteten för el på landsnivå i EU. Om växthusgasutsläppsintensiteten för el fastställs på landsnivå ska dessa värden användas för el från EU till dess att mer aktuella uppgifter blir tillgängliga för att fastställa utsläppsintensiteten för el (7).

Tabell A

Utsläppsintensitet för el i Europeiska unionen 2020

| Land | Utsläppsintensitet för producerad el (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- |
| Österrike | 39,7 |
| Belgien | 56,7 |
| Bulgarien | 119,2 |
| Cypern | 206,6 |
| Tjeckien | 132,5 |
| Tyskland | 99,3 |
| Danmark | 27,1 |
| Estland | 139,8 |
| Grekland | 125,2 |
| Spanien | 54,1 |
| Finland | 22,9 |
| Frankrike | 19,6 |
| Kroatien | 55,4 |
| Ungern | 72,9 |
| Irland | 89,4 |
| Italien | 92,3 |
| Lettland | 39,4 |
| Litauen | 57,7 |
| Luxemburg | 52,0 |
| Malta | 133,9 |
| Nederländerna | 99,9 |
| Polen | 196,5 |
| Portugal | 61,6 |
| Rumänien | 86,1 |
| Slovakien | 45,6 |
| Slovenien | 70,1 |
| Sverige | 4,1 |
| Källa: | JRC, 2022. |

Land

Utsläppsintensitet för producerad el (g CO2eq/MJ)

Österrike

39,7

Belgien

56,7

Bulgarien

119,2

Cypern

206,6

Tjeckien

132,5

Tyskland

99,3

Danmark

27,1

Estland

139,8

Grekland

125,2

Spanien

54,1

Finland

22,9

Frankrike

19,6

Kroatien

55,4

Ungern

72,9

Irland

89,4

Italien

92,3

Lettland

39,4

Litauen

57,7

Luxemburg

52,0

Malta

133,9

Nederländerna

99,9

Polen

196,5

Portugal

61,6

Rumänien

86,1

Slovakien

45,6

Slovenien

70,1

Sverige

4,1

Källa:

JRC, 2022.

---

(1)  För materiella insatsvaror som innehåller vatten anses det lägre värmevärdet vara det lägre värmevärdet för den torra delen av den materiella insatsvaran (med andra ord ska den energi som behövs för att få vattnet att avdunsta inte beaktas). Förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung som används som mellanprodukter för framställning av konventionella bränslen ska inte beaktas.

(2)  Sammankopplade processer omfattar processer som äger rum i samma industrikomplex, processer där insatsvaruförsörjningen sker via en särskild försörjningsinfrastruktur och processer som försörjer produktionen av förnybara flytande och gasformiga drivmedel av icke-biologiskt ursprung eller återvunna kolbaserade bränslen med mer än hälften av alla insatsvarors energi.

(3)  Om koldioxidintensiteten tas från tabellen i del B ska förbränningsutsläppen inte beaktas. Skälet till detta är att förbränningsutsläppen räknas in i bearbetningen av eller förbränningsutsläppen från det slutliga bränslet.

(4)  I linje med punkt 6 ska utsläppsintensiteten inte omfatta de utsläpp som är inbäddade i kolinnehållet i den tillförda insatsvaran.

(5)  Observera att det är samprodukternas relativa värde som är av betydelse, så den allmänna inflationen har i allmänhet ingen inverkan.

(6)  Exempel: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202

(7)  Europeiska kommissionen kommer regelbundet att göra uppdaterade uppgifter tillgängliga.

---

| 20.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 157/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1186

av den 13 juni 2023

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (”Kullings kalvdans” (SGB))

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Sveriges ansökan om registrering av namnet ”Kullings kalvdans” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Sveriges ansökan om registrering av namnet ”Kullings kalvdans” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga motiverade invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Kullings kalvdans” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga motiverade invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Kullings kalvdans” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Kullings kalvdans” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.4 Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör etc.) enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 juni 2023.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Janusz WOJCIECHOWSKI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 55, 14.2.2023, s. 14.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

BESLUT

| 20.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 157/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 157/35

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/1187

av den 19 juni 2023

om unionens stöd för universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 31.1,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (strategin), där det anges att icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll väsentligt kan bidra till den internationella kampen mot terrorism genom att minska risken för att icke-statliga aktörer får tillgång till massförstörelsevapen, radioaktivt material och bärare. I kapitel III i strategin anges olika åtgärder som behöver vidtas, såväl inom unionen som i tredjeländer, för att en sådan spridning ska kunna bekämpas. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 december 2003 antog Europeiska rådet EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen (strategin), där det anges att icke-spridning, nedrustning och vapenkontroll väsentligt kan bidra till den internationella kampen mot terrorism genom att minska risken för att icke-statliga aktörer får tillgång till massförstörelsevapen, radioaktivt material och bärare. I kapitel III i strategin anges olika åtgärder som behöver vidtas, såväl inom unionen som i tredjeländer, för att en sådan spridning ska kunna bekämpas.

| (2) | Unionen genomför aktivt strategin och är i färd med att ge verkan åt de åtgärder som anges i kapitel III i strategin, särskilt genom att verka för universalisering och vid behov stärka de viktigaste fördragen, avtalen och kontrollarrangemangen om nedrustning och icke-spridning samt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner såsom FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och FN:s kontor för terrorismbekämpning (UNOCT). |
| --- | --- |

(2)

Unionen genomför aktivt strategin och är i färd med att ge verkan åt de åtgärder som anges i kapitel III i strategin, särskilt genom att verka för universalisering och vid behov stärka de viktigaste fördragen, avtalen och kontrollarrangemangen om nedrustning och icke-spridning samt genom att frigöra ekonomiska resurser för att ge stöd till särskilda projekt som leds av multilaterala institutioner såsom FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC) och FN:s kontor för terrorismbekämpning (UNOCT).

| (3) | Den 13 april 2005 antog FN:s generalförsamling den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism, som öppnades för undertecknande den 14 september 2005. |
| --- | --- |

(3)

Den 13 april 2005 antog FN:s generalförsamling den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism, som öppnades för undertecknande den 14 september 2005.

| (4) | FN:s generalsekreterare noterade i sin nedrustningsagenda med titeln Att säkra vår gemensamma framtid (Securing our common future), som lades fram den 24 maj 2018, att de nukleära riskerna är oacceptabla och dessutom tilltagande. |
| --- | --- |

(4)

FN:s generalsekreterare noterade i sin nedrustningsagenda med titeln Att säkra vår gemensamma framtid (Securing our common future), som lades fram den 24 maj 2018, att de nukleära riskerna är oacceptabla och dessutom tilltagande.

| (5) | Den 10 december 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/1939 (1). |
| --- | --- |

(5)

Den 10 december 2018 antog rådet beslut (Gusp) 2018/1939 (1).

| (6) | Den 7 juni 2021 antog rådet beslut (Gusp) 2021/919 (2), om ändring av beslut (Gusp) 2018/1939 och om förlängning av dess genomförandeperiod till och med den 30 november 2022 mot bakgrund av de fortsatta utmaningarna till följd av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(6)

Den 7 juni 2021 antog rådet beslut (Gusp) 2021/919 (2), om ändring av beslut (Gusp) 2018/1939 och om förlängning av dess genomförandeperiod till och med den 30 november 2022 mot bakgrund av de fortsatta utmaningarna till följd av covid-19-pandemin.

| (7) | Den 8 november 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/2185 (3), om ändring av beslut (Gusp) 2018/1939 och om ytterligare förlängning av dess genomförandeperiod till och med den 30 juni 2023 mot bakgrund av den fortsatta förseningen av genomförandet av projektverksamheter inom ramen för beslut (Gusp) 2018/1939 till följd av effekterna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(7)

Den 8 november 2022 antog rådet beslut (Gusp) 2022/2185 (3), om ändring av beslut (Gusp) 2018/1939 och om ytterligare förlängning av dess genomförandeperiod till och med den 30 juni 2023 mot bakgrund av den fortsatta förseningen av genomförandet av projektverksamheter inom ramen för beslut (Gusp) 2018/1939 till följd av effekterna av covid-19-pandemin.

| (8) | Den strategiska kompassen för säkerhet och försvar 2022 hänvisar till det ihållande hotet om spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, och ger uttryck för unionens mål att stärka konkreta åtgärder till stöd för målen nedrustning, icke-spridning och vapenkontroll. Där hänvisas också till det gränsöverskridande hotet om terrorism som en ständig utmaning och till unionens vilja att stärka sina motåtgärder i syfte att bättre förebygga och motverka terrorism. |
| --- | --- |

(8)

Den strategiska kompassen för säkerhet och försvar 2022 hänvisar till det ihållande hotet om spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen, och ger uttryck för unionens mål att stärka konkreta åtgärder till stöd för målen nedrustning, icke-spridning och vapenkontroll. Där hänvisas också till det gränsöverskridande hotet om terrorism som en ständig utmaning och till unionens vilja att stärka sina motåtgärder i syfte att bättre förebygga och motverka terrorism.

| (9) | Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros UNODC och FN:s centrum mot terrorism (UNCCT) inom UNOCT. |
| --- | --- |

(9)

Det tekniska genomförandet av detta beslut bör anförtros UNODC och FN:s centrum mot terrorism (UNCCT) inom UNOCT.

| (10) | Detta beslut bör genomföras i enlighet med det finansiella och administrativa ramavtal som Europeiska kommissionen ingått med FN gällande förvaltningen av unionens ekonomiska bidrag till program eller projekt som administreras av FN. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut bör genomföras i enlighet med det finansiella och administrativa ramavtal som Europeiska kommissionen ingått med FN gällande förvaltningen av unionens ekonomiska bidrag till program eller projekt som administreras av FN.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   I syfte att genomföra EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, EU:s globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik och den strategiska kompassen för säkerhet och försvar ska unionen genom en operativ åtgärd ytterligare stödja universaliseringen och det effektiva genomförandet av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism (konventionen).

2.   Syftet med den åtgärd som avses i punkt 1 ska vara att

| a) | öka antalet stater som inleder processer för att bli part i konventionen och öka medvetenheten och kunskapen om denna bland bidragsmottagare, såsom nationella politiskt ansvariga och nationella beslutsfattare, och i internationella forum, |
| --- | --- |

a)

öka antalet stater som inleder processer för att bli part i konventionen och öka medvetenheten och kunskapen om denna bland bidragsmottagare, såsom nationella politiskt ansvariga och nationella beslutsfattare, och i internationella forum,

| b) | förbättra nationell lagstiftning och kapaciteten hos anställda inom rättsväsendet och andra relevanta nationella intressenter i bidragsmottagarländerna att utreda, lagföra och döma i ärenden där konventionen är relevant, |
| --- | --- |

b)

förbättra nationell lagstiftning och kapaciteten hos anställda inom rättsväsendet och andra relevanta nationella intressenter i bidragsmottagarländerna att utreda, lagföra och döma i ärenden där konventionen är relevant,

| c) | förbättra strategier, praxis och förfaranden för att förebygga, upptäcka och vidta motåtgärder vid hot från icke-statliga aktörer, inbegripet terrorister, som förvärvar, innehar och/eller använder nukleära eller andra radioaktiva material, |
| --- | --- |

c)

förbättra strategier, praxis och förfaranden för att förebygga, upptäcka och vidta motåtgärder vid hot från icke-statliga aktörer, inbegripet terrorister, som förvärvar, innehar och/eller använder nukleära eller andra radioaktiva material,

| d) | förbättra kunskapen om och förståelsen av hotet från radiologisk och nukleär terrorism och andra brottsliga handlingar som inbegriper sådant material, |
| --- | --- |

d)

förbättra kunskapen om och förståelsen av hotet från radiologisk och nukleär terrorism och andra brottsliga handlingar som inbegriper sådant material,

| e) | stärka det nationella och internationella samarbetet, inbegripet informationsutbytet, inom och mellan konventionsstaterna när det gäller att utforma och anta ändamålsenliga och praktiska åtgärder för ett effektivt genomförande av konventionen. |
| --- | --- |

e)

stärka det nationella och internationella samarbetet, inbegripet informationsutbytet, inom och mellan konventionsstaterna när det gäller att utforma och anta ändamålsenliga och praktiska åtgärder för ett effektivt genomförande av konventionen.

3.   En utförlig beskrivning av den åtgärd som avses i punkt 1 återfinns i bilagan.

Artikel 2

1.   Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (den höga representanten) ska ansvara för genomförandet av detta beslut.

2.   Det tekniska genomförandet av den åtgärd som avses i artikel 1 ska handhas av UNODC och UNOCT.

3.   UNODC och UNOCT ska utföra den uppgiften under den höga representantens ansvar. Den höga representanten ska i detta syfte ingå nödvändiga arrangemang med UNODC och UNOCT.

Artikel 3

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av den unionsfinansierade åtgärd som avses i artikel 1 ska vara 4 000 000,82 EUR.

2.   De utgifter som finansieras med det referensbelopp som fastställs i punkt 1 ska förvaltas i enlighet med de regler och förfaranden som gäller för unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska övervaka att de utgifter som finansieras med det referensbelopp som anges i punkt 1 förvaltas korrekt. Den ska i detta syfte ingå bidragsöverenskommelser med UNODC och UNOCT. I bidragsöverenskommelserna ska det föreskrivas att UNODC och UNOCT ska säkerställa att unionens bidrag synliggörs i proportion till dess storlek.

4.   Kommissionen ska eftersträva att ingå de överenskommelser som avses i punkt 3 så snart som möjligt efter detta besluts ikraftträdande. Den ska informera rådet om eventuella svårigheter i samband med detta och om dagen för ingåendet av överenskommelserna.

Artikel 4

1.   Den höga representanten ska rapportera till rådet om genomförandet av detta beslut på grundval av regelbundna rapporter från UNODC och UNOCT. Dessa regelbundna rapporter ska ligga till grund för rådets utvärdering.

2.   Kommissionen ska tillhandahålla information om de finansiella aspekterna av genomförandet av den åtgärd som avses i artikel 1.

Artikel 5

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Detta beslut upphör att gälla 36 månader efter dagen för ingåendet av de överenskommelser som avses i artikel 3.3. Det ska dock upphöra att gälla sex månader efter ikraftträdandet, om ingen överenskommelse har ingåtts under den perioden.

Utfärdat i Luxemburg den 19 juni 2023.

På rådets vägnar

E. BUSCH

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (Gusp) 2018/1939 av den 10 december 2018 om unionens stöd för universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism (EUT L 314, 11.12.2018, s. 41).

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2021/919 av den 7 juni 2021 om ändring av beslut (Gusp) 2018/1939 om unionens stöd för universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism (EUT L 201, 8.6.2021, s. 27).

2

(3)  Rådets beslut (Gusp) 2022/2185 av den 8 november 2022 om ändring av beslut (Gusp) 2018/1939 om unionens stöd för universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism (EUT L 288, 9.11.2022, s. 80).

3

---

BILAGA

Stöd för universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism

Sammanfattning

Bakgrund

2005 års internationella konvention om bekämpande av nukleär terrorism (konventionen) är ett av de 19 internationella rättsliga instrument mot terrorism som är avgörande för internationell fred och säkerhet. I mars 2023 hade konventionen 120 parter, vilket innebär att mer än en tredjedel av världen ännu inte skyddas av den. Universalisering förblir ett viktigt mål för att uppnå den fulla potentialen hos konventionen och undvika fristäder och kryphål i lagstiftningen. Att bli part är dock bara det första nödvändiga steget, och ett effektivt genomförande (lagstiftning och teknik) är också mycket viktigt.

För att ansluta sig till konventionen måste man anta nationell genomförandelagstiftning som krävs för att säkerställa att alla krav i konventionen införlivas på lämpligt sätt i de nationella rättssystemen. Detta ger omfattande rättslig täckning för brott som inbegriper kärnämnen eller annat radioaktivt material, inbegripet terroristhandlingar, samt mekanismer för att förebygga och reagera på sådana gärningar.

Det första projektet mellan Europeiska unionen och Förenta nationerna om främjande av universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism inleddes 2019 och kommer att slutföras i juni 2023. Det utgör ett viktigt multilateralt säkerhetspartnerskap som syftar till att hantera det ihållande hotet att kärnämnen eller annat radioaktivt material förvärvas eller används av icke-statliga aktörer för terroriständamål eller andra kriminella ändamål. Detta är särskilt relevant i en tid då den politiska uppmärksamheten på frågan om nukleärt fysiskt skydd har ökat i hela världen.

Logiken bakom projektet

Konventionen är fortfarande mycket relevant, inte bara för länder med program för kärnämnen och kärnkraft, utan även för alla andra länder, eftersom den även omfattar annat radioaktivt material som – bland annat – ofta används inom medicin, industrin och jordbruket. Det är därför nödvändigt att fortsätta att främja och stödja universalisering och effektivt genomförande av konventionen genom att visa på fördelarna för alla stater att ansluta sig till fördraget och förhindra och förbjuda terroristhandlingar och andra brottsliga handlingar av icke-statliga aktörer med kärnämnen eller annat radioaktivt material. I detta avseende kommer Europeiska unionen och Förenta nationerna återigen att samarbeta i ett nytt projekt om att stödja universalisering och effektivt genomförande av den internationella konventionen för bekämpande av nukleär terrorism.

Projektets mål

Projektet syftar till att säkerställa att det inte finns någon fristad för dem som begår eller försöker begå terroristhandlingar eller andra brottsliga handlingar med kärnämnen eller annat radioaktivt material, genom att stödja universalisering och effektivt genomförande av konventionen.

Projektets löptid

1 juli 2023–30 juni 2026 (36 månader)

Projektets geografiska räckvidd

Global, regional, nationell

Projektmetod

Detta projekt kommer att genomföras av avdelningen för förebyggande av terrorism (TPB) inom FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå (UNODC), genom dess program för förebyggande av kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär terrorism (CBRN Terrorism Prevention Programme), och av FN:s kontor för terrorismbekämpning (UNOCT), genom dess program för att förebygga och vidta åtgärder mot massförstörelsevapen/kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär terrorism inom FN:s centrum för terrorismbekämpning (UNCCT), i nära samarbete med relevanta fältkontor samt internationella och icke-statliga organisationer, beroende på vad som är lämpligt, inbegripet Europeiska unionens delegationer, initiativet för Europeiska unionens kompetenscentrum för begränsning av CBRN-risker (EU CBRN CoE), Internationella atomenergiorganet (IAEA), FN:s institut för interregional juridisk forskning (Unicri), FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) och expertgruppen i FN:s säkerhetsråds kommitté som inrättats i enlighet med resolution 1540 (2004).

Projektet kommer att delas upp i två delar, som ska genomföras av UNODC respektive av UNOCT/UNCCT, i enlighet med deras mandat och sakkunskap. Detta kommer att leda till att vissa mål och aktiviteter genomförs av UNODC, medan andra kommer att genomföras av UNOCT/UNCCT. I vissa fall kommer båda enheterna att delta.

Projektet kommer att bygga på de aktiviteter som slutförts och de verktyg som utvecklats under det projekt som anges i rådets beslut (Gusp) 2018/1939 av den 10 december 2018.

Det kommer att genomföras i enlighet med relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd och FN:s globala strategi för terrorismbekämpning, där det med eftertryck betonas att alla åtgärder för att bekämpa terrorism måste vara förenliga med internationella skyldigheter på människorättsområdet. Befintliga internationella normer och standarder för mänskliga rättigheter (i enlighet med fördrag, sedvanerätt och andra instrument) kommer att integreras i projektet.

Projektet kommer att genomföras på ett genusmedvetet sätt, med genusperspektiv integrerade i hela projektet. Projektet kommer att främja genusperspektiv och integrera genusdimensionen i sina metoder och, i den mån det är möjligt, säkerställa lika möjligheter för kvinnliga och manliga tjänstemän att delta i alla projektevenemang, med betoning på fördelarna med att inkludera kvinnliga offentliganställda i de nationella institutionerna. All återkoppling som samlas in från undersökningar och tester före och efter workshoppen kommer att delas upp efter kön för att säkerställa att projektet kan fånga upp och rapportera om kvinnliga tjänstemäns perspektiv. I projektindikatorerna sammanställs och redovisas uppgifter uppdelade efter kön.

UNODC och UNOCT kommer vid behov att samordna genomförandet av sina respektive aktiviteter.

Närhelst extern expertis söks för att genomföra aktiviteter kommer UNODC och UNOCT att sträva efter att anlita experter från Europeiska unionens medlemsstater.

Projektet kommer att omfatta samarbete med det internationella samfundet och nationella myndigheter, inbegripet parlament, justitieministerier och andra berörda parter, för att främja universalisering av konventionen, öka synligheten för betydelsen av tillträde och bygga upp kapacitet för dess effektiva genomförande.

Projektutfall

Utfall 1: Öka antalet stater som överväger att eller inleder processer för att bli parter eller blir parter i konventionen och öka medvetenheten och kunskapen om den bland mottagare (nationella politiskt ansvariga och nationella beslutsfattare, inbegripet parlamentsledamöter) och i internationella forum. Synergier med andra relevanta internationella rättsliga instrument (konventionen om fysiskt skydd av kärnämne (CPPNM), ändringen av konventionen om fysiskt skydd av kärnämne (ACPPNM), FN:s säkerhetsråds resolution 1540) utnyttjas på lämpligt sätt.

Utfall 2: Förbättrad nationell lagstiftning och kapacitet hos anställda inom rättsväsendet och andra relevanta nationella intressenter i mottagarländerna för att utreda, lagföra och döma i ärenden där konventionen skulle vara relevant.

Utfall 3: Förbättrad politik, praxis och förbättrade förfaranden för att förebygga, upptäcka och reagera på hot från icke-statliga aktörer, inbegripet terrorister, förvärv, innehav och/eller användning av kärnämnen eller annat radioaktivt material samt ökad kunskap om och förståelse av hotet från radiologisk och nukleär terrorism och andra brottsliga handlingar med sådant material.

Utfall 4: Stärka det nationella och internationella samarbetet, inbegripet informationsutbytet, inom och mellan konventionsstaterna när det gäller att utforma och anta effektiva och praktiska åtgärder för ett effektivt genomförande av konventionen.

Projekt: mål och aktiviteter

Utfall 1: Öka antalet stater som överväger att eller inleder processer för att bli parter eller blir parter i konventionen och öka medvetenheten och kunskapen om den bland mottagare (nationella politiskt ansvariga och nationella beslutsfattare, inbegripet parlamentsledamöter) och i internationella forum. Synergier med andra relevanta internationella rättsliga instrument (CPPNM, ACPPNM, FN:s säkerhetsråds resolution 1540) utnyttjas på lämpligt sätt.

Mål 1.1:   Vikten av universalisering och effektivt genomförande av konventionen genom synlighet, opinionsbildning och bidrag till relevanta evenemang, främjas.

Aktivitet 1.1.1:   Lansering av projekt och presentation av resultat från tidigare aktiviteter (UNODC/UNOCT)

UNODC och UNOCT/UNCCT kommer att anordna en projektlansering i Wien respektive New York och bjuda in medlemsstaternas lokala ständiga representationer. Vid genomförandet kommer man att sträva efter att inkludera företrädare för viktiga medlemsstater, både från Europeiska unionen och från medlemsstater i fokusregioner för att skapa intresse och dynamik för detta andra projekt och underlätta genomförandet på nationell och regional nivå. Dessa evenemang kommer också att ge möjlighet att dela med sig av resultat och lärdomar från det tidigare projektet.

Aktivitet 1.1.2:   Främjande av studien om orsaker och utmaningar som gör att FN-medlemsstater inte är parter i konventionen och verktyg för konventionens effektiva genomförande (Study on Reasons and Challenges of United Nations Member States for Not Becoming Party to ICSANT and Tools for its Effective Implementation)(UNOCT)

UNOCT/UNCCT kommer att anordna tre (3) sessioner för att främja och sprida den ovannämnda studien, som utarbetats inom ramen för konventionsprojektet, som kommer att slutföras i juni 2023. Studien ger en djupare förståelse av orsakerna till och utmaningarna för de medlemsstater som inte blir parter i konventionen. Det ges också ett antal rekommendationer om hur man kan säkerställa ökat tillträde och ett effektivt genomförande. I synnerhet kommer UNOCT/UNCCT att följa upp med viktiga medlemsstater som skulle kunna dra nytta av studiens resultat och vägledning.

Aktivitet 1.1.3:   Synlighet, opinionsbildning och bidrag till konventionsrelaterade evenemang som anordnas av andra organisationer (UNODC/UNOCT)

Inom ramen för sina respektive mandat och när så är lämpligt kommer UNODC och UNOCT/UNCCT att bidra med sakkunskap och främja konventionen och dess arbete inom ramen för projektet i relevanta internationella forum, såsom evenemang som rör/organiseras av

| — | internationella rättsliga ramar, inbegripet men inte begränsat till CPPNM, ACPPNM, Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004), fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen; |
| --- | --- |

—

internationella rättsliga ramar, inbegripet men inte begränsat till CPPNM, ACPPNM, Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1540 (2004), fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen;

| — | internationella organisationer, inbegripet, men inte begränsat till, IAEA, Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol), FN:s institut för interregional juridisk forskning (Unicri), FN:s institut för nedrustningsforskning (Unidir), FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) och FN:s avdelning för rättsliga frågor (OLA); |
| --- | --- |

—

internationella organisationer, inbegripet, men inte begränsat till, IAEA, Internationella kriminalpolisorganisationen (Interpol), FN:s institut för interregional juridisk forskning (Unicri), FN:s institut för nedrustningsforskning (Unidir), FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) och FN:s avdelning för rättsliga frågor (OLA);

| — | det civila samhället, inbegripet icke-statliga organisationer; |
| --- | --- |

—

det civila samhället, inbegripet icke-statliga organisationer;

| — | internationella initiativ, inbegripet, men inte begränsat till, EU:s kompetenscentrum för CBRN, globalt partnerskap mot spridning av massförstörelsevapen och material för massförstörelse, initiativet mot kärnvapenhot (Nuclear Threat Initiative) (NTI) och FN:s globala pakt för samordning av terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

—

internationella initiativ, inbegripet, men inte begränsat till, EU:s kompetenscentrum för CBRN, globalt partnerskap mot spridning av massförstörelsevapen och material för massförstörelse, initiativet mot kärnvapenhot (Nuclear Threat Initiative) (NTI) och FN:s globala pakt för samordning av terrorismbekämpning.

Mål 1.2:   Tillträde till konventionen och synergier med andra relevanta internationella rättsliga instrument främjas och ökar

Aktivitet 1.2.1:   Främjande av tillträde via landsbesök (UNODC)

Med utgångspunkt i den omfattande uppsökande verksamhet för universalisering som genomförs av UNODC och dess omfattande nätverk av fältkontor kommer UNODC att anordna åtta (8) landsbesök i stater som ännu inte är parter i konventionen, vilka på grundval av UNODC:s analys och tidigare samarbete skulle gynnas mest av personliga samråd i på plats i landets huvudstad. UNODC ska engagera relevanta nationella intressenter, däribland parlamentsledamöter när så är lämpligt, i landsbesöken.

Aktivitet 1.2.2:   Främjande av tillträde genom samarbete med de nationella parlamenten i medlemsstater som inte är parter i konventionen (UNOCT)

UNOCT/UNCCT kommer att anordna tre (3) nationella evenemang för att gemensamt vädja till parlamenten i de medlemsstater som ännu inte är parter i konventionen. Andra berörda parter, däribland utrikesministeriet, justitieministeriet, tillsynsmyndigheter på kärnteknikområdet och brottsbekämpande organ, kommer också att bjudas in att delta i briefingen. De nationella evenemangen kommer att inriktas på konventionens betydelse för att förbättra nukleärt fysiskt skydd, komplementariteten och synergierna med andra internationella rättsliga instrument, fördelarna med tillträde till och riskerna för att inte göra detta, god praxis vid genomförandet och hotet från terrorism med kärnämnen och radioaktivt material. UNOCT/UNCCT kommer att, i samarbete med UNOCT-programmet för parlamentariskt samarbete för att förebygga och bekämpa terrorism, programkontoret i Doha, ha ett nära samarbete med internationella och regionala parlamentariska organisationer för att främja tillträde till konventionen.

Aktivitet 1.2.3:   Främja tillträde genom regionala workshoppar (UNODC)

För att öka hållbarheten i de universaliseringsinsatser som görs inom ramen för EU:s första konventionsprojekt kommer UNODC att anordna fyra (4) virtuella regionala, interregionala och subregionala uppföljningsworkshoppar för politiska och andra beslutsfattare i stater som ännu inte är parter i konventionen (tre [3] på engelska och en [1] på franska).

De virtuella workshopparna kommer att bygga vidare på aktiviteter som genomförts inom ramen för det tidigare rådsbeslutet för att säkerställa hållbarhet. Relevant material som tagits fram inom ramen för projektet, såsom manualer för e-lärande och utbildning samt elektroniskt informationsmaterial (som redan finns tillgängligt på FN:s samtliga sex officiella språk) kommer att användas före och under workshopparna, beroende på vad som är lämpligt. Förutom konventionen kommer worhkshopparna dessutom att diskutera synergier med CPPNM, ACPPNM liksom FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004), med deltagande av berörda intressenter där så är lämpligt (t.ex. IAEA). UNODC kommer att uppmuntra stater att inkludera parlamentsledamöter bland kandidaterna till de virtuella workshopparna.

Aktivitet 1.2.4:   Andra gemensamma seminariet IAEA-UNODC för att främja universalisering av konventionen och ACPPNM (UNODC)

Med utgångspunkt i det framgångsrika första gemensamma evenemanget den 11–12 november 2021 kommer UNODC att tillsammans med IAEA anordna det andra evenemanget av detta slag. Evenemanget kommer att hållas i Wien, Österrike.

Aktivitet 1.2.5:   Främjande av tillträde genom ett högnivåevenemang i anslutning till IAEA:s internationella konferens om nukleärt fysiskt skydd 2024 (UNODC)

Med utgångspunkt i det framgångsrika sidoevenemang som UNODC anordnade 2020 i anslutning till IAEA:s internationella konferens om nukleärt fysiskt skydd (ICONS) kommer UNODC att anordna ett högnivåevenemang vid nästa ICONS i Wien, Österrike, 2024. Konferensen är ett viktigt möte på området nukleärt fysiskt skydd som omfattar ett ministersegment och ett vetenskapligt och tekniskt program, dvs. både politiska diskussioner på hög nivå och parallella tekniska sessioner. Vid den senaste konferensen 2020 deltog över 57 ministrar och mer än 2 000 experter från över 130 länder och 35 internationella organisationer.

Aktivitet 1.2.6:   Främjande av tillträde genom ett högnivåevenemang i anslutning till terrorismbekämpningsveckan i New York (UNOCT)

UNOCT/UNCCT kommer att anordna ett evenemang på hög nivå under terrorismbekämpningsveckan i Förenta nationerna i New York, en mycket uppmärksammad sammankomst där medlemsstater och internationella partner i kampen mot terrorism möts vartannat år.

Aktivitet 1.2.7:   Sidoevenemang om människorättsaspekter vid genomförandet av konventionen (UNODC/UNOCT)

UNODC och UNOCT ska anordna ett sidoevenemang om bestämmelser om mänskliga rättigheter i konventionen. Bland de inbjudna talarna ska den särskilda rapportören för främjande av och skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i kampen mot terrorismen och företrädare för andra mellanstatliga och icke-statliga organisationer ingå. Evenemanget ska bland annat att bygga på UNODC:s plan nr 4 för juridisk utbildning i kampen mot terrorism om mänskliga rättigheter och straffrättsliga åtgärder mot terrorism samt UNODC:s plan nr 1 för juridisk utbildning i kampen mot terrorism om terrorismbekämpning inom ramen för folkrätten.

Utfall 2: Förbättrad nationell lagstiftning och kapacitet hos anställda inom rättsväsendet och andra relevanta nationella intressenter i mottagarländerna för att utreda, lagföra och döma i ärenden där konventionen skulle vara relevant.

Mål 2.1:   Hjälp i lagstiftningsfrågor till ansökande stater tillhandahålls

Aktivitet 2.1.1:   Relevant hjälp i lagstiftningsfrågor för att ge verkan åt konventionens bestämmelser och göra det möjligt för tjänstemän i yttre tjänst, brottsbekämpande myndigheter, åklagare och domstolsväsendet att tillämpa lagen (UNODC)

UNODC ska tillhandahålla relevant hjälp i lagstiftningsfrågor till ansökande stater genom skrivbordsgranskningar, på begäran och när så är lämpligt, på grundval av UNODC:s och IAEA:s gemensamma standardbestämmelser om kriminalisering av nukleär terrorism, det frågeformulär för självbedömning som tagits fram av UNODC och som finns på UNODC:s webbplats för konventionen, UNODC:s handbok om ömsesidig rättslig hjälp och utlämning och UNODC:s verktyg för att skriva en framställning om ömsesidig rättslig hjälp, god praxis som identifierats genom UNODC:s sammanställning av nationell lagstiftning som genomför artikel 2 i konventionen samt verktyg som ska utvecklas av UNODC enligt mål 2.3. UNODC ska ge mottagarna möjlighet att lägga fram de föreslagna lagändringarna för parlamentariker.

Mål 2.2:   Stärkt kapacitet för de nationella straffrättsliga systemen att förebygga, upptäcka, undertrycka, utreda, lagföra och döma brott med koppling till konventionen

UNODC ska anordna fem (5) nationella seminarier för tidigare studenter vid juridikutbildningar och tio (10) webbseminarier om olika aspekter av tillämpningen av konventionen. UNODC ska utgå från sin långvariga och välbeprövade ämnesexpertis som utarbetats inom dess program för förebyggande av kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär terrorism i enlighet med det mandat som FN:s generalförsamling beviljat UNODC.

Aktivitet 2.2.1:   Nationella seminarier för juridikutbildningar (UNODC)

UNODC ska anordna fem (5) seminarier för jurdikutbildningar i stater som är parter i konventionen för att öka deras kapacitet att effektivt genomföra konventionen och öka medvetenheten om den. Under seminarierna ska man bland annat att presentera handboken om fiktiva fall med anknytning till brott inom ramen för konventionen och annat material som tagits fram av UNODC, inbegripet sådant som utarbetats under mål 2.3, och tillämpa en metod för utbildning av utbildare i syfte att säkerställa hållbarhet.

Aktivitet 2.2.2:   Serie av webbseminarier (UNODC)

UNODC ska anordna tio (10) webbseminarier om olika viktiga aspekter av konventionen, t.ex. jurisdiktion, utlämning, mänskliga rättigheter och bevarande av bevis. Webbseminarierna ska hållas på flera språk. Andra internationella organ ska bjudas in, bl.a. IAEA, Interpol, EU:s kompetenscentrum för motverkande av kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära risker och FN:s säkerhetsråds kommitté som inrättats i enlighet med resolution 1540. Inspelningar av webbseminarierna ska finnas tillgängliga på nätet för att säkerställa hållbarhet. Inbjudningar till ständiga representationer ska uppmuntra berörda nationella intressenter, däribland parlamentariker, att delta.

Mål 2.3:   Verktyg för tekniskt bistånd utvecklas, uppdateras, utvidgas och/eller specialiseras

Aktivitet 2.3.1:   Konventionens webbplats (UNODC)

UNODC:s webbplats för konventionen (unodc.org/icsant) har blivit referenspunkten för rättstillämpare världen över eftersom den innehåller alla tillgängliga resurser om konventionen, inbegripet om konventionens processuella bakgrund, status för tillträde, analytiska artiklar, en sammanställning av nationell lagstiftning om genomförande, verktyg för kapacitetsuppbyggnad och tillhörande tekniskt och rättsligt bistånd från UNODC. Sedan webbplatsen togs i bruk i september 2021 har över 10 000 personer använt sig av den. UNODC ska underhålla, regelbundet uppdatera och bygga ut webbplatsen på alla FN:s officiella språk (arabiska, kinesiska, engelska, franska, ryska och spanska). Webbplatsen ska till exempel innehålla alla nya verktyg som tagits fram, evenemangsrapporter och ytterligare nationell lagstiftning som genomför artikel 2 i konventionen.

Dessutom ska webbplatsen hysa en databas över myndigheter som utsetts inom ramen för konventionen (i enlighet med mål 4.1).

Aktivitet 2.3.2:   Specialiserade verktyg för tekniskt bistånd (UNODC)

UNODC ska utveckla och offentliggöra, både i tryckt och elektronisk form på FN:s samtliga sex officiella språk, ytterligare och specialiserade verktyg för tekniskt bistånd för konventionen som ska tillhandahållas på UNODC:s webbplats för konventionen (unodc.org/icsant). Materialet ska omfatta följande:

| — | Verktygslådor om olika aspekter av konventionen (t.ex. jurisdiktion, mänskliga rättigheter, beslag och skydd av material som inte omfattas av tillsynssystem och internationellt samarbete) |
| --- | --- |

—

Verktygslådor om olika aspekter av konventionen (t.ex. jurisdiktion, mänskliga rättigheter, beslag och skydd av material som inte omfattas av tillsynssystem och internationellt samarbete)

| — | Verktygslåda för synergier med konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och dess ändrade version |
| --- | --- |

—

Verktygslåda för synergier med konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och dess ändrade version

| — | Verktygslåda för synergier med FN:s säkerhetsråds resolution 1540 från 2004 |
| --- | --- |

—

Verktygslåda för synergier med FN:s säkerhetsråds resolution 1540 från 2004

| — | Verktygslåda för standardbestämmelser om kriminalisering som omfattar de brott som anges i konventionen, konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och dess ändrade version, som utarbetats gemensamt av IAEA och UNODC |
| --- | --- |

—

Verktygslåda för standardbestämmelser om kriminalisering som omfattar de brott som anges i konventionen, konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och dess ändrade version, som utarbetats gemensamt av IAEA och UNODC

Aktivitet 2.3.3:   Video om konventionens processuella bakgrund och viktigaste bestämmelser (UNODC)

UNODC ska utarbeta en video som beskriver konventionens processuella bakgrund och viktigaste bestämmelser. Videon ska innehålla vittnesmål från flera stater som är parter i konventionen och andra intressenter, samtidigt som man säkerställer geografisk balans och jämn könsfördelning samt belyser konventionens betydelse. Videon ska finnas tillgänglig på FN:s samtliga sex officiella språk på UNODC:s webbplats för konventionen (unodc.org/icsant).

Utfall 3: Förbättrade strategier, praxis och förfaranden för att förebygga, upptäcka och reagera på hot från icke-statliga aktörer, inbegripet terrorister, som förvärvar, innehar och/eller använder kärnämnen eller andra radioaktiva material samt förbättrad kunskap om och förståelse för hotet från radiologisk och nukleär terrorism och andra brottsliga handlingar med sådant material

Mål 3.1:   Stärkt kapacitet för medlemsstaterna att förebygga, upptäcka och reagera på förvärv, innehav och/eller användning av kärnämnen eller andra radioaktiva material

UNOCT/UNCCT ska anordna fyra (4) regionala workshoppar och skrivbordsövningar för att bygga upp medlemsstaternas kapacitet att bekämpa nukleär terrorism i Afrika, Centralasien och Kaukasien samt sydöstra och östra Europa. De regionala workshopparna och skrivbordsövningarna ska öka medlemsstaternas kapacitet i fråga om upptäckt, forensik, insatser mot och begränsning av radiologisk och nukleär terrorism, inbegripet användning av en skräddarsydd metod för att hjälpa nationella myndigheter att effektivt genomföra konventionen och stärka det internationella samarbetet, och visa på vikten av att vara part i konventionen. Workshopparna ska uppmuntra till identifiering av regionala framstående aktörer och syd–syd-utbyten av god praxis. Dessutom ska urvalet av länder baseras på bland annat resultat och slutsatser från den gemensamma globala hotbildsbedömningen av icke-statliga aktörer och deras potentiella användning av CBRNE-material (kemikalier, biologiska ämnen, radiologiska ämnen, kärnämnen och sprängämnen) från UNOCT/UNCCT-Interpol.

Aktivitet 3.1.1:   Regionala workshoppar och skrivbordsövningar för att bygga upp medlemsstaternas kapacitet att bekämpa nukleär terrorism (UNOCT)

UNOCT/UNCCT ska anordna fyra (4) regionala workshoppar och skrivbordsövningar för kapacitetsuppbyggnad på följande områden:

Kampen mot radiologisk och nukleär terrorism med fokus på upptäckt för att bygga upp kapacitet på området för upptäckt, med fokus på att identifiera och tillämpa god praxis för upptäckt av radiologiskt material/kärnämnen med information och instrument som bidrar till kapacitetsuppbyggnad i kampen mot radiologisk och nukleär terrorism i fråga om gränsförvaltning.

Kampen mot radiologisk och nukleär terrorism med fokus på forensik för att bygga upp kapacitet på området för upptäcktsforensik, med fokus på att visa vikten av nukleär forensik, samordning mellan byråer och bidra till kapacitetsuppbyggnad i kampen mot radiologisk och nukleär terrorism.

Kampen mot radiologisk och nukleär terrorism med fokus på insatser och begränsning för att bygga upp kapacitet på området för insatser och begränsning, med fokus på förmågan att på ett effektivt, snabbt och samordnat sätt reagera på terroristhandlingar som inbegriper kärnämnen eller annat radioaktivt material som en väsentlig del av ett ramverk för nukleärt fysiskt skydd.

Mål 3.2:   Medlemsstaternas kunskaper om och förståelse för hotet från radiologisk och nukleär terrorism förbättras

UNOCT/UNCCT ska anordna fyra (4) riktade nationella närutbildningar för fyra (4) medlemsstater i syfte att bygga upp kapacitet vad gäller kampen mot radiologisk och nukleär terrorism. Utbildningen ska öka medlemsstaternas kapacitet att bland annat förstå risken och hotet, utarbeta motåtgärder, öva på att hantera incidenter samt kartlägga och skydda kritisk infrastruktur och värdefulla resurser. För dessa aktiviteter ska UNOCT/UNCCT utnyttja den långa erfarenhet av utbildning som utvecklats och genomförts inom ramen för dess globala program för att förebygga och vidta åtgärder mot massförstörelsevapen/kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär terrorism, i vilket över 1 500 tjänstemän har deltagit.

Aktivitet 3.2.1:   Nationell närutbildning i kampen mot radiologisk och nukleär terrorism (UNOCT)

UNOCT/UNCCT ska samarbeta med medlemsstaterna för att kartlägga lämpliga utbildningar om kampen mot terrorism, i enlighet med deras prioriteringar och behov, enligt följande:

Nationell utbildning – Grundkurs om radiologiska och nukleära hot som hjälper personal att reagera effektivt på en radiologisk och nukleär situation och ge rekommendationer till blåljuspersonal för att de ska kunna arbeta i en miljö med potentiellt farliga radiologiska och nukleära agenser.

Nationell utbildning – Fortsättningskurs om radiologiska och nukleära hot om relevanta ämnen med anknytning till radiologiska och nukleära hot. Kursen ska innehålla konkreta demonstrationer och övningar och avslutas med realistiska scenarier som inbegriper upptäckt av och förbud mot olaglig handel med radiologiskt material, identifiering av radiologiskt material eller kärnämnen på en brottsplats och igenkännande av radiologiska och nukleära faror och bevis.

Nationell utbildning – Avancerad kurs om radiologiska och nukleära hot som mer i detalj täcker radiologiska och nukleära hot med särskild tonvikt på radiologiska vapen och improviserade kärnladdningar.

Nationell utbildning – Kurs om radiologiska och nukleära motåtgärder under vilken man presenterar en myndighetsövergripande strategi som är inriktad på att utarbeta motåtgärder mot radiologiska och nukleära hot samt gemensamma insatser i samband med radiologiska och nukleära incidenter med viktiga nationella organ, inbegripet brottsbekämpning, tull, säkerhetsmyndigheter, blåljuspersonal, underrättelsetjänst, folkhälsomyndigheter, tillsynsmyndigheter, industrin etc.

Nationell utbildning – Kurs om skydd av kritisk infrastruktur med inriktning på sektorer som kan angripas direkt, såsom kärnkraftverk, kärnforskningsreaktorer, platser som innehåller radiokällor, transportknutpunkter samt sektorer som icke-statliga aktörer kan inrikta sig på för att erhålla känslig och kontrollerad teknik.

Utfall 4: Stärka det nationella och internationella samarbetet, inbegripet informationsutbytet, inom och mellan stater som är parter i konventionen när det gäller att utforma och anta effektiva och praktiska åtgärder för ett effektivt genomförande av konventionen.

Mål 4.1:   Underlätta det informationsutbyte som krävs enligt konventionen

Den 3 oktober 2022 tilldelades UNODC, mot bakgrund av dess mandat, roll och sakkunskap i fråga om konventionen, officiellt uppdraget att ta emot och sprida underrättelser som rör utseende av myndigheter i stater som är parter i konventionen i enlighet med artikel 7.4 av FN:s avdelning för juridiska ärenden, som utser mandat för generalsekreterarens depositariefunktioner för denna konvention. Alla underrättelser av detta slag ska därför skickas till följande e-post: unodc-icsant@un.org De mottagna underrättelserna ska läggas ut på UNODC:s webbplats för konventionen och – med förbehåll för ytterligare överföring från UNODC till FN:s avdelning för juridiska ärenden – på webbplatsen för FN:s fördragssamling.

Aktivitet 4.1.1:   Kampanj för att uppmuntra stater som är parter i konventionen att utse en behörig myndighet och kontaktpunkt i enlighet med artikel 7.4 i konventionen (UNODC)

UNODC ska genomföra upplysningsaktiviteter som syftar till att uppmuntra stater som redan är parter i konventionen att fullgöra den skyldighet som anges i artikel 7.4, enligt vilken stater som är parter i konventionen ska informera Förenta nationerna om de behöriga myndigheter och kontaktpunkter som ansvarar för att skicka och ta emot information som rör konventionen. I dessa aktiviteter ingår att skicka skrivelser till relevanta permanenta representationer med en begäran om att de ska fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 7.4, hålla bilaterala möten och ta fram broschyrer och annat informationsmaterial på FN:s samtliga sex officiella språk.

Aktivitet 4.1.2:   Möte mellan nationella behöriga myndigheter och kontaktpunkter för konventionen (UNODC)

UNODC ska anordna ett första möte mellan sådana behöriga myndigheter och kontaktpunkter i Wien, Österrike, under projektets tredje år. Mötet ska bland annat att omfatta en simulerad samordningsövning och utbildning om att bli en effektiv kontaktpunkt i enlighet med artikel 7.4. Mötet ska rikta sig till de nationella kontaktpunkterna och andra relevanta nationella intressenter.

Aktivitet 4.1.3:   Virtuella genomgångar om konventionen med UNODC:s befintliga nätverk om juridik och säkerhet (UNODC)

Med utgångspunkt i de sedan länge etablerade nätverk för samarbete som består av säkerhetsrelaterade och rättsliga fokalpunkter som inrättats av UNODC i olika regioner i världen (t.ex. för Sahel, Mellanöstern och Nordafrika samt Indiska oceanen) ska UNODC tillhandahålla tekniska genomgångar på nätet och arbeta virtuellt med dessa nätverk med utgångspunkt i en metod för utbildning av utbildare. Fokalpunkterna för dessa sedan länge etablerade nätverk samarbetar regelbundet genom att analysera operativa utmaningar, utbyta god praxis som svar på dessa utmaningar och diskutera relevanta fall.

Mål 4.2:   Bästa praxis och tillvaratagna erfarenheter i samband med tillträde till och genomförande av konventionen används av målgrupper på regional nivå för att öka det effektiva genomförandet av konventionen och nukleärt fysiskt skydd

Aktivitet 4.2.1:   Möten med yrkesgrupper (UNOCT)

UNOCT/UNCCT ska anordna fyra (4) möten för att främja nationellt samarbete mellan personer som arbetar med radiologiska och nukleära frågor och terrorismbekämpning i syfte att förbättra informations- och underrättelseutbytet samt samordningen mellan olika myndigheter. Dessa möten ska föra samman yrkesgrupper med företrädare för terrorismbekämpande myndigheter, tull, blåljuspersonal, underrättelsetjänst, rättsväsendet, brottsbekämpning, politiska/beslutsfattande organ, tjänstemän med ansvar för hälso- och sjukvårdsfrågor och tillsynsmyndigheter på kärnteknikområdet etc. Mötena ska göra det möjligt för yrkesgrupper att kartlägga brister, utmaningar och tillvaratagna erfarenheter samt utbyta bästa praxis i fråga om informationsutbyte, utbyte av underrättelser och internationellt samarbete. Dessa grupper ska främja samarbete och samordning mellan berörda parter som är relevanta för ett effektivt genomförande av konventionen och nukleärt fysiskt skydd, och kommer att utnyttja UNOCT:s plattform ”Connect & Learn”. Detta innovativa verktyg på nätet för kapacitetsuppbyggnad lanserades i oktober 2021 och sammanför medlemsstater, den privata sektorn, den akademiska världen, tankesmedjor, forskningsinstitut och civilsamhället för att stärka tillhandahållandet av tekniskt bistånd på plats. Plattformen är ett unikt virtuellt verktyg som ska övervinna hinder såsom kostnader, geografiska avstånd och pandemirestriktioner genom att göra resurser för terrorismbekämpning och förebyggande och motverkande av våldsbejakande extremism tillgängliga när och var som helst för olika intressenter och yrkesgrupper.

---

| 20.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 157/46

---

RÅDETS BESLUT (Gusp) 2023/1188

av den 19 juni 2023

om ändring av beslut 2014/386/Gusp om restriktiva åtgärder med anledning av den olagliga annekteringen av Krim och Sevastopol

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 29,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 juni 2014 antog rådet beslut 2014/386/Gusp (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 23 juni 2014 antog rådet beslut 2014/386/Gusp (1).

| (2) | Unionen erkänner inte Ryska federationens olagliga annektering av Krim och Sevastopol och fortsätter att fördöma den som en kränkning av internationell rätt. Unionen står fast vid sitt åtagande för Ukrainas suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser och engagerar sig för att fullt ut genomföra sin politik om icke-erkännande. |
| --- | --- |

(2)

Unionen erkänner inte Ryska federationens olagliga annektering av Krim och Sevastopol och fortsätter att fördöma den som en kränkning av internationell rätt. Unionen står fast vid sitt åtagande för Ukrainas suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser och engagerar sig för att fullt ut genomföra sin politik om icke-erkännande.

| (3) | På grundval av en översyn av beslut 2014/386/Gusp bör de restriktiva åtgärderna som anges däri förlängas till och med den 23 juni 2024. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av en översyn av beslut 2014/386/Gusp bör de restriktiva åtgärderna som anges däri förlängas till och med den 23 juni 2024.

| (4) | Beslut 2014/386/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2014/386/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 5 i beslut 2014/386/Gusp ska andra stycket ersättas med följande:

”Detta beslut ska tillämpas till och med den 23 juni 2024.”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 19 juni 2023.

På rådets vägnar

E. BUSCH

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2014/386/Gusp av den 23 juni 2014 om restriktiva åtgärder med anledning av den olagliga annekteringen av Krim och Sevastopol (EUT L 183, 24.6.2014, s. 70).

1

---

| 20.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 157/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 157/47

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (Gusp) 2023/1189

av den 19 juni 2023

om genomförande av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut 2010/788/Gusp av den 20 december 2010 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Demokratiska republiken Kongo (1), särskilt artikel 6.2,

med beaktande av förslaget från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och

av följande skäl:

| (1) | Den 20 december 2010 antog rådet beslut 2010/788/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Den 20 december 2010 antog rådet beslut 2010/788/Gusp.

| (2) | Den 12 december 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/2231 (2) med anledning av hindrandet av valprocessen och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo. Genom beslut (Gusp) 2016/2231 ändrades beslut 2010/788/Gusp och autonoma restriktiva åtgärder infördes i artikel 3.2. |
| --- | --- |

(2)

Den 12 december 2016 antog rådet beslut (Gusp) 2016/2231 (2) med anledning av hindrandet av valprocessen och kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Demokratiska republiken Kongo. Genom beslut (Gusp) 2016/2231 ändrades beslut 2010/788/Gusp och autonoma restriktiva åtgärder infördes i artikel 3.2.

| (3) | Till följd av tribunalens domar i målen T-93/22 (3) och T-94/22 (4) anser rådet att två poster bör strykas från förteckningen över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ i bilaga II till beslut 2010/788/Gusp. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av tribunalens domar i målen T-93/22 (3) och T-94/22 (4) anser rådet att två poster bör strykas från förteckningen över fysiska eller juridiska personer, enheter och organ i bilaga II till beslut 2010/788/Gusp.

| (4) | Beslut 2010/788/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2010/788/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till beslut 2010/788/Gusp ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 19 juni 2023.

På rådets vägnar

E. BUSCH

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 336, 21.12.2010, s. 30.

1

(2)  Rådets beslut (Gusp) 2016/2231 av den 12 december 2016 om ändring av beslut 2010/788/Gusp om restriktiva åtgärder mot Demokratiska republiken Kongo (EUT L 336 I, 12.12.2016, s. 7).

2

(3)  Tribunalens dom av den 8 mars 2023, Ramazani Shadary mot rådet, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

3

(4)  Tribunalens dom av den 8 mars 2023, Mutondo mot rådet, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

4

---

BILAGA

Följande poster ska strykas från förteckningen i avsnitt A (Personer) i bilaga II till beslut 2010/788/Gusp:

| ”8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

”8.

| 9. | Kalev MUTONDO”. |
| --- | --- |

9.

---