# Uradni list L 150/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 150 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 669. junij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 150

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 669. junij 2023

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/1113 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev in nekaterih kriptosredstev, in spremembi Direktive (EU) 2015/849 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o trgih kriptosredstev in spremembi uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010 ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937 (
  1
  ) | 40 |
| | * | Uredba (EU) 2023/1115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010  (
  1
  ) | 206 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/1113 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev in nekaterih kriptosredstev, in spremembi Direktive (EU) 2015/849 (
  1
  )

1

1

*

Uredba (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o trgih kriptosredstev in spremembi uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010 ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937 (
  1
  )

1

40

*

Uredba (EU) 2023/1115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010  (
  1
  )

1

206

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 9.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/1

---

UREDBA (EU) 2023/1113 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 31. maja 2023

o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev in nekaterih kriptosredstev, in spremembi Direktive (EU) 2015/849

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne nove spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je bila bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne nove spremembe, bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno uredbo prenoviti.

| (2) | Uredba (EU) 2015/847 je bila sprejeta, da bi bilo zagotovljeno, da bi se po vsej Uniji enotno uporabljale zahteve Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) za ponudnike storitev elektronskega prenosa in zlasti obveznost ponudnikov plačilnih storitev, da prenosom sredstev priložijo informacije o plačniku in prejemniku plačila. Najnovejše spremembe, uvedene junija 2019 v standardih FATF o novih tehnologijah, katerih namen je urejanje virtualnih sredstev in ponudnikov storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi, določajo nove in podobne obveznosti za ponudnike storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi, da bi se olajšala sledljivost prenosov virtualnih sredstev. V skladu s temi spremembami morajo ponudniki storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi prenosom virtualnih sredstev priložiti informacije o originatorjih in upravičencih teh prenosov. Od ponudnikov storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi se prav tako zahteva, da morajo te informacije pridobiti, hraniti in jih izmenjati z nasprotno stranko na drugi strani prenosa virtualnih sredstev ter jih na zahtevo dati na voljo pristojnim organom. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2015/847 je bila sprejeta, da bi bilo zagotovljeno, da bi se po vsej Uniji enotno uporabljale zahteve Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF) za ponudnike storitev elektronskega prenosa in zlasti obveznost ponudnikov plačilnih storitev, da prenosom sredstev priložijo informacije o plačniku in prejemniku plačila. Najnovejše spremembe, uvedene junija 2019 v standardih FATF o novih tehnologijah, katerih namen je urejanje virtualnih sredstev in ponudnikov storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi, določajo nove in podobne obveznosti za ponudnike storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi, da bi se olajšala sledljivost prenosov virtualnih sredstev. V skladu s temi spremembami morajo ponudniki storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi prenosom virtualnih sredstev priložiti informacije o originatorjih in upravičencih teh prenosov. Od ponudnikov storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi se prav tako zahteva, da morajo te informacije pridobiti, hraniti in jih izmenjati z nasprotno stranko na drugi strani prenosa virtualnih sredstev ter jih na zahtevo dati na voljo pristojnim organom.

| (3) | Glede na to, da se Uredba (EU) 2015/847 trenutno uporablja samo za prenose sredstev, to je za bankovce in kovance, knjižni denar in elektronski denar, kot je opredeljen v členu 2, točka 2, Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), je primerno razširiti področje uporabe Uredbe (EU) 2015/847 tako, da bo zajemalo tudi prenose virtualnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Glede na to, da se Uredba (EU) 2015/847 trenutno uporablja samo za prenose sredstev, to je za bankovce in kovance, knjižni denar in elektronski denar, kot je opredeljen v členu 2, točka 2, Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), je primerno razširiti področje uporabe Uredbe (EU) 2015/847 tako, da bo zajemalo tudi prenose virtualnih sredstev.

| (4) | Tokovi nezakonitega denarja prek prenosov sredstev in virtualnih sredstev lahko škodujejo integriteti, stabilnosti in ugledu finančnega sektorja ter ogrozijo notranji trg Unije in mednarodni razvoj. Pranje denarja, financiranje terorizma in organizirani kriminal ostajajo velike težave, ki bi jih bilo treba obravnavati na ravni Unije. Prizadevanja storilcev kaznivih dejanj in oseb, ki jim pri tem pomagajo, da bi prikrili izvor premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, ali prenesli sredstva ali virtualna sredstva za kriminalne dejavnosti ali teroristične namene, bi lahko resno ogrozila trdnost, integriteto in stabilnost sistema prenosov sredstev in virtualnih sredstev ter zaupanje v finančni sistem kot celoto. |
| --- | --- |

(4)

Tokovi nezakonitega denarja prek prenosov sredstev in virtualnih sredstev lahko škodujejo integriteti, stabilnosti in ugledu finančnega sektorja ter ogrozijo notranji trg Unije in mednarodni razvoj. Pranje denarja, financiranje terorizma in organizirani kriminal ostajajo velike težave, ki bi jih bilo treba obravnavati na ravni Unije. Prizadevanja storilcev kaznivih dejanj in oseb, ki jim pri tem pomagajo, da bi prikrili izvor premoženjskih koristi, pridobljenih s kaznivimi dejanji, ali prenesli sredstva ali virtualna sredstva za kriminalne dejavnosti ali teroristične namene, bi lahko resno ogrozila trdnost, integriteto in stabilnost sistema prenosov sredstev in virtualnih sredstev ter zaupanje v finančni sistem kot celoto.

| (5) | Brez sprejetja določenih usklajevalnih ukrepov na ravni Unije je verjetno, da bi vpleteni v pranje denarja in tisti, ki financirajo terorizem, izkoriščali prost pretok kapitala znotraj enotnega finančnega območja Unije za lažje izvajanje svojih kriminalnih dejavnosti. Cilj mednarodnega sodelovanja v okviru FATF in globalnega izvajanja njenih priporočil je preprečiti pranje denarja in financiranje terorizma med prenosi sredstev ali virtualnih sredstev. |
| --- | --- |

(5)

Brez sprejetja določenih usklajevalnih ukrepov na ravni Unije je verjetno, da bi vpleteni v pranje denarja in tisti, ki financirajo terorizem, izkoriščali prost pretok kapitala znotraj enotnega finančnega območja Unije za lažje izvajanje svojih kriminalnih dejavnosti. Cilj mednarodnega sodelovanja v okviru FATF in globalnega izvajanja njenih priporočil je preprečiti pranje denarja in financiranje terorizma med prenosi sredstev ali virtualnih sredstev.

| (6) | Zaradi obsega ukrepanja, ki naj bi bilo izvedeno, bi Unija morala zagotoviti, da se bodo Mednarodni standardi za boj proti pranju denarja ter financiranju terorizma in širjenju orožja, ki jih je FATF sprejela 16. februarja 2012 in nato revidirala 21. junija 2019 (v nadaljnjem besedilu: revidirana priporočila FATF), še posebej pa Priporočilo 15 FATF o novih tehnologijah, Priporočilo 16 FATF o elektronskih prenosih in revidirane pojasnjevalne opombe o teh priporočilih enotno uporabljali po vsej Uniji ter da se zlasti prepreči diskriminacija ali odstopanje med nacionalnimi plačili ali prenosi virtualnih sredstev znotraj države članice na eni strani in čezmejnimi plačili ali prenosi virtualnih sredstev med državami članicami na drugi strani. Neusklajeno ukrepanje posameznih držav članic na področju čezmejnih prenosov sredstev in virtualnih sredstev bi lahko imelo precejšen vpliv na nemoteno delovanje plačilnih sistemov in storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi na ravni Unije in bi zato lahko škodovalo notranjemu trgu na področju finančnih storitev. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi obsega ukrepanja, ki naj bi bilo izvedeno, bi Unija morala zagotoviti, da se bodo Mednarodni standardi za boj proti pranju denarja ter financiranju terorizma in širjenju orožja, ki jih je FATF sprejela 16. februarja 2012 in nato revidirala 21. junija 2019 (v nadaljnjem besedilu: revidirana priporočila FATF), še posebej pa Priporočilo 15 FATF o novih tehnologijah, Priporočilo 16 FATF o elektronskih prenosih in revidirane pojasnjevalne opombe o teh priporočilih enotno uporabljali po vsej Uniji ter da se zlasti prepreči diskriminacija ali odstopanje med nacionalnimi plačili ali prenosi virtualnih sredstev znotraj države članice na eni strani in čezmejnimi plačili ali prenosi virtualnih sredstev med državami članicami na drugi strani. Neusklajeno ukrepanje posameznih držav članic na področju čezmejnih prenosov sredstev in virtualnih sredstev bi lahko imelo precejšen vpliv na nemoteno delovanje plačilnih sistemov in storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi na ravni Unije in bi zato lahko škodovalo notranjemu trgu na področju finančnih storitev.

| (7) | Za spodbujanje usklajenega pristopa na mednarodni ravni in za povečanje učinkovitosti boja proti pranju denarja in financiranju terorizma bi morali pri nadaljnjem ukrepanju Unije upoštevati razvoj na mednarodni ravni, zlasti revidirana priporočila FATF. |
| --- | --- |

(7)

Za spodbujanje usklajenega pristopa na mednarodni ravni in za povečanje učinkovitosti boja proti pranju denarja in financiranju terorizma bi morali pri nadaljnjem ukrepanju Unije upoštevati razvoj na mednarodni ravni, zlasti revidirana priporočila FATF.

| (8) | Virtualna sredstva so zaradi svojega globalnega dosega, hitrosti, s katero je mogoče izvesti transakcije, in možnosti za anonimnost, ki jo ponuja njihov prenos, še toliko bolj dovzetna za kriminalno zlorabo, tudi v čezmejnih primerih. Za učinkovito obravnavanje tveganj, ki izhajajo iz zlorabe virtualnih sredstev za namene pranja denarja in financiranje terorizma, bi morala Unija spodbujati uporabo s to uredbo določenih standardov na globalni ravni in tudi razvoj mednarodne in medjurisdikcijske razsežnosti regulativnega in nadzornega okvira za prenose virtualnih sredstev v povezavi s pranjem denarja in financiranjem terorizma. |
| --- | --- |

(8)

Virtualna sredstva so zaradi svojega globalnega dosega, hitrosti, s katero je mogoče izvesti transakcije, in možnosti za anonimnost, ki jo ponuja njihov prenos, še toliko bolj dovzetna za kriminalno zlorabo, tudi v čezmejnih primerih. Za učinkovito obravnavanje tveganj, ki izhajajo iz zlorabe virtualnih sredstev za namene pranja denarja in financiranje terorizma, bi morala Unija spodbujati uporabo s to uredbo določenih standardov na globalni ravni in tudi razvoj mednarodne in medjurisdikcijske razsežnosti regulativnega in nadzornega okvira za prenose virtualnih sredstev v povezavi s pranjem denarja in financiranjem terorizma.

| (9) | Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (7) je zaradi svoje spremembe, ki je bila določena z Direktivo (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta (8), uvedla opredelitev virtualnih valut in priznanih ponudnikov, ki opravljajo storitve menjave med virtualnimi valutami in fiat valutami, ter ponudnikov skrbniških denarnic med subjekti, za katere veljajo zahteve na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma na podlagi prava Unije. Mednarodni dogodki v zadnjem času, zlasti v okviru FATF, zdaj kažejo, da je treba urediti dodatne kategorije ponudnikov storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi, ki še niso zajete, in razširiti sedanjo opredelitev virtualne valute. |
| --- | --- |

(9)

Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (7) je zaradi svoje spremembe, ki je bila določena z Direktivo (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta (8), uvedla opredelitev virtualnih valut in priznanih ponudnikov, ki opravljajo storitve menjave med virtualnimi valutami in fiat valutami, ter ponudnikov skrbniških denarnic med subjekti, za katere veljajo zahteve na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma na podlagi prava Unije. Mednarodni dogodki v zadnjem času, zlasti v okviru FATF, zdaj kažejo, da je treba urediti dodatne kategorije ponudnikov storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi, ki še niso zajete, in razširiti sedanjo opredelitev virtualne valute.

| (10) | Opredelitev kriptosredstev v Uredbi (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ustreza opredelitvi virtualnih sredstev iz posodobljenih priporočil FATF, seznam storitev v zvezi s kriptosredstvi in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih zajema navedena uredba, pa vključuje tudi ponudnike storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi, ki jih je kot take opredelila FATF in za katere se šteje, da bodo verjetno predmet pomislekov glede pranja denarja in financiranja terorizma. Za zagotovitev koherentnosti prava Unije na tem področju bi bilo treba v tej uredbi uporabljati isto opredelitev kriptosredstev, storitev v zvezi s kriptosredstvi in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi kot v Uredbi (EU) 2023/1114. |
| --- | --- |

(10)

Opredelitev kriptosredstev v Uredbi (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ustreza opredelitvi virtualnih sredstev iz posodobljenih priporočil FATF, seznam storitev v zvezi s kriptosredstvi in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih zajema navedena uredba, pa vključuje tudi ponudnike storitev v zvezi z virtualnimi sredstvi, ki jih je kot take opredelila FATF in za katere se šteje, da bodo verjetno predmet pomislekov glede pranja denarja in financiranja terorizma. Za zagotovitev koherentnosti prava Unije na tem področju bi bilo treba v tej uredbi uporabljati isto opredelitev kriptosredstev, storitev v zvezi s kriptosredstvi in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi kot v Uredbi (EU) 2023/1114.

| (11) | Izvajanje in izvrševanje te uredbe je pomemben in učinkovit način preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter boja proti njima. |
| --- | --- |

(11)

Izvajanje in izvrševanje te uredbe je pomemben in učinkovit način preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter boja proti njima.

| (12) | Namen te uredbe ni nalaganje nepotrebnih bremen ali stroškov ponudnikom plačilnih storitev, ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi ali osebam, ki uporabljajo njihove storitve. S tega vidika bi moral biti preventivni pristop usmerjen in sorazmeren in bi se moral v celoti skladati s prostim pretokom kapitala, ki je zagotovljen po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Namen te uredbe ni nalaganje nepotrebnih bremen ali stroškov ponudnikom plačilnih storitev, ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi ali osebam, ki uporabljajo njihove storitve. S tega vidika bi moral biti preventivni pristop usmerjen in sorazmeren in bi se moral v celoti skladati s prostim pretokom kapitala, ki je zagotovljen po vsej Uniji.

| (13) | V revidirani strategiji Unije za boj proti financiranju terorizma z dne 17. julija 2008 (v nadaljnjem besedilu: revidirana strategija) je zapisano, da se je treba še naprej truditi, da se preprečuje financiranje terorizma in nadzoruje, kako osumljeni teroristi uporabljajo svoja finančna sredstva. Priznano je, da si FATF neprestano prizadeva za izboljšanje svojih priporočil in deluje v smeri enotnega razumevanja, kako bi jih bilo treba izvesti. V revidirani strategiji je navedeno, da se izvajanje revidiranih priporočil FATF s strani vseh članov FATF in vseh članov regionalnih teles s podobnimi nalogami, kot ji ima FATF, redno ocenjuje ter da je zato pomemben skupen pristop držav članic k izvajanju. |
| --- | --- |

(13)

V revidirani strategiji Unije za boj proti financiranju terorizma z dne 17. julija 2008 (v nadaljnjem besedilu: revidirana strategija) je zapisano, da se je treba še naprej truditi, da se preprečuje financiranje terorizma in nadzoruje, kako osumljeni teroristi uporabljajo svoja finančna sredstva. Priznano je, da si FATF neprestano prizadeva za izboljšanje svojih priporočil in deluje v smeri enotnega razumevanja, kako bi jih bilo treba izvesti. V revidirani strategiji je navedeno, da se izvajanje revidiranih priporočil FATF s strani vseh članov FATF in vseh članov regionalnih teles s podobnimi nalogami, kot ji ima FATF, redno ocenjuje ter da je zato pomemben skupen pristop držav članic k izvajanju.

| (14) | Poleg tega je bilo v Sporočilu Komisije z dne 7. maja 2020 o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma opredeljenih šest prednostnih področij za nujne ukrepe za izboljšanje ureditve Unije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, vključno z vzpostavitvijo skladnega regulativnega okvira za navedeno ureditev v Uniji, da se zagotovijo podrobnejša in bolj usklajena pravila, zlasti za obravnavanje posledic tehnoloških inovacij in razvoja mednarodnih standardov ter preprečevanje različnega izvajanja obstoječih pravil. Delo na mednarodni ravni kaže, da je treba razširiti krog sektorjev ali subjektov, za katere velja navedena ureditev, in oceniti, kako bi se morala uporabljati za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki do zdaj niso bili zajeti. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega je bilo v Sporočilu Komisije z dne 7. maja 2020 o akcijskem načrtu za celovito politiko Unije o preprečevanju pranja denarja in boju proti financiranju terorizma opredeljenih šest prednostnih področij za nujne ukrepe za izboljšanje ureditve Unije za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, vključno z vzpostavitvijo skladnega regulativnega okvira za navedeno ureditev v Uniji, da se zagotovijo podrobnejša in bolj usklajena pravila, zlasti za obravnavanje posledic tehnoloških inovacij in razvoja mednarodnih standardov ter preprečevanje različnega izvajanja obstoječih pravil. Delo na mednarodni ravni kaže, da je treba razširiti krog sektorjev ali subjektov, za katere velja navedena ureditev, in oceniti, kako bi se morala uporabljati za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki do zdaj niso bili zajeti.

| (15) | Za preprečevanje financiranja terorizma so bili sprejeti ukrepi, katerih namen je zamrznitev sredstev in ekonomskih virov določenih oseb, skupin in subjektov, vključno z uredbami Sveta (ES) št. 2580/2001 (10), (ES) št. 881/2002 (11) in (EU) št. 356/2010 (12). Za dosego enakega cilja so bili sprejeti tudi ukrepi, katerih namen je zaščita finančnega sistema pred odvajanjem sredstev in ekonomskih virov v teroristične namene. Direktiva (EU) 2015/849 vsebuje številne tovrstne ukrepe. Vendar ti ukrepi teroristom ali drugim storilcem kaznivih dejanj ne preprečujejo v celoti dostopa do plačilnih sistemov za prenašanje njihovih sredstev. |
| --- | --- |

(15)

Za preprečevanje financiranja terorizma so bili sprejeti ukrepi, katerih namen je zamrznitev sredstev in ekonomskih virov določenih oseb, skupin in subjektov, vključno z uredbami Sveta (ES) št. 2580/2001 (10), (ES) št. 881/2002 (11) in (EU) št. 356/2010 (12). Za dosego enakega cilja so bili sprejeti tudi ukrepi, katerih namen je zaščita finančnega sistema pred odvajanjem sredstev in ekonomskih virov v teroristične namene. Direktiva (EU) 2015/849 vsebuje številne tovrstne ukrepe. Vendar ti ukrepi teroristom ali drugim storilcem kaznivih dejanj ne preprečujejo v celoti dostopa do plačilnih sistemov za prenašanje njihovih sredstev.

| (16) | Sledljivost prenosov sredstev in kriptosredstev je lahko še zlasti pomembno in koristno orodje pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju pranja denarja ter financiranja terorizma, kot tudi pri izvajanju omejevalnih ukrepov, zlasti ukrepov, naloženih z uredbami (ES) št. 2580/2001, (ES) št. 881/2002 in (EU) št. 356/2010. Za zagotovitev prenosa informacij po vsej plačilni verigi ali verigi prenosov kriptosredstev je zato primerno določiti sistem, ki ponudnikom plačilnih storitev nalaga obveznost, da prenosu sredstev priložijo informacije o plačniku in prejemniku plačila, ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi pa obveznost, da prenosu kriptosredstev priložijo informacije o originatorju in upravičencu. |
| --- | --- |

(16)

Sledljivost prenosov sredstev in kriptosredstev je lahko še zlasti pomembno in koristno orodje pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju pranja denarja ter financiranja terorizma, kot tudi pri izvajanju omejevalnih ukrepov, zlasti ukrepov, naloženih z uredbami (ES) št. 2580/2001, (ES) št. 881/2002 in (EU) št. 356/2010. Za zagotovitev prenosa informacij po vsej plačilni verigi ali verigi prenosov kriptosredstev je zato primerno določiti sistem, ki ponudnikom plačilnih storitev nalaga obveznost, da prenosu sredstev priložijo informacije o plačniku in prejemniku plačila, ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi pa obveznost, da prenosu kriptosredstev priložijo informacije o originatorju in upravičencu.

| (17) | Nekateri prenosi kriptosredstev vključujejo posebne dejavnike visokega tveganja za pranje denarja, financiranje terorizma in drugih kriminalnih dejavnosti, zlasti prenosi, povezani s produkti, transakcijami ali tehnologijami, zasnovanimi za povečanje anonimnosti, vključno z zasebnimi denarnicami, mikserji ali tamblerji. Za zagotovitev sledljivosti takšnih prenosov bi moral Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (13) (EBA), pojasniti zlasti, kako naj ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi upoštevajo dejavnike tveganja, navedene v Prilogi III k Direktivi (EU) 2015/849, tudi pri izvajanju transakcij z neunijskimi subjekti, ki niso regulirani, niso registrirani ali nimajo dovoljenja v nobeni tretji državi, ali z naslovi brez gostitelja. Kadar bi bili ugotovljeni primeri večjega tveganja, bi moral EBA izdati smernice in v njih opredeliti ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja, o katerih bi morali pooblaščeni subjekti razmisliti za ublažitev teh tveganj, vključno s sprejetjem ustreznih postopkov, kakršna je uporaba analitičnih orodij tehnologije razpršene evidence, za odkrivanje izvora ali cilja kriptosredstev. |
| --- | --- |

(17)

Nekateri prenosi kriptosredstev vključujejo posebne dejavnike visokega tveganja za pranje denarja, financiranje terorizma in drugih kriminalnih dejavnosti, zlasti prenosi, povezani s produkti, transakcijami ali tehnologijami, zasnovanimi za povečanje anonimnosti, vključno z zasebnimi denarnicami, mikserji ali tamblerji. Za zagotovitev sledljivosti takšnih prenosov bi moral Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (13) (EBA), pojasniti zlasti, kako naj ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi upoštevajo dejavnike tveganja, navedene v Prilogi III k Direktivi (EU) 2015/849, tudi pri izvajanju transakcij z neunijskimi subjekti, ki niso regulirani, niso registrirani ali nimajo dovoljenja v nobeni tretji državi, ali z naslovi brez gostitelja. Kadar bi bili ugotovljeni primeri večjega tveganja, bi moral EBA izdati smernice in v njih opredeliti ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja, o katerih bi morali pooblaščeni subjekti razmisliti za ublažitev teh tveganj, vključno s sprejetjem ustreznih postopkov, kakršna je uporaba analitičnih orodij tehnologije razpršene evidence, za odkrivanje izvora ali cilja kriptosredstev.

| (18) | Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v nacionalne omejevalne ukrepe in omejevalne ukrepe Unije, naložene z uredbami na podlagi člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot so uredbe (ES) št. 2580/2001, (ES) št. 881/2002 in (EU) št. 356/2010 ter uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 (14), (EU) 2016/1686 (15) in (EU) 2017/1509 (16), ki lahko ponudnikom plačilnih storitev plačnikov in prejemnikov plačil, ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorjev in upravičencev, ponudnikom posredniških plačilnih storitev in tudi ponudnikom posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi naložijo sprejetje ustreznih ukrepov za zamrznitev nekaterih sredstev in kriptosredstev ali upoštevanje posebnih omejitev v zvezi z določenimi prenosi sredstev ali kriptosredstev. Ponudniki plačilnih storitev in storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali imeti vzpostavljene notranje politike, postopke in kontrole za zagotovitev izvajanja teh omejevalnih ukrepov, vključno z ukrepi preverjanja, ali so zadevne osebe uvrščene na seznam Unije in nacionalne sezname. EBA bi moral izdati smernice, ki bodo opredeljevale te notranje politike, postopke in kontrole. Zahteve iz te uredbe glede notranjih politik, postopkov in kontrol v zvezi z omejevalnimi ukrepi naj bi bile v bližnji prihodnosti razveljavljene z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma. |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba bi se morala uporabljati brez poseganja v nacionalne omejevalne ukrepe in omejevalne ukrepe Unije, naložene z uredbami na podlagi člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot so uredbe (ES) št. 2580/2001, (ES) št. 881/2002 in (EU) št. 356/2010 ter uredbe Sveta (EU) št. 267/2012 (14), (EU) 2016/1686 (15) in (EU) 2017/1509 (16), ki lahko ponudnikom plačilnih storitev plačnikov in prejemnikov plačil, ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorjev in upravičencev, ponudnikom posredniških plačilnih storitev in tudi ponudnikom posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi naložijo sprejetje ustreznih ukrepov za zamrznitev nekaterih sredstev in kriptosredstev ali upoštevanje posebnih omejitev v zvezi z določenimi prenosi sredstev ali kriptosredstev. Ponudniki plačilnih storitev in storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali imeti vzpostavljene notranje politike, postopke in kontrole za zagotovitev izvajanja teh omejevalnih ukrepov, vključno z ukrepi preverjanja, ali so zadevne osebe uvrščene na seznam Unije in nacionalne sezname. EBA bi moral izdati smernice, ki bodo opredeljevale te notranje politike, postopke in kontrole. Zahteve iz te uredbe glede notranjih politik, postopkov in kontrol v zvezi z omejevalnimi ukrepi naj bi bile v bližnji prihodnosti razveljavljene z uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma.

| (19) | Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala potekati popolnoma v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Strogo bi morala biti prepovedana nadaljnja obdelava osebnih podatkov v komercialne namene. Boj proti pranju denarja in financiranju terorizma vse države članice priznavajo kot pomemben javni interes. Pri uporabi te uredbe se zahteva, da je prenos osebnih podatkov v tretjo državo izveden v skladu s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679. Pomembno je, da se ponudnikom plačilnih storitev in storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki delujejo v več jurisdikcijah in imajo podružnice ali hčerinske družbe izven Unije, ne bi preprečevalo prenosa podatkov o sumljivih transakcijah znotraj iste organizacije, pod pogojem da uporabljajo ustrezna varovala. Poleg tega bi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja in upravičenca, ponudniki plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila ter ponudniki posredniških plačilnih storitev in ponudniki posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi morali imeti vzpostavljene ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zaščito osebnih podatkov pred naključno izgubo, spreminjanjem ali nepooblaščenim razkritjem oziroma dostopom. |
| --- | --- |

(19)

Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala potekati popolnoma v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Strogo bi morala biti prepovedana nadaljnja obdelava osebnih podatkov v komercialne namene. Boj proti pranju denarja in financiranju terorizma vse države članice priznavajo kot pomemben javni interes. Pri uporabi te uredbe se zahteva, da je prenos osebnih podatkov v tretjo državo izveden v skladu s poglavjem V Uredbe (EU) 2016/679. Pomembno je, da se ponudnikom plačilnih storitev in storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki delujejo v več jurisdikcijah in imajo podružnice ali hčerinske družbe izven Unije, ne bi preprečevalo prenosa podatkov o sumljivih transakcijah znotraj iste organizacije, pod pogojem da uporabljajo ustrezna varovala. Poleg tega bi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja in upravičenca, ponudniki plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila ter ponudniki posredniških plačilnih storitev in ponudniki posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi morali imeti vzpostavljene ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za zaščito osebnih podatkov pred naključno izgubo, spreminjanjem ali nepooblaščenim razkritjem oziroma dostopom.

| (20) | Osebe, ki zgolj spreminjajo dokumente v papirni obliki v elektronske podatke in delujejo v okviru pogodbe s ponudnikom plačilnih storitev, ter osebe, ki ponudnikom plačilnih storitev zagotavljajo le sisteme sporočil, druge podporne sisteme za posredovanje sredstev ali klirinške sisteme in sisteme poravnave, ne bi smele spadati v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Osebe, ki zgolj spreminjajo dokumente v papirni obliki v elektronske podatke in delujejo v okviru pogodbe s ponudnikom plačilnih storitev, ter osebe, ki ponudnikom plačilnih storitev zagotavljajo le sisteme sporočil, druge podporne sisteme za posredovanje sredstev ali klirinške sisteme in sisteme poravnave, ne bi smele spadati v področje uporabe te uredbe.

| (21) | Osebe, ki zgolj nudijo pomožno infrastrukturo, kot so ponudniki internetnih omrežnih in infrastrukturnih storitev, ponudniki storitev v oblaku ali razvijalci programske opreme, s katero lahko drug subjekt opravlja storitve prenosa kriptosredstev, razen če izvajajo prenose kriptosredstev, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Osebe, ki zgolj nudijo pomožno infrastrukturo, kot so ponudniki internetnih omrežnih in infrastrukturnih storitev, ponudniki storitev v oblaku ali razvijalci programske opreme, s katero lahko drug subjekt opravlja storitve prenosa kriptosredstev, razen če izvajajo prenose kriptosredstev, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe.

| (22) | Ta uredba se ne bi smela uporabljati za prenose kriptosredstev z osebe na osebo, pri izvedbi katerih ne sodeluje ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ali za primere, v katerih sta tako originator kot upravičenec opravljata storitve prenosa kriptosredstev, ki delujeta v svojem imenu. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba se ne bi smela uporabljati za prenose kriptosredstev z osebe na osebo, pri izvedbi katerih ne sodeluje ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ali za primere, v katerih sta tako originator kot upravičenec opravljata storitve prenosa kriptosredstev, ki delujeta v svojem imenu.

| (23) | Prenosi sredstev, ki ustrezajo storitvam iz člena 3, točke (a) do (m) in točka (o), Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (18), ne spadajo v področje uporabe te uredbe. Iz področja uporabe te uredbe je prav tako primerno izključiti prenose sredstev in žetonov elektronskega denarja, kot so opredeljeni v členu 3(1), točka 7, Uredbe (EU) 2023/1114, ki predstavljajo nizko tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma. Taka izvzetja bi morala zajemati plačilne kartice, instrumente elektronskega denarja, mobilne telefone ali druge digitalne naprave ali predplačniške ali naročniške naprave informacijske tehnologije (IT) s podobnimi značilnostmi, kadar se uporabljajo izključno za nakup blaga ali storitev in številka kartice, instrumenta ali naprave spremlja vse prenose. Vendar pa uporaba plačilne kartice, instrumenta elektronskega denarja, mobilnega telefona ali katere koli druge digitalne naprave ali predplačniške ali naročniške IT naprave s podobnimi značilnostmi za izvrševanje prenosa sredstev ali žetonov elektronskega denarja med fizičnima osebama, ki kot potrošnika delujeta izven področja trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, spada v področje uporabe te uredbe. Poleg tega bi morali biti dvigi na bankomatih, plačila davkov, kazni ali drugih dajatev, prenosi sredstev, izvedeni prek čekov v elektronski obliki, vključno z elektronsko obdelanimi čeki, ali z menicami, ter prenosi sredstev, pri katerih sta tako plačnik kot prejemnik plačila ponudnika plačilnih storitev, ki delujeta v svojem imenu, izključeni iz področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(23)

Prenosi sredstev, ki ustrezajo storitvam iz člena 3, točke (a) do (m) in točka (o), Direktive (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (18), ne spadajo v področje uporabe te uredbe. Iz področja uporabe te uredbe je prav tako primerno izključiti prenose sredstev in žetonov elektronskega denarja, kot so opredeljeni v členu 3(1), točka 7, Uredbe (EU) 2023/1114, ki predstavljajo nizko tveganje pranja denarja ali financiranja terorizma. Taka izvzetja bi morala zajemati plačilne kartice, instrumente elektronskega denarja, mobilne telefone ali druge digitalne naprave ali predplačniške ali naročniške naprave informacijske tehnologije (IT) s podobnimi značilnostmi, kadar se uporabljajo izključno za nakup blaga ali storitev in številka kartice, instrumenta ali naprave spremlja vse prenose. Vendar pa uporaba plačilne kartice, instrumenta elektronskega denarja, mobilnega telefona ali katere koli druge digitalne naprave ali predplačniške ali naročniške IT naprave s podobnimi značilnostmi za izvrševanje prenosa sredstev ali žetonov elektronskega denarja med fizičnima osebama, ki kot potrošnika delujeta izven področja trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti, spada v področje uporabe te uredbe. Poleg tega bi morali biti dvigi na bankomatih, plačila davkov, kazni ali drugih dajatev, prenosi sredstev, izvedeni prek čekov v elektronski obliki, vključno z elektronsko obdelanimi čeki, ali z menicami, ter prenosi sredstev, pri katerih sta tako plačnik kot prejemnik plačila ponudnika plačilnih storitev, ki delujeta v svojem imenu, izključeni iz področja uporabe te uredbe.

| (24) | Za kriptosredstva, ki so edinstvena in nezamenljiva, zahteve iz te uredbe ne veljajo, razen če so razvrščena kot kriptosredstva ali sredstva v skladu z Uredbo (EU) 2023/1114. |
| --- | --- |

(24)

Za kriptosredstva, ki so edinstvena in nezamenljiva, zahteve iz te uredbe ne veljajo, razen če so razvrščena kot kriptosredstva ali sredstva v skladu z Uredbo (EU) 2023/1114.

| (25) | Bankomati s kriptosredstvi (v nadaljnjem besedilu: kriptobankomati) lahko uporabnikom omogočajo izvedbo prenosov kriptosredstev na naslov za tovrstna sredstva z deponiranjem gotovine, pogosto brez kakršne koli identifikacije in preverjanja stranke. Kriptobankomati so še posebej izpostavljeni tveganjem pranja denarja in financiranja terorizma, saj so zaradi anonimnosti in možnosti poslovanja z gotovino neznanega izvora idealen pripomoček za nezakonite dejavnosti. Na področje uporabe te uredbe bi bilo treba zajeti tudi prenose kriptosredstev, povezane s kriptobankomati, saj je treba upoštevati vlogo, ki jo imajo pri zagotavljanju ali dejavnem olajševanju prenosov kriptosredstev. |
| --- | --- |

(25)

Bankomati s kriptosredstvi (v nadaljnjem besedilu: kriptobankomati) lahko uporabnikom omogočajo izvedbo prenosov kriptosredstev na naslov za tovrstna sredstva z deponiranjem gotovine, pogosto brez kakršne koli identifikacije in preverjanja stranke. Kriptobankomati so še posebej izpostavljeni tveganjem pranja denarja in financiranja terorizma, saj so zaradi anonimnosti in možnosti poslovanja z gotovino neznanega izvora idealen pripomoček za nezakonite dejavnosti. Na področje uporabe te uredbe bi bilo treba zajeti tudi prenose kriptosredstev, povezane s kriptobankomati, saj je treba upoštevati vlogo, ki jo imajo pri zagotavljanju ali dejavnem olajševanju prenosov kriptosredstev.

| (26) | Da se upoštevajo posebne značilnosti nacionalnih plačilnih sistemov in pod pogojem, da je prenos sredstev mogoče kadar koli izslediti nazaj do plačnika, bi morale imeti države članice možnost, da iz področja uporabe te uredbe izvzamejo določene notranje prenose sredstev nizke vrednosti, vključno z elektronskimi žiro plačili, ki se uporabljajo za nakup blaga ali storitev. |
| --- | --- |

(26)

Da se upoštevajo posebne značilnosti nacionalnih plačilnih sistemov in pod pogojem, da je prenos sredstev mogoče kadar koli izslediti nazaj do plačnika, bi morale imeti države članice možnost, da iz področja uporabe te uredbe izvzamejo določene notranje prenose sredstev nizke vrednosti, vključno z elektronskimi žiro plačili, ki se uporabljajo za nakup blaga ali storitev.

| (27) | Ker prenosi kriptosredstev in zagotavljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi inherentno ne poznajo meja in so globalnega dosega, ni objektivnih razlogov, da bi razlikovali med obravnavanjem tveganja pranja denarja in financiranja terorizma pri nacionalnih prenosih ter obravnavanjem tovrstnega tveganja pri čezmejnih prenosih. Da se upoštevajo te posebne lastnosti, za notranje prenose kriptosredstev nizkih vrednosti ne bi smelo biti nikakršnega izvzetja iz področja uporabe te uredbe, skladno z zahtevo FATF, naj bodo vsi prenosi kriptosredstev obravnavani kot čezmejni narave. |
| --- | --- |

(27)

Ker prenosi kriptosredstev in zagotavljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi inherentno ne poznajo meja in so globalnega dosega, ni objektivnih razlogov, da bi razlikovali med obravnavanjem tveganja pranja denarja in financiranja terorizma pri nacionalnih prenosih ter obravnavanjem tovrstnega tveganja pri čezmejnih prenosih. Da se upoštevajo te posebne lastnosti, za notranje prenose kriptosredstev nizkih vrednosti ne bi smelo biti nikakršnega izvzetja iz področja uporabe te uredbe, skladno z zahtevo FATF, naj bodo vsi prenosi kriptosredstev obravnavani kot čezmejni narave.

| (28) | Ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali zagotoviti, da informacije o plačniku in prejemniku plačila ali o originatorju in upravičencu ne manjkajo ali niso nepopolne. |
| --- | --- |

(28)

Ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali zagotoviti, da informacije o plačniku in prejemniku plačila ali o originatorju in upravičencu ne manjkajo ali niso nepopolne.

| (29) | Da ne bi zavirali učinkovitosti plačilnih sistemov ter za uravnoteženje tveganja, da se zaradi prestrogih zahtev po identifikaciji transakcije umaknejo v podzemlje, in potencialno teroristično grožnjo, ki izhaja iz majhnih prenosov sredstev, bi morala v primeru prenosov sredstev, pri katerih preverjanje še ni bilo izvedeno, obveznost preverjanja, ali so informacije o plačniku ali prejemniku plačila točne, veljati le za posamezne prenose sredstev, ki presegajo 1 000 EUR, razen če kaže, da je prenos povezan z drugimi prenosi sredstev, ki bi skupaj presegli 1 000 EUR, so bila sredstva prejeta ali izplačana v gotovini ali v anonimnem elektronskem denarju ali kadar obstaja utemeljen sum pranja denarja ali financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(29)

Da ne bi zavirali učinkovitosti plačilnih sistemov ter za uravnoteženje tveganja, da se zaradi prestrogih zahtev po identifikaciji transakcije umaknejo v podzemlje, in potencialno teroristično grožnjo, ki izhaja iz majhnih prenosov sredstev, bi morala v primeru prenosov sredstev, pri katerih preverjanje še ni bilo izvedeno, obveznost preverjanja, ali so informacije o plačniku ali prejemniku plačila točne, veljati le za posamezne prenose sredstev, ki presegajo 1 000 EUR, razen če kaže, da je prenos povezan z drugimi prenosi sredstev, ki bi skupaj presegli 1 000 EUR, so bila sredstva prejeta ali izplačana v gotovini ali v anonimnem elektronskem denarju ali kadar obstaja utemeljen sum pranja denarja ali financiranja terorizma.

| (30) | V primerjavi s prenosi sredstev se lahko prenosi kriptosredstev zaradi njihovega globalnega dosega in tehnoloških značilnosti izvajajo v več jurisdikcijah v večjem obsegu in hitreje. Poleg psevdoanonimnosti kriptosredstev te lastnosti prenosov kriptosredstev storilcem kaznivih dejanj omogočajo zelo hitro izvedbo velikih nezakonitih prenosov, pri čemer zaobhajajo obveznosti glede sledljivosti in se izogibajo odkritju, in sicer s pomočjo delitve obsežnejše transakcije na manjše zneske, uporabe več dozdevno nepovezanih naslovov tehnologije razpršene evidence, vključno z naslovi tehnologije razpršene evidence za enkratno uporabo, in uporabo avtomatiziranih postopkov. Poleg tega je večina kriptosredstev zelo nestanovitne narave in njihova vrednost lahko v zelo kratkem času znatno zaniha, zaradi česar je izračun povezanih transakcij še manj gotov. Da se upoštevajo te posebne lastnosti, bi morale za prenose kriptosredstev veljati enake zahteve ne glede na njihov znesek in ne glede na to, ali so prenosi notranji ali čezmejni. |
| --- | --- |

(30)

V primerjavi s prenosi sredstev se lahko prenosi kriptosredstev zaradi njihovega globalnega dosega in tehnoloških značilnosti izvajajo v več jurisdikcijah v večjem obsegu in hitreje. Poleg psevdoanonimnosti kriptosredstev te lastnosti prenosov kriptosredstev storilcem kaznivih dejanj omogočajo zelo hitro izvedbo velikih nezakonitih prenosov, pri čemer zaobhajajo obveznosti glede sledljivosti in se izogibajo odkritju, in sicer s pomočjo delitve obsežnejše transakcije na manjše zneske, uporabe več dozdevno nepovezanih naslovov tehnologije razpršene evidence, vključno z naslovi tehnologije razpršene evidence za enkratno uporabo, in uporabo avtomatiziranih postopkov. Poleg tega je večina kriptosredstev zelo nestanovitne narave in njihova vrednost lahko v zelo kratkem času znatno zaniha, zaradi česar je izračun povezanih transakcij še manj gotov. Da se upoštevajo te posebne lastnosti, bi morale za prenose kriptosredstev veljati enake zahteve ne glede na njihov znesek in ne glede na to, ali so prenosi notranji ali čezmejni.

| (31) | Za prenose sredstev ali za prenose kriptosredstev, pri katerih se šteje, da je bilo preverjanje izvedeno, se od ponudnikov plačilnih storitev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi ne bi smelo zahtevati, da preverijo točnost informacij o plačniku ali prejemniku plačila za vsak prenos sredstev ali o originatorju in upravičencu za vsak prenos kriptosredstev, pod pogojem da so izpolnjene obveznosti, določene v Direktivi (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(31)

Za prenose sredstev ali za prenose kriptosredstev, pri katerih se šteje, da je bilo preverjanje izvedeno, se od ponudnikov plačilnih storitev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi ne bi smelo zahtevati, da preverijo točnost informacij o plačniku ali prejemniku plačila za vsak prenos sredstev ali o originatorju in upravičencu za vsak prenos kriptosredstev, pod pogojem da so izpolnjene obveznosti, določene v Direktivi (EU) 2015/849.

| (32) | Ob upoštevanju zakonodajnih aktov Unije glede plačilnih storitev, in sicer Uredbe (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (19), Direktive (EU) 2015/2366 in Uredbe (EU) 2021/1230 Evropskega parlamenta in Sveta (20), bi moralo zadostovati, da se zagotovi, da prenose sredstev znotraj Unije spremljajo le poenostavljene informacije, kot so številka plačilnega računa ali enolična identifikacijska oznaka transakcije. |
| --- | --- |

(32)

Ob upoštevanju zakonodajnih aktov Unije glede plačilnih storitev, in sicer Uredbe (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (19), Direktive (EU) 2015/2366 in Uredbe (EU) 2021/1230 Evropskega parlamenta in Sveta (20), bi moralo zadostovati, da se zagotovi, da prenose sredstev znotraj Unije spremljajo le poenostavljene informacije, kot so številka plačilnega računa ali enolična identifikacijska oznaka transakcije.

| (33) | Da se organom, pristojnim za boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma v tretjih državah, omogoči izsleditev vira sredstev ali kriptosredstev, uporabljenih za te namene, bi morale prenose sredstev ali prenose kriptosredstev iz Unije v države izven Unije spremljati popolne informacije o plačniku in prejemniku plačila, ko gre za prenose sredstev, ter o originatorju in upravičencu, ko gre za prenose kriptosredstev. Popolne informacije o plačniku in prejemniku plačila bi morale vključevati identifikator pravnih subjektov (LEI) ali kateri koli enakovreden uradni identifikator, kadar plačnik ta identifikator sporoči svojemu ponudniku plačilnih storitev, saj bi to omogočilo boljšo identifikacijo strank, ki sodelujejo v prenosu sredstev, in bi ga bilo enostavno vključiti v obstoječe oblike sporočila o plačilu, na primer tisto, ki jo je razvila Mednarodna organizacija za standardizacijo za računalniško izmenjavo podatkov med finančnimi institucijami. Organom, odgovornim za preprečevanja pranja denarja ali boj proti financiranju terorizma v tretjih državah, bi moral biti dostop do popolnih informacij o plačniku in prejemniku plačila oziroma o originatorju in upravičencu, kot je primerno, odobren samo za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja pranja denarja in financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(33)

Da se organom, pristojnim za boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma v tretjih državah, omogoči izsleditev vira sredstev ali kriptosredstev, uporabljenih za te namene, bi morale prenose sredstev ali prenose kriptosredstev iz Unije v države izven Unije spremljati popolne informacije o plačniku in prejemniku plačila, ko gre za prenose sredstev, ter o originatorju in upravičencu, ko gre za prenose kriptosredstev. Popolne informacije o plačniku in prejemniku plačila bi morale vključevati identifikator pravnih subjektov (LEI) ali kateri koli enakovreden uradni identifikator, kadar plačnik ta identifikator sporoči svojemu ponudniku plačilnih storitev, saj bi to omogočilo boljšo identifikacijo strank, ki sodelujejo v prenosu sredstev, in bi ga bilo enostavno vključiti v obstoječe oblike sporočila o plačilu, na primer tisto, ki jo je razvila Mednarodna organizacija za standardizacijo za računalniško izmenjavo podatkov med finančnimi institucijami. Organom, odgovornim za preprečevanja pranja denarja ali boj proti financiranju terorizma v tretjih državah, bi moral biti dostop do popolnih informacij o plačniku in prejemniku plačila oziroma o originatorju in upravičencu, kot je primerno, odobren samo za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja pranja denarja in financiranja terorizma.

| (34) | Kriptosredstva obstajajo v virtualni resničnosti, ki ne pozna meja, in se lahko prenesejo na katerega koli ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ne glede na to, ali je zadevni ponudnik registriran v kakšni jurisdikciji ali ne. V mnogih jurisdikcijah zunaj Unije glede varstva podatkov in njegovega izvrševanja veljajo drugačna pravila kot v Uniji. Pri prenosu kriptosredstev v imenu stranke na ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ni registriran v Uniji, bi moral ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja oceniti sposobnost ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca, da prejme in hrani informacije, ki se zahtevajo na podlagi te uredbe v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, kadar je ustrezno z uporabo možnosti iz poglavja V Uredbe (EU) 2016/679. Evropski odbor za varstvo podatkov bi moral po posvetu z EBA izdati smernice o praktičnem izvajanju zahtev glede varstva podatkov za prenose osebnih podatkov v tretje države pri prenosih kriptosredstev. Utegnilo bi se primeriti, da osebnih podatkov ne bi bilo mogoče poslati, ker ne bi bilo mogoče izpolniti zahtev iz Uredbe (EU) 2016/679. EBA bi moral izdati smernice o ustreznih postopkih za ugotavljanje, ali bi bilo treba prenos kriptosredstev v takih primerih izvršiti, zavrniti ali ustaviti. |
| --- | --- |

(34)

Kriptosredstva obstajajo v virtualni resničnosti, ki ne pozna meja, in se lahko prenesejo na katerega koli ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ne glede na to, ali je zadevni ponudnik registriran v kakšni jurisdikciji ali ne. V mnogih jurisdikcijah zunaj Unije glede varstva podatkov in njegovega izvrševanja veljajo drugačna pravila kot v Uniji. Pri prenosu kriptosredstev v imenu stranke na ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ni registriran v Uniji, bi moral ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja oceniti sposobnost ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca, da prejme in hrani informacije, ki se zahtevajo na podlagi te uredbe v skladu z Uredbo (EU) 2016/679, kadar je ustrezno z uporabo možnosti iz poglavja V Uredbe (EU) 2016/679. Evropski odbor za varstvo podatkov bi moral po posvetu z EBA izdati smernice o praktičnem izvajanju zahtev glede varstva podatkov za prenose osebnih podatkov v tretje države pri prenosih kriptosredstev. Utegnilo bi se primeriti, da osebnih podatkov ne bi bilo mogoče poslati, ker ne bi bilo mogoče izpolniti zahtev iz Uredbe (EU) 2016/679. EBA bi moral izdati smernice o ustreznih postopkih za ugotavljanje, ali bi bilo treba prenos kriptosredstev v takih primerih izvršiti, zavrniti ali ustaviti.

| (35) | Organi države članice, pristojni za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, ter ustrezni pravosodni organi in organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v državah članicah in na ravni Unije bi morali okrepiti medsebojno sodelovanje in sodelovanje z ustreznimi organi tretjih držav, vključno z organi držav v razvoju, da bi dodatno povečali preglednost ter okrepili izmenjavo informacij in najboljših praks. |
| --- | --- |

(35)

Organi države članice, pristojni za boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, ter ustrezni pravosodni organi in organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj v državah članicah in na ravni Unije bi morali okrepiti medsebojno sodelovanje in sodelovanje z ustreznimi organi tretjih držav, vključno z organi držav v razvoju, da bi dodatno povečali preglednost ter okrepili izmenjavo informacij in najboljših praks.

| (36) | Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja bi moral zagotoviti, da prenose kriptosredstev spremljajo ime originatorja, naslov njegove razpršene evidence, kadar je prenos kriptosredstev zabeležen v omrežju, ki uporablja tehnologijo razpršene evidence ali podobno tehnologijo, originatorjeva številka računa s kriptosredstvi, kadar tak račun obstaja in se uporablja za obdelavo transakcije, ter naslov originatorja, vključno z državo, številka uradnega osebnega dokumenta in identifikacijska številka stranke ali pa, namesto tega, datum in kraj rojstva ter, če v ustrezni obliki sporočila obstaja potrebno polje za to in če ta podatek originator zagotovi svojemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, trenutni LEI, ali, če tega ni, kateri koli drug enakovreden uradni identifikator originatorja. Informacije bi bilo treba predložiti na varen način pred ali hkrati oziroma sočasno s prenosom kriptosredstev. |
| --- | --- |

(36)

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja bi moral zagotoviti, da prenose kriptosredstev spremljajo ime originatorja, naslov njegove razpršene evidence, kadar je prenos kriptosredstev zabeležen v omrežju, ki uporablja tehnologijo razpršene evidence ali podobno tehnologijo, originatorjeva številka računa s kriptosredstvi, kadar tak račun obstaja in se uporablja za obdelavo transakcije, ter naslov originatorja, vključno z državo, številka uradnega osebnega dokumenta in identifikacijska številka stranke ali pa, namesto tega, datum in kraj rojstva ter, če v ustrezni obliki sporočila obstaja potrebno polje za to in če ta podatek originator zagotovi svojemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, trenutni LEI, ali, če tega ni, kateri koli drug enakovreden uradni identifikator originatorja. Informacije bi bilo treba predložiti na varen način pred ali hkrati oziroma sočasno s prenosom kriptosredstev.

| (37) | Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja bi moral zagotoviti tudi, da prenose kriptosredstev spremljata ime upravičenca, naslov njegove razpršene evidence v primerih, ko je prenos kriptosredstev zabeležen v omrežju, ki uporablja tehnologijo razpršene evidence ali podobno tehnologijo, njegova številka računa s kriptosredstvi, kadar tak račun obstaja in se uporablja za obdelavo transakcije, ter, če v ustrezni obliki sporočila obstaja potrebno polje za to in če ta podatek originator zagotovi svojemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, trenutni LEI ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator upravičenca. Te informacije bi bilo treba predložiti na varen način pred ali hkrati oziroma sočasno s prenosom kriptosredstev. |
| --- | --- |

(37)

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja bi moral zagotoviti tudi, da prenose kriptosredstev spremljata ime upravičenca, naslov njegove razpršene evidence v primerih, ko je prenos kriptosredstev zabeležen v omrežju, ki uporablja tehnologijo razpršene evidence ali podobno tehnologijo, njegova številka računa s kriptosredstvi, kadar tak račun obstaja in se uporablja za obdelavo transakcije, ter, če v ustrezni obliki sporočila obstaja potrebno polje za to in če ta podatek originator zagotovi svojemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, trenutni LEI ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator upravičenca. Te informacije bi bilo treba predložiti na varen način pred ali hkrati oziroma sočasno s prenosom kriptosredstev.

| (38) | V zvezi s prenosi kriptosredstev bi se morale zahteve iz te uredbe uporabljati za vse prenose, vključno s prenosi kriptosredstev na naslov brez gostitelja ali z njega, vsakič ko je vključen tudi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi s prenosi kriptosredstev bi se morale zahteve iz te uredbe uporabljati za vse prenose, vključno s prenosi kriptosredstev na naslov brez gostitelja ali z njega, vsakič ko je vključen tudi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi.

| (39) | V primeru prenosa na naslov brez gostitelja ali z njega, bi moral ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi pridobiti informacije tako o originatorju kot o upravičencu, običajno od svoje stranke. Od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi naj se načeloma ne bi zahtevalo, da preverja informacije o uporabniku naslova brez gostitelja. V primeru prenosa, katerega znesek presega 1 000 EUR, ki se v imenu stranke ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi pošilja na naslov brez gostitelja ali prejme z njega, pa bi moral ta ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi vseeno preveriti, ali ima stranka ta naslov brez gostitelja dejansko v lasti ali pod svojim nadzorom. |
| --- | --- |

(39)

V primeru prenosa na naslov brez gostitelja ali z njega, bi moral ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi pridobiti informacije tako o originatorju kot o upravičencu, običajno od svoje stranke. Od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi naj se načeloma ne bi zahtevalo, da preverja informacije o uporabniku naslova brez gostitelja. V primeru prenosa, katerega znesek presega 1 000 EUR, ki se v imenu stranke ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi pošilja na naslov brez gostitelja ali prejme z njega, pa bi moral ta ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi vseeno preveriti, ali ima stranka ta naslov brez gostitelja dejansko v lasti ali pod svojim nadzorom.

| (40) | Kar zadeva prenose sredstev od enega samega plačnika na več prejemnikov plačil s paketnim prenosom sredstev, pri katerem gre za posamezne prenose iz Unije v države izven Unije, bi bilo treba sprejeti določbe, da take posamezne prenose spremljajo le številka plačilnega računa plačnika ali enolična identifikacijska oznaka transakcije kot tudi popolne informacije o prejemniku plačila, v kolikor paket vsebuje popolne informacije o plačniku, katerih točnost je preverjena, ter popolne informacije o prejemniku plačila, ki omogočajo popolno sledljivost. |
| --- | --- |

(40)

Kar zadeva prenose sredstev od enega samega plačnika na več prejemnikov plačil s paketnim prenosom sredstev, pri katerem gre za posamezne prenose iz Unije v države izven Unije, bi bilo treba sprejeti določbe, da take posamezne prenose spremljajo le številka plačilnega računa plačnika ali enolična identifikacijska oznaka transakcije kot tudi popolne informacije o prejemniku plačila, v kolikor paket vsebuje popolne informacije o plačniku, katerih točnost je preverjena, ter popolne informacije o prejemniku plačila, ki omogočajo popolno sledljivost.

| (41) | Kar zadeva paketne prenose kriptosredstev, bi moralo biti sprejemljivo, da se informacije o originatorju in upravičencu predložijo v paketih, če je to storjeno nemudoma in varno. Zahtevanih informacij ne bi smelo biti dovoljeno predložiti po prenosu, saj morajo biti informacije predložene pred izvedbo transakcije ali v trenutku, ko je transakcija zaključena, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ali drugi pooblaščeni subjekti pa bi morali zahtevane informacije predložiti hkrati s samim paketnim prenosom kriptosredstev. |
| --- | --- |

(41)

Kar zadeva paketne prenose kriptosredstev, bi moralo biti sprejemljivo, da se informacije o originatorju in upravičencu predložijo v paketih, če je to storjeno nemudoma in varno. Zahtevanih informacij ne bi smelo biti dovoljeno predložiti po prenosu, saj morajo biti informacije predložene pred izvedbo transakcije ali v trenutku, ko je transakcija zaključena, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ali drugi pooblaščeni subjekti pa bi morali zahtevane informacije predložiti hkrati s samim paketnim prenosom kriptosredstev.

| (42) | Za preverjanje ali prenose sredstev spremljajo zahtevane informacije o plačniku in prejemniku plačila in za pomoč pri prepoznavanju sumljivih transakcij bi morala imeti ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila in ponudnik posredniških plačilnih storitev vzpostavljene učinkovite postopke za odkrivanje, ali informacije o originatorju in upravičencu manjkajo ali so nepopolne. Ti postopki bi morali vključevati spremljanje po prenosih ali med njimi, kadar je to primerno. Pristojni organi bi morali zagotoviti, da ponudniki plačilnih storitev zahtevane informacije o transakciji vključijo v elektronski prenos ali s tem povezano sporočilo po vsej plačilni verigi. |
| --- | --- |

(42)

Za preverjanje ali prenose sredstev spremljajo zahtevane informacije o plačniku in prejemniku plačila in za pomoč pri prepoznavanju sumljivih transakcij bi morala imeti ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila in ponudnik posredniških plačilnih storitev vzpostavljene učinkovite postopke za odkrivanje, ali informacije o originatorju in upravičencu manjkajo ali so nepopolne. Ti postopki bi morali vključevati spremljanje po prenosih ali med njimi, kadar je to primerno. Pristojni organi bi morali zagotoviti, da ponudniki plačilnih storitev zahtevane informacije o transakciji vključijo v elektronski prenos ali s tem povezano sporočilo po vsej plačilni verigi.

| (43) | Pri prenosih kriptosredstev bi moral ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca izvesti učinkovite postopke za odkrivanje, ali informacije o originatorju ali upravičencu manjkajo oziroma so nepopolne. Ti postopki bi morali po potrebi vključevati spremljanje po prenosih ali med njimi. Ne bi se smelo zahtevati, da so informacije neposredno priložene samemu prenosu kriptosredstev, če se predložijo pred ali hkrati oziroma sočasno s prenosom kriptosredstev in so na zahtevo na voljo ustreznim organom. |
| --- | --- |

(43)

Pri prenosih kriptosredstev bi moral ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca izvesti učinkovite postopke za odkrivanje, ali informacije o originatorju ali upravičencu manjkajo oziroma so nepopolne. Ti postopki bi morali po potrebi vključevati spremljanje po prenosih ali med njimi. Ne bi se smelo zahtevati, da so informacije neposredno priložene samemu prenosu kriptosredstev, če se predložijo pred ali hkrati oziroma sočasno s prenosom kriptosredstev in so na zahtevo na voljo ustreznim organom.

| (44) | Glede na potencialno grožnjo pranja denarja in financiranja terorizma, ki jo predstavljajo anonimni prenosi sredstev, je od ponudnikov plačilnih storitev primerno zahtevati, da zahtevajo informacije o plačniku in prejemniku plačila, od ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi pa, da zahtevajo informacije o originatorju in upravičencu. V skladu s pristopom na podlagi tveganja, ki ga je razvil FATF, je primerno opredeliti področja višjega in nižjega tveganja za bolj ciljno usmerjeno obravnavo tveganja pranja denarja in financiranja terorizma. Ustrezno temu bi morali imeti ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca, ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ponudnik posredniških plačilnih storitev in ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavljene učinkovite postopke na podlagi tveganja, ki se uporabijo, kadar prenosa sredstev ne spremljajo zahtevane informacije o plačniku ali prejemniku plačila ali kadar prenosa kriptosredstev ne spremljajo zahtevane informacije o originatorju ali upravičencu, da bi se ta ponudnik storitev lahko odločal, ali naj izvrši, zavrne ali ustavi ta prenos, ter določil primerno nadaljnje ukrepanje. |
| --- | --- |

(44)

Glede na potencialno grožnjo pranja denarja in financiranja terorizma, ki jo predstavljajo anonimni prenosi sredstev, je od ponudnikov plačilnih storitev primerno zahtevati, da zahtevajo informacije o plačniku in prejemniku plačila, od ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi pa, da zahtevajo informacije o originatorju in upravičencu. V skladu s pristopom na podlagi tveganja, ki ga je razvil FATF, je primerno opredeliti področja višjega in nižjega tveganja za bolj ciljno usmerjeno obravnavo tveganja pranja denarja in financiranja terorizma. Ustrezno temu bi morali imeti ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca, ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ponudnik posredniških plačilnih storitev in ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavljene učinkovite postopke na podlagi tveganja, ki se uporabijo, kadar prenosa sredstev ne spremljajo zahtevane informacije o plačniku ali prejemniku plačila ali kadar prenosa kriptosredstev ne spremljajo zahtevane informacije o originatorju ali upravičencu, da bi se ta ponudnik storitev lahko odločal, ali naj izvrši, zavrne ali ustavi ta prenos, ter določil primerno nadaljnje ukrepanje.

| (45) | Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali, tako kot vsi pooblaščeni subjekti, oceniti in spremljati tveganje, povezano z njihovimi strankami, produkti in tržnimi potmi. Prav tako bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi oceniti tveganje, povezano s svojimi transakcijami, tudi ko izvajajo prenose na naslove brez gostitelja ali z njih. V slučaju, da ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ve ali ugotovi, da so informacije o originatorju ali upravičencu, ki uporablja naslov brez gostitelja, netočne, ali ko ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi naleti na neobičajne ali sumljive vzorce transakcij ali na situacije, ki predstavljajo večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma, v povezavi s prenosi, ki vključujejo naslove brez gostitelja, bi moral ta ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi po potrebi izvajati ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja in tako ustrezno obvladovati in ublažiti tveganja. Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi bi moral te okoliščine upoštevati pri oceni, ali prenos kriptosredstev ali katera koli povezana transakcija morda ni neobičajna in ali bi bilo treba o tem poročati finančni obveščevalni enoti (FIU) v skladu z Direktivo (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(45)

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali, tako kot vsi pooblaščeni subjekti, oceniti in spremljati tveganje, povezano z njihovimi strankami, produkti in tržnimi potmi. Prav tako bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi oceniti tveganje, povezano s svojimi transakcijami, tudi ko izvajajo prenose na naslove brez gostitelja ali z njih. V slučaju, da ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ve ali ugotovi, da so informacije o originatorju ali upravičencu, ki uporablja naslov brez gostitelja, netočne, ali ko ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi naleti na neobičajne ali sumljive vzorce transakcij ali na situacije, ki predstavljajo večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma, v povezavi s prenosi, ki vključujejo naslove brez gostitelja, bi moral ta ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi po potrebi izvajati ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja in tako ustrezno obvladovati in ublažiti tveganja. Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi bi moral te okoliščine upoštevati pri oceni, ali prenos kriptosredstev ali katera koli povezana transakcija morda ni neobičajna in ali bi bilo treba o tem poročati finančni obveščevalni enoti (FIU) v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

| (46) | To uredbo bi bilo treba pregledati v kontekstu sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, direktive Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmih, ki jih morajo vzpostaviti države članice za preprečevanje uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, in razveljavitvi Direktive (EU) 2015/849 ter uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi organa za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, da se zagotovi skladnost z ustreznimi določbami. |
| --- | --- |

(46)

To uredbo bi bilo treba pregledati v kontekstu sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, direktive Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmih, ki jih morajo vzpostaviti države članice za preprečevanje uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, in razveljavitvi Direktive (EU) 2015/849 ter uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi organa za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, da se zagotovi skladnost z ustreznimi določbami.

| (47) | Ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ponudnik posredniških plačilnih storitev, ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca ali ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi bi moral biti pri oceni tveganj posebej pozoren, če ugotovi, da informacije o plačniku ali prejemniku plačila oziroma o originatorju ali upravičencu manjkajo ali so nepopolne, ali če je glede na izvor ali cilj zadevnih kriptosredstev njihov prenos treba obravnavati kot sumljiv, ter bi morali pristojnim organom poročati o sumljivih transakcijah v skladu z obveznostmi poročanja iz Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(47)

Ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, ponudnik posredniških plačilnih storitev, ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca ali ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi bi moral biti pri oceni tveganj posebej pozoren, če ugotovi, da informacije o plačniku ali prejemniku plačila oziroma o originatorju ali upravičencu manjkajo ali so nepopolne, ali če je glede na izvor ali cilj zadevnih kriptosredstev njihov prenos treba obravnavati kot sumljiv, ter bi morali pristojnim organom poročati o sumljivih transakcijah v skladu z obveznostmi poročanja iz Direktive (EU) 2015/849.

| (48) | Podobno kot prenosi sredstev med ponudniki plačilnih storitev bi tudi prenosi kriptosredstev, ki vključujejo ponudnike posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi kot vmesni element v verigi prenosov kriptosredstev, lahko olajšali prenose. V skladu z mednarodnimi standardi bi za take posredniške ponudnike morale veljati zahteve iz te uredbe, tako kot za ponudnike posredniških plačilnih storitev veljajo obstoječe obveznosti. |
| --- | --- |

(48)

Podobno kot prenosi sredstev med ponudniki plačilnih storitev bi tudi prenosi kriptosredstev, ki vključujejo ponudnike posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi kot vmesni element v verigi prenosov kriptosredstev, lahko olajšali prenose. V skladu z mednarodnimi standardi bi za take posredniške ponudnike morale veljati zahteve iz te uredbe, tako kot za ponudnike posredniških plačilnih storitev veljajo obstoječe obveznosti.

| (49) | Določbe o prenosih sredstev in prenosih kriptosredstev, v zvezi s katerimi informacije o plačniku ali prejemniku plačila ali originatorju ali upravičencu manjkajo ali so nepopolne ter v zvezi s katerimi je treba prenose kriptosredstev glede na izvor ali cilj zadevnih kriptosredstev obravnavati kot sumljive, se uporabljajo brez poseganja v katere koli obveznosti ponudnikov plačilnih storitev, ponudnikov posredniških plačilnih storitev, ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in ponudnikov posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi, da zavrnejo ali ustavijo prenose sredstev in prenose kriptosredstev, ki kršijo določbe civilnega, upravnega ali kazenskega prava. |
| --- | --- |

(49)

Določbe o prenosih sredstev in prenosih kriptosredstev, v zvezi s katerimi informacije o plačniku ali prejemniku plačila ali originatorju ali upravičencu manjkajo ali so nepopolne ter v zvezi s katerimi je treba prenose kriptosredstev glede na izvor ali cilj zadevnih kriptosredstev obravnavati kot sumljive, se uporabljajo brez poseganja v katere koli obveznosti ponudnikov plačilnih storitev, ponudnikov posredniških plačilnih storitev, ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in ponudnikov posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi, da zavrnejo ali ustavijo prenose sredstev in prenose kriptosredstev, ki kršijo določbe civilnega, upravnega ali kazenskega prava.

| (50) | Za zagotovitev tehnološke nevtralnosti ta uredba ne bi smela predpisovati uporabe točno določene tehnologije za prenos informacij o transakcijah s strani ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Za zagotovitev učinkovitega izpolnjevanja zahtev, ki veljajo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu s to uredbo, bodo ključnega pomena pobude za določanje standardov, v katere bo vključen sektor kriptosredstev ali ki jih bo ta sektor vodil. Rešitve, ki bodo iz tega izhajale, bi morale biti interoperabilne, kar bi zagotavljala uporaba mednarodnih standardov ali standardov na ravni Unije, da bi bila izmenjava informacij lahko hitra. |
| --- | --- |

(50)

Za zagotovitev tehnološke nevtralnosti ta uredba ne bi smela predpisovati uporabe točno določene tehnologije za prenos informacij o transakcijah s strani ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Za zagotovitev učinkovitega izpolnjevanja zahtev, ki veljajo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu s to uredbo, bodo ključnega pomena pobude za določanje standardov, v katere bo vključen sektor kriptosredstev ali ki jih bo ta sektor vodil. Rešitve, ki bodo iz tega izhajale, bi morale biti interoperabilne, kar bi zagotavljala uporaba mednarodnih standardov ali standardov na ravni Unije, da bi bila izmenjava informacij lahko hitra.

| (51) | Da se ponudnikom plačilnih storitev in ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi pomaga vzpostaviti učinkovite postopke za odkrivanje primerov, v katerih prejmejo prenose sredstev oziroma prenose kriptosredstev, pri katerih informacije o plačniku, prejemniku plačila, originatorju ali upravičencu manjkajo ali so nepopolne, ter nadalje učinkovito ukrepati, bi morala EBA izdati smernice. |
| --- | --- |

(51)

Da se ponudnikom plačilnih storitev in ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi pomaga vzpostaviti učinkovite postopke za odkrivanje primerov, v katerih prejmejo prenose sredstev oziroma prenose kriptosredstev, pri katerih informacije o plačniku, prejemniku plačila, originatorju ali upravičencu manjkajo ali so nepopolne, ter nadalje učinkovito ukrepati, bi morala EBA izdati smernice.

| (52) | Za omogočanje hitrega ukrepanja v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma bi se morali ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi hitro odzvati na zahteve po informacijah o plačniku in prejemniku plačila ali o originatorju in upravičencu, ki jih podajo organi, pristojni za boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma v državi članici, v kateri imajo zadevni ponudniki plačilnih storitev sedež oziroma v kateri imajo zadevni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi registrirani svoj statutarni sedež. |
| --- | --- |

(52)

Za omogočanje hitrega ukrepanja v boju proti pranju denarja in financiranju terorizma bi se morali ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi hitro odzvati na zahteve po informacijah o plačniku in prejemniku plačila ali o originatorju in upravičencu, ki jih podajo organi, pristojni za boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma v državi članici, v kateri imajo zadevni ponudniki plačilnih storitev sedež oziroma v kateri imajo zadevni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi registrirani svoj statutarni sedež.

| (53) | Število delovnih dni, ki potečejo v državi članici ponudnika plačilnih storitev plačnika, določi število dni za odgovor na zahtevo po informacijah o plačniku. |
| --- | --- |

(53)

Število delovnih dni, ki potečejo v državi članici ponudnika plačilnih storitev plačnika, določi število dni za odgovor na zahtevo po informacijah o plačniku.

| (54) | Ker se lahko zgodi, da v kazenskih preiskavah zahtevanih podatkov ali posameznikov, vpletenih v transakcijo, ni mogoče identificirati več mesecev ali celo let po prvotnem prenosu sredstev ali prenosu kriptosredstev, in da se omogoči dostop do ključnih dokazov v okviru preiskav, je primerno od ponudnikov plačilnih storitev ali ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevati, da določeno obdobje vodijo evidence informacij o plačniku in prejemniku plačila ali originatorju in upravičencu za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja pranja denarja in financiranja terorizma. To obdobje bi moralo biti omejeno na pet let, po tem obdobju pa bi se morali izbrisati vsi osebni podatki, razen če nacionalno pravo določa drugače. Če je to potrebno za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja pranja denarja ali financiranja terorizma ter po opravljeni oceni nujnosti in sorazmernosti ukrepa, bi morale imeti države članice možnost, da dovolijo ali zahtevajo hranjenje evidenc za nadaljnje obdobje največ petih let, brez poseganja v nacionalno kazensko pravo o dokazih, ki se uporablja za potekajoče kazenske preiskave in pravne postopke, ter popolnoma v skladu z Direktivo (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Te ukrepe bi lahko pregledali s stališča sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma. |
| --- | --- |

(54)

Ker se lahko zgodi, da v kazenskih preiskavah zahtevanih podatkov ali posameznikov, vpletenih v transakcijo, ni mogoče identificirati več mesecev ali celo let po prvotnem prenosu sredstev ali prenosu kriptosredstev, in da se omogoči dostop do ključnih dokazov v okviru preiskav, je primerno od ponudnikov plačilnih storitev ali ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevati, da določeno obdobje vodijo evidence informacij o plačniku in prejemniku plačila ali originatorju in upravičencu za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja pranja denarja in financiranja terorizma. To obdobje bi moralo biti omejeno na pet let, po tem obdobju pa bi se morali izbrisati vsi osebni podatki, razen če nacionalno pravo določa drugače. Če je to potrebno za namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja pranja denarja ali financiranja terorizma ter po opravljeni oceni nujnosti in sorazmernosti ukrepa, bi morale imeti države članice možnost, da dovolijo ali zahtevajo hranjenje evidenc za nadaljnje obdobje največ petih let, brez poseganja v nacionalno kazensko pravo o dokazih, ki se uporablja za potekajoče kazenske preiskave in pravne postopke, ter popolnoma v skladu z Direktivo (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Te ukrepe bi lahko pregledali s stališča sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma.

| (55) | Za izboljšanje skladnosti s to uredbo in v skladu s Sporočilom Komisije z dne 9. decembra 2010 z naslovom „Krepitev sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev“ bi bilo treba povečati pooblastila pristojnih organov za sprejemanje nadzornih ukrepov in izrekanje sankcij. Določiti bi bilo treba upravne sankcije in ukrepe, glede na pomembnost boja proti pranju denarja in financiranju terorizma pa bi morale države članice določiti sankcije in ukrepe, ki so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. Države članice bi morale o tem uradno obvestiti Komisijo ter stalni notranji odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima iz člena 9a(7) Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(55)

Za izboljšanje skladnosti s to uredbo in v skladu s Sporočilom Komisije z dne 9. decembra 2010 z naslovom „Krepitev sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev“ bi bilo treba povečati pooblastila pristojnih organov za sprejemanje nadzornih ukrepov in izrekanje sankcij. Določiti bi bilo treba upravne sankcije in ukrepe, glede na pomembnost boja proti pranju denarja in financiranju terorizma pa bi morale države članice določiti sankcije in ukrepe, ki so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. Države članice bi morale o tem uradno obvestiti Komisijo ter stalni notranji odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima iz člena 9a(7) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

| (56) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (22). |
| --- | --- |

(56)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

| (57) | Več držav in ozemelj, ki niso sestavni del ozemlja Unije, je v monetarni uniji s posamezno državo članico, je sestavni del valutnega območja države članice ali je podpisalo monetarni sporazum z Unijo, ki jo zastopa ena od držav članic, in imajo ponudnike plačilnih storitev, ki neposredno ali posredno sodelujejo v plačilnih sistemih in sistemih poravnave te države članice. Da bi se izognili uporabi te uredbe za prenose sredstev med zadevnimi državami članicami in temi državami ali ozemlji, ki bi občutno negativno vplivala na gospodarstva teh držav ali ozemelj, je primerno določiti možnost, da se taki prenosi sredstev obravnavajo kot prenosi sredstev znotraj zadevnih držav članic. |
| --- | --- |

(57)

Več držav in ozemelj, ki niso sestavni del ozemlja Unije, je v monetarni uniji s posamezno državo članico, je sestavni del valutnega območja države članice ali je podpisalo monetarni sporazum z Unijo, ki jo zastopa ena od držav članic, in imajo ponudnike plačilnih storitev, ki neposredno ali posredno sodelujejo v plačilnih sistemih in sistemih poravnave te države članice. Da bi se izognili uporabi te uredbe za prenose sredstev med zadevnimi državami članicami in temi državami ali ozemlji, ki bi občutno negativno vplivala na gospodarstva teh držav ali ozemelj, je primerno določiti možnost, da se taki prenosi sredstev obravnavajo kot prenosi sredstev znotraj zadevnih držav članic.

| (58) | Glede na potencialna velika tveganja, ki jih predstavljajo naslovi brez gostitelja, ter njihovo tehnološko in regulativno kompleksnost, tudi kar zadeva preverjanje informacij o lastništvu, bi morala Komisija do 1. julija 2026 oceniti, ali so potrebni dodatni posebni ukrepi za ublažitev tveganj, ki jih predstavljajo prenosi na naslove brez gostitelja ali z njih, ali prenosi subjektom, katerih sedež ni v Uniji, ali od takih subjektov, vključno z uvedbo morebitnih omejitev, oceniti pa bi morala tudi učinkovitost in sorazmernost mehanizmov, ki se uporabljajo za preverjanje točnosti informacij v zvezi z lastništvom naslovov brez gostitelja. |
| --- | --- |

(58)

Glede na potencialna velika tveganja, ki jih predstavljajo naslovi brez gostitelja, ter njihovo tehnološko in regulativno kompleksnost, tudi kar zadeva preverjanje informacij o lastništvu, bi morala Komisija do 1. julija 2026 oceniti, ali so potrebni dodatni posebni ukrepi za ublažitev tveganj, ki jih predstavljajo prenosi na naslove brez gostitelja ali z njih, ali prenosi subjektom, katerih sedež ni v Uniji, ali od takih subjektov, vključno z uvedbo morebitnih omejitev, oceniti pa bi morala tudi učinkovitost in sorazmernost mehanizmov, ki se uporabljajo za preverjanje točnosti informacij v zvezi z lastništvom naslovov brez gostitelja.

| (59) | Trenutno se Direktiva (EU) 2015/849 uporablja samo za dve kategoriji ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, in sicer za ponudnike skrbniških denarnic in ponudnike, ki sodelujejo pri storitvah menjav med virtualnimi in fiat valutami. Da bi zapolnili obstoječe vrzeli v okviru za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter uskladitev prava Unije z mednarodnimi priporočili, bi bilo treba Direktivo (EU) 2015/849 spremeniti tako, da bo vključevala vse kategorije ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v Uredbi (EU) 2023/1114, ki zajema širši krog ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Zlasti da se zagotovi, da bodo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi veljale enake zahteve in raven nadzora kot za kreditne in finančne institucije, je primerno posodobiti seznam pooblaščenih subjektov tako, da se v kategorijo finančnih institucij za namene Direktive (EU) 2015/849 uvrstijo tudi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi. Poleg tega, glede na to, da opredelitvi ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi ustrezajo tudi tradicionalne finančne institucije, kadar ponujajo tovrstne storitve, obravnavanje ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi kot finančnih institucij omogoča enoten skladen sklop pravil za subjekte, ki opravljajo tako tradicionalne finančne storitve kot storitve v zvezi s kriptosredstvi. Direktivo (EU) 2015/849 bi bilo treba spremeniti tudi, da se zagotovi, da bodo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi lahko ustrezno blažili tveganja pranja denarja in financiranja terorizma, ki so jim izpostavljeni. |
| --- | --- |

(59)

Trenutno se Direktiva (EU) 2015/849 uporablja samo za dve kategoriji ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, in sicer za ponudnike skrbniških denarnic in ponudnike, ki sodelujejo pri storitvah menjav med virtualnimi in fiat valutami. Da bi zapolnili obstoječe vrzeli v okviru za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter uskladitev prava Unije z mednarodnimi priporočili, bi bilo treba Direktivo (EU) 2015/849 spremeniti tako, da bo vključevala vse kategorije ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v Uredbi (EU) 2023/1114, ki zajema širši krog ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Zlasti da se zagotovi, da bodo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi veljale enake zahteve in raven nadzora kot za kreditne in finančne institucije, je primerno posodobiti seznam pooblaščenih subjektov tako, da se v kategorijo finančnih institucij za namene Direktive (EU) 2015/849 uvrstijo tudi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi. Poleg tega, glede na to, da opredelitvi ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi ustrezajo tudi tradicionalne finančne institucije, kadar ponujajo tovrstne storitve, obravnavanje ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi kot finančnih institucij omogoča enoten skladen sklop pravil za subjekte, ki opravljajo tako tradicionalne finančne storitve kot storitve v zvezi s kriptosredstvi. Direktivo (EU) 2015/849 bi bilo treba spremeniti tudi, da se zagotovi, da bodo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi lahko ustrezno blažili tveganja pranja denarja in financiranja terorizma, ki so jim izpostavljeni.

| (60) | Odnosi, vzpostavljeni med ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in subjekti s sedežem v tretjih državah za namene izvrševanja prenosov kriptosredstev ali opravljanja podobnih storitev v zvezi s kriptosredstvi, izkazujejo podobnosti s korespondenčnimi bančnimi odnosi z respondenčno institucijo iz tretje države. Ker je za te odnose značilno, da so stalni in se ponavljajo, bi jih bilo treba obravnavati kot vrsto korespondenčnega odnosa, zanje pa bi morali veljati posebni ukrepi okrepljenega skrbnega preverjanja, načeloma podobni tistim, ki se uporabljajo v kontekstu bančnih in finančnih storitev. Zlasti bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi pri vzpostavljanju novega korespondenčnega odnosa z respondenčnim subjektom uporabiti posebne ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja, da se ugotovi in oceni izpostavljenost tveganju pri tem respondentu na podlagi njegovega ugleda, kakovosti nadzora in kontrol glede preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (AML/CFT). Na podlagi zbranih informacij bi morali korespondenčni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi izvesti ustrezne ukrepe za ublažitev tveganja, pri katerih bi bilo treba upoštevati zlasti potencialno večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma, ki ga predstavljajo neregistrirani subjekti in subjekti brez dovoljenja. To je še posebej pomembno, vse dokler bo izvajanje standardov FATF v zvezi s kriptosredstvi na svetovni ravni neenakomerno, kar pomeni dodatna tveganja in izzive. EBA bi moral zagotoviti smernice o tem, kako naj ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi izvajajo okrepljeno skrbno preverjanje, in opredeliti ustrezne ukrepe za ublažitev tveganja, vključno z minimalnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti, ko delajo s ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki niso registrirani ali nimajo dovoljenja. |
| --- | --- |

(60)

Odnosi, vzpostavljeni med ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in subjekti s sedežem v tretjih državah za namene izvrševanja prenosov kriptosredstev ali opravljanja podobnih storitev v zvezi s kriptosredstvi, izkazujejo podobnosti s korespondenčnimi bančnimi odnosi z respondenčno institucijo iz tretje države. Ker je za te odnose značilno, da so stalni in se ponavljajo, bi jih bilo treba obravnavati kot vrsto korespondenčnega odnosa, zanje pa bi morali veljati posebni ukrepi okrepljenega skrbnega preverjanja, načeloma podobni tistim, ki se uporabljajo v kontekstu bančnih in finančnih storitev. Zlasti bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi pri vzpostavljanju novega korespondenčnega odnosa z respondenčnim subjektom uporabiti posebne ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja, da se ugotovi in oceni izpostavljenost tveganju pri tem respondentu na podlagi njegovega ugleda, kakovosti nadzora in kontrol glede preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (AML/CFT). Na podlagi zbranih informacij bi morali korespondenčni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi izvesti ustrezne ukrepe za ublažitev tveganja, pri katerih bi bilo treba upoštevati zlasti potencialno večje tveganje pranja denarja in financiranja terorizma, ki ga predstavljajo neregistrirani subjekti in subjekti brez dovoljenja. To je še posebej pomembno, vse dokler bo izvajanje standardov FATF v zvezi s kriptosredstvi na svetovni ravni neenakomerno, kar pomeni dodatna tveganja in izzive. EBA bi moral zagotoviti smernice o tem, kako naj ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi izvajajo okrepljeno skrbno preverjanje, in opredeliti ustrezne ukrepe za ublažitev tveganja, vključno z minimalnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti, ko delajo s ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki niso registrirani ali nimajo dovoljenja.

| (61) | Z Uredbo (EU) 2023/1114 je bil vzpostavljen celovit regulativni okvir za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki prinaša harmonizacijo pravil v zvezi z izdajanjem dovoljenj in delovanjem ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi po vsej Uniji. Da bi se izognili podvajanju zahtev, bi bilo treba Direktivo (EU) 2015/849 spremeniti in črtati zahteve glede registracije v zvezi s tistimi kategorijami ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, za katere bo v skladu z Uredbo (EU) 2023/1114 veljala enotna ureditev izdajanja dovoljenj. |
| --- | --- |

(61)

Z Uredbo (EU) 2023/1114 je bil vzpostavljen celovit regulativni okvir za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki prinaša harmonizacijo pravil v zvezi z izdajanjem dovoljenj in delovanjem ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi po vsej Uniji. Da bi se izognili podvajanju zahtev, bi bilo treba Direktivo (EU) 2015/849 spremeniti in črtati zahteve glede registracije v zvezi s tistimi kategorijami ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, za katere bo v skladu z Uredbo (EU) 2023/1114 veljala enotna ureditev izdajanja dovoljenj.

| (62) | Ker ciljev te uredbe, in sicer preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, vključno z izvajanjem mednarodnih standardov ter z zagotavljanjem razpoložljivosti osnovnih informacij o plačnikih in prejemnikih plačil pri prenosih sredstev ter o originatorjih in upravičencih pri prenosih kriptosredstev, ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(62)

Ker ciljev te uredbe, in sicer preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, vključno z izvajanjem mednarodnih standardov ter z zagotavljanjem razpoložljivosti osnovnih informacij o plačnikih in prejemnikih plačil pri prenosih sredstev ter o originatorjih in upravičencih pri prenosih kriptosredstev, ne morejo zadovoljivo doseči države članice, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (63) | Ta uredba upošteva Uredbo (EU) 2016/679 in Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (23). Spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, še posebej pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7), pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47) ter načelo ne bis in idem. |
| --- | --- |

(63)

Ta uredba upošteva Uredbo (EU) 2016/679 in Uredbo (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (23). Spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, še posebej pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7), pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47) ter načelo ne bis in idem.

| (64) | Za zagotovitev skladnosti z Uredbo (EU) 2023/1114 bi se morala ta uredba uporabljati od datuma začetka uporabe navedene uredbe. Države članice bi morale do tega datuma prenesti tudi spremembe Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(64)

Za zagotovitev skladnosti z Uredbo (EU) 2023/1114 bi se morala ta uredba uporabljati od datuma začetka uporabe navedene uredbe. Države članice bi morale do tega datuma prenesti tudi spremembe Direktive (EU) 2015/849.

| (65) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 22. septembra 2021 (24) – |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 22. septembra 2021 (24) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

Predmet urejanja, področje uporabe in opredelitve pojmov

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila o informacijah o plačnikih in prejemnikih plačil, ki spremljajo prenose sredstev, v kateri koli valuti, ter o informacijah o originatorjih in upravičencih, ki spremljajo prenose kriptosredstev, za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja pranja denarja in financiranja terorizma, kadar ima vsaj eden od ponudnikov plačilnih storitev ali ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, udeležen pri prenosu sredstev ali prenosu kriptosredstev, v Uniji sedež ali statutarni sedež, kot je ustrezno. Poleg tega ta uredba določa pravila o notranjih politikah, postopkih in kontrolah za zagotovitev izvajanja omejevalnih ukrepov, kadar ima vsaj eden od ponudnikov plačilnih storitev ali ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki sodelujejo pri prenosu sredstev ali prenosu kriptosredstev, v Uniji sedež ali statutarni sedež, kot je ustrezno.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za prenose sredstev v kateri koli valuti, ki jih pošlje ali prejme ponudnik plačilnih storitev ali ponudnik posredniških plačilnih storitev s sedežem v Uniji. Uporablja se tudi za prenose kriptosredstev, vključno s prenosi kriptosredstev, izvedenimi s kriptobankomati, kadar ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ali ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi bodisi originatorja bodisi upravičenca statutarni sedež v Uniji.

2.   Ta uredba se ne uporablja za storitve, navedene v členu 3, točke (a) do (m) in točka (o), Direktive (EU) 2015/2366.

3.   Ta uredba se ne uporablja za prenose sredstev ali prenose žetonov elektronskega denarja, kot so opredeljeni v členu 3(1), točka 7, Uredbe (EU) 2023/1114, ki se izvedejo z uporabo plačilne kartice, instrumenta elektronskega denarja, prek mobilnega telefona ali katere koli druge digitalne naprave ali predplačniške ali naročniške IT naprave s podobnimi značilnostmi, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | ta kartica, instrument ali naprava se uporablja izključno za plačilo blaga ali storitev ter |
| --- | --- |

(a)

ta kartica, instrument ali naprava se uporablja izključno za plačilo blaga ali storitev ter

| (b) | številka te kartice, instrumenta ali naprave se navede pri vseh prenosih, ki izhajajo iz transakcije. |
| --- | --- |

(b)

številka te kartice, instrumenta ali naprave se navede pri vseh prenosih, ki izhajajo iz transakcije.

Vendar se ta uredba uporablja, kadar se plačilna kartica, instrument elektronskega denarja, mobilni telefon ali katera koli druga digitalna naprava ali predplačniška ali naročniška IT naprava s podobnimi značilnostmi uporablja za izvršitev prenosa sredstev ali žetonov elektronskega denarja med fizičnima osebama, ki kot potrošnika delujeta izven področja trgovske, poslovne ali poklicne dejavnosti.

4.   Ta uredba se ne uporablja za osebe, ki nimajo druge dejavnosti kot zgolj spreminjati dokumente v papirni obliki v elektronske informacije in ki to opravljajo na podlagi pogodbe, sklenjene s ponudnikom plačilnih storitev, ali osebe, ki nimajo druge dejavnosti kot zgolj ponudnikom plačilnih storitev zagotavljati sisteme sporočil ali druge sisteme podpore za posredovanje sredstev ali klirinške sisteme in sisteme poravnave.

Ta uredba se ne uporablja za prenos sredstev, kadar je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

| (a) | vključuje plačnika, ki dvigne gotovino s svojega lastnega plačilnega računa; |
| --- | --- |

(a)

vključuje plačnika, ki dvigne gotovino s svojega lastnega plačilnega računa;

| (b) | predstavlja prenos sredstev javnemu organu kot plačilo davkov, kazni ali drugih dajatev v državi članici; |
| --- | --- |

(b)

predstavlja prenos sredstev javnemu organu kot plačilo davkov, kazni ali drugih dajatev v državi članici;

| (c) | tako plačnik kot prejemnik plačila sta ponudnika plačilnih storitev, ki delujeta v svojem imenu; |
| --- | --- |

(c)

tako plačnik kot prejemnik plačila sta ponudnika plačilnih storitev, ki delujeta v svojem imenu;

| (d) | izvede se prek čekov v elektronski obliki, vključno z elektronsko obdelanimi čeki. |
| --- | --- |

(d)

izvede se prek čekov v elektronski obliki, vključno z elektronsko obdelanimi čeki.

Ta uredba se ne uporablja za prenos kriptosredstev, kadar je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

| (a) | tako originator kot upravičenec sta ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki delujeta v svojem imenu; |
| --- | --- |

(a)

tako originator kot upravičenec sta ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki delujeta v svojem imenu;

| (b) | pri prenosu gre za prenos kriptosredstev z osebe na osebo, izveden pa je brez sodelovanja ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(b)

pri prenosu gre za prenos kriptosredstev z osebe na osebo, izveden pa je brez sodelovanja ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi.

Žetoni elektronskega denarja, kot so opredeljeni v členu 3(1), točka 7, Uredbe (EU) 2023/1114, se v tej uredbi obravnavajo kot kriptosredstva.

5.   Država članica se lahko odloči, da te uredbe ne uporablja za prenose sredstev na svojem ozemlju na plačilnem računu prejemnika plačila, s katerega je mogoče plačevati izključno dobavo blaga ali opravljanje storitev, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | za ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila velja Direktiva (EU) 2015/849; |
| --- | --- |

(a)

za ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila velja Direktiva (EU) 2015/849;

| (b) | ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila lahko z enolično identifikacijsko oznako transakcije prek prejemnika plačila izsledi prenos sredstev od osebe, ki je s prejemnikom plačila sklenila dogovor o dobavi blaga ali opravljanju storitev; |
| --- | --- |

(b)

ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila lahko z enolično identifikacijsko oznako transakcije prek prejemnika plačila izsledi prenos sredstev od osebe, ki je s prejemnikom plačila sklenila dogovor o dobavi blaga ali opravljanju storitev;

| (c) | znesek prenosa sredstev ne presega 1 000 EUR. |
| --- | --- |

(c)

znesek prenosa sredstev ne presega 1 000 EUR.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „financiranje terorizma“ pomeni financiranje terorizma, kot je opredeljeno v členu 1(5) Direktive (EU) 2015/849; |
| --- | --- |

(1)

„financiranje terorizma“ pomeni financiranje terorizma, kot je opredeljeno v členu 1(5) Direktive (EU) 2015/849;

| (2) | „pranje denarja“ pomeni dejavnosti pranja denarja iz člena 1(3) in (4) Direktive (EU) 2015/849; |
| --- | --- |

(2)

„pranje denarja“ pomeni dejavnosti pranja denarja iz člena 1(3) in (4) Direktive (EU) 2015/849;

| (3) | „plačnik“ pomeni osebo, ki je imetnik plačilnega računa in odobri prenos sredstev s tega plačilnega računa, ali, kadar plačilni račun ne obstaja, ki izda nalog za prenos sredstev; |
| --- | --- |

(3)

„plačnik“ pomeni osebo, ki je imetnik plačilnega računa in odobri prenos sredstev s tega plačilnega računa, ali, kadar plačilni račun ne obstaja, ki izda nalog za prenos sredstev;

| (4) | „prejemnik plačila“ pomeni osebo, ki je predvideni prejemnik prenosa sredstev; |
| --- | --- |

(4)

„prejemnik plačila“ pomeni osebo, ki je predvideni prejemnik prenosa sredstev;

| (5) | „ponudnik plačilnih storitev“ pomeni kategorije ponudnikov plačilnih storitev iz člena 1(1) Direktive (EU) 2015/2366, fizične ali pravne osebe, ki jim je bila odobrena opustitev skladno s členom 32 Direktive, in pravne osebe, ki jim je bila odobrena opustitev skladno s členom 9 Direktive 2009/110/ES, ki ponujajo storitve prenosa sredstev; |
| --- | --- |

(5)

„ponudnik plačilnih storitev“ pomeni kategorije ponudnikov plačilnih storitev iz člena 1(1) Direktive (EU) 2015/2366, fizične ali pravne osebe, ki jim je bila odobrena opustitev skladno s členom 32 Direktive, in pravne osebe, ki jim je bila odobrena opustitev skladno s členom 9 Direktive 2009/110/ES, ki ponujajo storitve prenosa sredstev;

| (6) | „ponudnik posredniških plačilnih storitev“ pomeni ponudnika plačilnih storitev, ki ni ponudnik plačilnih storitev ne plačnika ne prejemnika plačila ter ki prejme in posreduje prenos sredstev v imenu ponudnika plačilnih storitev plačnika ali prejemnika plačila ali drugega ponudnika posredniških plačilnih storitev; |
| --- | --- |

(6)

„ponudnik posredniških plačilnih storitev“ pomeni ponudnika plačilnih storitev, ki ni ponudnik plačilnih storitev ne plačnika ne prejemnika plačila ter ki prejme in posreduje prenos sredstev v imenu ponudnika plačilnih storitev plačnika ali prejemnika plačila ali drugega ponudnika posredniških plačilnih storitev;

| (7) | „plačilni račun“ pomeni plačilni račun, kot je opredeljen v členu 4, točka 12, Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(7)

„plačilni račun“ pomeni plačilni račun, kot je opredeljen v členu 4, točka 12, Direktive (EU) 2015/2366;

| (8) | „sredstva“ pomeni sredstva, kot so opredeljena v členu 4, točka 25, Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(8)

„sredstva“ pomeni sredstva, kot so opredeljena v členu 4, točka 25, Direktive (EU) 2015/2366;

| (9) | „prenos sredstev“ pomeni katero koli transakcijo, vsaj delno izvedeno z elektronskimi sredstvi v imenu plačnika prek ponudnika plačilnih storitev, z namenom dati sredstva na voljo prejemniku plačila prek ponudnika plačilnih storitev, ne glede na to, ali sta plačnik in prejemnik plačila ista oseba ali ne, in ne glede na to, ali je ponudnik plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila isti ali ne, vključno s/z:






  (a) | kreditnim prenosom, kot je opredeljen v členu 4, točka 24, Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- | --- |

(9)

„prenos sredstev“ pomeni katero koli transakcijo, vsaj delno izvedeno z elektronskimi sredstvi v imenu plačnika prek ponudnika plačilnih storitev, z namenom dati sredstva na voljo prejemniku plačila prek ponudnika plačilnih storitev, ne glede na to, ali sta plačnik in prejemnik plačila ista oseba ali ne, in ne glede na to, ali je ponudnik plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila isti ali ne, vključno s/z:

(a)

kreditnim prenosom, kot je opredeljen v členu 4, točka 24, Direktive (EU) 2015/2366;

| (b) | direktno bremenitvijo, kot je opredeljena v členu 4, točka 23, Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(b)

direktno bremenitvijo, kot je opredeljena v členu 4, točka 23, Direktive (EU) 2015/2366;

| (c) | denarnim nakazilom, kot je opredeljeno v členu 4, točka 22, Direktive (EU) 2015/2366, bodisi nacionalnim bodisi čezmejnim; |
| --- | --- |

(c)

denarnim nakazilom, kot je opredeljeno v členu 4, točka 22, Direktive (EU) 2015/2366, bodisi nacionalnim bodisi čezmejnim;

| (d) | prenosom, izvedenim z uporabo plačilne kartice, instrumenta elektronskega denarja, mobilnega telefona ali katere koli druge digitalne naprave ali predplačniške ali naročniške IT naprave s podobnimi značilnostmi; |
| --- | --- |

(d)

prenosom, izvedenim z uporabo plačilne kartice, instrumenta elektronskega denarja, mobilnega telefona ali katere koli druge digitalne naprave ali predplačniške ali naročniške IT naprave s podobnimi značilnostmi;

| (10) | „prenos kriptosredstev“ pomeni katero koli transakcijo, katere namen je premik kriptosredstev z enega naslova razpršene evidence, računa s kriptosredstvi ali druge naprave, ki dopušča hrambo kriptosredstev, na drugo, izvede pa jo vsaj en ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki deluje v imenu bodisi originatorja bodisi upravičenca, ne glede na to, ali sta originator in upravičenec ista oseba ali ne, in ne glede na to, ali je ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja in upravičenca isti ali ne; |
| --- | --- |

(10)

„prenos kriptosredstev“ pomeni katero koli transakcijo, katere namen je premik kriptosredstev z enega naslova razpršene evidence, računa s kriptosredstvi ali druge naprave, ki dopušča hrambo kriptosredstev, na drugo, izvede pa jo vsaj en ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki deluje v imenu bodisi originatorja bodisi upravičenca, ne glede na to, ali sta originator in upravičenec ista oseba ali ne, in ne glede na to, ali je ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja in upravičenca isti ali ne;

| (11) | „paketni prenos sredstev“ pomeni sveženj več posameznih prenosov sredstev ali prenosov kriptosredstev, ki se združijo za namene posredovanja; |
| --- | --- |

(11)

„paketni prenos sredstev“ pomeni sveženj več posameznih prenosov sredstev ali prenosov kriptosredstev, ki se združijo za namene posredovanja;

| (12) | „enolična identifikacijska oznaka transakcije“ pomeni kombinacijo črk, številk ali simbolov, ki jih določi bodisi ponudnik plačilnih storitev v skladu s protokoli plačilnih sistemov in sistemov poravnave ali sistemov sporočanja, ki se uporabljajo za prenos sredstev, bodisi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ter ki omogoča sledljivost transakcije nazaj do plačnika in prejemnika plačila ali sledljivost prenosa kriptosredstev nazaj do originatorja in upravičenca; |
| --- | --- |

(12)

„enolična identifikacijska oznaka transakcije“ pomeni kombinacijo črk, številk ali simbolov, ki jih določi bodisi ponudnik plačilnih storitev v skladu s protokoli plačilnih sistemov in sistemov poravnave ali sistemov sporočanja, ki se uporabljajo za prenos sredstev, bodisi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ter ki omogoča sledljivost transakcije nazaj do plačnika in prejemnika plačila ali sledljivost prenosa kriptosredstev nazaj do originatorja in upravičenca;

| (13) | „prenos kriptosredstev z osebe na osebo“ pomeni prenos kriptosredstev brez sodelovanja katerega koli ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(13)

„prenos kriptosredstev z osebe na osebo“ pomeni prenos kriptosredstev brez sodelovanja katerega koli ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (14) | „kriptosredstvo“ pomeni kriptosredstvo, kot je opredeljeno v členu 3(1), točka 5, Uredbe (EU) 2023/1114, razen kadar spada v kategorije iz člena 2(2), (3) in (4) navedene uredbe ali kako drugače izpolnjuje pogoje za opredelitev kot sredstvo; |
| --- | --- |

(14)

„kriptosredstvo“ pomeni kriptosredstvo, kot je opredeljeno v členu 3(1), točka 5, Uredbe (EU) 2023/1114, razen kadar spada v kategorije iz člena 2(2), (3) in (4) navedene uredbe ali kako drugače izpolnjuje pogoje za opredelitev kot sredstvo;

| (15) | „ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi“ pomeni ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot je opredeljen v členu 3(1), točka 15, Uredbe (EU) 2023/1114, kadar opravlja eno ali več storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v členu 3(1), točka 16, navedene uredbe; |
| --- | --- |

(15)

„ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi“ pomeni ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot je opredeljen v členu 3(1), točka 15, Uredbe (EU) 2023/1114, kadar opravlja eno ali več storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v členu 3(1), točka 16, navedene uredbe;

| (16) | „ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi“ pomeni ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ni ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja ali upravičenca ter ki prejme in posreduje prenos kriptosredstev v imenu ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja ali upravičenca ali drugega ponudnika posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(16)

„ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi“ pomeni ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ni ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja ali upravičenca ter ki prejme in posreduje prenos kriptosredstev v imenu ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja ali upravičenca ali drugega ponudnika posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (17) | „bankomati s kriptosredstvi“ ali „kriptobankomati“ pomeni fizične ali spletne elektronske terminale, ki ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi omogočajo opravljanje zlasti dejavnosti storitev prenosa kriptosredstev, iz člena 3(1), točka 16(j), Uredbe (EU) 2023/1114; |
| --- | --- |

(17)

„bankomati s kriptosredstvi“ ali „kriptobankomati“ pomeni fizične ali spletne elektronske terminale, ki ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi omogočajo opravljanje zlasti dejavnosti storitev prenosa kriptosredstev, iz člena 3(1), točka 16(j), Uredbe (EU) 2023/1114;

| (18) | „naslov razpršene evidence“ pomeni alfanumerično kodo, ki v omrežju, ki uporablja tehnologijo razpršene evidence ali podobno tehnologijo, označuje naslov, prek katerega se kriptosredstva lahko pošiljajo ali prejemajo; |
| --- | --- |

(18)

„naslov razpršene evidence“ pomeni alfanumerično kodo, ki v omrežju, ki uporablja tehnologijo razpršene evidence ali podobno tehnologijo, označuje naslov, prek katerega se kriptosredstva lahko pošiljajo ali prejemajo;

| (19) | „račun s kriptosredstvi“ pomeni račun, ki ga ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi v imenu ene ali več fizičnih ali pravnih oseb in ki se lahko uporablja za izvrševanje prenosov kriptosredstev; |
| --- | --- |

(19)

„račun s kriptosredstvi“ pomeni račun, ki ga ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi v imenu ene ali več fizičnih ali pravnih oseb in ki se lahko uporablja za izvrševanje prenosov kriptosredstev;

| (20) | „naslov brez gostitelja“ pomeni naslov razpršene evidence, ki ni povezan z nobenim od naslednjega:






  (a) | ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi |
| --- | --- | --- |

(20)

„naslov brez gostitelja“ pomeni naslov razpršene evidence, ki ni povezan z nobenim od naslednjega:

(a)

ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi

| (b) | subjektom, ki nima sedeža v Uniji in opravlja storitve, podobne storitvam ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(b)

subjektom, ki nima sedeža v Uniji in opravlja storitve, podobne storitvam ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (21) | „originator“ pomeni osebo, ki ima račun s kriptosredstvi pri ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, naslov razpršene evidence ali napravo, ki dopušča hrambo kriptosredstev, in dovoli prenos kriptosredstev s tega računa, naslova razpršene evidence ali naprave, ali, če tak račun, naslov razpršene evidence ali naprava ne obstaja, oseba, ki naroči ali sproži prenos kriptosredstev; |
| --- | --- |

(21)

„originator“ pomeni osebo, ki ima račun s kriptosredstvi pri ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, naslov razpršene evidence ali napravo, ki dopušča hrambo kriptosredstev, in dovoli prenos kriptosredstev s tega računa, naslova razpršene evidence ali naprave, ali, če tak račun, naslov razpršene evidence ali naprava ne obstaja, oseba, ki naroči ali sproži prenos kriptosredstev;

| (22) | „upravičenec“ pomeni osebo, ki je predvideni prejemnik prenosa kriptosredstev; |
| --- | --- |

(22)

„upravičenec“ pomeni osebo, ki je predvideni prejemnik prenosa kriptosredstev;

| (23) | „identifikator pravnih subjektov“ ali „LEI“ pomeni edinstveno alfanumerično referenčno oznako, ki temelji na standardu ISO 17442 in je dodeljena pravnemu subjektu; |
| --- | --- |

(23)

„identifikator pravnih subjektov“ ali „LEI“ pomeni edinstveno alfanumerično referenčno oznako, ki temelji na standardu ISO 17442 in je dodeljena pravnemu subjektu;

| (24) | „tehnologija razpršene evidence“ pomeni tehnologijo razpršene evidence, kot je opredeljena v členu 3(1), točka 1, Uredbe (EU) 2023/1114. |
| --- | --- |

(24)

„tehnologija razpršene evidence“ pomeni tehnologijo razpršene evidence, kot je opredeljena v členu 3(1), točka 1, Uredbe (EU) 2023/1114.

POGLAVJE II

Obveznosti ponudnikov plačilnih storitev

Oddelek 1

Obveznosti ponudnika plačilnih storitev plačnika

Člen 4

Informacije, ki spremljajo prenose sredstev

1.   Ponudnik plačilnih storitev plačnika zagotovi, da prenose sredstev spremljajo naslednje informacije o plačniku:

| (a) | ime plačnika; |
| --- | --- |

(a)

ime plačnika;

| (b) | številka plačilnega računa plačnika; |
| --- | --- |

(b)

številka plačilnega računa plačnika;

| (c) | naslov plačnika, vključno z državo, številka uradnega osebnega dokumenta ter identifikacijska številka stranke ali pa, namesto tega, datum in kraj rojstva plačnika, in |
| --- | --- |

(c)

naslov plačnika, vključno z državo, številka uradnega osebnega dokumenta ter identifikacijska številka stranke ali pa, namesto tega, datum in kraj rojstva plačnika, in

| (d) | če v ustrezni obliki sporočila o plačilih obstaja potrebno polje za to in če plačnik ta podatek zagotovi svojemu ponudniku plačilnih storitev, trenutni LEI plačnika ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator. |
| --- | --- |

(d)

če v ustrezni obliki sporočila o plačilih obstaja potrebno polje za to in če plačnik ta podatek zagotovi svojemu ponudniku plačilnih storitev, trenutni LEI plačnika ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator.

2.   Ponudnik plačilnih storitev plačnika zagotovi, da prenose sredstev spremljajo naslednje informacije o prejemniku plačila:

| (a) | ime prejemnika plačila; |
| --- | --- |

(a)

ime prejemnika plačila;

| (b) | številka plačilnega računa prejemnika plačila in |
| --- | --- |

(b)

številka plačilnega računa prejemnika plačila in

| (c) | če v ustrezni obliki sporočila o plačilih obstaja potrebno polje za to in če plačnik ta podatek zagotovi svojemu ponudniku plačilnih storitev, trenutni LEI prejemnika plačila ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator. |
| --- | --- |

(c)

če v ustrezni obliki sporočila o plačilih obstaja potrebno polje za to in če plačnik ta podatek zagotovi svojemu ponudniku plačilnih storitev, trenutni LEI prejemnika plačila ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1, točka (b), in odstavka 2, točka (b), v primeru, ko se prenos ne opravi na plačilni račun ali z njega, ponudnik plačilnih storitev plačnika zagotovi, da prenos sredstev spremlja enolična identifikacijska oznaka transakcije namesto številke plačilnega računa.

4.   Pred prenosom sredstev ponudnik plačilnih storitev plačnika preveri točnost informacij iz odstavka 1 in po potrebi odstavka 3 na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih iz zanesljivega in neodvisnega vira.

5.   Šteje se, da je preverjanje iz odstavka 4 tega člena izvedeno, kadar velja eno od naslednjega:

| (a) | identiteta plačnika se preveri v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2015/849 in informacije, pridobljene na podlagi navedenega preverjanja, se hranijo v skladu s členom 40 navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

identiteta plačnika se preveri v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2015/849 in informacije, pridobljene na podlagi navedenega preverjanja, se hranijo v skladu s členom 40 navedene direktive;

| (b) | za plačnika se uporablja člen 14(5) Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(b)

za plačnika se uporablja člen 14(5) Direktive (EU) 2015/849.

6.   Brez poseganja v odstopanja iz členov 5 in 6 ponudnik plačilnih storitev plačnika ne izvrši nobenega prenosa sredstev, preden ne zagotovi popolne skladnosti s tem členom.

Člen 5

Prenosi sredstev znotraj Unije

1.   Z odstopanjem od člena 4(1) in (2), kadar imajo vsi ponudniki plačilnih storitev, ki so vključeni v plačilno verigo, sedež v Uniji, prenose sredstev spremlja vsaj številka plačilnega računa tako plačnika kot prejemnika plačila ali, kadar se uporablja člen 4(3), enolična identifikacijska oznaka transakcije, in sicer brez poseganja v zahteve za informacije iz Uredbe (EU) št. 260/2012, kadar je to ustrezno.

2.   Ne glede na odstavek 1 ponudnik plačilnih storitev plačnika na zahtevo za informacije ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila ali ponudnika posredniških plačilnih storitev, v treh delovnih dneh od prejema navedene zahteve, da na voljo:

| (a) | za prenose sredstev, ki presegajo 1 000 EUR, bodisi da gre za prenose, ki so izvedeni v posamezni transakciji ali v več transakcijah, za katere kaže, da so povezane, informacije o plačniku ali prejemniku plačila v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(a)

za prenose sredstev, ki presegajo 1 000 EUR, bodisi da gre za prenose, ki so izvedeni v posamezni transakciji ali v več transakcijah, za katere kaže, da so povezane, informacije o plačniku ali prejemniku plačila v skladu s členom 4;

| (b) | za prenose sredstev, ki ne presegajo 1 000 EUR in za katere ne kaže, da so povezani z drugimi prenosi sredstev, ki bi skupaj z zadevnim prenosom presegli 1 000 EUR, vsaj:






  (i) | imeni plačnika in prejemnika plačila ter |
| --- | --- | --- |

(b)

za prenose sredstev, ki ne presegajo 1 000 EUR in za katere ne kaže, da so povezani z drugimi prenosi sredstev, ki bi skupaj z zadevnim prenosom presegli 1 000 EUR, vsaj:

(i)

imeni plačnika in prejemnika plačila ter

| (ii) | številki plačilnega računa plačnika in prejemnika plačila ali, kadar se uporablja člen 4(3), enolično identifikacijsko oznako transakcije. |
| --- | --- |

(ii)

številki plačilnega računa plačnika in prejemnika plačila ali, kadar se uporablja člen 4(3), enolično identifikacijsko oznako transakcije.

3.   Z odstopanjem od člena 4(4), v primeru prenosov sredstev iz odstavka 2, točka (b), ponudniku plačilnih storitev plačnika tega člena ni treba preveriti informacij o plačniku, razen če ponudnik plačilnih storitev plačnika:

| (a) | sredstva, ki se prenašajo, prejme v gotovini ali v anonimnem elektronskem denarju ali |
| --- | --- |

(a)

sredstva, ki se prenašajo, prejme v gotovini ali v anonimnem elektronskem denarju ali

| (b) | utemeljeno sumi, da gre za pranje denarja ali financiranje terorizma. |
| --- | --- |

(b)

utemeljeno sumi, da gre za pranje denarja ali financiranje terorizma.

Člen 6

Prenosi sredstev izven Unije

1.   V primeru paketnega prenosa sredstev od posameznega plačnika, kadar imajo ponudniki plačilnih storitev prejemnikov plačil sedež izven Unije, se člen 4(1) ne uporablja za posamezne prenose, združene v paketni prenos sredstev, pod pogojem da paket vsebuje informacije iz člena 4(1), (2) in (3), da so bile te informacije preverjene v skladu s členom 4(4) in (5) in da posamezne prenose spremlja številka plačilnega računa plačnika ali, kadar se uporablja člen 4(3), enolična identifikacijska oznaka transakcije.

2.   Z odstopanjem od člena 4(1) in, kadar je to ustrezno, brez poseganja v informacije, zahtevane v skladu z Uredbo (EU) št. 260/2012 kadar ima ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila sedež izven Unije, se pri prenosih sredstev, ki ne presegajo 1 000 EUR, za katere ne kaže, da so povezani z drugimi prenosi sredstev, ki bi skupaj z zadevnim prenosom presegli 1 000 EUR, navedejo vsaj:

| (a) | imeni plačnika in prejemnika plačila ter |
| --- | --- |

(a)

imeni plačnika in prejemnika plačila ter

| (b) | številki plačilnega računa plačnika in prejemnika plačila ali, kadar se uporablja člen 4(3), enolično identifikacijsko oznako transakcije. |
| --- | --- |

(b)

številki plačilnega računa plačnika in prejemnika plačila ali, kadar se uporablja člen 4(3), enolično identifikacijsko oznako transakcije.

Z odstopanjem od člena 4(4) ponudniku plačilnih storitev plačnika ni treba preveriti informacij o plačniku iz tega odstavka, razen če ponudnik plačilnih storitev plačnika:

| (a) | sredstva, ki se prenašajo, prejme v gotovini ali v anonimnem elektronskem denarju ali |
| --- | --- |

(a)

sredstva, ki se prenašajo, prejme v gotovini ali v anonimnem elektronskem denarju ali

| (b) | utemeljeno sumi, da gre za pranje denarja ali financiranje terorizma. |
| --- | --- |

(b)

utemeljeno sumi, da gre za pranje denarja ali financiranje terorizma.

Oddelek 2

Obveznosti ponudnika plačilnih storitev prejemnika plačila

Člen 7

Odkrivanje manjkajočih informacij o plačniku ali prejemniku plačila

1.   Ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila izvede učinkovite postopke za odkrivanje, ali so bila polja v zvezi z informacijami o plačniku in prejemniku plačila v sistemu sporočil ali v plačilnem sistemu in sistemu poravnave, ki se uporablja za izvršitev prenosa sredstev, izpolnjena z znaki ali vnosi, ki so dopustni v skladu s pravili tega sistema.

2.   Ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila izvede učinkovite postopke, vključno s spremljanjem po prenosih ali med njimi, kadar je to ustrezno, za odkrivanje, ali manjkajo naslednje informacije o plačniku ali prejemniku plačila:

| (a) | za prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika sedež v Uniji, informacije iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

za prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika sedež v Uniji, informacije iz člena 5;

| (b) | za prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika sedež izven Unije, informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), in člena 4(2), točki (a) in (b); |
| --- | --- |

(b)

za prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika sedež izven Unije, informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), in člena 4(2), točki (a) in (b);

| (c) | za paketne prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika sedež izven Unije, informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), in člena 4(2), točki (a) in (b), v zvezi z navedenim paketnim prenosom sredstev. |
| --- | --- |

(c)

za paketne prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika sedež izven Unije, informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), in člena 4(2), točki (a) in (b), v zvezi z navedenim paketnim prenosom sredstev.

3.   V primeru prenosov sredstev, ki presegajo 1 000 EUR, bodisi da gre za prenose, ki so izvedeni v posamezni transakciji ali v več transakcijah, za katere kaže, da so povezane, ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila, preden knjiži v dobro plačilnega računa prejemnika plačila ali da sredstva na voljo prejemniku plačila, preveri točnost informacij o prejemniku plačila iz odstavka 2 tega člena, na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih iz zanesljivega in neodvisnega vira, brez poseganja v zahteve, določene v členih 83 in 84 Direktive (EU) 2015/2366.

4.   V primeru prenosov sredstev, ki ne presegajo 1 000 EUR, za katere ne kaže, da so povezani z drugimi prenosi sredstev, ki bi skupaj z zadevnim prenosom presegli 1 000 EUR, ponudniku plačilnih storitev prejemnika plačila ni treba preveriti točnosti informacij o prejemniku plačila, razen če ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila:

| (a) | izplača sredstva v gotovini ali v anonimnem elektronskem denarju ali |
| --- | --- |

(a)

izplača sredstva v gotovini ali v anonimnem elektronskem denarju ali

| (b) | utemeljeno sumi, da gre za pranje denarja ali financiranje terorizma. |
| --- | --- |

(b)

utemeljeno sumi, da gre za pranje denarja ali financiranje terorizma.

5.   Šteje se, da je preverjanje iz odstavkov 3 in 4 tega člena izvedeno, kadar velja eno od naslednjega:

| (a) | identiteta prejemnika plačila se preveri v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2015/849 in informacije, pridobljene na podlagi navedenega preverjanja, se hranijo v skladu s členom 40 navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

identiteta prejemnika plačila se preveri v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2015/849 in informacije, pridobljene na podlagi navedenega preverjanja, se hranijo v skladu s členom 40 navedene direktive;

| (b) | za prejemnika plačila se uporablja člen 14(5) Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(b)

za prejemnika plačila se uporablja člen 14(5) Direktive (EU) 2015/849.

Člen 8

Prenosi sredstev z manjkajočimi ali nepopolnimi informacijami o plačniku ali prejemniku plačila

1.   Ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila izvede učinkovite postopke, ki temeljijo na tveganju, vključno s postopki, ki temeljijo na upoštevanju tveganja iz člena 13 Direktive (EU) 2015/849, za določanje ali izvršiti, zavrniti ali ustaviti prenos sredstev, za katerega ni popolnih zahtevanih informacij o plačniku in prejemniku plačila, ter za ustrezno nadaljnje ukrepanje.

Kadar ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila ob prejetju prenosa sredstev ugotovi, da informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), člena 4(2), točki (a) in (b), člena 5(1) ali člena 6 manjkajo ali so nepopolne ali niso bile izpolnjene z znaki ali vnosi, ki so dopustni v skladu s pravili sistema sporočil ali plačilnega sistema in sistema poravnave iz člena 7(1), ob upoštevanju tveganja:

| (a) | zavrne prenos ali |
| --- | --- |

(a)

zavrne prenos ali

| (b) | zahteva zahtevane informacije o plačniku in prejemniku plačila, preden sredstva knjiži v dobro na plačilni račun prejemnika plačila ali da sredstva na voljo prejemniku plačila ali po tem. |
| --- | --- |

(b)

zahteva zahtevane informacije o plačniku in prejemniku plačila, preden sredstva knjiži v dobro na plačilni račun prejemnika plačila ali da sredstva na voljo prejemniku plačila ali po tem.

2.   Kadar ponudnik plačilnih storitev večkrat ne zagotovi zahtevanih informacij o plačniku ali prejemniku plačila, ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila:

| (a) | sprejme ukrepe, ki lahko najprej vključujejo izdajo opozoril in določitev rokov, preden preide na zavrnitev, omejitev ali prekinitev v skladu s točko (b), če zahtevane informacije še vedno niso zagotovljene, ali |
| --- | --- |

(a)

sprejme ukrepe, ki lahko najprej vključujejo izdajo opozoril in določitev rokov, preden preide na zavrnitev, omejitev ali prekinitev v skladu s točko (b), če zahtevane informacije še vedno niso zagotovljene, ali

| (b) | neposredno zavrne vse prihodnje prenose sredstev tega ponudnika plačilnih storitev, ali omeji ali prekine svoj poslovni odnos s tem ponudnikom plačilnih storitev. |
| --- | --- |

(b)

neposredno zavrne vse prihodnje prenose sredstev tega ponudnika plačilnih storitev, ali omeji ali prekine svoj poslovni odnos s tem ponudnikom plačilnih storitev.

Ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila o tej nezagotovitvi in sprejetih ukrepih poroča pristojnemu organu, odgovornemu za spremljanje izpolnjevanja določb o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma.

Člen 9

Ocena in poročanje

Ponudnik plačilnih storitev prejemnika plačila upošteva manjkajoče ali nepopolne informacije o plačniku ali prejemniku plačila kot dejavnik, ko ocenjuje, ali je prenos sredstev ali katera koli povezana transakcija sumljiva in ali je treba o tem poročati finančni obveščevalni enoti (FIU) v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

Oddelek 3

Obveznosti ponudnikov posredniških plačilnih storitev

Člen 10

Ohranjanje informacij o plačniku in prejemniku plačila, ki spremljajo prenos

Ponudniki posredniških plačilnih storitev zagotovijo, da se vse prejete informacije o plačniku in prejemniku plačila, ki spremljajo prenos sredstev, ohranijo skupaj s prenosom.

Člen 11

Odkrivanje manjkajočih informacij o plačniku ali prejemniku plačila

1.   Ponudnik posredniških plačilnih storitev izvede učinkovite postopke za odkrivanje, ali so bila polja v zvezi z informacijami o plačniku in prejemniku plačila v sistemu sporočil ali v plačilnem sistemu in sistemu poravnave, ki se uporablja za izvršitev prenosa sredstev, izpolnjena z znaki ali vnosi, ki so dopustni v skladu s pravili tega sistema.

2.   Ponudnik posredniških plačilnih storitev izvede učinkovite postopke, vključno s spremljanjem po prenosih ali med njimi, kadar je to ustrezno, za odkrivanje, ali manjkajo naslednje informacije o plačniku ali prejemniku plačila:

| (a) | za prenose sredstev, kadar imajo ponudniki plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila sedež v Uniji, informacije iz člena 5; |
| --- | --- |

(a)

za prenose sredstev, kadar imajo ponudniki plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila sedež v Uniji, informacije iz člena 5;

| (b) | za prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika ali prejemnika plačila sedež izven Unije, informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), in člena 4(2), točki (a) in (b); |
| --- | --- |

(b)

za prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika ali prejemnika plačila sedež izven Unije, informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), in člena 4(2), točki (a) in (b);

| (c) | za paketne prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika ali prejemnika plačila sedež izven Unije, informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), in člena 4(2), točki (a) in (b), v zvezi z navedenim paketnim prenosom sredstev. |
| --- | --- |

(c)

za paketne prenose sredstev, kadar ima ponudnik plačilnih storitev plačnika ali prejemnika plačila sedež izven Unije, informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), in člena 4(2), točki (a) in (b), v zvezi z navedenim paketnim prenosom sredstev.

Člen 12

Prenosi sredstev z manjkajočimi informacijami o plačniku ali prejemniku plačila

1.   Ponudnik posredniških plačilnih storitev vzpostavi učinkovite postopke, ki temeljijo na tveganju, za določanje ali izvršiti, zavrniti ali ustaviti prenos sredstev, za katerega ni popolnih zahtevanih informacij o plačniku in prejemniku plačila, ter za ustrezno nadaljnje ukrepanje.

Kadar ponudnik posredniških plačilnih storitev ob prejetju prenosa sredstev ugotovi, da informacije iz člena 4(1), točke (a), (b) in (c), člena 4(2), točki (a) in (b), člena 5(1) ali člena 6 manjkajo ali niso bile izpolnjene z znaki ali vnosi, ki so dopustni v skladu s pravili sistema sporočil ali plačilnega sistema in sistema poravnave iz člena 7(1), ta ponudnik posredniških plačilnih storitev na podlagi upoštevanja tveganja:

| (a) | zavrne prenos ali |
| --- | --- |

(a)

zavrne prenos ali

| (b) | zahteva zahtevane informacije o plačniku in prejemniku plačila, pred ali po prenosu sredstev. |
| --- | --- |

(b)

zahteva zahtevane informacije o plačniku in prejemniku plačila, pred ali po prenosu sredstev.

2.   Kadar ponudnik plačilnih storitev večkrat ne zagotovi zahtevanih informacij o plačniku ali prejemniku plačila, ponudnik posredniških plačilnih storitev:

| (a) | sprejme ukrepe, ki lahko najprej vključujejo izdajo opozoril in določitev rokov, preden preide na zavrnitev, omejitev ali prekinitev v skladu s točko (b), če zahtevane informacije še vedno niso zagotovljene, ali |
| --- | --- |

(a)

sprejme ukrepe, ki lahko najprej vključujejo izdajo opozoril in določitev rokov, preden preide na zavrnitev, omejitev ali prekinitev v skladu s točko (b), če zahtevane informacije še vedno niso zagotovljene, ali

| (b) | neposredno zavrne vse prihodnje prenose sredstev tega ponudnika plačilnih storitev, ali omeji ali prekine svoj poslovni odnos s tem ponudnikom plačilnih storitev. |
| --- | --- |

(b)

neposredno zavrne vse prihodnje prenose sredstev tega ponudnika plačilnih storitev, ali omeji ali prekine svoj poslovni odnos s tem ponudnikom plačilnih storitev.

Ponudnik posredniških plačilnih storitev o tej nezagotovitvi zahtevanih informacij in o sprejetih ukrepih poroča pristojnemu organu, odgovornemu za spremljanje izpolnjevanja določb o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma.

Člen 13

Ocena in poročanje

Ponudnik posredniških plačilnih storitev upošteva manjkajoče informacije o plačniku ali prejemniku plačila kot dejavnik, ko ocenjuje, ali je prenos sredstev ali katera koli povezana transakcija sumljiva in ali je treba o tem poročati FIU v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

POGLAVJE III

Obveznosti ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi

Oddelek 1

Obveznosti ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja

Člen 14

Informacije, ki spremljajo prenose kriptosredstev

1.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja zagotovi, da prenose kriptosredstev spremljajo naslednje informacije o originatorju:

| (a) | ime originatorja; |
| --- | --- |

(a)

ime originatorja;

| (b) | naslov razpršene evidence originatorja, kadar se prenos kriptosredstev zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, in številka računa s kriptosredstvi originatorja, kadar tak račun obstaja in se uporablja za obdelavo transakcije; |
| --- | --- |

(b)

naslov razpršene evidence originatorja, kadar se prenos kriptosredstev zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, in številka računa s kriptosredstvi originatorja, kadar tak račun obstaja in se uporablja za obdelavo transakcije;

| (c) | številka računa s kriptosredstvi originatorja, kadar se prenos kriptosredstev ne zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije; |
| --- | --- |

(c)

številka računa s kriptosredstvi originatorja, kadar se prenos kriptosredstev ne zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije;

| (d) | naslov originatorja, vključno z državo, številka uradnega osebnega dokumenta ter identifikacijska številka stranke ali pa, namesto tega, datum in kraj rojstva originatorja, in |
| --- | --- |

(d)

naslov originatorja, vključno z državo, številka uradnega osebnega dokumenta ter identifikacijska številka stranke ali pa, namesto tega, datum in kraj rojstva originatorja, in

| (e) | če v ustrezni obliki sporočila obstaja potrebno polje za to in če originator ta podatek zagotovi svojemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, trenutni LEI originatorja ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator originatorja. |
| --- | --- |

(e)

če v ustrezni obliki sporočila obstaja potrebno polje za to in če originator ta podatek zagotovi svojemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, trenutni LEI originatorja ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator originatorja.

2.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja zagotovi, da prenose kriptosredstev spremljajo naslednje informacije o upravičencu:

| (a) | ime upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

ime upravičenca;

| (b) | naslov razpršene evidence upravičenca, kadar se prenos kriptosredstev zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, in številka računa s kriptosredstvi upravičenca, kadar tak račun obstaja in se uporablja za obdelavo transakcije; |
| --- | --- |

(b)

naslov razpršene evidence upravičenca, kadar se prenos kriptosredstev zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, in številka računa s kriptosredstvi upravičenca, kadar tak račun obstaja in se uporablja za obdelavo transakcije;

| (c) | številka računa s kriptosredstvi originatorja, kadar se prenos kriptosredstev ne zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, in |
| --- | --- |

(c)

številka računa s kriptosredstvi originatorja, kadar se prenos kriptosredstev ne zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, in

| (d) | če v ustrezni obliki sporočila obstaja potrebno polje za to in če originator ta podatek zagotovi svojemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, trenutni LEI originatorja ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator upravičenca. |
| --- | --- |

(d)

če v ustrezni obliki sporočila obstaja potrebno polje za to in če originator ta podatek zagotovi svojemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, trenutni LEI originatorja ali, če tega ni, kateri koli drug razpoložljiv enakovreden uradni identifikator upravičenca.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1, točka (c), in odstavka 2, točka (c), v primeru, ko se prenos kriptosredstev ne zabeleži v omrežju z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije in se ne izvede na račun s kriptosredstvi ali z njega, ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja zagotovi, da prenos kriptosredstev spremlja enolična identifikacijska oznaka transakcije.

4.   Informacije iz odstavkov 1 in 2 se predložijo pred ali hkrati oziroma sočasno s prenosom kriptosredstev, na varen način in v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

Za informacije iz odstavkov 1 in 2 ni potrebno, da se neposredno priložijo prenosu kriptosredstev ali jih vanj vključijo.

5.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja v primeru prenosa kriptosredstev, ki se izvede na naslov brez gostitelja, pridobi in hrani informacije iz odstavkov 1 in 2 ter zagotovi, da je prenos kriptosredstev mogoče individualno identificirati.

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja v primeru prenosa, katerega znesek presega 1 000 EUR, na naslov brez gostitelja brez poseganja v posebne ukrepe za blažitev tveganj, sprejete v skladu s členom 19b Direktive (EU) 2015/849, sprejme ustrezne ukrepe za oceno, ali ima originator zadevni naslov v lasti ali pod nadzorom.

6.   Pred prenosom kriptosredstev ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja preveri točnost informacij iz odstavka 1 na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih iz zanesljivega in neodvisnega vira.

7.   Šteje se, da je preverjanje iz odstavka 6 tega člena izvedeno, kadar velja eno od naslednjega:

| (a) | identiteta originatorja se preveri v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2015/849 in informacije, pridobljene na podlagi navedenega preverjanja, se hranijo v skladu s členom 40 navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

identiteta originatorja se preveri v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2015/849 in informacije, pridobljene na podlagi navedenega preverjanja, se hranijo v skladu s členom 40 navedene direktive;

| (b) | za originatorja se uporablja člen 14(5) Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(b)

za originatorja se uporablja člen 14(5) Direktive (EU) 2015/849.

8.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja ne omogoči začetka kakršnega koli prenosa kriptosredstev oziroma ga ne izvrši, preden ne zagotovi popolne skladnosti s tem členom.

Člen 15

Paketni prenosi kriptosredstev

V primeru paketnega prenosa kriptosredstev od posameznega originatorja se člen 14(1) ne uporablja za posamezne prenose, združene v paketni prenos kriptosredstev, pod pogojem da paket vsebuje informacije iz člena 14(1), (2) in (3), da so bile te informacije preverjene v skladu s členom 14(6) in (7) in da posamezne prenose spremlja naslov razpršene evidence originatorja, kadar se uporablja člen 14(2), točka (b), številka računa s kriptosredstvi originatorja, kadar se uporablja člen 14(2), točka (c), oziroma enolična identifikacijska oznaka transakcije, kadar se uporablja člen 14(3).

Oddelek 2

Obveznosti ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca

Člen 16

Odkrivanje manjkajočih informacij o originatorju ali upravičencu

1.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca izvede učinkovite postopke, vključno s spremljanjem po prenosih ali med njimi, kadar je to ustrezno, za odkrivanje, ali so informacije iz člena 14(1) in (2) o originatorju in upravičencu vključene v prenos oziroma paketni prenos kriptosredstev ali se pošljejo naknadno.

2.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca v primeru prenosa kriptosredstev, ki se izvede z naslova brez gostitelja, pridobi in hrani informacije iz člena 14(1) in (2) ter zagotovi, da je prenos kriptosredstev mogoče individualno identificirati.

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca v primeru prenosa, katerega znesek presega 1 000 EUR, z naslova brez gostitelja brez poseganja v posebne ukrepe za blažitev tveganj, sprejete v skladu s členom 19b Direktive (EU) 2015/849, sprejme ustrezne ukrepe za oceno, ali ima originator navedeni naslov v lasti ali pod nadzorom.

3.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca, preden da kriptosredstva na voljo upravičencu, na podlagi dokumentov, podatkov ali informacij, pridobljenih iz zanesljivega in neodvisnega vira, preveri točnost informacij iz člena 14(2).

4.   Šteje se, da je preverjanje iz odstavkov 2 in 3 tega člena izvedeno, kadar velja eno od naslednjega:

| (a) | identiteta upravičenca se preveri v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2015/849 in informacije, pridobljene na podlagi navedenega preverjanja, se hranijo v skladu s členom 40 navedene direktive; |
| --- | --- |

(a)

identiteta upravičenca se preveri v skladu s členom 13 Direktive (EU) 2015/849 in informacije, pridobljene na podlagi navedenega preverjanja, se hranijo v skladu s členom 40 navedene direktive;

| (b) | za originatorja se uporablja člen 14(5) Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(b)

za originatorja se uporablja člen 14(5) Direktive (EU) 2015/849.

Člen 17

Prenosi kriptosredstev z manjkajočimi ali nepopolnimi informacijami o originatorju ali upravičencu

1.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca izvede učinkovite postopke, ki temeljijo na tveganju, vključno s postopki, ki temeljijo na upoštevanju tveganja iz člena 13 Direktive (EU) 2015/849, za določanje ali izvršiti, zavrniti, vrniti ali ustaviti prenos kriptosredstev, za katerega ni popolnih zahtevanih informacij o originatorju in upravičencu, ter za ustrezno nadaljnje ukrepanje.

Kadar ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca ugotovi, da informacije iz člena 14(1) ali (2) ali člena 15 manjkajo ali so nepopolne, ta ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ob upoštevanju tveganja in brez nepotrebnega odlašanja:

| (a) | zavrne prenos ali prenesena kriptosredstva vrne na račun s kriptosredstvi originatorja ali |
| --- | --- |

(a)

zavrne prenos ali prenesena kriptosredstva vrne na račun s kriptosredstvi originatorja ali

| (b) | zahteva zahtevane informacije o originatorju in upravičencu, preden da kriptosredstva na voljo upravičencu. |
| --- | --- |

(b)

zahteva zahtevane informacije o originatorju in upravičencu, preden da kriptosredstva na voljo upravičencu.

2.   Kadar ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi večkrat ne zagotovi zahtevanih informacij o originatorju ali upravičencu, ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca:

| (a) | sprejme ukrepe, ki lahko najprej vključujejo izdajo opozoril in določitev rokov, preden preide na zavrnitev, omejitev ali prekinitev v skladu s točko (b), če zahtevane informacije še vedno niso zagotovljene, ali |
| --- | --- |

(a)

sprejme ukrepe, ki lahko najprej vključujejo izdajo opozoril in določitev rokov, preden preide na zavrnitev, omejitev ali prekinitev v skladu s točko (b), če zahtevane informacije še vedno niso zagotovljene, ali

| (b) | neposredno zavrne vse prihodnje prenose kriptosredstev na račun ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali z njega ali omeji ali prekine svoj poslovni odnos s tem ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(b)

neposredno zavrne vse prihodnje prenose kriptosredstev na račun ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali z njega ali omeji ali prekine svoj poslovni odnos s tem ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi.

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca o tej nezagotovitvi in sprejetih ukrepih poroča pristojnemu organu, odgovornemu za spremljanje izpolnjevanja določb o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma.

Člen 18

Ocena in poročanje

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi upravičenca upošteva manjkajoče ali nepopolne informacije o originatorju ali upravičencu kot dejavnik, ko ocenjuje, ali je prenos kriptosredstev ali katera koli povezana transakcija sumljiva in ali je treba o tem poročati FIU v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

Oddelek 3

Obveznosti ponudnikov posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi

Člen 19

Ohranjanje informacij o originatorju in upravičencu, ki spremljajo prenos

Ponudniki posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi zagotovijo, da se vse prejete informacije o originatorju in upravičencu, ki spremljajo prenos kriptosredstev, posredujejo skupaj s prenosom ter da se evidence o teh informacijah ohranijo in na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom.

Člen 20

Odkrivanje manjkajočih informacij o originatorju ali upravičencu

Ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi izvede učinkovite postopke, vključno s spremljanjem po prenosih ali med njimi, kadar je to ustrezno, za odkrivanje, ali so bile informacije o originatorju ali upravičencu iz člena 14(1), točke (a), (b) in (c), in člena 14(2), točke (a), (b) in (c), predložene predhodno ali hkrati oziroma sočasno s prenosom ali paketnim prenosom kriptosredstev, tudi kadar se prenos izvede na naslov brez gostitelja ali z njega.

Člen 21

Prenosi kriptosredstev z manjkajočimi informacijami o originatorju ali upravičencu

1.   Ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavi učinkovite postopke, ki temeljijo na tveganju, vključno s postopki z upoštevanjem tveganja iz člena 13 Direktive (EU) 2015/849, za določanje ali izvršiti, zavrniti, vrniti ali ustaviti prenos kriptosredstev, za katerega ni zahtevanih informacij o originatorju in upravičencu, ter za ustrezno nadaljnje ukrepanje.

Kadar ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi ob prejetju prenosa sredstev ugotovi, da informacije iz člena 14(1), točke (a), (b) in (c), in člena 14(2), točke (a), (b) in (c), ali člena 15(1) manjkajo ali so nepopolne, ta ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi na podlagi upoštevanja tveganja in brez nepotrebnega odlašanja:

| (a) | zavrne prenos ali vrne prenesena kriptosredstva ali |
| --- | --- |

(a)

zavrne prenos ali vrne prenesena kriptosredstva ali

| (b) | zahteva zahtevane informacije o originatorju in upravičencu pred prenosom kriptosredstev. |
| --- | --- |

(b)

zahteva zahtevane informacije o originatorju in upravičencu pred prenosom kriptosredstev.

2.   Kadar ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi večkrat ne zagotovi zahtevanih informacij o originatorju ali upravičencu, ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi:

| (a) | sprejme ukrepe, ki lahko najprej vključujejo izdajo opozoril in določitev rokov, preden preide na zavrnitev, omejitev ali prekinitev v skladu s točko (b), če zahtevane informacije še vedno niso zagotovljene, ali |
| --- | --- |

(a)

sprejme ukrepe, ki lahko najprej vključujejo izdajo opozoril in določitev rokov, preden preide na zavrnitev, omejitev ali prekinitev v skladu s točko (b), če zahtevane informacije še vedno niso zagotovljene, ali

| (b) | neposredno zavrne vse prihodnje prenose kriptosredstev na račun ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali z njega ali omeji ali prekine svoj poslovni odnos s tem ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(b)

neposredno zavrne vse prihodnje prenose kriptosredstev na račun ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali z njega ali omeji ali prekine svoj poslovni odnos s tem ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi.

Ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi o tej nezagotovitvi zahtevanih informacij in o sprejetih ukrepih poroča pristojnemu organu, odgovornemu za spremljanje izpolnjevanja določb o boju proti pranju denarja in financiranju terorizma.

Člen 22

Ocena in poročanje

Ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi upošteva manjkajoče informacije o plačniku ali prejemniku plačila kot dejavnik, ko ocenjuje, ali je prenos kriptosredstev ali katera koli povezana transakcija sumljiva in ali je treba o tem poročati FIU v skladu z Direktivo (EU) 2015/849.

POGLAVJE IV

Skupni ukrepi, ki jih uporabljajo ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi

Člen 23

Notranje politike, postopki in kontrole za zagotovitev izvajanja omejevalnih ukrepov

Ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi imajo vzpostavljene notranje politike, postopke in kontrole za zagotovitev izvajanja Unijinih in nacionalnih omejevalnih ukrepov med prenašanjem sredstev in kriptosredstev na podlagi te uredbe.

Evropski bančni organ (EBA) do 30. decembra 2024 izda smernice, v katerih določi ukrepe iz tega člena.

POGLAVJE V

Informacije, varstvo podatkov in hranjenje evidenc

Člen 24

Zagotavljanje informacij

Ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi v celoti in brez odlašanja, tudi prek osrednje kontaktne točke v skladu s členom 45(9) Direktive (EU) 2015/849, kadar je bila taka kontaktna točka imenovana, in v skladu s postopkovnimi zahtevami, določenimi v nacionalnem pravu države članice, v kateri imajo sedež ali statutarni sedež, kot je ustrezno, odgovorijo na poizvedbe izključno od organov, odgovornih za preprečevanje in boj proti pranju denarja ali financiranju terorizma zadevne države članice v zvezi z informacijami, ki se zahtevajo na podlagi te uredbe.

Člen 25

Varstvo podatkov

1.   Obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe ureja Uredba (EU) 2016/679. Osebne podatke, ki jih na podlagi te uredbe obdela Komisija ali EBA, ureja Uredba (EU) 2018/1725.

2.   Osebne podatke ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi na podlagi te uredbe obdelujejo le za namene preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma in se jih ne obdeluje dodatno na način, ki je nezdružljiv s temi nameni. Obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe v komercialne namene je prepovedana.

3.   Ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi novim strankam zagotovijo informacije, zahtevane na podlagi člena 13 Uredbe (EU) 2016/679, in sicer pred sklenitvijo poslovnega odnosa ali izvedbo občasne transakcije. Te informacije se zagotovijo v jedrnati, pregledni, razumljivi in lahko dostopni obliki v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2016/679 ter zlasti zajemajo splošno obvestilo, ki zadeva pravne obveznosti ponudnikov plačilnih storitev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi na podlagi te uredbe, kadar se osebne podatke obdeluje za namene preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma.

4.   Ponudniki plačilnih storitev in storitev v zvezi s kriptosredstvi vedno zagotovijo, da se posredovanje vseh osebnih podatkov o strankah, ki sodelujejo pri prenosu sredstev ali prenosu kriptosredstev, izvede v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

Evropski odbor za varstvo podatkov po posvetu z EBA izda smernice o praktičnem izpolnjevanju zahtev za varstvo podatkov za prenose osebnih podatkov v tretje države pri prenosih kriptosredstev. EBA izda smernice o ustreznih postopkih za določanje, ali izvršiti, zavrniti, vrniti ali ustaviti prenos kriptosredstev v primerih, v katerih ni mogoče zagotoviti izpolnjevanja zahtev za varstvo podatkov za prenos osebnih podatkov v tretje države.

Člen 26

Hranjenje evidenc

1.   Informacije o plačniku in prejemniku plačila ali o originatorju in upravičencu se ne hranijo dlje, kot je nujno potrebno. Ponudniki plačilnih storitev plačnika in prejemnika plačila hranijo evidence informacij iz členov 4 do 7, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi originatorja in upravičenca pa evidence informacij iz členov 14 do 16, za obdobje pet let.

2.   Po preteku obdobja hranjenja iz odstavka 1 ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi zagotovijo, da se osebni podatki izbrišejo, razen če je drugače določeno z nacionalnim pravom, ki določi okoliščine, v katerih lahko ponudniki plačilnih storitev in storitev v zvezi s kriptosredstvi hranijo oziroma še naprej hranijo take podatke. Države članice lahko dovolijo ali zahtevajo nadaljnjo hrambo šele po tem, ko so izvedle podrobno oceno potrebnosti in sorazmernosti take nadaljnje hrambe, in kadar menijo, da je upravičena, kot potrebna za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje pranja denarja ali financiranja terorizma. To obdobje nadaljnje hrambe ne presega petih let.

3.   Kadar na dan 25. junija 2015 v državi članici tečejo pravni postopki v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, preiskovanjem ali preganjanjem domnevnega pranja denarja ali financiranja terorizma, ponudnik plačilnih storitev pa ima informacije ali dokumente v zvezi z navedenimi tekočimi postopki, lahko ponudnik plačilnih storitev te informacije ali dokumente hrani v skladu z nacionalnim pravom za obdobje petih let od 25. junija 2015. Države članice lahko brez poseganja v nacionalno kazensko pravo o dokazih, ki se uporabljajo v tekočih kazenskih preiskavah in pravnih postopkih, dovolijo ali zahtevajo hrambo takšnih informacij ali dokumentov za nadaljnje obdobje petih let, kadar je bila ugotovljena potrebnost in sorazmernost take nadaljnje hrambe zaradi preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali preganjanja domnevnega pranja denarja ali financiranja terorizma.

Člen 27

Sodelovanje med pristojnimi organi

Za izmenjavo informacij med pristojnimi organi in ustreznimi organi tretjih držav na podlagi te uredbe velja Direktiva (EU) 2015/849.

POGLAVJE VI

Sankcije in spremljanje

Člen 28

Upravne sankcije in ukrepi

1.   Brez poseganja v pravico, da predpišejo in izrečejo kazenske sankcije, države članice določijo pravila o upravnih sankcijah in ukrepih, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, ter sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Sankcije in ukrepi, ki se predpišejo, so učinkoviti, sorazmerni in odvračilni ter so skladni s tistimi, ki so določeni v skladu s poglavjem VI, oddelek 4, Direktive (EU) 2015/849.

Države članice se lahko odločijo, da ne bodo določile pravil o upravnih sankcijah ali ukrepih za kršitev določb te uredbe, za katere se v njihovem nacionalnem pravu uporabljajo kazenske sankcije. V tem primeru države članice Komisiji sporočijo ustrezne določbe kazenskega prava.

2.   Kadar obveznosti veljajo za ponudnike plačilnih storitev in ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, države članice zagotovijo, da se v primeru kršitev določb te uredbe lahko sankcije ali ukrepi, ob upoštevanju nacionalnega prava, uporabijo za člane upravljalnega organa ustreznega ponudnika storitev in katere koli druge fizične osebe, ki je na podlagi nacionalnega prava odgovorna za kršitev.

3.   Države članice Komisijo in stalni notranji odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima iz člena 9a(7) Uredbe (EU) št. 1093/2010 uradno obvestijo o pravilih iz odstavka 1. Države članice Komisijo in navedeni stalni notranji odbor brez nepotrebnega odlašanja uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah pravil.

4.   V skladu s členom 58(4) Direktive (EU) 2015/849 imajo pristojni organi vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, ki so potrebna za opravljanje njihovih funkcij. Pri izvajanju svojih pooblastil za izrek upravnih sankcij in ukrepov med seboj tesno sodelujejo, da bi zagotovili, da se s temi upravnimi sankcijami ali ukrepi dosežejo želeni rezultati, in usklajujejo svoje ukrepanje pri reševanju čezmejnih primerov.

5.   Države članice zagotovijo, da lahko pravne osebe odgovarjajo za kršitve iz člena 29, ki jih je v njihovo korist bodisi individualno bodisi kot član organa te pravne osebe storila katera koli oseba na vodilnem položaju znotraj pravne osebe, in sicer na podlagi česar koli od naslednjega:

| (a) | pooblastila za zastopanje pravne osebe; |
| --- | --- |

(a)

pooblastila za zastopanje pravne osebe;

| (b) | pristojnosti za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe; |
| --- | --- |

(b)

pristojnosti za sprejemanje odločitev v imenu pravne osebe;

| (c) | pristojnosti za opravljanje nadzora znotraj pravne osebe. |
| --- | --- |

(c)

pristojnosti za opravljanje nadzora znotraj pravne osebe.

6.   Države članice prav tako zagotovijo, da lahko pravne osebe odgovarjajo, kadar je bilo zaradi pomanjkljivega nadzora ali kontrole s strani osebe iz odstavka 5 tega člena mogoče, da je oseba, podrejena pravni osebi, storila eno izmed kršitev iz člena 29 v korist te pravne osebe.

7.   Pristojni organi svoja pooblastila za izrek upravnih sankcij in ukrepov v skladu s to uredbo izvajajo na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi;

| (c) | pod njihovo odgovornostjo s prenosom pooblastil na take druge organe; |
| --- | --- |

(c)

pod njihovo odgovornostjo s prenosom pooblastil na take druge organe;

| (d) | z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih. |
| --- | --- |

(d)

z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodnih organih.

Pristojni organi pri izvajanju svojih pooblastil za izrek upravnih sankcij in ukrepov med seboj tesno sodelujejo, da bi zagotovili, da se s temi upravnimi sankcijami ali ukrepi dosežejo želeni rezultati, in usklajujejo svoje ukrepanje pri reševanju čezmejnih primerov.

Člen 29

Posebne določbe

Države članice zagotovijo, da njihove upravne sankcije in ukrepi vključujejo vsaj tiste, ki so določeni v členu 59(2) in (3) Direktive (EU) 2015/849, v primeru naslednjih kršitev te uredbe:

| (a) | ponudnik plačilnih storitev prenosu sredstev večkrat ne priloži ali sistematično ne prilaga zahtevanih informacij o plačniku ali prejemniku plačila, s čimer krši člen 4, 5 ali 6, oziroma ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi prenosu kriptosredstev večkrat ne priloži ali sistematično ne prilaga zahtevanih informacij o originatorju in upravičencu, s čimer krši člen 14 ali 15; |
| --- | --- |

(a)

ponudnik plačilnih storitev prenosu sredstev večkrat ne priloži ali sistematično ne prilaga zahtevanih informacij o plačniku ali prejemniku plačila, s čimer krši člen 4, 5 ali 6, oziroma ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi prenosu kriptosredstev večkrat ne priloži ali sistematično ne prilaga zahtevanih informacij o originatorju in upravičencu, s čimer krši člen 14 ali 15;

| (b) | ponudnik plačilnih storitev ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi večkrat ne shrani ali sistematično ne hrani evidenc, s čimer krši oziroma huje krši člen 26; |
| --- | --- |

(b)

ponudnik plačilnih storitev ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi večkrat ne shrani ali sistematično ne hrani evidenc, s čimer krši oziroma huje krši člen 26;

| (c) | ponudnik plačilnih storitev ne izvede učinkovitih postopkov, ki temeljijo na tveganju, s čimer krši člen 8 ali 12, oziroma ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izvede učinkovitih postopkov, ki temeljijo na tveganju, s čimer krši člen 17; |
| --- | --- |

(c)

ponudnik plačilnih storitev ne izvede učinkovitih postopkov, ki temeljijo na tveganju, s čimer krši člen 8 ali 12, oziroma ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izvede učinkovitih postopkov, ki temeljijo na tveganju, s čimer krši člen 17;

| (d) | ponudnik posredniških plačilnih storitev resno krši izpolnjevanje člena 11 ali 12 oziroma ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi krši izpolnjevanje člena 19, 20 ali 21. |
| --- | --- |

(d)

ponudnik posredniških plačilnih storitev resno krši izpolnjevanje člena 11 ali 12 oziroma ponudnik posredniških storitev v zvezi s kriptosredstvi krši izpolnjevanje člena 19, 20 ali 21.

Člen 30

Objava sankcij in ukrepov

V skladu s členom 60(1), (2) in (3) Direktive (EU) 2015/849 pristojni organi, če je to potrebno in sorazmerno na podlagi ocene posameznega primera, nemudoma objavijo upravne sankcije in ukrepe, izrečene v primerih iz členov 28 in 29 te uredbe, skupaj z informacijami o vrsti in naravi kršitve ter identiteto oseb, ki so odgovorne za kršitev.

Člen 31

Izvajanje sankcij in ukrepov s strani pristojnih organov

1.   Pri določanju vrste upravnih sankcij ali ukrepov in višine upravnih denarnih sankcij pristojni organi upoštevajo vse relevantne okoliščine, vključno z okoliščinami, navedenimi v členu 60(4) Direktive (EU) 2015/849.

2.   Glede administrativnih sankcij in ukrepov, izrečenih v skladu s to uredbo, se uporablja člen 62 Direktive (EU) 2015/849.

Člen 32

Poročanje o kršitvah

1.   Države članice vzpostavijo učinkovite mehanizme za spodbujanje poročanja o kršitvah te uredbe pristojnim organom.

Ti mehanizmi vključujejo vsaj tiste iz člena 61(2) Direktive (EU) 2015/849.

2.   Ponudniki plačilnih storitev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi v sodelovanju s pristojnimi organi vzpostavijo ustrezne notranje postopke, v okviru katerih lahko njihovi zaposleni ali osebe v primerljivem položaju sorazmerno z vrsto in velikostjo zadevnega ponudnika plačilnih storitev ali ponudnika storitev v zvezi s kritposredstvi prek varnega, neodvisnega, posebnega in anonimnega kanala interno poročajo o kršitvah.

Člen 33

Spremljanje

1.   Države članice zahtevajo, da pristojni organi učinkovito spremljajo in sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti s to uredbo, ter z učinkovitimi mehanizmi spodbujajo poročanje o kršitvah določb te uredbe pristojnim organom.

2.   Komisija do 31. decembra 2026, nato pa vsaka tri leta, Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi poglavja VI s posebnim poudarkom na čezmejnih primerih.

POGLAVJE VII

Izvedbena pooblastila

Člen 34

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VIII

Odstopanja

Člen 35

Sporazumi z državami in ozemlji, ki niso sestavni del ozemlja Unije

1.   Komisija lahko pooblasti katero koli državo članico, da sklene sporazum s tretjo državo ali z ozemljem zunaj ozemeljske veljavnosti Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) iz člena 355 PDEU (v nadaljnjem besedilu: zadevna država ali zadevno ozemlje), ki vsebuje odstopanja od te uredbe, da se lahko prenosi sredstev med to državo ali ozemljem in zadevno državo članico obravnavajo kot prenosi sredstev znotraj te države članice.

Taki sporazumi se lahko odobrijo le, kadar so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | zadevna država ali zadevno ozemlje je v monetarni uniji skupaj z zadevno državo članico, je sestavni del valutnega območja te države članice ali je podpisala monetarni sporazum z Unijo, ki jo zastopa ena od držav članic; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država ali zadevno ozemlje je v monetarni uniji skupaj z zadevno državo članico, je sestavni del valutnega območja te države članice ali je podpisala monetarni sporazum z Unijo, ki jo zastopa ena od držav članic;

| (b) | ponudniki plačilnih storitev v zadevni državi ali na zadevnem ozemlju neposredno ali posredno sodelujejo v plačilnem sistemu in sistemu poravnave te države članice; |
| --- | --- |

(b)

ponudniki plačilnih storitev v zadevni državi ali na zadevnem ozemlju neposredno ali posredno sodelujejo v plačilnem sistemu in sistemu poravnave te države članice;

| (c) | zadevna država ali zadevno ozemlje od ponudnikov plačilnih storitev pod njeno pristojnostjo zahteva, da uporabljajo ista pravila, kot so določena v tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

zadevna država ali zadevno ozemlje od ponudnikov plačilnih storitev pod njeno pristojnostjo zahteva, da uporabljajo ista pravila, kot so določena v tej uredbi.

2.   Država članica, ki želi skleniti sporazum iz odstavka 1, predloži zahtevo Komisiji in ji zagotovi vse informacije, potrebne za presojo zahteve.

3.   Ko Komisija prejme tako zahtevo, se prenosi sredstev med to državo članico in zadevno državo ali zadevnim ozemljem začasno obravnavajo kot prenosi sredstev znotraj te države članice, dokler ni sprejeta odločitev v skladu s tem členom.

4.   Če Komisija v dveh mesecih od prejetja zahteve meni, da nima vseh informacij, potrebnih za presojo zahteve, stopi v stik z zadevno državo članico in ji sporoči, katere dodatne informacije potrebuje.

5.   Komisija v enem mesecu od prejetja vseh informacij, za katere meni, da jih potrebuje za presojo zahteve, državo članico prosilko ustrezno uradno obvesti in kopije zahteve posreduje drugim državam članicam.

6.   V treh mesecih od uradnega obvestila iz odstavka 5 tega člena, Komisija z izvedbenim aktom v skladu s členom 34(2) odloči, ali bo zadevno državo članico pooblastila za sklenitev sporazuma, ki je predmet zahteve.

Komisija v vsakem primeru sprejme odločitev iz prvega pododstavka tega odstavka v 18 mesecih od dne, ko prejme zahtevo.

POGLAVJE IX

Druge določbe

Člen 36

Smernice

EBA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 izda smernice, naslovljene na pristojne organe in ponudnike plačilnih storitev, v zvezi z ukrepi, ki se sprejmejo v skladu s to uredbo, zlasti v zvezi z izvajanjem členov 7, 8, 11 in 12 te uredbe. EBA do 30. junija 2024 izda smernice, naslovljene na pristojne organe in ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, o ukrepih, ki se sprejmejo v zvezi z izvajanjem členov 14 do 17 in členov 19 do 22 te uredbe.

EBA izda smernice, v katerih določi tehnične vidike uporabe te uredbe za direktne bremenitve, pa tudi ukrepe, ki jih morajo sprejeti ponudniki storitev odreditve plačil, kot so opredeljeni v členu 4, točka 18, Direktive (EU) 2015/2366, na podlagi te uredbe, pri čemer upoštevajo njihovo omejeno vlogo pri plačilnih transakcijah.

EBA izda smernice, naslovljene na pristojne organe, o značilnostih na tveganju temelječega pristopa k nadzoru ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti pri izvajanju takega nadzora.

EBA zagotovi reden dialog z deležniki o razvoju tehničnih interoperabilnih rešitev, da se olajša izpolnjevanje zahtev, določenih v tej uredbi.

Člen 37

Pregled

1.   Komisija do 12 mesecev po začetku veljavnosti Uredbe o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma pregleda to uredbo in po potrebi predlaga spremembe, da se zagotovi dosleden pristop in uskladitev z Uredbo o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma.

2.   Komisija po posvetovanju z EBA do 1. julija 2026 izda poročilo, v katerem oceni tveganja, ki jih predstavljajo prenosi na naslove brez gostitelja ali z njih ali subjektom, katerih sedež ni v Uniji, ali od njih, in potrebo po posebnih ukrepih, s katerimi bi ta tveganja ublažili, ter po potrebi predlaga spremembe te uredbe.

3.   Komisija do 30. junija 2027 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi in izvrševanju te uredbe, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.

Poročilo iz prvega pododstavka vključuje naslednje elemente:

| (a) | oceno učinkovitosti ukrepov, določenih v tej uredbi, ter izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe s strani ponudnikov plačilnih storitev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(a)

oceno učinkovitosti ukrepov, določenih v tej uredbi, ter izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe s strani ponudnikov plačilnih storitev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (b) | oceno tehnoloških rešitev za izpolnjevanje obveznosti, ki so na podlagi te uredbe naložene ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, tudi najnovejšega razvoja tehnološko zanesljivih in interoperabilnih rešitev za izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe ter uporabe analitičnih orodij tehnologije razpršene evidence za opredelitev izvora in cilja prenosov kriptosredstev in za izvedbo ocene uspešnosti orodja za poznavanje transakcij; |
| --- | --- |

(b)

oceno tehnoloških rešitev za izpolnjevanje obveznosti, ki so na podlagi te uredbe naložene ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, tudi najnovejšega razvoja tehnološko zanesljivih in interoperabilnih rešitev za izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe ter uporabe analitičnih orodij tehnologije razpršene evidence za opredelitev izvora in cilja prenosov kriptosredstev in za izvedbo ocene uspešnosti orodja za poznavanje transakcij;

| (c) | oceno učinkovitosti in ustreznosti pragov de minimis v zvezi s prenosi sredstev, zlasti v zvezi s področjem uporabe in sklopom informacij, ki spremljajo prenose, ter oceno potrebe po znižanju ali odpravi teh pragov; |
| --- | --- |

(c)

oceno učinkovitosti in ustreznosti pragov de minimis v zvezi s prenosi sredstev, zlasti v zvezi s področjem uporabe in sklopom informacij, ki spremljajo prenose, ter oceno potrebe po znižanju ali odpravi teh pragov;

| (d) | oceno stroškov in koristi, ki izhajajo iz uvedbe pragov de minimis za sklop informacij, ki spremljajo prenose kriptosredstev, vključno z oceno s tem povezanih tveganj pranja denarja in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

(d)

oceno stroškov in koristi, ki izhajajo iz uvedbe pragov de minimis za sklop informacij, ki spremljajo prenose kriptosredstev, vključno z oceno s tem povezanih tveganj pranja denarja in financiranja terorizma;

| (e) | analizo trendov pri uporabi naslovov brez gostitelja za prenose brez sodelovanja tretje strani, skupaj z oceno s tem povezanih tveganj pranja denarja in financiranja terorizma ter ovrednotenjem potrebnosti, učinkovitosti in izvršljivosti dodatnih blažitvenih ukrepov, kot so posebne obveznosti ponudnikov denarnic v obliki strojne in programske opreme ter omejitev, nadzor ali prepoved prenosov, ki vključujejo naslove brez gostitelja. |
| --- | --- |

(e)

analizo trendov pri uporabi naslovov brez gostitelja za prenose brez sodelovanja tretje strani, skupaj z oceno s tem povezanih tveganj pranja denarja in financiranja terorizma ter ovrednotenjem potrebnosti, učinkovitosti in izvršljivosti dodatnih blažitvenih ukrepov, kot so posebne obveznosti ponudnikov denarnic v obliki strojne in programske opreme ter omejitev, nadzor ali prepoved prenosov, ki vključujejo naslove brez gostitelja.

V poročilu se upoštevajo nov razvoj dogodkov na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma ter ustrezna vrednotenja, ocene in poročila na tem področju, ki jih pripravijo mednarodne organizacije in organi za določanje standardov, organi za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ter obveščevalne službe, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ali drugi zanesljivi viri.

POGLAVJE X

Končne določbe

Člen 38

Spremembe Direktive (EU) 2015/849

Direktiva (EU) 2015/849 se spremeni:

| (1) | v členu 2(1), točka 3, se točki (g) in (h) črtata; |
| --- | --- |

(1)

v členu 2(1), točka 3, se točki (g) in (h) črtata;

| (2) | člen 3 se spremeni:






  (a) | v točki 2 se doda naslednja točka:






  „(g) | ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 3 se spremeni:

(a)

v točki 2 se doda naslednja točka:

„(g)

ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi;“;

| (b) | točka 8 se nadomesti z naslednjim:






  „(8) | ‚korespondenčni odnos‘ pomeni:






  (a) | opravljanje bančnih storitev ene banke kot korespondenta za drugo banko kot respondenta, vključno z opravljanjem storitev v povezavi s tekočim računom ali drugim računom obveznosti in s tem povezanih storitev, kot so upravljanje denarnih sredstev, mednarodni prenosi sredstev, čekovni obračun, prehodni računi in menjalniške storitve; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 8 se nadomesti z naslednjim:

„(8)

‚korespondenčni odnos‘ pomeni:

(a)

opravljanje bančnih storitev ene banke kot korespondenta za drugo banko kot respondenta, vključno z opravljanjem storitev v povezavi s tekočim računom ali drugim računom obveznosti in s tem povezanih storitev, kot so upravljanje denarnih sredstev, mednarodni prenosi sredstev, čekovni obračun, prehodni računi in menjalniške storitve;

| (b) | odnose med kreditnimi institucijami, med finančnimi institucijami ter med kreditnimi in finančnimi institucijami, tudi kadar podobne storitve opravlja korespondenčna institucija za respondenčno institucijo in vključno z odnosi, vzpostavljenimi za transakcije z vrednostnimi papirji ali prenose sredstev, ali odnosi, vzpostavljenimi za transakcije s kriptosredstvi ali prenose kriptosredstev;“; |
| --- | --- |

(b)

odnose med kreditnimi institucijami, med finančnimi institucijami ter med kreditnimi in finančnimi institucijami, tudi kadar podobne storitve opravlja korespondenčna institucija za respondenčno institucijo in vključno z odnosi, vzpostavljenimi za transakcije z vrednostnimi papirji ali prenose sredstev, ali odnosi, vzpostavljenimi za transakcije s kriptosredstvi ali prenose kriptosredstev;“;

| (c) | točki 18 in 19 se nadomestita z naslednjim:






  „(18) | ‚kriptosredstvo‘ pomeni kriptosredstvo, kot je opredeljeno v členu 3(1), točka 5, Uredbe (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), razen kadar spada v kategorije iz člena 2(2), (3) in (4) navedene uredbe ali kako drugače izpolnjuje pogoje za opredelitev kot sredstvo; |
| --- | --- | --- |

(c)

točki 18 in 19 se nadomestita z naslednjim:

„(18)

‚kriptosredstvo‘ pomeni kriptosredstvo, kot je opredeljeno v členu 3(1), točka 5, Uredbe (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), razen kadar spada v kategorije iz člena 2(2), (3) in (4) navedene uredbe ali kako drugače izpolnjuje pogoje za opredelitev kot sredstvo;

*1

| (19) | ‚ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi‘ pomeni ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot je opredeljen v členu 3(1), točka 15, Uredbe (EU) 2023/1114, kadar opravlja eno ali več storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v členu 3(1), točka 16, navedene uredbe, razen svetovanja o kriptosredstvih, iz člena 3(1), točka 16(h), navedene uredbe; |
| --- | --- |

(19)

‚ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi‘ pomeni ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot je opredeljen v členu 3(1), točka 15, Uredbe (EU) 2023/1114, kadar opravlja eno ali več storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v členu 3(1), točka 16, navedene uredbe, razen svetovanja o kriptosredstvih, iz člena 3(1), točka 16(h), navedene uredbe;

(*1)  Uredba (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o trgih kriptosredstev in spremembi Direktiv (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010 ter Direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937 (UL L 150, 9.6.2023, str. 40).“;"

*1

| (d) | doda se naslednja točka:






  „(20) | ‚naslov brez gostitelja‘ pomeni naslov brez gostitelja, kot je opredeljen v členu 3, točka 20, Uredbe (EU) 2023/1113 Evropskega parlamenta in Sveta (*2). |
| --- | --- | --- |

(d)

doda se naslednja točka:

„(20)

‚naslov brez gostitelja‘ pomeni naslov brez gostitelja, kot je opredeljen v členu 3, točka 20, Uredbe (EU) 2023/1113 Evropskega parlamenta in Sveta (*2).

*2

(*2)  Uredba (EU) 2023/1113 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev in nekaterih kriptosredstev, in spremembi Direktive (EU) 2015/849 (UL L 150, 9.6.2023, str. 1).“;"

*2

| (3) | v členu 18 se dodata naslednja odstavka:

  „5.   EBA do 30. decembra 2024 izda smernice o spremenljivkah in dejavnikih tveganja, ki jih morajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi upoštevati pri vzpostavljanju poslovnih odnosov ali izvajanju transakcij s kriptosredstvi.


  6.   EBA zlasti pojasni, kako ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi upoštevajo dejavnike tveganja, navedene v Prilogi III, tudi pri izvajanju transakcij z osebami in subjekti, ki jih ne ureja ta direktiva. V ta namen EBA posebno pozornost nameni produktom, transakcijam in tehnologijam, ki lahko olajšujejo anonimnost, kot so zasebne denarnice, mikserji ali tamblerji.
  Kadar so ugotovljeni primeri večjega tveganja, smernice iz odstavka 5 vključujejo ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja, pooblaščeni subjekti pa za ublažitev takih tveganj preučijo njihovo uporabo; tak ukrep je med drugim sprejetje ustreznih postopkov za ugotovitev izvora ali cilja kriptosredstev.“
  ; |
| --- | --- |

(3)

v členu 18 se dodata naslednja odstavka:

„5.   EBA do 30. decembra 2024 izda smernice o spremenljivkah in dejavnikih tveganja, ki jih morajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi upoštevati pri vzpostavljanju poslovnih odnosov ali izvajanju transakcij s kriptosredstvi.

6.   EBA zlasti pojasni, kako ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi upoštevajo dejavnike tveganja, navedene v Prilogi III, tudi pri izvajanju transakcij z osebami in subjekti, ki jih ne ureja ta direktiva. V ta namen EBA posebno pozornost nameni produktom, transakcijam in tehnologijam, ki lahko olajšujejo anonimnost, kot so zasebne denarnice, mikserji ali tamblerji.

Kadar so ugotovljeni primeri večjega tveganja, smernice iz odstavka 5 vključujejo ukrepe okrepljenega skrbnega preverjanja, pooblaščeni subjekti pa za ublažitev takih tveganj preučijo njihovo uporabo; tak ukrep je med drugim sprejetje ustreznih postopkov za ugotovitev izvora ali cilja kriptosredstev.“

| (4) | vstavita se naslednja člena:

  „Člen 19a

  1.   Države članice od ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, da opredelijo in ocenijo tveganje pranja denarja in financiranja terorizma, povezano s prenosi kriptosredstev, ki so usmerjena na naslov brez gostitelja ali z njega izvirajo. V ta namen imajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavljene notranje politike, postopke in kontrole. Države članice od njih zahtevajo, da uporabijo blažitvene ukrepe, sorazmerne z opredeljenimi tveganji. Ti blažitveni ukrepi vključujejo eno ali več od naslednjega:






  (a) | sprejetje ukrepov na podlagi tveganj z namenom identifikacije in preveritve identitete originatorja ali upravičenca prenosa, ki se izvede na naslov brez gostitelja ali z njega, ali dejanskega lastnika takega originatorja ali upravičenca, tudi z zanašanjem na tretje strani; |
| --- | --- | --- |

(4)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 19a

1.   Države članice od ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, da opredelijo in ocenijo tveganje pranja denarja in financiranja terorizma, povezano s prenosi kriptosredstev, ki so usmerjena na naslov brez gostitelja ali z njega izvirajo. V ta namen imajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavljene notranje politike, postopke in kontrole. Države članice od njih zahtevajo, da uporabijo blažitvene ukrepe, sorazmerne z opredeljenimi tveganji. Ti blažitveni ukrepi vključujejo eno ali več od naslednjega:

(a)

sprejetje ukrepov na podlagi tveganj z namenom identifikacije in preveritve identitete originatorja ali upravičenca prenosa, ki se izvede na naslov brez gostitelja ali z njega, ali dejanskega lastnika takega originatorja ali upravičenca, tudi z zanašanjem na tretje strani;

| (b) | zahtevanje dodatnih informacij o izvoru in cilju prenesenih kriptosredstev; |
| --- | --- |

(b)

zahtevanje dodatnih informacij o izvoru in cilju prenesenih kriptosredstev;

| (c) | okrepljeno stalno spremljanje teh transakcij; |
| --- | --- |

(c)

okrepljeno stalno spremljanje teh transakcij;

| (d) | drugi ukrepi za blažitev in obvladovanje tveganj pranja denarja in financiranja terorizma kot tudi tveganja neizvajanja ciljno usmerjenih finančnih sankcij in tistih ciljno usmerjenih finančnih sankcij, ki so povezane s financiranjem širjenja orožja, ter izogibanja le-tem. |
| --- | --- |

(d)

drugi ukrepi za blažitev in obvladovanje tveganj pranja denarja in financiranja terorizma kot tudi tveganja neizvajanja ciljno usmerjenih finančnih sankcij in tistih ciljno usmerjenih finančnih sankcij, ki so povezane s financiranjem širjenja orožja, ter izogibanja le-tem.

2.   EBA do 30. decembra 2024 izda smernice, v katerih določi ukrepe iz tega člena, vključno z merili in načini za identifikacijo in preveritev identitete originatorja ali upravičenca prenosa, izvedenega na naslov brez gostitelja ali z njega, zlasti z zanašanjem na tretje strani, pri čemer upošteva najnovejši tehnološki razvoj.

Člen 19b

1.   Z odstopanjem od člena 19 velja, da države članice, kar zadeva čezmejne korespondenčne odnose, ki zajemajo izvrševanje storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v členu 3(1), točka 16, Uredbe (EU) 2023/1114, z izjemo točke (h) navedene točke, z respondenčnim subjektom, ki nima sedeža v Uniji in opravlja podobne storitve, vključno s prenosi kriptosredstev, poleg ukrepov skrbnega preverjanja strank, določenih v členu 13 te direktive, od ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, da ob navezovanju novega poslovnega odnosa s takim subjektom:

| (a) | ugotovijo, ali ima respondenčni subjekt dovoljenje ali je registriran; |
| --- | --- |

(a)

ugotovijo, ali ima respondenčni subjekt dovoljenje ali je registriran;

| (b) | o respondenčnem subjektu zberejo zadostne informacije, da v celoti razumejo naravo njegovega poslovanja, ter iz javno dostopnih informacij ocenijo ugled subjekta in kakovost nadzora; |
| --- | --- |

(b)

o respondenčnem subjektu zberejo zadostne informacije, da v celoti razumejo naravo njegovega poslovanja, ter iz javno dostopnih informacij ocenijo ugled subjekta in kakovost nadzora;

| (c) | ocenijo kontrole glede AML/CFT pri respondenčnem subjektu; |
| --- | --- |

(c)

ocenijo kontrole glede AML/CFT pri respondenčnem subjektu;

| (d) | pred vzpostavitvijo novih korespondenčnih odnosov pridobijo odobritev višjega vodstva; |
| --- | --- |

(d)

pred vzpostavitvijo novih korespondenčnih odnosov pridobijo odobritev višjega vodstva;

| (e) | dokumentirajo ustrezne odgovornosti posamezne stranke v korespondenčnem odnosu; |
| --- | --- |

(e)

dokumentirajo ustrezne odgovornosti posamezne stranke v korespondenčnem odnosu;

| (f) | se glede prehodnih računov s kriptosredstvi prepričajo, da je respondenčni subjekt preveril identiteto strank, ki imajo neposreden dostop do računov korespondenčnega subjekta, in je te stranke stalno skrbno preverjal ter da je sposoben korespondenčnemu subjektu na zahtevo zagotoviti ustrezne podatke o skrbnem preverjanju strank. |
| --- | --- |

(f)

se glede prehodnih računov s kriptosredstvi prepričajo, da je respondenčni subjekt preveril identiteto strank, ki imajo neposreden dostop do računov korespondenčnega subjekta, in je te stranke stalno skrbno preverjal ter da je sposoben korespondenčnemu subjektu na zahtevo zagotoviti ustrezne podatke o skrbnem preverjanju strank.

Kadar se ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi odločijo, da bodo prekinili korespondenčne odnose iz razlogov, povezanih s politiko za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, svojo odločitev dokumentirajo in evidentirajo.

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi informacije o skrbnem preverjanju za korespondenčni odnos posodabljajo redno oziroma kadar se pojavijo nova tveganja v povezavi z respondenčnim subjektom.

2.   Države članice zagotovijo, da ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi upoštevajo informacije iz odstavka 1, da bi ob upoštevanju tveganja določili ustrezne ukrepe, ki jih je treba sprejeti za blažitev tveganj, povezanih z respondenčnim subjektom.

3.   EBA do 30. junija 2024 izda smernice, v katerih določi merila in elemente, ki jih ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi upoštevajo pri izvajanju ocene iz odstavka 1 in ukrepov za blažitev tveganj iz odstavka 2, vključno z minimalnimi ukrepi, ki jih morajo sprejeti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, če respondenčni subjekt ni registriran ali nima dovoljenja.“

| (5) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 24a
  EBA do 1. januarja 2024 izda smernice, v katerih določi, kako se ukrepi okrepljenega skrbnega preverjanja strank iz tega oddelka uporabljajo takrat, ko pooblaščeni subjekti opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v členu 3(1), točka 15, Uredbe (EU) 2023/1114, z izjemo točke (h) navedene točke, in izvajajo prenose kriptosredstev, kot so opredeljeni v členu 3, točka 10, Uredbe (EU) 2023/1113. Določi zlasti, kako in kdaj ti pooblaščeni subjekti pridobijo dodatne informacije o originatorju in upravičencu.“
  ; |
| --- | --- |

(5)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 24a

EBA do 1. januarja 2024 izda smernice, v katerih določi, kako se ukrepi okrepljenega skrbnega preverjanja strank iz tega oddelka uporabljajo takrat, ko pooblaščeni subjekti opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, kot so opredeljene v členu 3(1), točka 15, Uredbe (EU) 2023/1114, z izjemo točke (h) navedene točke, in izvajajo prenose kriptosredstev, kot so opredeljeni v členu 3, točka 10, Uredbe (EU) 2023/1113. Določi zlasti, kako in kdaj ti pooblaščeni subjekti pridobijo dodatne informacije o originatorju in upravičencu.“

| (6) | v členu 45 se odstavek 9 nadomesti z naslednjim:

  „9.   Države članice lahko od izdajateljev elektronskega denarja, kot so opredeljeni v členu 2, točka 3, Direktive 2009/110/ES, ponudnikov plačilnih storitev, kot so opredeljeni v členu 4, točka 11, Direktive (EU) 2015/2366, in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo sedež na njihovem ozemlju v obliki, ki ni podružnica, glavni sedež pa v drugi državi članici, zahtevajo, da na njihovem ozemlju določijo osrednjo kontaktno točko. Slednja v imenu subjekta, ki posluje čezmejno, zagotavlja izpolnjevanje pravil o AML/CFT in nadzornikom olajšuje nadzor, tudi tako, da jim na zahtevo predloži dokumente in informacije.“
  ; |
| --- | --- |

(6)

v členu 45 se odstavek 9 nadomesti z naslednjim:

„9.   Države članice lahko od izdajateljev elektronskega denarja, kot so opredeljeni v členu 2, točka 3, Direktive 2009/110/ES, ponudnikov plačilnih storitev, kot so opredeljeni v členu 4, točka 11, Direktive (EU) 2015/2366, in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo sedež na njihovem ozemlju v obliki, ki ni podružnica, glavni sedež pa v drugi državi članici, zahtevajo, da na njihovem ozemlju določijo osrednjo kontaktno točko. Slednja v imenu subjekta, ki posluje čezmejno, zagotavlja izpolnjevanje pravil o AML/CFT in nadzornikom olajšuje nadzor, tudi tako, da jim na zahtevo predloži dokumente in informacije.“

| (7) | v členu 47 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   Države članice zagotovijo, da imajo menjalnice in unovčevalnice čekov ter ponudniki storitev za sklade ali družbe dovoljenje ali so registrirani, pa tudi, da so ponudniki storitev iger na srečo regulirani.“
  ; |
| --- | --- |

(7)

v členu 47 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da imajo menjalnice in unovčevalnice čekov ter ponudniki storitev za sklade ali družbe dovoljenje ali so registrirani, pa tudi, da so ponudniki storitev iger na srečo regulirani.“

| (8) | v členu 67 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Države članice do 30. decembra 2024 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 2(1), točka 3, členom 3, točka 2(g), členom 3, točke 8, 18, 19 in 20, členom 19a(1), členom 19b(1) in (2), členom 45(9) in členom 47(1). Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.
  Države članice te predpise uporabljajo od 30. decembra 2024.“. |
| --- | --- |

(8)

v členu 67 se doda naslednji odstavek:

„3.   Države članice do 30. decembra 2024 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 2(1), točka 3, členom 3, točka 2(g), členom 3, točke 8, 18, 19 in 20, členom 19a(1), členom 19b(1) in (2), členom 45(9) in členom 47(1). Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.

Države članice te predpise uporabljajo od 30. decembra 2024.“.

Člen 39

Razveljavitev

Uredba (EU) 2015/847 se razveljavi z učinkom od datuma začetka uporabe te uredbe.

Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 40

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 30. decembra 2024.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

P. KULLGREN

---

(1)  
  UL C 68, 9.2.2022, str. 2.

1

(2)  
  UL C 152, 6.4.2022, str. 89.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. maja 2023.

3

(4)  Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o informacijah, ki spremljajo prenose sredstev, in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1781/2006 (UL L 141, 5.6.2015, str. 1).

4

(5)  Glej Prilogo I.

5

(6)  Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).

6

(7)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

7

(8)  Direktiva (EU) 2018/843 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o spremembi Direktive (EU) 2015/849 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma ter spremembi direktiv 2009/138/ES in 2013/36/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 43).

8

(9)  Uredba (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o trgih kriptosredstev in spremembi uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010 ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937 (UL L 150, 9.6.2023, str. 40).

9

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu (UL L 344, 28.12.2001, str. 70).

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z organizacijama ISIL (Daiš) in Al-Kaida (UL L 139, 29.5.2002, str. 9).

11

(12)  Uredba Sveta (EU) št. 356/2010 z dne 26. aprila 2010 o nekaterih posebnih omejitvenih ukrepih proti nekaterim fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom zaradi razmer v Somaliji (UL L 105, 27.4.2010, str. 1).

12

(13)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

13

(14)  Uredba Sveta (EU) št. 267/2012 z dne 23. marca 2012 o omejevalnih ukrepih proti Iranu in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 961/2010 (UL L 88, 24.3.2012, str. 1).

14

(15)  Uredba Sveta (EU) 2016/1686 z dne 20. septembra 2016 o dodatnih omejevalnih ukrepih proti ISIL (Daiš) in Al-Kaidi ter fizičnim ali pravnim osebam, subjektom ali organom, ki so z njima povezani (UL L 255, 21.9.2016, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (EU) 2017/1509 z dne 30. avgusta 2017 o omejevalnih ukrepih proti Demokratični ljudski republiki Koreji in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 329/2007 (UL L 224, 31.8.2017, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

17

(18)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

18

(19)  Uredba (EU) št. 260/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o uvajanju tehničnih in poslovnih zahtev za kreditne prenose in direktne bremenitve v eurih in o spremembi Uredbe (ES) št. 924/2009 (UL L 94, 30.3.2012, str. 22).

19

(20)  Uredba (ES) 2021/1230 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. julija 2021 o čezmejnih plačilih v Uniji (UL L 274, 30.7.2021, str. 20).

20

(21)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

21

(22)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

22

(23)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

23

(24)  
  UL C 524, 29.12.2021, str. 10.

24

---

PRILOGA I

RAZVELJAVLJENA UREDBA Z NAKNADNIMI SPREMEMBAMI

| Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 141, 5.6.2015, str. 1). | |
| --- | --- |
| Uredba (EU) 2019/2175 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 334, 27.12.2019, str. 1). | [samo člen 6] |

Uredba (EU) 2015/847 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 141, 5.6.2015, str. 1).

Uredba (EU) 2019/2175 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 334, 27.12.2019, str. 1).

[samo člen 6]

---

PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (EU) 2015/847 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2(1), (2) in (3) | Člen 2(1), (2) in (3) |
| Člen 2(4), prvi in drugi pododstavek | Člen 2(4), prvi in drugi pododstavek |
| — | Člen 2(4), tretji in četrti pododstavek |
| Člen 2(5) | Člen 2(5) |
| Člen 3, uvodno besedilo | Člen 3, uvodno besedilo |
| Člen 3, točke (1) do (9) | Člen 3, točke 1 do 9 |
| — | Člen 3, točka 10 |
| Člen 3, točka (10) | Člen 3, točka 11 |
| Člen 3, točka (11) | Člen 3, točka 12 |
| Člen 3, točka (12) | — |
| — | Člen 3, točke 13 do 24 |
| Člen 4(1), uvodno besedilo | Člen 4(1), uvodno besedilo |
| Člen 4(1), točke (a), (b) in (c) | Člen 4(1), točke (a), (b) in (c) |
| — | Člen 4(1), točka (d) |
| Člen 4(2), uvodno besedilo | Člen 4(2), uvodno besedilo |
| Člen 4(2), točki (a) in (b) | Člen 4(2), točki (a) in (b) |
| — | Člen 4(2), točka (c) |
| Člen 4(3) do (6) | Člen 4(3) do (6) |
| Členi 5 do 13 | Členi 5 do 13 |
| — | Členi 14 do 23 |
| Člen 14 | Člen 24 |
| Člen 15(1), (2) in (3) | Člen 25(1), (2) in (3) |
| Člen 15(4), edini pododstavek | Člen 25(4), prvi pododstavek |
| — | Člen 25(4), drugi pododstavek |
| Člen 16 | Člen 26 |
| — | Člen 27 |
| Člen 17 | Člen 28 |
| Člen 18 | Člen 29 |
| Člen 19 | Člen 30 |
| Člen 20 | Člen 31 |
| Člen 21 | Člen 32 |
| Člen 22 | Člen 33 |
| Člen 23 | Člen 34 |
| Člen 24(1) do (6) | Člen 35(1) do (6) |
| Člen 24(7) | — |
| Člen 25, edini pododstavek | Člen 36, prvi pododstavek |
| — | Člen 36, drugi, tretji in četrti pododstavek |
| — | Člen 37 |
| — | Člen 38 |
| Člen 26 | Člen 39 |
| Člen 27 | Člen 40 |
| Priloga | — |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Uredba (EU) 2015/847

Ta uredba

Člen 1

Člen 1

Člen 2(1), (2) in (3)

Člen 2(1), (2) in (3)

Člen 2(4), prvi in drugi pododstavek

Člen 2(4), prvi in drugi pododstavek

—

Člen 2(4), tretji in četrti pododstavek

Člen 2(5)

Člen 2(5)

Člen 3, uvodno besedilo

Člen 3, uvodno besedilo

Člen 3, točke (1) do (9)

Člen 3, točke 1 do 9

—

Člen 3, točka 10

Člen 3, točka (10)

Člen 3, točka 11

Člen 3, točka (11)

Člen 3, točka 12

Člen 3, točka (12)

—

—

Člen 3, točke 13 do 24

Člen 4(1), uvodno besedilo

Člen 4(1), uvodno besedilo

Člen 4(1), točke (a), (b) in (c)

Člen 4(1), točke (a), (b) in (c)

—

Člen 4(1), točka (d)

Člen 4(2), uvodno besedilo

Člen 4(2), uvodno besedilo

Člen 4(2), točki (a) in (b)

Člen 4(2), točki (a) in (b)

—

Člen 4(2), točka (c)

Člen 4(3) do (6)

Člen 4(3) do (6)

Členi 5 do 13

Členi 5 do 13

—

Členi 14 do 23

Člen 14

Člen 24

Člen 15(1), (2) in (3)

Člen 25(1), (2) in (3)

Člen 15(4), edini pododstavek

Člen 25(4), prvi pododstavek

—

Člen 25(4), drugi pododstavek

Člen 16

Člen 26

—

Člen 27

Člen 17

Člen 28

Člen 18

Člen 29

Člen 19

Člen 30

Člen 20

Člen 31

Člen 21

Člen 32

Člen 22

Člen 33

Člen 23

Člen 34

Člen 24(1) do (6)

Člen 35(1) do (6)

Člen 24(7)

—

Člen 25, edini pododstavek

Člen 36, prvi pododstavek

—

Člen 36, drugi, tretji in četrti pododstavek

—

Člen 37

—

Člen 38

Člen 26

Člen 39

Člen 27

Člen 40

Priloga

—

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 9.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/40 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/40

---

UREDBA (EU) 2023/1114 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 31. maja 2023

o trgih kriptosredstev in spremembi uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010 ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pomembno je zagotoviti, da so zakonodajni akti Unije o finančnih storitvah primerni za digitalno dobo in da prispevajo h gospodarstvu, ki je pripravljeno na prihodnost in deluje za ljudi, vključno z omogočanjem uporabe inovativnih tehnologij. Unija ima politični interes za razvoj in spodbujanje uporabe tehnologij za preobrazbo v finančnem sektorju, vključno z uporabo tehnologije razpršene evidence (DLT). Pričakuje se, da bodo številne in doslej še ne v celoti raziskane uporabe tehnologije razpršene evidence, vključno s tehnologijo veriženja podatkovnih blokov, še naprej ustvarjale nove zvrsti poslovnih dejavnosti in poslovnih modelov, ki bodo skupaj s sektorjem kriptosredstev prispevali h gospodarski rasti in novim zaposlitvenim možnostim za državljane Unije. |
| --- | --- |

(1)

Pomembno je zagotoviti, da so zakonodajni akti Unije o finančnih storitvah primerni za digitalno dobo in da prispevajo h gospodarstvu, ki je pripravljeno na prihodnost in deluje za ljudi, vključno z omogočanjem uporabe inovativnih tehnologij. Unija ima politični interes za razvoj in spodbujanje uporabe tehnologij za preobrazbo v finančnem sektorju, vključno z uporabo tehnologije razpršene evidence (DLT). Pričakuje se, da bodo številne in doslej še ne v celoti raziskane uporabe tehnologije razpršene evidence, vključno s tehnologijo veriženja podatkovnih blokov, še naprej ustvarjale nove zvrsti poslovnih dejavnosti in poslovnih modelov, ki bodo skupaj s sektorjem kriptosredstev prispevali h gospodarski rasti in novim zaposlitvenim možnostim za državljane Unije.

| (2) | Kriptosredstva so med najpomembnejšimi načini uporabe tehnologije razpršene evidence. Kriptosredstva so digitalna predstavitev vrednosti ali pravic, ki bi lahko znatno koristile udeležencem na trgu, vključno z malimi imetniki kriptosredstev. Predstavitve vrednosti vključujejo zunanjo nelastno vrednost, ki jo kriptosredstvu pripišejo zadevne stranke ali udeleženci na trgu, kar pomeni, da je vrednost subjektivna in temelji zgolj na interesu kupca kriptosredstva. Z racionalizacijo postopkov zbiranja kapitala in krepitvijo konkurence bi lahko ponudbe kriptosredstev omogočile inovativen in vključujoč način financiranja, vključno za mala in srednja podjetja (MSP). Kadar se kriptosredstva uporabljajo kot plačilno sredstvo, lahko pomenijo priložnost za cenejša, hitrejša in učinkovitejša plačila, zlasti prek meja, saj omejujejo število posrednikov. |
| --- | --- |

(2)

Kriptosredstva so med najpomembnejšimi načini uporabe tehnologije razpršene evidence. Kriptosredstva so digitalna predstavitev vrednosti ali pravic, ki bi lahko znatno koristile udeležencem na trgu, vključno z malimi imetniki kriptosredstev. Predstavitve vrednosti vključujejo zunanjo nelastno vrednost, ki jo kriptosredstvu pripišejo zadevne stranke ali udeleženci na trgu, kar pomeni, da je vrednost subjektivna in temelji zgolj na interesu kupca kriptosredstva. Z racionalizacijo postopkov zbiranja kapitala in krepitvijo konkurence bi lahko ponudbe kriptosredstev omogočile inovativen in vključujoč način financiranja, vključno za mala in srednja podjetja (MSP). Kadar se kriptosredstva uporabljajo kot plačilno sredstvo, lahko pomenijo priložnost za cenejša, hitrejša in učinkovitejša plačila, zlasti prek meja, saj omejujejo število posrednikov.

| (3) | Nekatera kriptosredstva, zlasti tista, ki se štejejo za finančne instrumente, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), spadajo na področje uporabe obstoječih zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah. Zato se celoten sklop pravil Unije že uporablja za izdajatelje takih kriptosredstev in za podjetja, ki opravljajo dejavnosti, povezane s takimi kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(3)

Nekatera kriptosredstva, zlasti tista, ki se štejejo za finančne instrumente, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), spadajo na področje uporabe obstoječih zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah. Zato se celoten sklop pravil Unije že uporablja za izdajatelje takih kriptosredstev in za podjetja, ki opravljajo dejavnosti, povezane s takimi kriptosredstvi.

| (4) | Vendar druga kriptosredstva ne spadajo na področje uporabe zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah. Trenutno ni pravil, razen tistih v zvezi s preprečevanjem pranja denarja, za opravljanje storitev, povezanih s takimi nereguliranimi kriptosredstvi, vključno s pravili za upravljanje platform za trgovanje s kriptosredstvi, menjavo kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva ter zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank. V odsotnosti takih pravil so imetniki teh kriptosredstev izpostavljeni tveganjem, zlasti na področjih, ki jih pravila o varstvu potrošnikov ne zajemajo. Odsotnost takih pravil lahko povzroči tudi znatna tveganja za celovitost trga, vključno z zlorabo trga ter gospodarskim kriminalom. Nekatere države članice so za obravnavanje teh tveganj uvedle posebna pravila za vsa kriptosredstva ali podskupino teh sredstev, ki ne spadajo na področje uporabe zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah, druge države članice pa razmišljajo o zakonodajni ureditvi področja kriptosredstev. |
| --- | --- |

(4)

Vendar druga kriptosredstva ne spadajo na področje uporabe zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah. Trenutno ni pravil, razen tistih v zvezi s preprečevanjem pranja denarja, za opravljanje storitev, povezanih s takimi nereguliranimi kriptosredstvi, vključno s pravili za upravljanje platform za trgovanje s kriptosredstvi, menjavo kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva ter zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank. V odsotnosti takih pravil so imetniki teh kriptosredstev izpostavljeni tveganjem, zlasti na področjih, ki jih pravila o varstvu potrošnikov ne zajemajo. Odsotnost takih pravil lahko povzroči tudi znatna tveganja za celovitost trga, vključno z zlorabo trga ter gospodarskim kriminalom. Nekatere države članice so za obravnavanje teh tveganj uvedle posebna pravila za vsa kriptosredstva ali podskupino teh sredstev, ki ne spadajo na področje uporabe zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah, druge države članice pa razmišljajo o zakonodajni ureditvi področja kriptosredstev.

| (5) | Neobstoj splošnega okvira Unije za trge kriptosredstev lahko povzroči pomanjkanje zaupanja uporabnikov v ta sredstva, kar bi lahko znatno oviralo razvoj trga teh sredstev in privedlo do zamujenih priložnosti, kar zadeva inovativne digitalne storitve, alternativne plačilne instrumente ali nove vire financiranja za podjetja v Uniji. Poleg tega podjetja, ki uporabljajo kriptosredstva, ne bi imela pravne varnosti glede tega, kako bi bila njihova kriptosredstva obravnavana v različnih državah članicah, kar bi ogrozilo njihova prizadevanja za uporabo kriptosredstev za digitalne inovacije. Neobstoj splošnega okvira Unije za trge kriptosredstev bi lahko povzročil tudi regulativno razdrobljenost, ki bi izkrivljala konkurenco na notranjem trgu, ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi pa otežila čezmejno širitev njihovih dejavnosti in ustvarila regulativno arbitražo. Obseg trga kriptosredstev je še vedno skromen in trenutno ne ogroža finančne stabilnosti. Vendar je mogoče, da bodo v prihodnje mali imetniki široko sprejeli vrste kriptosredstev, katerih ceno se prizadeva stabilizirati glede na določeno sredstvo ali košarico sredstev, tak razvoj pa bi lahko pomenil dodatne izzive za finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost. |
| --- | --- |

(5)

Neobstoj splošnega okvira Unije za trge kriptosredstev lahko povzroči pomanjkanje zaupanja uporabnikov v ta sredstva, kar bi lahko znatno oviralo razvoj trga teh sredstev in privedlo do zamujenih priložnosti, kar zadeva inovativne digitalne storitve, alternativne plačilne instrumente ali nove vire financiranja za podjetja v Uniji. Poleg tega podjetja, ki uporabljajo kriptosredstva, ne bi imela pravne varnosti glede tega, kako bi bila njihova kriptosredstva obravnavana v različnih državah članicah, kar bi ogrozilo njihova prizadevanja za uporabo kriptosredstev za digitalne inovacije. Neobstoj splošnega okvira Unije za trge kriptosredstev bi lahko povzročil tudi regulativno razdrobljenost, ki bi izkrivljala konkurenco na notranjem trgu, ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi pa otežila čezmejno širitev njihovih dejavnosti in ustvarila regulativno arbitražo. Obseg trga kriptosredstev je še vedno skromen in trenutno ne ogroža finančne stabilnosti. Vendar je mogoče, da bodo v prihodnje mali imetniki široko sprejeli vrste kriptosredstev, katerih ceno se prizadeva stabilizirati glede na določeno sredstvo ali košarico sredstev, tak razvoj pa bi lahko pomenil dodatne izzive za finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost.

| (6) | Zato je na ravni Unije potreben namenski in usklajen okvir za trge kriptosredstev, ki bi zagotavljal posebna pravila za kriptosredstva ter povezane storitve in dejavnosti, ki še niso zajete v zakonodajnih aktih Unije o finančnih storitvah. Tak okvir bi moral podpirati inovacije in pošteno konkurenco, hkrati pa zagotavljati visoko raven varstva malih imetnikov in celovitost trgov kriptosredstev. Jasen okvir bi moral ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi omogočiti, da razširijo svoje poslovanje preko meja, in jim olajšati njihov dostop do bančnih storitev, da lahko nemoteno opravljajo svoje dejavnosti. Okvir Unije za trge kriptosredstev bi moral zagotoviti sorazmerno obravnavo izdajateljev kriptosredstev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, s čimer bi se zagotovile enake možnosti glede vstopa na trg ter trenutnega in prihodnjega razvoja trgov kriptosredstev. Spodbujati bi moral tudi finančno stabilnost in nemoteno delovanje plačilnih sistemov ter obravnavati tveganja denarne politike, ki jih lahko prinesejo kriptosredstva, katerih cilj je stabilizirati lastno ceno glede na specifično sredstvo ali košarico sredstev. Ustrezna ureditev ohranja konkurenčnost držav članic na mednarodnih finančnih in tehnoloških trgih ter strankam zagotavlja pomembne koristi v smislu dostopa do cenejših, hitrejših in varnejših finančnih storitev in upravljanja premoženja. Okvir Unije za trge kriptosredstev ne bi smel urejati osnovne tehnologije. Zakonodajni akti Unije naj ne bi nalagali nepotrebnega in nesorazmernega regulativnega bremena za uporabo tehnologije, saj si Unija in države članice prizadevajo ohraniti konkurenčnost na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(6)

Zato je na ravni Unije potreben namenski in usklajen okvir za trge kriptosredstev, ki bi zagotavljal posebna pravila za kriptosredstva ter povezane storitve in dejavnosti, ki še niso zajete v zakonodajnih aktih Unije o finančnih storitvah. Tak okvir bi moral podpirati inovacije in pošteno konkurenco, hkrati pa zagotavljati visoko raven varstva malih imetnikov in celovitost trgov kriptosredstev. Jasen okvir bi moral ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi omogočiti, da razširijo svoje poslovanje preko meja, in jim olajšati njihov dostop do bančnih storitev, da lahko nemoteno opravljajo svoje dejavnosti. Okvir Unije za trge kriptosredstev bi moral zagotoviti sorazmerno obravnavo izdajateljev kriptosredstev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, s čimer bi se zagotovile enake možnosti glede vstopa na trg ter trenutnega in prihodnjega razvoja trgov kriptosredstev. Spodbujati bi moral tudi finančno stabilnost in nemoteno delovanje plačilnih sistemov ter obravnavati tveganja denarne politike, ki jih lahko prinesejo kriptosredstva, katerih cilj je stabilizirati lastno ceno glede na specifično sredstvo ali košarico sredstev. Ustrezna ureditev ohranja konkurenčnost držav članic na mednarodnih finančnih in tehnoloških trgih ter strankam zagotavlja pomembne koristi v smislu dostopa do cenejših, hitrejših in varnejših finančnih storitev in upravljanja premoženja. Okvir Unije za trge kriptosredstev ne bi smel urejati osnovne tehnologije. Zakonodajni akti Unije naj ne bi nalagali nepotrebnega in nesorazmernega regulativnega bremena za uporabo tehnologije, saj si Unija in države članice prizadevajo ohraniti konkurenčnost na svetovnem trgu.

| (7) | Mehanizmi soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi, bi lahko imeli glavne škodljive vplive na podnebje in druge škodljive vplive, povezane z okoljem. Taki mehanizmi soglasja bi zato morali uvesti okolju prijazne rešitve in zagotoviti, da so vsi glavni škodljivi vplivi, ki bi jih ti lahko imeli na podnebje, in vsi drugi škodljivi vplivi, povezani z okoljem, prepoznani in razkriti s strani izdajateljev kriptosredstev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Pri določanju, ali so škodljivi vplivi glavni, bi bilo treba upoštevati načelo sorazmernosti ter obseg izdanih kriptosredstev. Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5), v sodelovanju z Evropskim nadzornim organom (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi moral zato prejeti mandat za oblikovanje osnutkov regulativnih tehničnih standardov za podrobnejšo opredelitev vsebine, metodologij in prikaza informacij v zvezi s kazalniki trajnostnosti, povezanimi s škodljivimi vplivi na podnebje in drugimi škodljivimi vplivi, povezanimi z okoljem, ter za opredelitev ključnih energetskih kazalnikov. Osnutki regulativnih tehničnih standardov bi morali zagotoviti tudi skladnost razkritij izdajateljev kriptosredstev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. ESMA bi moral pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov upoštevati različne vrste mehanizmov soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi, njihove značilnosti in razlike med njimi. ESMA bi moral upoštevati tudi obstoječe zahteve po razkritju, zagotoviti dopolnjevanje in doslednost ter preprečiti povečanje bremena za podjetja. |
| --- | --- |

(7)

Mehanizmi soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi, bi lahko imeli glavne škodljive vplive na podnebje in druge škodljive vplive, povezane z okoljem. Taki mehanizmi soglasja bi zato morali uvesti okolju prijazne rešitve in zagotoviti, da so vsi glavni škodljivi vplivi, ki bi jih ti lahko imeli na podnebje, in vsi drugi škodljivi vplivi, povezani z okoljem, prepoznani in razkriti s strani izdajateljev kriptosredstev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Pri določanju, ali so škodljivi vplivi glavni, bi bilo treba upoštevati načelo sorazmernosti ter obseg izdanih kriptosredstev. Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5), v sodelovanju z Evropskim nadzornim organom (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi moral zato prejeti mandat za oblikovanje osnutkov regulativnih tehničnih standardov za podrobnejšo opredelitev vsebine, metodologij in prikaza informacij v zvezi s kazalniki trajnostnosti, povezanimi s škodljivimi vplivi na podnebje in drugimi škodljivimi vplivi, povezanimi z okoljem, ter za opredelitev ključnih energetskih kazalnikov. Osnutki regulativnih tehničnih standardov bi morali zagotoviti tudi skladnost razkritij izdajateljev kriptosredstev in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. ESMA bi moral pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov upoštevati različne vrste mehanizmov soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi, njihove značilnosti in razlike med njimi. ESMA bi moral upoštevati tudi obstoječe zahteve po razkritju, zagotoviti dopolnjevanje in doslednost ter preprečiti povečanje bremena za podjetja.

| (8) | Trgi kriptosredstev so globalni in tako sami po sebi čezmejni. Unija bi zato morala še naprej podpirati mednarodna prizadevanja za spodbujanje konvergence pri obravnavi kriptosredstev in storitev v zvezi s kriptosredstvi prek mednarodnih organizacij ali organov, kot so Odbor za finančno stabilnost, Baselski odbor za bančni nadzor in Projektna skupina za finančno ukrepanje. |
| --- | --- |

(8)

Trgi kriptosredstev so globalni in tako sami po sebi čezmejni. Unija bi zato morala še naprej podpirati mednarodna prizadevanja za spodbujanje konvergence pri obravnavi kriptosredstev in storitev v zvezi s kriptosredstvi prek mednarodnih organizacij ali organov, kot so Odbor za finančno stabilnost, Baselski odbor za bančni nadzor in Projektna skupina za finančno ukrepanje.

| (9) | Zakonodajni akti Unije o finančnih storitvah bi se morali ravnati po načelu „ista dejavnost, ista tveganja, ista pravila“ in načelu tehnološke nevtralnosti. Zato bi moral kriptosredstva, ki so zajeta v področje uporabe obstoječih zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah, namesto te uredbe še naprej urejati obstoječi regulativni okvir, ne glede na tehnologijo, ki se uporablja za njihovo izdajo ali prenos. V skladu s tem ta uredba s svojega področja uporabe izrecno izključuje kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU, tista, ki se štejejo za vloge, kot so opredeljene v Direktivi 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), vključno s strukturiranimi vlogami, kot so opredeljene v Direktivi 2014/65/EU, tista, ki se štejejo za denarna sredstva, kot so opredeljena v Direktivi (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (8), razen če se štejejo za žetone elektronskega denarja (v nadaljnjem besedilu: e-denarni žetoni), tista, ki se štejejo za pozicije listinjenja, kot so opredeljena v Uredbi (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (9), in tista, ki se štejejo za pogodbe o neživljenjskem ali življenjskem zavarovanju, pokojninske produkte ali sheme in sisteme socialne varnosti. Ob upoštevanju dejstva, da se elektronski denar in denarna sredstva, prejeta v zameno za elektronski denar, ne bi smeli obravnavati kot vloge v skladu z Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), e-denarnih žetonov ni mogoče obravnavati kot vloge, ki so izključene s področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Zakonodajni akti Unije o finančnih storitvah bi se morali ravnati po načelu „ista dejavnost, ista tveganja, ista pravila“ in načelu tehnološke nevtralnosti. Zato bi moral kriptosredstva, ki so zajeta v področje uporabe obstoječih zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah, namesto te uredbe še naprej urejati obstoječi regulativni okvir, ne glede na tehnologijo, ki se uporablja za njihovo izdajo ali prenos. V skladu s tem ta uredba s svojega področja uporabe izrecno izključuje kriptosredstva, ki se štejejo za finančne instrumente, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU, tista, ki se štejejo za vloge, kot so opredeljene v Direktivi 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7), vključno s strukturiranimi vlogami, kot so opredeljene v Direktivi 2014/65/EU, tista, ki se štejejo za denarna sredstva, kot so opredeljena v Direktivi (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta (8), razen če se štejejo za žetone elektronskega denarja (v nadaljnjem besedilu: e-denarni žetoni), tista, ki se štejejo za pozicije listinjenja, kot so opredeljena v Uredbi (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (9), in tista, ki se štejejo za pogodbe o neživljenjskem ali življenjskem zavarovanju, pokojninske produkte ali sheme in sisteme socialne varnosti. Ob upoštevanju dejstva, da se elektronski denar in denarna sredstva, prejeta v zameno za elektronski denar, ne bi smeli obravnavati kot vloge v skladu z Direktivo 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), e-denarnih žetonov ni mogoče obravnavati kot vloge, ki so izključene s področja uporabe te uredbe.

| (10) | Ta uredba se ne bi smela uporabljati za kriptosredstva, ki so edinstvena in niso zamenljiva z drugimi kriptosredstvi, vključno z digitalno umetnostjo in zbirateljskimi predmeti. Vrednost takih edinstvenih in nezamenljivih kriptosredstev je mogoče pripisati edinstvenim značilnostim vsakega kriptosredstva in uporabnosti, ki jo daje imetniku žetona. Ta uredba se tudi ne bi smela uporabljati za kriptosredstva, ki predstavljajo storitve ali fizična sredstva, ki so edinstvena in nezamenljiva, kot so garancije za izdelke ali nepremičnine. Čeprav se lahko z edinstvenimi in nezamenljivimi kriptosredstvi trguje na trgu in se lahko kopičijo špekulativno, jih ni mogoče brez težav menjati, relativne vrednosti enega kriptosredstva v primerjavi z drugim, pri čemer sta oba edinstvena, pa ni mogoče opredeliti s primerjavo z obstoječim trgom ali enakovrednim sredstvom. Take značilnosti omejujejo obseg finančne uporabe teh kriptosredstev, s čimer omejujejo tveganja za imetnike in finančni sistem ter opravičujejo njihovo izključitev s področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba se ne bi smela uporabljati za kriptosredstva, ki so edinstvena in niso zamenljiva z drugimi kriptosredstvi, vključno z digitalno umetnostjo in zbirateljskimi predmeti. Vrednost takih edinstvenih in nezamenljivih kriptosredstev je mogoče pripisati edinstvenim značilnostim vsakega kriptosredstva in uporabnosti, ki jo daje imetniku žetona. Ta uredba se tudi ne bi smela uporabljati za kriptosredstva, ki predstavljajo storitve ali fizična sredstva, ki so edinstvena in nezamenljiva, kot so garancije za izdelke ali nepremičnine. Čeprav se lahko z edinstvenimi in nezamenljivimi kriptosredstvi trguje na trgu in se lahko kopičijo špekulativno, jih ni mogoče brez težav menjati, relativne vrednosti enega kriptosredstva v primerjavi z drugim, pri čemer sta oba edinstvena, pa ni mogoče opredeliti s primerjavo z obstoječim trgom ali enakovrednim sredstvom. Take značilnosti omejujejo obseg finančne uporabe teh kriptosredstev, s čimer omejujejo tveganja za imetnike in finančni sistem ter opravičujejo njihovo izključitev s področja uporabe te uredbe.

| (11) | Deljivi deli edinstvenega in nezamenljivega kriptosredstva se ne bi smeli šteti za edinstvene in nezamenljive. Izdajanje kriptosredstev kot nezamenljivih žetonov v velikih serijah ali zbirki bi bilo treba obravnavati kot kazalnik njihove zamenljivosti. Zgolj dodelitev edinstvene oznake kriptosredstvu sama po sebi ne zadostuje za njegovo razvrstitev kot edinstvenega in nezamenljivega. Da bi se kriptosredstvo štelo za edinstveno in nezamenljivo, bi predstavljana sredstva ali pravice prav tako morali biti edinstveni in nezamenljivi. Izključitev edinstvenih in nezamenljivih kriptosredstev s področja uporabe te uredbe ne posega v opredelitev takih kriptosredstev kot finančnih instrumentov. Ta uredba bi se morala uporabljati tudi za kriptosredstva, ki se zdijo edinstvena in nezamenljiva, vendar bi zaradi njihovih dejanskih značilnosti ali značilnosti, povezanih z njihovo dejansko uporabo, postala zamenljiva ali needinstvena. V zvezi s tem bi morali pristojni organi pri ocenjevanju in razvrščanju kriptosredstev sprejeti pristop „vsebina pred obliko“, pri katerem značilnosti zadevnega kriptosredstva določajo njegovo razvrstitev in ne njegova opredelitev s strani izdajatelja. |
| --- | --- |

(11)

Deljivi deli edinstvenega in nezamenljivega kriptosredstva se ne bi smeli šteti za edinstvene in nezamenljive. Izdajanje kriptosredstev kot nezamenljivih žetonov v velikih serijah ali zbirki bi bilo treba obravnavati kot kazalnik njihove zamenljivosti. Zgolj dodelitev edinstvene oznake kriptosredstvu sama po sebi ne zadostuje za njegovo razvrstitev kot edinstvenega in nezamenljivega. Da bi se kriptosredstvo štelo za edinstveno in nezamenljivo, bi predstavljana sredstva ali pravice prav tako morali biti edinstveni in nezamenljivi. Izključitev edinstvenih in nezamenljivih kriptosredstev s področja uporabe te uredbe ne posega v opredelitev takih kriptosredstev kot finančnih instrumentov. Ta uredba bi se morala uporabljati tudi za kriptosredstva, ki se zdijo edinstvena in nezamenljiva, vendar bi zaradi njihovih dejanskih značilnosti ali značilnosti, povezanih z njihovo dejansko uporabo, postala zamenljiva ali needinstvena. V zvezi s tem bi morali pristojni organi pri ocenjevanju in razvrščanju kriptosredstev sprejeti pristop „vsebina pred obliko“, pri katerem značilnosti zadevnega kriptosredstva določajo njegovo razvrstitev in ne njegova opredelitev s strani izdajatelja.

| (12) | S področja uporabe te uredbe je primerno izključiti nekatere posle znotraj skupine in nekatere javne subjekte, saj ne predstavljajo tveganja za zaščito vlagateljev, celovitost trga, finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost. Med javnimi mednarodnimi organizacijami, ki so izvzete, sta Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave. |
| --- | --- |

(12)

S področja uporabe te uredbe je primerno izključiti nekatere posle znotraj skupine in nekatere javne subjekte, saj ne predstavljajo tveganja za zaščito vlagateljev, celovitost trga, finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost. Med javnimi mednarodnimi organizacijami, ki so izvzete, sta Mednarodni denarni sklad in Banka za mednarodne poravnave.

| (13) | Digitalna sredstva, ki jih izdajo centralne banke v okviru svojih pristojnosti monetarnega organa, vključno z denarjem centralne banke v digitalni obliki, ali kriptosredstva, ki jih izdajo drugi javni organi, vključno s centralnimi, regionalnimi in lokalnimi upravami, ne bi smela spadati v okvir Unije, ki zajema trge kriptosredstev. Prav tako ne bi smele v ta okvir Unije spadati povezane storitve, ki jih opravljajo take centralne banke, kadar delujejo v okviru svojih pristojnosti monetarnega organa, ali drugi javni organi. |
| --- | --- |

(13)

Digitalna sredstva, ki jih izdajo centralne banke v okviru svojih pristojnosti monetarnega organa, vključno z denarjem centralne banke v digitalni obliki, ali kriptosredstva, ki jih izdajo drugi javni organi, vključno s centralnimi, regionalnimi in lokalnimi upravami, ne bi smela spadati v okvir Unije, ki zajema trge kriptosredstev. Prav tako ne bi smele v ta okvir Unije spadati povezane storitve, ki jih opravljajo take centralne banke, kadar delujejo v okviru svojih pristojnosti monetarnega organa, ali drugi javni organi.

| (14) | Za namene zagotavljanja jasne razmejitve med kriptosredstvi, zajetimi v tej uredbi, na eni strani, in finančnimi instrumenti na drugi, bi bilo treba ESMA pooblastiti, da izda smernice o merilih in pogojih za opredelitev kriptosredstev kot finančnih instrumentov. Te smernice bi morale omogočati tudi boljše razumevanje primerov, ko bi lahko kriptosredstva, ki bi drugače štela za edinstvena in nezamenljiva z drugimi kriptosredstvi, bila opredeljena kot finančni instrumenti. Za spodbujanje skupnega pristopa k razvrstitvi kriptosredstev bi morali EBA, ESMA in Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: evropski nadzorni organi), spodbujati razprave o taki razvrstitvi. Pristojni organi bi morali imeti možnost od evropskih nadzornih organov zahtevati mnenja o razvrstitvi kriptosredstev, vključno z razvrstitvami, predlaganimi s strani ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje. Ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, so v prvi vrsti pristojni za pravilno razvrstitev kriptosredstev, kar lahko pristojni organi izpodbijajo pred datumom objave ponudbe in kadar koli pozneje. Kadar se zdi, da razvrstitev kriptosredstev ni v skladu s to uredbo ali drugimi ustreznimi zakonodajnimi akti Unije o finančnih storitvah, bi morali evropski nadzorni organi uporabiti svoja pooblastila iz uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, da bi zagotovili dosleden in skladen pristop k taki razvrstitvi. |
| --- | --- |

(14)

Za namene zagotavljanja jasne razmejitve med kriptosredstvi, zajetimi v tej uredbi, na eni strani, in finančnimi instrumenti na drugi, bi bilo treba ESMA pooblastiti, da izda smernice o merilih in pogojih za opredelitev kriptosredstev kot finančnih instrumentov. Te smernice bi morale omogočati tudi boljše razumevanje primerov, ko bi lahko kriptosredstva, ki bi drugače štela za edinstvena in nezamenljiva z drugimi kriptosredstvi, bila opredeljena kot finančni instrumenti. Za spodbujanje skupnega pristopa k razvrstitvi kriptosredstev bi morali EBA, ESMA in Evropski nadzorni organ (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) (EIOPA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (11) (v nadaljnjem besedilu: evropski nadzorni organi), spodbujati razprave o taki razvrstitvi. Pristojni organi bi morali imeti možnost od evropskih nadzornih organov zahtevati mnenja o razvrstitvi kriptosredstev, vključno z razvrstitvami, predlaganimi s strani ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje. Ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, so v prvi vrsti pristojni za pravilno razvrstitev kriptosredstev, kar lahko pristojni organi izpodbijajo pred datumom objave ponudbe in kadar koli pozneje. Kadar se zdi, da razvrstitev kriptosredstev ni v skladu s to uredbo ali drugimi ustreznimi zakonodajnimi akti Unije o finančnih storitvah, bi morali evropski nadzorni organi uporabiti svoja pooblastila iz uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 1094/2010 in (EU) št. 1095/2010, da bi zagotovili dosleden in skladen pristop k taki razvrstitvi.

| (15) | Na podlagi člena 127(2), četrta alinea, Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je ena od osnovnih nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) podpirati nemoteno delovanje plačilnih sistemov. Evropska centralna banka (ECB) lahko na podlagi člena 22 Protokola št. 4 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, priloženem k Pogodbama, sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi državami. ECB je v ta namen sprejela predpise o zahtevah za sistemsko pomembne plačilne sisteme. Ta uredba ne posega v odgovornosti ECB in nacionalnih centralnih bank v okviru ESCB, da zagotavljajo učinkovite ter zanesljive klirinške in plačilne sisteme v Uniji ter s tretjimi državami. Zaradi tega in za to, da bi preprečili morebitno nastajanje vzporednih pravil, bi morali EBA, ESMA in ECB pri pripravi zadevnega osnutka tehničnih standardov na podlagi te uredbe tesno sodelovati. Ključnega pomena je tudi, da imajo ECB in nacionalne centralne banke dostop do informacij pri opravljanju svojih nalog v zvezi z nadzorom nad plačilnimi sistemi, vključno z obračunom plačil. Poleg tega ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (12) in bi jo bilo treba razlagati tako, da ni v nasprotju z navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi člena 127(2), četrta alinea, Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je ena od osnovnih nalog Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) podpirati nemoteno delovanje plačilnih sistemov. Evropska centralna banka (ECB) lahko na podlagi člena 22 Protokola št. 4 o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, priloženem k Pogodbama, sprejme predpise za zagotovitev učinkovitih in zanesljivih klirinških in plačilnih sistemov znotraj Unije in z drugimi državami. ECB je v ta namen sprejela predpise o zahtevah za sistemsko pomembne plačilne sisteme. Ta uredba ne posega v odgovornosti ECB in nacionalnih centralnih bank v okviru ESCB, da zagotavljajo učinkovite ter zanesljive klirinške in plačilne sisteme v Uniji ter s tretjimi državami. Zaradi tega in za to, da bi preprečili morebitno nastajanje vzporednih pravil, bi morali EBA, ESMA in ECB pri pripravi zadevnega osnutka tehničnih standardov na podlagi te uredbe tesno sodelovati. Ključnega pomena je tudi, da imajo ECB in nacionalne centralne banke dostop do informacij pri opravljanju svojih nalog v zvezi z nadzorom nad plačilnimi sistemi, vključno z obračunom plačil. Poleg tega ta uredba ne bi smela posegati v Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (12) in bi jo bilo treba razlagati tako, da ni v nasprotju z navedeno uredbo.

| (16) | Vsak zakonodajni akt, sprejet na področju kriptosredstev, bi moral biti specifičen in primeren za prihodnost, zmožen slediti inovacijam in tehnološkemu razvoju ter temeljiti na pristopu na podlagi spodbud. Pojma „kriptosredstva“ in „tehnologija razpršene evidence“ bi bilo zato treba opredeliti čim širše, da se zajamejo vse vrste kriptosredstev, ki trenutno ne spadajo na področje uporabe zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah. Vsak zakonodajni akt, sprejet na področju kriptosredstev, bi moral prispevati tudi k cilju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma. Zato bi morali subjekti, ki ponujajo storitve, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, izpolnjevati tudi veljavna pravila Unije glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, ki vključujejo mednarodne standarde. |
| --- | --- |

(16)

Vsak zakonodajni akt, sprejet na področju kriptosredstev, bi moral biti specifičen in primeren za prihodnost, zmožen slediti inovacijam in tehnološkemu razvoju ter temeljiti na pristopu na podlagi spodbud. Pojma „kriptosredstva“ in „tehnologija razpršene evidence“ bi bilo zato treba opredeliti čim širše, da se zajamejo vse vrste kriptosredstev, ki trenutno ne spadajo na področje uporabe zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah. Vsak zakonodajni akt, sprejet na področju kriptosredstev, bi moral prispevati tudi k cilju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma. Zato bi morali subjekti, ki ponujajo storitve, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, izpolnjevati tudi veljavna pravila Unije glede preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma, ki vključujejo mednarodne standarde.

| (17) | Digitalna sredstva, ki jih ni mogoče prenesti na druge imetnike, niso zajeta v opredelitvi kriptosredstev. Zato bi bilo treba digitalna sredstva, ki jih sprejme le izdajatelj ali ponudnik in jih tehnično ni mogoče prenesti neposredno na druge imetnike, izključiti s področja uporabe te uredbe. Primer takih digitalnih sredstev vključuje programe zvestobe, pri katerih se točke zvestobe lahko zamenjajo za koristi samo z izdajateljem ali ponudnikom teh točk. |
| --- | --- |

(17)

Digitalna sredstva, ki jih ni mogoče prenesti na druge imetnike, niso zajeta v opredelitvi kriptosredstev. Zato bi bilo treba digitalna sredstva, ki jih sprejme le izdajatelj ali ponudnik in jih tehnično ni mogoče prenesti neposredno na druge imetnike, izključiti s področja uporabe te uredbe. Primer takih digitalnih sredstev vključuje programe zvestobe, pri katerih se točke zvestobe lahko zamenjajo za koristi samo z izdajateljem ali ponudnikom teh točk.

| (18) | Ta uredba razvršča kriptosredstva v tri vrste, ki bi jih bilo treba razlikovati med seboj in za katere veljajo različne zahteve glede na tveganja, ki jih prinašajo. Razvrstitev temelji na tem, ali si kriptosredstva prizadevajo stabilizirati svojo vrednost z vezavo na druga sredstva. Prvo vrsto sestavljajo kriptosredstva, katerih cilj je stabilizirati svojo vrednost z vezanostjo na samo eno uradno valuto. Funkcija takih kriptosredstev je zelo podobna funkciji elektronskega denarja, kot je opredeljen v Direktivi 2009/110/ES. Tako kot elektronski denar so taka kriptosredstva elektronska nadomestila za kovance in bankovce ter se bodo verjetno uporabljala za izvajanje plačil. Ta kriptosredstva bi bilo treba v tej uredbi opredeliti kot „e-denarne žetone“. Druga vrsta kriptosredstev se nanaša na „žetone, vezane na sredstva“, katerih cilj je stabilizirati svojo vrednost z vezanostjo na drugo vrednost ali pravico ali kombinacijo vrednosti in pravice, vključno z eno ali več uradnimi valutami. Ta druga vrsta zajema vsa druga kriptosredstva, razen e-denarnih žetonov, katerih vrednost je krita s sredstvi, da se prepreči izogibanje in da bo ta uredba primerna za prihodnost. Tretja vrsta so tista kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva ali e-denarni žetoni, ter zajema veliko različnih kriptosredstev, vključno z uporabniškimi žetoni. |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba razvršča kriptosredstva v tri vrste, ki bi jih bilo treba razlikovati med seboj in za katere veljajo različne zahteve glede na tveganja, ki jih prinašajo. Razvrstitev temelji na tem, ali si kriptosredstva prizadevajo stabilizirati svojo vrednost z vezavo na druga sredstva. Prvo vrsto sestavljajo kriptosredstva, katerih cilj je stabilizirati svojo vrednost z vezanostjo na samo eno uradno valuto. Funkcija takih kriptosredstev je zelo podobna funkciji elektronskega denarja, kot je opredeljen v Direktivi 2009/110/ES. Tako kot elektronski denar so taka kriptosredstva elektronska nadomestila za kovance in bankovce ter se bodo verjetno uporabljala za izvajanje plačil. Ta kriptosredstva bi bilo treba v tej uredbi opredeliti kot „e-denarne žetone“. Druga vrsta kriptosredstev se nanaša na „žetone, vezane na sredstva“, katerih cilj je stabilizirati svojo vrednost z vezanostjo na drugo vrednost ali pravico ali kombinacijo vrednosti in pravice, vključno z eno ali več uradnimi valutami. Ta druga vrsta zajema vsa druga kriptosredstva, razen e-denarnih žetonov, katerih vrednost je krita s sredstvi, da se prepreči izogibanje in da bo ta uredba primerna za prihodnost. Tretja vrsta so tista kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva ali e-denarni žetoni, ter zajema veliko različnih kriptosredstev, vključno z uporabniškimi žetoni.

| (19) | Trenutno se kljub podobnostim elektronski denar in kriptosredstva, vezana na uradno valuto, razlikujejo v nekaterih pomembnih vidikih. Imetniki elektronskega denarja, kot so opredeljeni v Direktivi 2009/110/ES, imajo vedno terjatev do izdajatelja elektronskega denarja in imajo pogodbeno pravico, da kadar koli unovčijo svoj elektronski denar za uradno valuto, in sicer po nominalni vrednosti v tej valuti. Nasprotno pa nekatera kriptosredstva, vezana na uradno valuto, svojim imetnikom ne zagotavljajo take terjatve do izdajateljev takih kriptosredstev in ne bi spadala na področje uporabe Direktive 2009/110/ES. Druga kriptosredstva, vezana na uradno valuto, ne zagotavljajo terjatve po nominalni vrednosti vezane valute ali omejujejo obdobje za unovčenje. Dejstvo, da imetniki takih kriptosredstev nimajo terjatve do izdajateljev takih kriptosredstev ali da taka terjatev ni v nominalni vrednosti valute, na katero so vezana ta kriptosredstva, bi lahko omajalo zaupanje imetnikov teh kriptosredstev. Da bi preprečili izogibanje pravilom iz Direktive 2009/110/ES, bi morala biti vsaka opredelitev e-denarnih žetonov čim širša, da bi zajela vse vrste kriptosredstev, vezanih na enotno uradno valuto. Poleg tega bi bilo treba določiti stroge pogoje za izdajo e-denarnih žetonov, vključno z obveznostjo, da e-denarne žetone izda bodisi kreditna institucija, ki ima dovoljenje na podlagi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13), bodisi institucija za izdajo elektronskega denarja, ki ima dovoljenje na podlagi Direktive 2009/110/ES. Iz istega razloga bi morali izdajatelji e-denarnih žetonov zagotoviti, da lahko imetniki takih žetonov uveljavljajo svojo pravico do unovčenja svojih žetonov kadar koli, in sicer po nominalni vrednosti v valuti, na katero so vezani ti žetoni. Ker so e-denarni žetoni kriptosredstva in lahko prinesejo nove izzive v smislu varstva malih imetnikov in celovitosti trga, značilne za kriptosredstva, bi tudi zanje morala veljati pravila iz te uredbe, da se naslovijo ti izzivi. |
| --- | --- |

(19)

Trenutno se kljub podobnostim elektronski denar in kriptosredstva, vezana na uradno valuto, razlikujejo v nekaterih pomembnih vidikih. Imetniki elektronskega denarja, kot so opredeljeni v Direktivi 2009/110/ES, imajo vedno terjatev do izdajatelja elektronskega denarja in imajo pogodbeno pravico, da kadar koli unovčijo svoj elektronski denar za uradno valuto, in sicer po nominalni vrednosti v tej valuti. Nasprotno pa nekatera kriptosredstva, vezana na uradno valuto, svojim imetnikom ne zagotavljajo take terjatve do izdajateljev takih kriptosredstev in ne bi spadala na področje uporabe Direktive 2009/110/ES. Druga kriptosredstva, vezana na uradno valuto, ne zagotavljajo terjatve po nominalni vrednosti vezane valute ali omejujejo obdobje za unovčenje. Dejstvo, da imetniki takih kriptosredstev nimajo terjatve do izdajateljev takih kriptosredstev ali da taka terjatev ni v nominalni vrednosti valute, na katero so vezana ta kriptosredstva, bi lahko omajalo zaupanje imetnikov teh kriptosredstev. Da bi preprečili izogibanje pravilom iz Direktive 2009/110/ES, bi morala biti vsaka opredelitev e-denarnih žetonov čim širša, da bi zajela vse vrste kriptosredstev, vezanih na enotno uradno valuto. Poleg tega bi bilo treba določiti stroge pogoje za izdajo e-denarnih žetonov, vključno z obveznostjo, da e-denarne žetone izda bodisi kreditna institucija, ki ima dovoljenje na podlagi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (13), bodisi institucija za izdajo elektronskega denarja, ki ima dovoljenje na podlagi Direktive 2009/110/ES. Iz istega razloga bi morali izdajatelji e-denarnih žetonov zagotoviti, da lahko imetniki takih žetonov uveljavljajo svojo pravico do unovčenja svojih žetonov kadar koli, in sicer po nominalni vrednosti v valuti, na katero so vezani ti žetoni. Ker so e-denarni žetoni kriptosredstva in lahko prinesejo nove izzive v smislu varstva malih imetnikov in celovitosti trga, značilne za kriptosredstva, bi tudi zanje morala veljati pravila iz te uredbe, da se naslovijo ti izzivi.

| (20) | Glede na različna tveganja in priložnosti, ki jih prinašajo kriptosredstva, je treba določiti pravila za ponudnike in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, razen žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov, ter za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov. Izdajatelji kriptosredstev so subjekti, ki imajo nadzor nad ustvarjanjem kriptosredstev. |
| --- | --- |

(20)

Glede na različna tveganja in priložnosti, ki jih prinašajo kriptosredstva, je treba določiti pravila za ponudnike in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, razen žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov, ter za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov. Izdajatelji kriptosredstev so subjekti, ki imajo nadzor nad ustvarjanjem kriptosredstev.

| (21) | Določiti je treba posebna pravila za subjekte, ki opravljajo storitve, povezane s kriptosredstvi. V prvi kategoriji takih storitev so zagotavljanje upravljanja platforme za trgovanje s kriptosredstvi, menjava kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank ter opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank. V drugi kategoriji takih storitev so plasiranje kriptosredstev, prejemanje ali posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank, izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank, svetovanje o kriptosredstvih in upravljanje portfeljev kriptosredstev. Vsako osebo, ki storitve v zvezi s kriptosredstvi zagotavlja profesionalno v skladu s to uredbo, bi bilo treba šteti za „ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi“. |
| --- | --- |

(21)

Določiti je treba posebna pravila za subjekte, ki opravljajo storitve, povezane s kriptosredstvi. V prvi kategoriji takih storitev so zagotavljanje upravljanja platforme za trgovanje s kriptosredstvi, menjava kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank ter opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank. V drugi kategoriji takih storitev so plasiranje kriptosredstev, prejemanje ali posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank, izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank, svetovanje o kriptosredstvih in upravljanje portfeljev kriptosredstev. Vsako osebo, ki storitve v zvezi s kriptosredstvi zagotavlja profesionalno v skladu s to uredbo, bi bilo treba šteti za „ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi“.

| (22) | Ta uredba bi se morala uporabljati za fizične in pravne osebe in nekatere druge subjekte ter storitve in dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi, ki jih te osebe ali subjekti opravljajo, zagotavljajo ali obvladujejo, neposredno ali posredno, tudi ko se del takih dejavnosti ali storitev opravlja decentralizirano. Kadar se storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo popolnoma decentralizirano brez posrednika, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe. Ta uredba zajema pravice in obveznosti izdajateljev kriptosredstev, ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi ter ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Kadar kriptosredstva nimajo določljivega izdajatelja, ne bi smele spadati na področje uporabe naslovov II, III in IV te uredbe. Vendar pa bi morali biti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo storitve v zvezi s takimi kriptosredstvi, zajeti v tej uredbi. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba bi se morala uporabljati za fizične in pravne osebe in nekatere druge subjekte ter storitve in dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi, ki jih te osebe ali subjekti opravljajo, zagotavljajo ali obvladujejo, neposredno ali posredno, tudi ko se del takih dejavnosti ali storitev opravlja decentralizirano. Kadar se storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo popolnoma decentralizirano brez posrednika, ne bi smele spadati na področje uporabe te uredbe. Ta uredba zajema pravice in obveznosti izdajateljev kriptosredstev, ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi ter ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Kadar kriptosredstva nimajo določljivega izdajatelja, ne bi smele spadati na področje uporabe naslovov II, III in IV te uredbe. Vendar pa bi morali biti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo storitve v zvezi s takimi kriptosredstvi, zajeti v tej uredbi.

| (23) | Za zagotovitev, da pristojni organi ustrezno spremljajo in nadzorujejo vse javne ponudbe kriptosredstev, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, ki se lahko potencialno finančno uporabljajo, oziroma vse uvrstitve kriptosredstev v trgovanje na platformi za trgovanje s kriptosredstvi (v nadaljnjem besedilu: uvrstitev v trgovanje) v Uniji, bi morali biti vsi ponudniki ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, pravne osebe. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev, da pristojni organi ustrezno spremljajo in nadzorujejo vse javne ponudbe kriptosredstev, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, ki se lahko potencialno finančno uporabljajo, oziroma vse uvrstitve kriptosredstev v trgovanje na platformi za trgovanje s kriptosredstvi (v nadaljnjem besedilu: uvrstitev v trgovanje) v Uniji, bi morali biti vsi ponudniki ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, pravne osebe.

| (24) | Za zagotovitev njihovega varstva bi morali biti potencialni mali imetniki kriptosredstev obveščeni o značilnostih in funkcijah kriptosredstev, ki jih nameravajo kupiti, ter o tveganjih, ki so povezana z njimi. Pri javni ponudbi kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali pri prošnji za uvrstitev takih kriptosredstev v trgovanje v Uniji, bi morali ponudniki ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, pripraviti, o njem uradno obvestiti pristojni organ in objaviti informativni dokument (v nadaljnjem besedilu: bela knjiga o kriptosredstvu), ki vsebuje obvezna razkritja. Bela knjiga o kriptosredstvu bi morala vsebovati splošne informacije o izdajatelju, ponudniku ali osebi, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, projektu, ki se bo izvedel z zbranim kapitalom, javni ponudbi kriptosredstev ali njihovi uvrstitvi v trgovanje, pravicah in obveznostih, povezanih s kriptosredstvi, osnovni tehnologiji, na kateri temeljijo takšna kriptosredstva, ter povezanih tveganjih. Vendar bela knjiga o kriptosredstvu ne bi smela vsebovati opisa tveganj, ki so nepredvidljiva in se najverjetneje ne bodo uresničila. Informacije, vsebovane v beli knjigi o kriptosredstvu in ustreznih tržnih sporočilih, kot so oglasna sporočila in trženjsko gradivo, ter prek novih kanalov, kot so platforme družbenih medijev, bi morale biti poštene, jasne in nezavajajoče. Oglasna sporočila in trženjsko gradivo bi morali biti skladni z informacijami, zagotovljenimi v beli knjigi o kriptosredstvu. |
| --- | --- |

(24)

Za zagotovitev njihovega varstva bi morali biti potencialni mali imetniki kriptosredstev obveščeni o značilnostih in funkcijah kriptosredstev, ki jih nameravajo kupiti, ter o tveganjih, ki so povezana z njimi. Pri javni ponudbi kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali pri prošnji za uvrstitev takih kriptosredstev v trgovanje v Uniji, bi morali ponudniki ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, pripraviti, o njem uradno obvestiti pristojni organ in objaviti informativni dokument (v nadaljnjem besedilu: bela knjiga o kriptosredstvu), ki vsebuje obvezna razkritja. Bela knjiga o kriptosredstvu bi morala vsebovati splošne informacije o izdajatelju, ponudniku ali osebi, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, projektu, ki se bo izvedel z zbranim kapitalom, javni ponudbi kriptosredstev ali njihovi uvrstitvi v trgovanje, pravicah in obveznostih, povezanih s kriptosredstvi, osnovni tehnologiji, na kateri temeljijo takšna kriptosredstva, ter povezanih tveganjih. Vendar bela knjiga o kriptosredstvu ne bi smela vsebovati opisa tveganj, ki so nepredvidljiva in se najverjetneje ne bodo uresničila. Informacije, vsebovane v beli knjigi o kriptosredstvu in ustreznih tržnih sporočilih, kot so oglasna sporočila in trženjsko gradivo, ter prek novih kanalov, kot so platforme družbenih medijev, bi morale biti poštene, jasne in nezavajajoče. Oglasna sporočila in trženjsko gradivo bi morali biti skladni z informacijami, zagotovljenimi v beli knjigi o kriptosredstvu.

| (25) | Bele knjige o kriptosredstvu, vključno z njihovimi povzetki, in operativna pravila za platforme za trgovanje s kriptosredstvi bi morali biti napisani v vsaj enem od uradnih jezikov matične države članice in katere koli države gostiteljice ali, alternativno, v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ. V času sprejetja te uredbe je angleščina jezik, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, vendar bi se lahko to v prihodnosti spremenilo. |
| --- | --- |

(25)

Bele knjige o kriptosredstvu, vključno z njihovimi povzetki, in operativna pravila za platforme za trgovanje s kriptosredstvi bi morali biti napisani v vsaj enem od uradnih jezikov matične države članice in katere koli države gostiteljice ali, alternativno, v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ. V času sprejetja te uredbe je angleščina jezik, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ, vendar bi se lahko to v prihodnosti spremenilo.

| (26) | Za zagotovitev sorazmernega pristopa se nobena zahteva iz te uredbe ne bi smela uporabljati za javne ponudbe kriptosredstev, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, ki se ponujajo brezplačno ali se samodejno ustvarijo kot nagrada za vzdrževanje razpršene evidence ali potrjevanje poslov v okviru mehanizma soglasja. Prav tako se nobena zahteva ne bi smela uporabljati za ponudbe uporabniških žetonov, ki omogočajo dostop do obstoječega blaga ali storitve, ki imetniku omogočajo, da prevzame blago ali uporabi storitev, ali kadar ima imetnik kriptosredstev pravico, da jih uporablja le v zameno za blago in storitve v omejeni mreži trgovcev s pogodbenimi dogovori s ponudnikom. Take izjeme ne bi smele vključevati kriptosredstev, ki predstavljajo skladiščeno blago, ki ni namenjeno temu, da bi ga kupec po nakupu prevzel. Izvzetje iz omejenega omrežja se prav tako ne bi smelo uporabljati za kriptosredstva, ki so običajno zasnovana za stalno rastočo mrežo ponudnikov storitev. Pristojni organ bi moral oceniti izvzetje iz omejenega omrežja vsakič, ko ponudba ali skupna vrednost več kot ene ponudbe preseže določen prag, kar pomeni, da nova ponudba ne bi smela biti samodejno upravičena do izvzetja iz prejšnje ponudbe. Te izjeme bi se morale prenehati uporabljati, kadar ponudnik ali druga oseba, ki deluje v imenu ponudnika, sporoči, da namerava ponudnik zaprositi za uvrstitev v trgovanje ali da so izvzeta kriptosredstva uvrščena v trgovanje. |
| --- | --- |

(26)

Za zagotovitev sorazmernega pristopa se nobena zahteva iz te uredbe ne bi smela uporabljati za javne ponudbe kriptosredstev, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, ki se ponujajo brezplačno ali se samodejno ustvarijo kot nagrada za vzdrževanje razpršene evidence ali potrjevanje poslov v okviru mehanizma soglasja. Prav tako se nobena zahteva ne bi smela uporabljati za ponudbe uporabniških žetonov, ki omogočajo dostop do obstoječega blaga ali storitve, ki imetniku omogočajo, da prevzame blago ali uporabi storitev, ali kadar ima imetnik kriptosredstev pravico, da jih uporablja le v zameno za blago in storitve v omejeni mreži trgovcev s pogodbenimi dogovori s ponudnikom. Take izjeme ne bi smele vključevati kriptosredstev, ki predstavljajo skladiščeno blago, ki ni namenjeno temu, da bi ga kupec po nakupu prevzel. Izvzetje iz omejenega omrežja se prav tako ne bi smelo uporabljati za kriptosredstva, ki so običajno zasnovana za stalno rastočo mrežo ponudnikov storitev. Pristojni organ bi moral oceniti izvzetje iz omejenega omrežja vsakič, ko ponudba ali skupna vrednost več kot ene ponudbe preseže določen prag, kar pomeni, da nova ponudba ne bi smela biti samodejno upravičena do izvzetja iz prejšnje ponudbe. Te izjeme bi se morale prenehati uporabljati, kadar ponudnik ali druga oseba, ki deluje v imenu ponudnika, sporoči, da namerava ponudnik zaprositi za uvrstitev v trgovanje ali da so izvzeta kriptosredstva uvrščena v trgovanje.

| (27) | Da se zagotovi sorazmeren pristop, se zahteve te uredbe za pripravo in objavo bele knjige o kriptosredstvu ne bi smele uporabljati za ponudbe kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ki se ponujajo manj kot 150 osebam na državo članico ali ki so namenjene izključno dobro poučenim vlagateljem, ki jih lahko posedujejo samo taki dobro poučeni vlagatelji. MSP ter zagonska podjetja ne bi smela biti prekomerno in nesorazmerno upravno obremenjena. V skladu s tem bi bilo treba tudi javne ponudbe kriptosredstev v Uniji, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, katerih celotna vrednost ne presega 1 000 000 EUR v obdobju 12 mesecev, izvzeti iz obveznosti priprave bele knjige o kriptosredstvu. |
| --- | --- |

(27)

Da se zagotovi sorazmeren pristop, se zahteve te uredbe za pripravo in objavo bele knjige o kriptosredstvu ne bi smele uporabljati za ponudbe kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ki se ponujajo manj kot 150 osebam na državo članico ali ki so namenjene izključno dobro poučenim vlagateljem, ki jih lahko posedujejo samo taki dobro poučeni vlagatelji. MSP ter zagonska podjetja ne bi smela biti prekomerno in nesorazmerno upravno obremenjena. V skladu s tem bi bilo treba tudi javne ponudbe kriptosredstev v Uniji, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, katerih celotna vrednost ne presega 1 000 000 EUR v obdobju 12 mesecev, izvzeti iz obveznosti priprave bele knjige o kriptosredstvu.

| (28) | Zgolj uvrstitev v trgovanje ali objava nakupnih in prodajnih cen se sama po sebi ne bi smela šteti za javno ponudbo kriptosredstev. Taka uvrstitev ali objava bi morala šteti za javno ponudbo kriptosredstev le, kadar vključuje obvestilo, ki predstavlja javno ponudbo na podlagi te uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Zgolj uvrstitev v trgovanje ali objava nakupnih in prodajnih cen se sama po sebi ne bi smela šteti za javno ponudbo kriptosredstev. Taka uvrstitev ali objava bi morala šteti za javno ponudbo kriptosredstev le, kadar vključuje obvestilo, ki predstavlja javno ponudbo na podlagi te uredbe.

| (29) | Čeprav so nekatere ponudbe kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, izvzete iz različnih obveznosti iz te uredbe, se zakonodajni akti Unije, ki zagotavljajo varstvo potrošnikov, kot so Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) ali Direktiva Sveta 93/13/EGS (15), vključno z vsemi obveznostmi obveščanja, ki jih vsebuje, še naprej uporabljajo za javne ponudbe kriptosredstev, kadar zadevajo odnose med podjetji in potrošniki. |
| --- | --- |

(29)

Čeprav so nekatere ponudbe kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, izvzete iz različnih obveznosti iz te uredbe, se zakonodajni akti Unije, ki zagotavljajo varstvo potrošnikov, kot so Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14) ali Direktiva Sveta 93/13/EGS (15), vključno z vsemi obveznostmi obveščanja, ki jih vsebuje, še naprej uporabljajo za javne ponudbe kriptosredstev, kadar zadevajo odnose med podjetji in potrošniki.

| (30) | Kadar se javna ponudba nanaša na uporabniške žetone za blago, ki še ne obstaja, ali storitve, ki še ne delujejo, trajanje javne ponudbe, kot je opisano v beli knjigi o kriptosredstvu, ne bi smelo presegati 12 mesecev. Ta omejitev trajanja javne ponudbe ni odvisna od trenutka, ko blago ali storitev nastaneta ali postaneta operativna in ju imetnik uporabniškega žetona lahko uporabi po izteku javne ponudbe. |
| --- | --- |

(30)

Kadar se javna ponudba nanaša na uporabniške žetone za blago, ki še ne obstaja, ali storitve, ki še ne delujejo, trajanje javne ponudbe, kot je opisano v beli knjigi o kriptosredstvu, ne bi smelo presegati 12 mesecev. Ta omejitev trajanja javne ponudbe ni odvisna od trenutka, ko blago ali storitev nastaneta ali postaneta operativna in ju imetnik uporabniškega žetona lahko uporabi po izteku javne ponudbe.

| (31) | Da se omogoči nadzor, bi morali ponudniki kriptosredstev, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje takih kriptosredstev, pred vsako javno ponudbo kriptosredstev v Uniji ali preden se ta kriptosredstva uvrstijo v trgovanje, o svoji beli knjigi o kriptosredstvu, in na zahtevo pristojnega organa, o svojih tržnih sporočilih, uradno obvestiti pristojni organ države članice, v kateri imajo statutarni sedež ali, kadar nimajo statutarnega sedeža v Uniji, pristojni organ države članice, v kateri imajo podružnico. Ponudniki s sedežem v tretji državi bi morali o svoji beli knjigi o kriptosredstvu in, na zahtevo pristojnega organa, o svojih tržnih sporočilih uradno obvestiti pristojni organ države članice, v kateri nameravajo ponuditi kriptosredstva. |
| --- | --- |

(31)

Da se omogoči nadzor, bi morali ponudniki kriptosredstev, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje takih kriptosredstev, pred vsako javno ponudbo kriptosredstev v Uniji ali preden se ta kriptosredstva uvrstijo v trgovanje, o svoji beli knjigi o kriptosredstvu, in na zahtevo pristojnega organa, o svojih tržnih sporočilih, uradno obvestiti pristojni organ države članice, v kateri imajo statutarni sedež ali, kadar nimajo statutarnega sedeža v Uniji, pristojni organ države članice, v kateri imajo podružnico. Ponudniki s sedežem v tretji državi bi morali o svoji beli knjigi o kriptosredstvu in, na zahtevo pristojnega organa, o svojih tržnih sporočilih uradno obvestiti pristojni organ države članice, v kateri nameravajo ponuditi kriptosredstva.

| (32) | Upravljavec platforme za trgovanje bi moral biti odgovoren za izpolnjevanje zahtev iz naslova II te uredbe, ko se kriptosredstva uvrstijo v trgovanje na njegovo lastno pobudo in bela knjiga o kriptosredstvu še ni bila objavljena v primerih, ki jih zahteva ta uredba. Upravljavec platforme za trgovanje bi moral biti odgovoren tudi za izpolnjevanje teh zahtev, ko je v ta namen sklenil pisni sporazum z osebo, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje. Oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, bi morala ostati odgovorna, kadar upravljavcu platforme za trgovanje predloži zavajajoče informacije. Oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, bi morala ostati odgovorna tudi za zadeve, ki niso prenesene na upravljavca platforme za trgovanje. |
| --- | --- |

(32)

Upravljavec platforme za trgovanje bi moral biti odgovoren za izpolnjevanje zahtev iz naslova II te uredbe, ko se kriptosredstva uvrstijo v trgovanje na njegovo lastno pobudo in bela knjiga o kriptosredstvu še ni bila objavljena v primerih, ki jih zahteva ta uredba. Upravljavec platforme za trgovanje bi moral biti odgovoren tudi za izpolnjevanje teh zahtev, ko je v ta namen sklenil pisni sporazum z osebo, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje. Oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, bi morala ostati odgovorna, kadar upravljavcu platforme za trgovanje predloži zavajajoče informacije. Oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, bi morala ostati odgovorna tudi za zadeve, ki niso prenesene na upravljavca platforme za trgovanje.

| (33) | Da bi preprečili nepotrebno upravno breme, se od pristojnih organov ne bi smelo zahtevati, da odobrijo belo knjigo o kriptosredstvu pred njeno objavo. Vendar bi pristojni organi morali biti pooblaščeni, da zahtevajo spremembe bele knjige o kriptosredstvu in morebitnih tržnih sporočil ter po potrebi zahtevajo vključitev dodatnih informacij v belo knjigo o kriptosredstvu. |
| --- | --- |

(33)

Da bi preprečili nepotrebno upravno breme, se od pristojnih organov ne bi smelo zahtevati, da odobrijo belo knjigo o kriptosredstvu pred njeno objavo. Vendar bi pristojni organi morali biti pooblaščeni, da zahtevajo spremembe bele knjige o kriptosredstvu in morebitnih tržnih sporočil ter po potrebi zahtevajo vključitev dodatnih informacij v belo knjigo o kriptosredstvu.

| (34) | Pristojni organi bi morali imeti možnost, da začasno prekinejo ali prepovejo javno ponudbo kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali uvrstitev takih kriptosredstev v trgovanje, kadar taka javna ponudba ali uvrstitev v trgovanje ne izpolnjuje veljavnih zahtev iz te uredbe, vključno s primeri, ko bela knjiga o kriptosredstvu ali tržna sporočila niso pošteni ali jasni oziroma so zavajajoči. Pristojni organi bi morali imeti tudi pooblastilo, da na svojem spletišču ali v sporočilu za javnost objavijo opozorilo, da ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, teh zahtev ni izpolnila. |
| --- | --- |

(34)

Pristojni organi bi morali imeti možnost, da začasno prekinejo ali prepovejo javno ponudbo kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali uvrstitev takih kriptosredstev v trgovanje, kadar taka javna ponudba ali uvrstitev v trgovanje ne izpolnjuje veljavnih zahtev iz te uredbe, vključno s primeri, ko bela knjiga o kriptosredstvu ali tržna sporočila niso pošteni ali jasni oziroma so zavajajoči. Pristojni organi bi morali imeti tudi pooblastilo, da na svojem spletišču ali v sporočilu za javnost objavijo opozorilo, da ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, teh zahtev ni izpolnila.

| (35) | Objaviti bi bilo treba bele knjige o kriptosredstvu in tržna sporočila, o katerih so bili pristojni organi ustrezno uradno obveščeni. Po taki objavi bi morali ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, imeti možnost, da ponujajo navedena kriptosredstva po vsej Uniji in zaprosijo za uvrstitev v trgovanje takih kriptosredstev v Uniji. |
| --- | --- |

(35)

Objaviti bi bilo treba bele knjige o kriptosredstvu in tržna sporočila, o katerih so bili pristojni organi ustrezno uradno obveščeni. Po taki objavi bi morali ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, imeti možnost, da ponujajo navedena kriptosredstva po vsej Uniji in zaprosijo za uvrstitev v trgovanje takih kriptosredstev v Uniji.

| (36) | Ponudniki kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, bi morali imeti vzpostavljeno učinkovito ureditev za spremljanje in varovanje denarnih sredstev ali drugih kriptosredstev, zbranih z njihovo javno ponudbo. S takimi ureditvami bi bilo treba tudi zagotoviti, da se vsa denarna sredstva ali druga kriptosredstva, zbrana od imetnikov ali potencialnih imetnikov, ustrezno in karseda hitro vrnejo, kadar se javna ponudba prekliče iz katerega koli razloga. Ponudnik bi moral zagotoviti, da denarna sredstva ali druga kriptosredstva, zbrana med javno ponudbo, varuje tretja oseba. |
| --- | --- |

(36)

Ponudniki kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, bi morali imeti vzpostavljeno učinkovito ureditev za spremljanje in varovanje denarnih sredstev ali drugih kriptosredstev, zbranih z njihovo javno ponudbo. S takimi ureditvami bi bilo treba tudi zagotoviti, da se vsa denarna sredstva ali druga kriptosredstva, zbrana od imetnikov ali potencialnih imetnikov, ustrezno in karseda hitro vrnejo, kadar se javna ponudba prekliče iz katerega koli razloga. Ponudnik bi moral zagotoviti, da denarna sredstva ali druga kriptosredstva, zbrana med javno ponudbo, varuje tretja oseba.

| (37) | Za nadaljnje zagotavljanje varstva malih imetnikov kriptosredstev, malih imetnikov, ki kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, kupijo neposredno od ponudnika ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki plasira kriptosredstva v imenu ponudnika, bi jim bilo treba zagotoviti pravico do odstopa od pogodbe v obdobju 14 dni po njihovi pridobitvi. Da se zagotovi nemotena izvedba časovno omejene javne ponudbe kriptosredstev, mali imetnik pravice do odstopa ne bi smel uveljaviti po koncu vpisnega obdobja. Poleg tega se pravica do umika ne bi smela uporabljati, kadar so kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, uvrščena v trgovanje, preden jih kupi mali imetnik, saj je v takem primeru cena takih kriptosredstev odvisna od nihanj na trgih kriptosredstev. Kadar ima mali imetnik pravico do odstopa od pogodbe na podlagi te uredbe, se ne bi smela uporabljati pravica do odstopa na podlagi Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(37)

Za nadaljnje zagotavljanje varstva malih imetnikov kriptosredstev, malih imetnikov, ki kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, kupijo neposredno od ponudnika ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki plasira kriptosredstva v imenu ponudnika, bi jim bilo treba zagotoviti pravico do odstopa od pogodbe v obdobju 14 dni po njihovi pridobitvi. Da se zagotovi nemotena izvedba časovno omejene javne ponudbe kriptosredstev, mali imetnik pravice do odstopa ne bi smel uveljaviti po koncu vpisnega obdobja. Poleg tega se pravica do umika ne bi smela uporabljati, kadar so kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, uvrščena v trgovanje, preden jih kupi mali imetnik, saj je v takem primeru cena takih kriptosredstev odvisna od nihanj na trgih kriptosredstev. Kadar ima mali imetnik pravico do odstopa od pogodbe na podlagi te uredbe, se ne bi smela uporabljati pravica do odstopa na podlagi Direktive 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (38) | Ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, bi morali ravnati pošteno, pravično in strokovno ter z imetniki ali potencialnimi imetniki kriptosredstev komunicirati pošteno, jasno in nezavajajoče, prav tako bi morali opredeliti, preprečiti, obvladovati in razkriti nasprotja interesov ter imeti učinkovite upravne ureditve za zagotovitev, da njihovi sistemi in varnostni protokoli izpolnjujejo standarde Unije. Da bi pristojnim organom pomagali pri njihovih nadzornih nalogah, bi bilo treba ESMA pooblastiti, da v tesnem sodelovanju z EBA izda smernice o teh sistemih in varnostnih protokolih, da se ti standardi Unije podrobneje opredelijo. |
| --- | --- |

(38)

Ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, bi morali ravnati pošteno, pravično in strokovno ter z imetniki ali potencialnimi imetniki kriptosredstev komunicirati pošteno, jasno in nezavajajoče, prav tako bi morali opredeliti, preprečiti, obvladovati in razkriti nasprotja interesov ter imeti učinkovite upravne ureditve za zagotovitev, da njihovi sistemi in varnostni protokoli izpolnjujejo standarde Unije. Da bi pristojnim organom pomagali pri njihovih nadzornih nalogah, bi bilo treba ESMA pooblastiti, da v tesnem sodelovanju z EBA izda smernice o teh sistemih in varnostnih protokolih, da se ti standardi Unije podrobneje opredelijo.

| (39) | Za dodatno zaščito imetnikov kriptosredstev bi se morala za ponudnike in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, ter člane njihovega upravljalnega organa, za informacije, ki se javnosti zagotavljajo z belo knjigo o kriptosredstvu, uporabljati pravila o civilni odgovornosti. |
| --- | --- |

(39)

Za dodatno zaščito imetnikov kriptosredstev bi se morala za ponudnike in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, ter člane njihovega upravljalnega organa, za informacije, ki se javnosti zagotavljajo z belo knjigo o kriptosredstvu, uporabljati pravila o civilni odgovornosti.

| (40) | Žetone, vezane na sredstva, bi lahko imetniki široko sprejeli za prenašanje vrednosti ali kot menjalno sredstvo, kar bi pomenilo, da bi v primerjavi z drugimi kriptosredstvi predstavljali večje tveganje za zaščito imetnikov kriptosredstev, zlasti malih imetnikov, in celovitost trga. Za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, bi zato morale veljati strožje zahteve kot za izdajatelje drugih kriptosredstev. |
| --- | --- |

(40)

Žetone, vezane na sredstva, bi lahko imetniki široko sprejeli za prenašanje vrednosti ali kot menjalno sredstvo, kar bi pomenilo, da bi v primerjavi z drugimi kriptosredstvi predstavljali večje tveganje za zaščito imetnikov kriptosredstev, zlasti malih imetnikov, in celovitost trga. Za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, bi zato morale veljati strožje zahteve kot za izdajatelje drugih kriptosredstev.

| (41) | Kadar kriptosredstvo spada v opredelitev žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona, bi se moral uporabljati naslov III ali IV te uredbe, ne glede na to, kako namerava izdajatelj oblikovati kriptosredstvo, vključno z mehanizmom za ohranjanje stabilne vrednosti kriptosredstva. Enako velja za tako imenovane algoritemske „stabilne kovance“, katerih vrednost se poskuša stabilizirati glede na uradno valuto ali na enega ali več sredstev prek protokolov, ki zagotavljajo povečanje ali zmanjšanje ponudbe takih kriptosredstev v odziv na spremembe v povpraševanju. Ponudniki ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje algoritemskih kriptosredstev, ki ne poskušajo stabilizirati vrednosti kriptosredstev z vezanjem na enega ali več sredstev, bi morali v vsakem primeru spoštovati naslov II te uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Kadar kriptosredstvo spada v opredelitev žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona, bi se moral uporabljati naslov III ali IV te uredbe, ne glede na to, kako namerava izdajatelj oblikovati kriptosredstvo, vključno z mehanizmom za ohranjanje stabilne vrednosti kriptosredstva. Enako velja za tako imenovane algoritemske „stabilne kovance“, katerih vrednost se poskuša stabilizirati glede na uradno valuto ali na enega ali več sredstev prek protokolov, ki zagotavljajo povečanje ali zmanjšanje ponudbe takih kriptosredstev v odziv na spremembe v povpraševanju. Ponudniki ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje algoritemskih kriptosredstev, ki ne poskušajo stabilizirati vrednosti kriptosredstev z vezanjem na enega ali več sredstev, bi morali v vsakem primeru spoštovati naslov II te uredbe.

| (42) | Da bi zagotovili ustrezen nadzor in spremljanje javnih ponudb žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, statutarni sedež v Uniji. |
| --- | --- |

(42)

Da bi zagotovili ustrezen nadzor in spremljanje javnih ponudb žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, statutarni sedež v Uniji.

| (43) | Javne ponudbe žetonov, vezanih na sredstva, v Uniji ali prošnje za uvrstitev takih kriptosredstev v trgovanje bi morale biti dovoljene le, kadar je pristojni organ izdal dovoljenje izdajatelju takih kriptosredstev in odobril ustrezno belo knjigo o kriptosredstvu. Vendar se zahteva po izdanem dovoljenju ne bi smela uporabljati, kadar so žetoni, vezani na sredstva, naslovljeni samo na dobro poučene vlagatelje ali kadar je javna ponudba žetonov, vezanih na sredstva, nižja od 5 000 000 EUR. V takih primerih bi moral izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, še vedno pripraviti belo knjigo o kriptosredstvu da kupce obvesti o značilnostih žetonov, vezanih na sredstva, in z njimi povezanih tveganjih ter o knjigi o kriptosredstvu pred njeno objavo uradno obvestiti pristojni organ. |
| --- | --- |

(43)

Javne ponudbe žetonov, vezanih na sredstva, v Uniji ali prošnje za uvrstitev takih kriptosredstev v trgovanje bi morale biti dovoljene le, kadar je pristojni organ izdal dovoljenje izdajatelju takih kriptosredstev in odobril ustrezno belo knjigo o kriptosredstvu. Vendar se zahteva po izdanem dovoljenju ne bi smela uporabljati, kadar so žetoni, vezani na sredstva, naslovljeni samo na dobro poučene vlagatelje ali kadar je javna ponudba žetonov, vezanih na sredstva, nižja od 5 000 000 EUR. V takih primerih bi moral izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, še vedno pripraviti belo knjigo o kriptosredstvu da kupce obvesti o značilnostih žetonov, vezanih na sredstva, in z njimi povezanih tveganjih ter o knjigi o kriptosredstvu pred njeno objavo uradno obvestiti pristojni organ.

| (44) | Za kreditne institucije z dovoljenjem na podlagi Direktive 2013/36/EU ne bi smelo biti potrebno dodatno dovoljenje za ponujanje žetonov, vezanih na sredstva, ali njihovo uvrstitev v trgovanje. Uporabljati bi se morali nacionalni postopki, vzpostavljeni na podlagi navedene direktive, vendar bi jih bilo treba dopolniti z zahtevo, da se pristojni organ matične države članice, imenovan na podlagi te uredbe, uradno obvesti o elementih, ki temu organu omogočajo, da preveri zmožnost izdajatelja, da ponudi žetone, vezane na sredstva, ali zaprosi za njihovo uvrstitev v trgovanje. Za kreditne institucije, ki ponujajo žetone, vezane na sredstva, ali zaprosijo za njihovo uvrstitev v trgovanje, bi morale veljati vse zahteve, ki se uporabljajo za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, razen zahtev za dovoljenje, kapitalskih zahtev in postopka odobritve v zvezi s kvalificiranimi delničarji, saj so te zadeve zajete v Direktivi 2013/36/EU in Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Belo knjigo o kriptosredstvu, ki jo pripravi taka kreditna institucija, bi moral pred objavo odobriti pristojni organ matične države članice. Za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje na podlagi določb nacionalnega prava za prenos Direktive 2013/36/EU in ki ponujajo žetone, vezane na sredstva, ali zaprosijo za njihovo uvrstitev v trgovanje, bi morala veljati upravna pooblastila iz navedene direktive in tudi tista iz te uredbe, vključno z omejitvijo poslovanja kreditne institucije in začasno prekinitvijo ali prepovedjo javne ponudbe žetonov, vezanih na sredstva. Kadar se obveznosti, ki veljajo za take kreditne institucije na podlagi te uredbe, prekrivajo z obveznostmi iz Direktive 2013/36/EU, bi morale kreditne institucije izpolnjevati bolj specifične ali strožje zahteve, s čimer bi zagotovile skladnost z obema sklopoma pravil. Postopek uradnega obveščanja za kreditne institucije, ki nameravajo ponuditi žetone, vezane na sredstva, ali zaprositi za njihovo uvrstitev v trgovanje na podlagi te uredbe, ne bi smel posegati v določbe nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva 2013/36/EU in ki določajo postopke za izdajo dovoljenja kreditnim institucijam za opravljanje storitev iz Priloge I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(44)

Za kreditne institucije z dovoljenjem na podlagi Direktive 2013/36/EU ne bi smelo biti potrebno dodatno dovoljenje za ponujanje žetonov, vezanih na sredstva, ali njihovo uvrstitev v trgovanje. Uporabljati bi se morali nacionalni postopki, vzpostavljeni na podlagi navedene direktive, vendar bi jih bilo treba dopolniti z zahtevo, da se pristojni organ matične države članice, imenovan na podlagi te uredbe, uradno obvesti o elementih, ki temu organu omogočajo, da preveri zmožnost izdajatelja, da ponudi žetone, vezane na sredstva, ali zaprosi za njihovo uvrstitev v trgovanje. Za kreditne institucije, ki ponujajo žetone, vezane na sredstva, ali zaprosijo za njihovo uvrstitev v trgovanje, bi morale veljati vse zahteve, ki se uporabljajo za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, razen zahtev za dovoljenje, kapitalskih zahtev in postopka odobritve v zvezi s kvalificiranimi delničarji, saj so te zadeve zajete v Direktivi 2013/36/EU in Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17). Belo knjigo o kriptosredstvu, ki jo pripravi taka kreditna institucija, bi moral pred objavo odobriti pristojni organ matične države članice. Za kreditne institucije, ki imajo dovoljenje na podlagi določb nacionalnega prava za prenos Direktive 2013/36/EU in ki ponujajo žetone, vezane na sredstva, ali zaprosijo za njihovo uvrstitev v trgovanje, bi morala veljati upravna pooblastila iz navedene direktive in tudi tista iz te uredbe, vključno z omejitvijo poslovanja kreditne institucije in začasno prekinitvijo ali prepovedjo javne ponudbe žetonov, vezanih na sredstva. Kadar se obveznosti, ki veljajo za take kreditne institucije na podlagi te uredbe, prekrivajo z obveznostmi iz Direktive 2013/36/EU, bi morale kreditne institucije izpolnjevati bolj specifične ali strožje zahteve, s čimer bi zagotovile skladnost z obema sklopoma pravil. Postopek uradnega obveščanja za kreditne institucije, ki nameravajo ponuditi žetone, vezane na sredstva, ali zaprositi za njihovo uvrstitev v trgovanje na podlagi te uredbe, ne bi smel posegati v določbe nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva 2013/36/EU in ki določajo postopke za izdajo dovoljenja kreditnim institucijam za opravljanje storitev iz Priloge I k navedeni direktivi.

| (45) | Pristojni organ bi moral zavrniti izdajo dovoljenja iz objektivnih in dokazljivih razlogov, tudi kadar lahko poslovni model izdajatelja vložnika žetonov, vezanih na sredstva, resno ogrozi celovitost trga, finančno stabilnost ali nemoteno delovanje plačilnih sistemov. Pristojni organ bi se moral pred izdajo dovoljenja ali zavrnitvijo njegove izdaje posvetovati z EBA, ESMA in ECB ter, kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je žeton, vezan na sredstva, vezan na uradno valuto države članice, ki ni euro, centralno banko te države članice. Nezavezujoča mnenja EBA in ESMA bi morala obravnavati razvrstitev kriptosredstev, ECB in, kadar je ustrezno, centralna banka zadevne države članice pa bi morali pristojnemu organu predložiti mnenje o tveganjih za finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost. Pristojni organi bi morali zavrniti izdajo dovoljenja v primerih, ko ECB ali centralna banka države članice poda negativno mnenje zaradi tveganja za nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost. Kadar pristojni organ izda dovoljenje izdajatelju vložniku žetonov, vezanih na sredstva, bi se morala za odobreno šteti tudi bela knjiga o kriptosredstvu, ki jo pripravi zadevni izdajatelj. Dovoljenje pristojnega organa bi moralo veljati po vsej Uniji in izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, omogočiti, da ta kriptosredstva ponudi na notranjem trgu in zaprosi za uvrstitev v trgovanje. Enako bi morala tudi bela knjiga o kriptosredstvu veljati za celotno Unijo, države članice pa ne bi smele imeti možnosti, da naložijo dodatne zahteve. |
| --- | --- |

(45)

Pristojni organ bi moral zavrniti izdajo dovoljenja iz objektivnih in dokazljivih razlogov, tudi kadar lahko poslovni model izdajatelja vložnika žetonov, vezanih na sredstva, resno ogrozi celovitost trga, finančno stabilnost ali nemoteno delovanje plačilnih sistemov. Pristojni organ bi se moral pred izdajo dovoljenja ali zavrnitvijo njegove izdaje posvetovati z EBA, ESMA in ECB ter, kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je žeton, vezan na sredstva, vezan na uradno valuto države članice, ki ni euro, centralno banko te države članice. Nezavezujoča mnenja EBA in ESMA bi morala obravnavati razvrstitev kriptosredstev, ECB in, kadar je ustrezno, centralna banka zadevne države članice pa bi morali pristojnemu organu predložiti mnenje o tveganjih za finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost. Pristojni organi bi morali zavrniti izdajo dovoljenja v primerih, ko ECB ali centralna banka države članice poda negativno mnenje zaradi tveganja za nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost. Kadar pristojni organ izda dovoljenje izdajatelju vložniku žetonov, vezanih na sredstva, bi se morala za odobreno šteti tudi bela knjiga o kriptosredstvu, ki jo pripravi zadevni izdajatelj. Dovoljenje pristojnega organa bi moralo veljati po vsej Uniji in izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, omogočiti, da ta kriptosredstva ponudi na notranjem trgu in zaprosi za uvrstitev v trgovanje. Enako bi morala tudi bela knjiga o kriptosredstvu veljati za celotno Unijo, države članice pa ne bi smele imeti možnosti, da naložijo dodatne zahteve.

| (46) | V več primerih, ko se z ECB posvetuje na podlagi te uredbe, bi moralo biti njeno mnenje zavezujoče, saj zavezuje pristojni organ, da zavrne, odvzame ali omeji dovoljenje izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, ali da izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, naloži posebne ukrepe. Člen 263, prvi odstavek, PDEU določa, da Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) nadzira zakonitost aktov ECB, razen priporočil ali mnenj. Vendar bi bilo treba opozoriti, da mora Sodišče to določbo razlagati ob upoštevanju vsebine in učinkov mnenja ECB. |
| --- | --- |

(46)

V več primerih, ko se z ECB posvetuje na podlagi te uredbe, bi moralo biti njeno mnenje zavezujoče, saj zavezuje pristojni organ, da zavrne, odvzame ali omeji dovoljenje izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, ali da izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, naloži posebne ukrepe. Člen 263, prvi odstavek, PDEU določa, da Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) nadzira zakonitost aktov ECB, razen priporočil ali mnenj. Vendar bi bilo treba opozoriti, da mora Sodišče to določbo razlagati ob upoštevanju vsebine in učinkov mnenja ECB.

| (47) | Da bi zagotovili varstvo malih imetnikov, bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imetnikom takih žetonov vedno zagotoviti informacije, ki so popolne, poštene, jasne in nezavajajoče. Bele knjige o kriptosredstvu o žetonih, vezanih na sredstva, bi morale vključevati informacije o mehanizmu za stabilizacijo, naložbeni politiki za rezervna sredstva, ureditvi skrbništva rezervnih sredstev in o pravicah, zagotovljenih imetnikom. |
| --- | --- |

(47)

Da bi zagotovili varstvo malih imetnikov, bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imetnikom takih žetonov vedno zagotoviti informacije, ki so popolne, poštene, jasne in nezavajajoče. Bele knjige o kriptosredstvu o žetonih, vezanih na sredstva, bi morale vključevati informacije o mehanizmu za stabilizacijo, naložbeni politiki za rezervna sredstva, ureditvi skrbništva rezervnih sredstev in o pravicah, zagotovljenih imetnikom.

| (48) | Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali poleg informacij, posredovanih v beli knjigi o kriptosredstvu imetnikom takih žetonov stalno zagotavljati informacije. Zlasti bi morali na svojem spletišču razkriti količino žetonov, vezanih na sredstva, v obtoku ter vrednost in sestavo rezervnih sredstev. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali razkriti tudi vse dogodke, ki so ali bi lahko znatno vplivali na vrednost žetonov, vezanih na sredstva, ali na rezervna sredstva, ne glede na to, ali so taka kriptosredstva uvrščena v trgovanje. |
| --- | --- |

(48)

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali poleg informacij, posredovanih v beli knjigi o kriptosredstvu imetnikom takih žetonov stalno zagotavljati informacije. Zlasti bi morali na svojem spletišču razkriti količino žetonov, vezanih na sredstva, v obtoku ter vrednost in sestavo rezervnih sredstev. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali razkriti tudi vse dogodke, ki so ali bi lahko znatno vplivali na vrednost žetonov, vezanih na sredstva, ali na rezervna sredstva, ne glede na to, ali so taka kriptosredstva uvrščena v trgovanje.

| (49) | Da bi zagotovili varstvo malih imetnikov, bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vedno ravnati pošteno, pravično in strokovno ter v skladu z najboljšimi interesi imetnikov žetonov, vezanih na sredstva. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali vzpostaviti tudi jasen postopek za obravnavo pritožb, ki jih prejmejo od imetnikov žetonov, vezanih na sredstva. |
| --- | --- |

(49)

Da bi zagotovili varstvo malih imetnikov, bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vedno ravnati pošteno, pravično in strokovno ter v skladu z najboljšimi interesi imetnikov žetonov, vezanih na sredstva. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali vzpostaviti tudi jasen postopek za obravnavo pritožb, ki jih prejmejo od imetnikov žetonov, vezanih na sredstva.

| (50) | Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali vzpostaviti politiko za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkritje nasprotij interesov, ki lahko nastanejo pri njihovih odnosih z njihovimi delničarji ali člani, ali s katerimkoli delničarjem ali članom, neposrednim ali posrednim, ki ima kvalificiran delež v izdajateljih, ali s člani njihovega upravljalnega organa, njihovimi zaposlenimi, imetniki žetonov, vezanih na sredstva, ali tretjimi ponudniki storitev. |
| --- | --- |

(50)

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali vzpostaviti politiko za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkritje nasprotij interesov, ki lahko nastanejo pri njihovih odnosih z njihovimi delničarji ali člani, ali s katerimkoli delničarjem ali članom, neposrednim ali posrednim, ki ima kvalificiran delež v izdajateljih, ali s člani njihovega upravljalnega organa, njihovimi zaposlenimi, imetniki žetonov, vezanih na sredstva, ali tretjimi ponudniki storitev.

| (51) | Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti zanesljivo ureditev upravljanja, vključno z jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi ter učinkovitimi postopki za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, ki so jim ali bi jim lahko bili izpostavljeni. Člani upravljalnega organa takih izdajateljev bi morali biti sposobni in primerni, predvsem ne bi smeli biti obsojeni kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Delničarji ali člani, neposredni ali posredni, fizične ali pravne osebe, ki imajo kvalificirane deleže v takšnih izdajateljih, bi morali imeti zadosten ugled in predvsem ne bi smeli biti obsojeni kaznivih dejanj na področju pranja denarja ali financiranja terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali uporabljati tudi vire, sorazmerne z obsegom njihovih dejavnosti, ter vedno zagotavljati neprekinjeno in redno izvajanje svojih dejavnosti. V ta namen bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vzpostaviti politiko neprekinjenega poslovanja, katere cilj je v primeru prekinitve njihovih sistemov in postopkov zagotoviti izvajanje njihovih glavnih dejavnosti, povezanih z žetoni, vezanimi na sredstva. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti tudi močan mehanizem notranje kontrole in učinkovite postopke za upravljanje tveganja ter sistem, ki zagotavlja celovitost in zaupnost prejetih informacij. Namen teh obveznosti je zagotoviti zaščito imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, zlasti malih imetnikov, ne da bi pri tem ustvarjali nepotrebne ovire. |
| --- | --- |

(51)

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti zanesljivo ureditev upravljanja, vključno z jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi ter učinkovitimi postopki za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, ki so jim ali bi jim lahko bili izpostavljeni. Člani upravljalnega organa takih izdajateljev bi morali biti sposobni in primerni, predvsem ne bi smeli biti obsojeni kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Delničarji ali člani, neposredni ali posredni, fizične ali pravne osebe, ki imajo kvalificirane deleže v takšnih izdajateljih, bi morali imeti zadosten ugled in predvsem ne bi smeli biti obsojeni kaznivih dejanj na področju pranja denarja ali financiranja terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali uporabljati tudi vire, sorazmerne z obsegom njihovih dejavnosti, ter vedno zagotavljati neprekinjeno in redno izvajanje svojih dejavnosti. V ta namen bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vzpostaviti politiko neprekinjenega poslovanja, katere cilj je v primeru prekinitve njihovih sistemov in postopkov zagotoviti izvajanje njihovih glavnih dejavnosti, povezanih z žetoni, vezanimi na sredstva. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti tudi močan mehanizem notranje kontrole in učinkovite postopke za upravljanje tveganja ter sistem, ki zagotavlja celovitost in zaupnost prejetih informacij. Namen teh obveznosti je zagotoviti zaščito imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, zlasti malih imetnikov, ne da bi pri tem ustvarjali nepotrebne ovire.

| (52) | Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, so običajno v središču mreže subjektov, ki zagotavljajo izdajo takih kriptosredstev, njihov prenos in razdelitev imetnikom. Od izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, bi bilo zato treba zahtevati, da vzpostavijo in ohranjajo ustrezne pogodbene dogovore s tretjimi subjekti, ki zagotavljajo mehanizem za stabilizacijo in naložbe rezervnih sredstev, ki krijejo vrednost žetonov, skrbništvo takih rezervnih sredstev in, kadar je ustrezno, razdelitev žetonov, vezanih na sredstva, javnosti. |
| --- | --- |

(52)

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, so običajno v središču mreže subjektov, ki zagotavljajo izdajo takih kriptosredstev, njihov prenos in razdelitev imetnikom. Od izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, bi bilo zato treba zahtevati, da vzpostavijo in ohranjajo ustrezne pogodbene dogovore s tretjimi subjekti, ki zagotavljajo mehanizem za stabilizacijo in naložbe rezervnih sredstev, ki krijejo vrednost žetonov, skrbništvo takih rezervnih sredstev in, kadar je ustrezno, razdelitev žetonov, vezanih na sredstva, javnosti.

| (53) | Za obravnavo tveganj za finančno stabilnost širšega finančnega sistema bi morale za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, veljati kapitalske zahteve. Te zahteve bi morale biti sorazmerne z obsegom izdaje žetonov, vezanih na sredstva, in bi zato morale biti izračunane kot odstotek rezerve sredstev, ki krijejo vrednost žetonov, vezanih na sredstva. Pristojni organi pa bi morali imeti možnost, da povečajo zahtevani znesek kapitalskih zahtev, na podlagi, med drugim, ocene postopka za obvladovanje tveganja in mehanizmov notranjega nadzora izdajatelja, kakovosti in nestanovitnosti rezervnih sredstev, ki krijejo žetone, vezane na sredstva, ali skupne vrednosti in števila poslov, opravljenih z žetoni, vezanimi na sredstva. |
| --- | --- |

(53)

Za obravnavo tveganj za finančno stabilnost širšega finančnega sistema bi morale za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, veljati kapitalske zahteve. Te zahteve bi morale biti sorazmerne z obsegom izdaje žetonov, vezanih na sredstva, in bi zato morale biti izračunane kot odstotek rezerve sredstev, ki krijejo vrednost žetonov, vezanih na sredstva. Pristojni organi pa bi morali imeti možnost, da povečajo zahtevani znesek kapitalskih zahtev, na podlagi, med drugim, ocene postopka za obvladovanje tveganja in mehanizmov notranjega nadzora izdajatelja, kakovosti in nestanovitnosti rezervnih sredstev, ki krijejo žetone, vezane na sredstva, ali skupne vrednosti in števila poslov, opravljenih z žetoni, vezanimi na sredstva.

| (54) | Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali za zavarovanje svoje odgovornosti do imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, imeti in vzdrževati rezervo sredstev, ki ustreza tveganjem, izraženim v taki odgovornosti. Rezervo sredstev bi bilo treba uporabljati v korist imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, kadar izdajatelj ni zmožen izpolniti svojih obveznosti do imetnikov, na primer v primeru insolventnosti. Rezerva sredstev bi morala biti sestavljena in se upravljati tako, da so pokrita tržna in valutna tveganja. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali zagotoviti preudarno upravljanje rezerve sredstev in zlasti zagotoviti, da vrednost rezerve znaša najmanj toliko, kot znaša ustrezna vrednost žetonov v obtoku ter da se spremembe rezerve ustrezno upravljajo, da se preprečijo škodljivi učinki rezervnih sredstev na trg. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi zato morali imeti jasne in podrobne politike, ki med drugim opisujejo sestavo rezerve sredstev, razporeditev sredstev vključenih vanjo, celovito oceno tveganj, ki izhajajo iz rezervnih sredstev, postopek za izdajo in unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, postopek povečanja in zmanjšanja rezervnih sredstev ter, kadar so rezervna sredstva naložena, naložbeno politiko, ki ji sledijo izdajatelji. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ki se tržijo tako v Uniji kot v tretjih državah, bi morali zagotoviti, da je njihova rezerva sredstev na voljo za kritje obveznosti izdajateljev do imetnikov v Uniji. Zahteva po vzdrževanju rezerve sredstev pri podjetjih, za katera velja pravo Unije, bi se zato morala uporabljati sorazmerno z deležem žetonov, vezanih na sredstva, ki naj bi se tržil v Uniji. |
| --- | --- |

(54)

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali za zavarovanje svoje odgovornosti do imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, imeti in vzdrževati rezervo sredstev, ki ustreza tveganjem, izraženim v taki odgovornosti. Rezervo sredstev bi bilo treba uporabljati v korist imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, kadar izdajatelj ni zmožen izpolniti svojih obveznosti do imetnikov, na primer v primeru insolventnosti. Rezerva sredstev bi morala biti sestavljena in se upravljati tako, da so pokrita tržna in valutna tveganja. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali zagotoviti preudarno upravljanje rezerve sredstev in zlasti zagotoviti, da vrednost rezerve znaša najmanj toliko, kot znaša ustrezna vrednost žetonov v obtoku ter da se spremembe rezerve ustrezno upravljajo, da se preprečijo škodljivi učinki rezervnih sredstev na trg. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi zato morali imeti jasne in podrobne politike, ki med drugim opisujejo sestavo rezerve sredstev, razporeditev sredstev vključenih vanjo, celovito oceno tveganj, ki izhajajo iz rezervnih sredstev, postopek za izdajo in unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, postopek povečanja in zmanjšanja rezervnih sredstev ter, kadar so rezervna sredstva naložena, naložbeno politiko, ki ji sledijo izdajatelji. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ki se tržijo tako v Uniji kot v tretjih državah, bi morali zagotoviti, da je njihova rezerva sredstev na voljo za kritje obveznosti izdajateljev do imetnikov v Uniji. Zahteva po vzdrževanju rezerve sredstev pri podjetjih, za katera velja pravo Unije, bi se zato morala uporabljati sorazmerno z deležem žetonov, vezanih na sredstva, ki naj bi se tržil v Uniji.

| (55) | Da bi preprečili tveganje izgube pri žetonih, vezanih na sredstva, in ohranili vrednost teh sredstev, bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imeti ustrezno politiko skrbništva rezervnih sredstev. Ta politika bi morala zagotoviti, da so rezervna sredstva vedno v celoti ločena od izdajateljevih lastnih sredstev, da rezervna sredstva niso obremenjena ali zastavljena kot zavarovanje s premoženjem in da ima izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, takojšen dostop do teh rezervnih sredstev. Rezervna sredstva bi moral, odvisno od njihove narave, v skrbništvu hraniti ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditna institucija z dovoljenjem na podlagi Direktive 2013/36/EU ali investicijsko podjetje z dovoljenjem na podlagi Direktive 2014/65/EU. To ne bi smelo izključevati možnosti prenosa imetja stvarnih sredstev na drug subjekt. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijska podjetja, ki delujejo kot skrbniki rezervnih sredstev, bi morali izdajatelju ali imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, odgovarjati za izgubo takšnih rezervnih sredstev, razen če dokažejo, da je do take izgube prišlo zaradi zunanjega dogodka, na katerega razumno niso mogli vplivati. Preprečevati bi bilo treba koncentracije skrbnikov rezervnih sredstev. Vendar v nekaterih primerih to morda ni mogoče zaradi pomanjkanja ustreznih alternativ. V takih primerih je treba začasno koncentracijo šteti za sprejemljivo. |
| --- | --- |

(55)

Da bi preprečili tveganje izgube pri žetonih, vezanih na sredstva, in ohranili vrednost teh sredstev, bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imeti ustrezno politiko skrbništva rezervnih sredstev. Ta politika bi morala zagotoviti, da so rezervna sredstva vedno v celoti ločena od izdajateljevih lastnih sredstev, da rezervna sredstva niso obremenjena ali zastavljena kot zavarovanje s premoženjem in da ima izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, takojšen dostop do teh rezervnih sredstev. Rezervna sredstva bi moral, odvisno od njihove narave, v skrbništvu hraniti ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditna institucija z dovoljenjem na podlagi Direktive 2013/36/EU ali investicijsko podjetje z dovoljenjem na podlagi Direktive 2014/65/EU. To ne bi smelo izključevati možnosti prenosa imetja stvarnih sredstev na drug subjekt. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijska podjetja, ki delujejo kot skrbniki rezervnih sredstev, bi morali izdajatelju ali imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, odgovarjati za izgubo takšnih rezervnih sredstev, razen če dokažejo, da je do take izgube prišlo zaradi zunanjega dogodka, na katerega razumno niso mogli vplivati. Preprečevati bi bilo treba koncentracije skrbnikov rezervnih sredstev. Vendar v nekaterih primerih to morda ni mogoče zaradi pomanjkanja ustreznih alternativ. V takih primerih je treba začasno koncentracijo šteti za sprejemljivo.

| (56) | Za zaščito imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, pred zmanjšanjem vrednosti sredstev, ki krijejo vrednost žetonov, bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vložiti rezervna sredstva samo v varna sredstva z nizkim tveganjem z minimalnim tržnim tveganjem, tveganjem zaradi koncentracije in kreditnim tveganjem. Ker bi se žetoni, vezani na sredstva, lahko uporabljali kot menjalno sredstvo, bi moral vse dobičke ali izgube, ki izhajajo iz naložbe rezervnih sredstev, nositi izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva. |
| --- | --- |

(56)

Za zaščito imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, pred zmanjšanjem vrednosti sredstev, ki krijejo vrednost žetonov, bi morali izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vložiti rezervna sredstva samo v varna sredstva z nizkim tveganjem z minimalnim tržnim tveganjem, tveganjem zaradi koncentracije in kreditnim tveganjem. Ker bi se žetoni, vezani na sredstva, lahko uporabljali kot menjalno sredstvo, bi moral vse dobičke ali izgube, ki izhajajo iz naložbe rezervnih sredstev, nositi izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva.

| (57) | Imetniki žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti stalno pravico do unovčenja, na podlagi katere mora izdajatelj na zahtevo imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, kadar koli unovčiti žetone, vezane na sredstva. Izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, bi jih moral unovčiti bodisi tako, da izplača znesek, ki je enak tržni vrednosti sredstev, na katera so vezani žetoni v lasti imetnika, v obliki denarnih sredstev, ki niso elektronski denar, bodisi tako, da izroči sredstva, na katera se nanašajo žetoni. Izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, bi moral imetniku vedno zagotoviti možnost unovčenja žetonov, vezanih na sredstva, v obliki denarnih sredstev, ki niso elektronski denar, v isti nominalni vrednosti v uradni valuti, ki jo je izdajatelj sprejel pri prodaji žetonov. Izdajatelj bi moral zagotoviti dovolj podrobne in lahko razumljive informacije o različnih oblikah unovčenja, ki so na voljo. |
| --- | --- |

(57)

Imetniki žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti stalno pravico do unovčenja, na podlagi katere mora izdajatelj na zahtevo imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, kadar koli unovčiti žetone, vezane na sredstva. Izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, bi jih moral unovčiti bodisi tako, da izplača znesek, ki je enak tržni vrednosti sredstev, na katera so vezani žetoni v lasti imetnika, v obliki denarnih sredstev, ki niso elektronski denar, bodisi tako, da izroči sredstva, na katera se nanašajo žetoni. Izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, bi moral imetniku vedno zagotoviti možnost unovčenja žetonov, vezanih na sredstva, v obliki denarnih sredstev, ki niso elektronski denar, v isti nominalni vrednosti v uradni valuti, ki jo je izdajatelj sprejel pri prodaji žetonov. Izdajatelj bi moral zagotoviti dovolj podrobne in lahko razumljive informacije o različnih oblikah unovčenja, ki so na voljo.

| (58) | Za zmanjšanje tveganja, da se žetoni, vezani na sredstva, uporabljajo kot hranilec vrednosti, izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi pri zagotavljanju storitev v zvezi s kriptosredstvi, povezanimi z žetoni, vezanimi na sredstva, imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, ne bi smeli dajati obresti za obdobje, v katerem taki imetniki posedujejo te žetone, vezane na sredstva. |
| --- | --- |

(58)

Za zmanjšanje tveganja, da se žetoni, vezani na sredstva, uporabljajo kot hranilec vrednosti, izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi pri zagotavljanju storitev v zvezi s kriptosredstvi, povezanimi z žetoni, vezanimi na sredstva, imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, ne bi smeli dajati obresti za obdobje, v katerem taki imetniki posedujejo te žetone, vezane na sredstva.

| (59) | Žetone, vezane na sredstva, in e-denarne žetone bi bilo treba šteti za pomembne, ko izpolnjujejo ali bodo verjetno izpolnjevali nekatera merila, vključno z velikim krogom strank, visoko tržno kapitalizacijo ali velikim številom poslov. Kot take bi jih lahko uporabljalo veliko število imetnikov, njihova uporaba pa bi lahko povzročila posebne izzive v smislu finančne stabilnosti, transmisijskega mehanizma denarne politike ali monetarne suverenosti. Za te pomembne žetone, vezane na sredstva, in pomembne e-denarne žetone, bi morale veljati strožje zahteve kot za žetone, vezane na sredstva, ali e-denarne žetone, ki ne štejejo za pomembne. Za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov bi zlasti morale veljati višje kapitalske zahteve in zahteve glede interoperabilnosti, vzpostaviti pa bi morali tudi politiko upravljanja likvidnosti. Komisija bi morala v okviru pregleda uporabe te uredbe pregledati ustreznost pragov za razvrstitev žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona kot pomembnega. Temu pregledu se, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog. |
| --- | --- |

(59)

Žetone, vezane na sredstva, in e-denarne žetone bi bilo treba šteti za pomembne, ko izpolnjujejo ali bodo verjetno izpolnjevali nekatera merila, vključno z velikim krogom strank, visoko tržno kapitalizacijo ali velikim številom poslov. Kot take bi jih lahko uporabljalo veliko število imetnikov, njihova uporaba pa bi lahko povzročila posebne izzive v smislu finančne stabilnosti, transmisijskega mehanizma denarne politike ali monetarne suverenosti. Za te pomembne žetone, vezane na sredstva, in pomembne e-denarne žetone, bi morale veljati strožje zahteve kot za žetone, vezane na sredstva, ali e-denarne žetone, ki ne štejejo za pomembne. Za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov bi zlasti morale veljati višje kapitalske zahteve in zahteve glede interoperabilnosti, vzpostaviti pa bi morali tudi politiko upravljanja likvidnosti. Komisija bi morala v okviru pregleda uporabe te uredbe pregledati ustreznost pragov za razvrstitev žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona kot pomembnega. Temu pregledu se, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog.

| (60) | Celovito spremljanje celotnega ekosistema izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, je pomembno za določitev resničnega obsega in učinka takih žetonov. Da bi zajeli vse posle, ki se izvedejo v zvezi s katerim koli danim žetonom, vezanim na sredstva, spremljanje takih žetonov zato vključuje spremljanje vseh poslov, ki se poravnajo, ne glede na to, ali so poravnani v razpršeni evidenci (v nadaljnjem besedilu: znotraj verige) ali zunaj razpršene evidence (v nadaljnjem besedilu: zunaj verige), in vključno s posli med strankami istega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(60)

Celovito spremljanje celotnega ekosistema izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, je pomembno za določitev resničnega obsega in učinka takih žetonov. Da bi zajeli vse posle, ki se izvedejo v zvezi s katerim koli danim žetonom, vezanim na sredstva, spremljanje takih žetonov zato vključuje spremljanje vseh poslov, ki se poravnajo, ne glede na to, ali so poravnani v razpršeni evidenci (v nadaljnjem besedilu: znotraj verige) ali zunaj razpršene evidence (v nadaljnjem besedilu: zunaj verige), in vključno s posli med strankami istega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi.

| (61) | Zlasti je pomembno oceniti transakcije, poravnane z žetoni, vezanimi na sredstva, in povezane z uporabo žetonov kot menjalnega sredstva na območju enotne valute, in sicer tiste, povezane s plačili dolgov, vključno s tistimi v okviru poslov s trgovci. Ti posli ne bi smeli vključevati poslov, povezanih z investicijskimi funkcijami in storitvami, kot je menjalno sredstvo za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, razen če obstajajo dokazi, da se žeton, vezan na sredstva, uporablja za poravnavo poslov z drugimi kriptosredstvi. Uporaba za poravnavo poslov z drugimi kriptosredstvi bi bila prisotna v primerih, ko se posel, ki vključuje dve komponenti kriptosredstev, ki se razlikujeta od žetonov, vezanih na sredstva, poravna v žetonih, vezanih na sredstva. Poleg tega bi bilo treba od izdajateljev zahtevati, da zmanjšajo raven dejavnosti, kadar se žetoni, vezani na sredstva, široko uporabljajo kot menjalno sredstvo na območju enotne valute. Za žeton, vezan na sredstva, bi bilo treba šteti, da se široko uporablja kot menjalno sredstvo, kadar sta povprečno število in povprečna skupna vrednost poslov na dan, povezanih z uporabo žetonov, vezanih na sredstva, kot menjalnega sredstva na območju enotne valute, višja od enega milijona poslov oziroma 200 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Zlasti je pomembno oceniti transakcije, poravnane z žetoni, vezanimi na sredstva, in povezane z uporabo žetonov kot menjalnega sredstva na območju enotne valute, in sicer tiste, povezane s plačili dolgov, vključno s tistimi v okviru poslov s trgovci. Ti posli ne bi smeli vključevati poslov, povezanih z investicijskimi funkcijami in storitvami, kot je menjalno sredstvo za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, razen če obstajajo dokazi, da se žeton, vezan na sredstva, uporablja za poravnavo poslov z drugimi kriptosredstvi. Uporaba za poravnavo poslov z drugimi kriptosredstvi bi bila prisotna v primerih, ko se posel, ki vključuje dve komponenti kriptosredstev, ki se razlikujeta od žetonov, vezanih na sredstva, poravna v žetonih, vezanih na sredstva. Poleg tega bi bilo treba od izdajateljev zahtevati, da zmanjšajo raven dejavnosti, kadar se žetoni, vezani na sredstva, široko uporabljajo kot menjalno sredstvo na območju enotne valute. Za žeton, vezan na sredstva, bi bilo treba šteti, da se široko uporablja kot menjalno sredstvo, kadar sta povprečno število in povprečna skupna vrednost poslov na dan, povezanih z uporabo žetonov, vezanih na sredstva, kot menjalnega sredstva na območju enotne valute, višja od enega milijona poslov oziroma 200 000 000 EUR.

| (62) | Kadar žetoni, vezani na sredstva, resno ogrožajo nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost, bi morale imeti centralne banke možnost, da od pristojnega organa zahtevajo, da odvzame dovoljenje izdajatelja teh žetonov, vezanih na sredstva. Kadar žetoni, vezani na sredstva, ogrožajo nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost, bi morale imeti centralne banke možnost, da od pristojnih organov zahtevajo, da omejijo znesek teh žetonov, vezanih na sredstva, ki naj bi se izdali, ali da uvedejo najmanjši nominalni znesek. |
| --- | --- |

(62)

Kadar žetoni, vezani na sredstva, resno ogrožajo nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost, bi morale imeti centralne banke možnost, da od pristojnega organa zahtevajo, da odvzame dovoljenje izdajatelja teh žetonov, vezanih na sredstva. Kadar žetoni, vezani na sredstva, ogrožajo nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost, bi morale imeti centralne banke možnost, da od pristojnih organov zahtevajo, da omejijo znesek teh žetonov, vezanih na sredstva, ki naj bi se izdali, ali da uvedejo najmanjši nominalni znesek.

| (63) | Ta uredba ne posega v nacionalno pravo, ki ureja uporabo domačih in tujih valut v operacijah med rezidenti ter jo sprejmejo države članice, ki niso v euroobmočju, pri izvajanju svoje pravice do monetarne suverenosti. |
| --- | --- |

(63)

Ta uredba ne posega v nacionalno pravo, ki ureja uporabo domačih in tujih valut v operacijah med rezidenti ter jo sprejmejo države članice, ki niso v euroobmočju, pri izvajanju svoje pravice do monetarne suverenosti.

| (64) | Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali pripraviti načrt sanacije, ki določa ukrepe, ki jih mora izdajatelj sprejeti za ponovno izpolnjevanje zahtev, ki se uporabljajo za rezervo sredstev, tudi v primerih, kadar izpolnitev zahtev po unovčenju povzroči začasna neravnotežja pri rezervi sredstev. Pristojni organ bi moral imeti pooblastilo, da začasno ustavi unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, da zaščiti interese imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, in finančno stabilnost. |
| --- | --- |

(64)

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali pripraviti načrt sanacije, ki določa ukrepe, ki jih mora izdajatelj sprejeti za ponovno izpolnjevanje zahtev, ki se uporabljajo za rezervo sredstev, tudi v primerih, kadar izpolnitev zahtev po unovčenju povzroči začasna neravnotežja pri rezervi sredstev. Pristojni organ bi moral imeti pooblastilo, da začasno ustavi unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, da zaščiti interese imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, in finančno stabilnost.

| (65) | Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti načrt za urejeno unovčevanje žetonov, s katerim bi zagotovili, da so pravice imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, zaščitene, kadar izdajatelji ne morejo izpolniti svojih obveznosti, tudi v primeru prenehanja izdajanja žetonov, vezanih na sredstva. Kadar je izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, kreditna institucija ali subjekt, ki spada na področje uporabe Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18), bi se moral pristojni organ posvetovati z ustreznim organom za reševanje. Temu organu za reševanje bi bilo treba dovoliti, da pregleda načrt unovčenja, da bi v njem odkril vse elemente, ki bi lahko negativno vplivali na rešljivost izdajatelja, strategijo reševanja izdajatelja ali vse ukrepe, predvidene v načrtu reševanja izdajatelja, ter v zvezi s temi zadevami pripravi priporočila za pristojni organ. Pri tem bi bilo treba organu za reševanje dovoliti tudi, da preuči, ali so potrebne kakršne koli spremembe načrta reševanja ali strategije reševanja v skladu z določbami Direktive 2014/59/EU in Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (19), kot je ustrezno. Tak pregled, ki ga opravi organ za reševanje, ne bi smel vplivati na pooblastila bonitetnega nadzornega organa ali organa za reševanje, kot je ustrezno, za sprejemanje ukrepov za preprečevanje krize ali ukrepov kriznega upravljanja. |
| --- | --- |

(65)

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, bi morali imeti načrt za urejeno unovčevanje žetonov, s katerim bi zagotovili, da so pravice imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, zaščitene, kadar izdajatelji ne morejo izpolniti svojih obveznosti, tudi v primeru prenehanja izdajanja žetonov, vezanih na sredstva. Kadar je izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, kreditna institucija ali subjekt, ki spada na področje uporabe Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18), bi se moral pristojni organ posvetovati z ustreznim organom za reševanje. Temu organu za reševanje bi bilo treba dovoliti, da pregleda načrt unovčenja, da bi v njem odkril vse elemente, ki bi lahko negativno vplivali na rešljivost izdajatelja, strategijo reševanja izdajatelja ali vse ukrepe, predvidene v načrtu reševanja izdajatelja, ter v zvezi s temi zadevami pripravi priporočila za pristojni organ. Pri tem bi bilo treba organu za reševanje dovoliti tudi, da preuči, ali so potrebne kakršne koli spremembe načrta reševanja ali strategije reševanja v skladu z določbami Direktive 2014/59/EU in Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (19), kot je ustrezno. Tak pregled, ki ga opravi organ za reševanje, ne bi smel vplivati na pooblastila bonitetnega nadzornega organa ali organa za reševanje, kot je ustrezno, za sprejemanje ukrepov za preprečevanje krize ali ukrepov kriznega upravljanja.

| (66) | Izdajatelji e-denarnih žetonov bi morali imeti dovoljenje bodisi kot kreditna institucija na podlagi Direktive 2013/36/EU bodisi kot institucija za izdajo elektronskega denarja na podlagi Direktive 2009/110/ES. E-denarni žetoni bi se morali šteti za „elektronski denar“, kot je opredeljen v Direktivi 2009/110/ES, njihovi izdajatelji pa bi morali izpolnjevati ustrezne zahteve iz Direktive 2009/110/ES za začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti ter nadzor skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter zahteve glede izdajanja in unovčljivosti e-denarnih žetonov, razen če je v tej uredbi določeno drugače. Izdajatelji e-denarnih žetonov bi morali pripraviti belo knjigo o kriptosredstvu in o tem uradno obvestiti svoj pristojni organ. Za e-denarne žetone bi se morale uporabljati izjeme v zvezi z omejenimi omrežji, v zvezi z določenimi transakcijami ponudnikov elektronskih komunikacijskih omrežij in v zvezi z institucijami za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo le omejen najvišji znesek elektronskega denarja, na podlagi neobvezne izjeme, določene v Direktivi 2009/110/ES. Vendar bi morali izdajatelji e-denarnih žetonov še vedno pripraviti belo knjigo o kriptosredstvu, da bi kupce obvestili o značilnostih e-denarnih žetonov in z njimi povezanih tveganjih, ter o beli knjigi o kriptosredstvu pred njeno objavo tudi uradno obvestiti pristojni organ. |
| --- | --- |

(66)

Izdajatelji e-denarnih žetonov bi morali imeti dovoljenje bodisi kot kreditna institucija na podlagi Direktive 2013/36/EU bodisi kot institucija za izdajo elektronskega denarja na podlagi Direktive 2009/110/ES. E-denarni žetoni bi se morali šteti za „elektronski denar“, kot je opredeljen v Direktivi 2009/110/ES, njihovi izdajatelji pa bi morali izpolnjevati ustrezne zahteve iz Direktive 2009/110/ES za začetek opravljanja in opravljanje dejavnosti ter nadzor skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter zahteve glede izdajanja in unovčljivosti e-denarnih žetonov, razen če je v tej uredbi določeno drugače. Izdajatelji e-denarnih žetonov bi morali pripraviti belo knjigo o kriptosredstvu in o tem uradno obvestiti svoj pristojni organ. Za e-denarne žetone bi se morale uporabljati izjeme v zvezi z omejenimi omrežji, v zvezi z določenimi transakcijami ponudnikov elektronskih komunikacijskih omrežij in v zvezi z institucijami za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo le omejen najvišji znesek elektronskega denarja, na podlagi neobvezne izjeme, določene v Direktivi 2009/110/ES. Vendar bi morali izdajatelji e-denarnih žetonov še vedno pripraviti belo knjigo o kriptosredstvu, da bi kupce obvestili o značilnostih e-denarnih žetonov in z njimi povezanih tveganjih, ter o beli knjigi o kriptosredstvu pred njeno objavo tudi uradno obvestiti pristojni organ.

| (67) | Imetnikom e-denarnih žetonov bi bilo treba zagotoviti terjatev do izdajatelja e-denarnih žetonov. Imetnikom e-denarnih žetonov bi bilo treba vedno zagotoviti pravico unovčenja po nominalni vrednosti z denarnimi sredstvi, denominiranimi v uradni valuti, na katero je vezan e-denarni žeton. Določbe Direktive 2009/110/ES o možnosti zaračunavanja nadomestila v zvezi z unovčenjem niso pomembne v okviru e-denarnih žetonov. |
| --- | --- |

(67)

Imetnikom e-denarnih žetonov bi bilo treba zagotoviti terjatev do izdajatelja e-denarnih žetonov. Imetnikom e-denarnih žetonov bi bilo treba vedno zagotoviti pravico unovčenja po nominalni vrednosti z denarnimi sredstvi, denominiranimi v uradni valuti, na katero je vezan e-denarni žeton. Določbe Direktive 2009/110/ES o možnosti zaračunavanja nadomestila v zvezi z unovčenjem niso pomembne v okviru e-denarnih žetonov.

| (68) | Za zmanjšanje tveganja, da se e-denarni žetoni uporabljajo kot hranilec vrednosti, izdajatelji e-denarnih žetonov in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kadar zagotavljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, povezanimi z e-denarni žetoni, imetnikom e-denarnih žetonov ne bi smeli dajati obresti, vključno z obrestmi, ki niso povezane z dolžino obdobja, ko imajo taki imetniki v lasti zadevne e-denarne žetone. |
| --- | --- |

(68)

Za zmanjšanje tveganja, da se e-denarni žetoni uporabljajo kot hranilec vrednosti, izdajatelji e-denarnih žetonov in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kadar zagotavljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, povezanimi z e-denarni žetoni, imetnikom e-denarnih žetonov ne bi smeli dajati obresti, vključno z obrestmi, ki niso povezane z dolžino obdobja, ko imajo taki imetniki v lasti zadevne e-denarne žetone.

| (69) | Bela knjiga o kriptosredstvu, ki jo pripravi izdajatelj e-denarnih žetonov, bi morala vsebovati vse informacije o tem izdajatelju in ponudbi e-denarnih žetonov oziroma o njihovi uvrstitvi v trgovanje, ki so potrebne, da se potencialnim kupcem omogoči, da sprejmejo informirano odločitev o nakupu in razumejo tveganja v zvezi s ponudbo e-denarnih žetonov. V beli knjigi o kriptosredstvu bi moralo biti tudi izrecno navedeno, da imajo imetniki e-denarnih žetonov pravico, da svoje e-denarne žetone kadar koli in po nominalni vrednosti unovčijo v zameno za denarno sredstvo, denominirano v uradni valuti, na katero so vezani e-denarni žetoni. |
| --- | --- |

(69)

Bela knjiga o kriptosredstvu, ki jo pripravi izdajatelj e-denarnih žetonov, bi morala vsebovati vse informacije o tem izdajatelju in ponudbi e-denarnih žetonov oziroma o njihovi uvrstitvi v trgovanje, ki so potrebne, da se potencialnim kupcem omogoči, da sprejmejo informirano odločitev o nakupu in razumejo tveganja v zvezi s ponudbo e-denarnih žetonov. V beli knjigi o kriptosredstvu bi moralo biti tudi izrecno navedeno, da imajo imetniki e-denarnih žetonov pravico, da svoje e-denarne žetone kadar koli in po nominalni vrednosti unovčijo v zameno za denarno sredstvo, denominirano v uradni valuti, na katero so vezani e-denarni žetoni.

| (70) | Kadar izdajatelj e-denarnih žetonov vloži denarna sredstva, prejeta v zameno za e-denarne žetone, jih mora vložiti v sredstva, denominirana v valuti, ki je enaka uradni valuti, na katero je vezan e-denarni žeton, da bi se izognili medvalutnim tveganjem. |
| --- | --- |

(70)

Kadar izdajatelj e-denarnih žetonov vloži denarna sredstva, prejeta v zameno za e-denarne žetone, jih mora vložiti v sredstva, denominirana v valuti, ki je enaka uradni valuti, na katero je vezan e-denarni žeton, da bi se izognili medvalutnim tveganjem.

| (71) | Pomembni e-denarni žetoni bi lahko pomenili večje tveganje za finančno stabilnost kot e-denarni žetoni, ki niso pomembni, in tradicionalni elektronski denar. Za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov, ki so institucije za izdajo elektronskega denarja, bi zato morale veljati dodatne zahteve. Za take izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov bi zlasti morale veljati višje kapitalske zahteve kot za izdajatelje drugih e-denarnih žetonov in zahteve glede interoperabilnosti, vzpostaviti pa bi morali tudi politiko upravljanja likvidnosti. Izpolnjevati bi morali tudi nekatere zahteve, ki veljajo za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, kot so zahteve glede rezerve sredstev, na primer glede skrbništva in vlaganja rezerve sredstev. Te zahteve za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov bi se morale uporabljati namesto členov 5 in 7 Direktive 2009/110/ES. Ker se ti določbi Direktive 2009/110/ES ne uporabljata za kreditne institucije pri izdajanju elektronskega denarja, se zanje ne bi smele uporabljati tudi dodatne zahteve za pomembne e-denarne žetone iz te uredbe. |
| --- | --- |

(71)

Pomembni e-denarni žetoni bi lahko pomenili večje tveganje za finančno stabilnost kot e-denarni žetoni, ki niso pomembni, in tradicionalni elektronski denar. Za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov, ki so institucije za izdajo elektronskega denarja, bi zato morale veljati dodatne zahteve. Za take izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov bi zlasti morale veljati višje kapitalske zahteve kot za izdajatelje drugih e-denarnih žetonov in zahteve glede interoperabilnosti, vzpostaviti pa bi morali tudi politiko upravljanja likvidnosti. Izpolnjevati bi morali tudi nekatere zahteve, ki veljajo za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, kot so zahteve glede rezerve sredstev, na primer glede skrbništva in vlaganja rezerve sredstev. Te zahteve za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov bi se morale uporabljati namesto členov 5 in 7 Direktive 2009/110/ES. Ker se ti določbi Direktive 2009/110/ES ne uporabljata za kreditne institucije pri izdajanju elektronskega denarja, se zanje ne bi smele uporabljati tudi dodatne zahteve za pomembne e-denarne žetone iz te uredbe.

| (72) | Izdajatelji e-denarnih žetonov bi morali imeti vzpostavljene načrte sanacije in načrte unovčenja, s katerimi bi zagotovili, da so pravice imetnikov e-denarnih žetonov zaščitene, kadar izdajatelji ne morejo izpolniti svojih obveznosti. |
| --- | --- |

(72)

Izdajatelji e-denarnih žetonov bi morali imeti vzpostavljene načrte sanacije in načrte unovčenja, s katerimi bi zagotovili, da so pravice imetnikov e-denarnih žetonov zaščitene, kadar izdajatelji ne morejo izpolniti svojih obveznosti.

| (73) | V večini držav članic zagotavljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi še ni regulirano kljub morebitnim tveganjem, ki jih predstavljajo za zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost. Za obravnavo takih tveganj ta uredba določa operativne, organizacijske in bonitetne zahteve na ravni Unije, ki se uporabljajo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(73)

V večini držav članic zagotavljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi še ni regulirano kljub morebitnim tveganjem, ki jih predstavljajo za zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost. Za obravnavo takih tveganj ta uredba določa operativne, organizacijske in bonitetne zahteve na ravni Unije, ki se uporabljajo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi.

| (74) | Da bi omogočili učinkovit nadzor in preprečili izogibanje nadzoru, bi morale storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljati le pravne osebe, ki imajo statutarni sedež v državi članici, v kateri opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, vključno z opravljanjem storitev v zvezi s kriptosredstvi. Subjektom, ki niso pravne osebe, kot so poslovna partnerstva, bi bilo treba pod določenimi pogoji tudi dovoliti opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi. Bistveno je, da ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ohranijo učinkovito upravljanje svojih dejavnosti v Uniji, da se prepreči spodkopavanje učinkovitega bonitetnega nadzora in zagotovi izvrševanje zahtev iz te uredbe, katerih namen je zagotoviti zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost. Redni tesni neposredni stiki med nadzorniki in odgovornim vodstvom ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali biti bistveni element takega nadzora. Zato bi moral biti sedež dejanske uprave ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi v Uniji in vsaj eden od direktorjev bi moral imeti stalno prebivališče v Uniji. Sedež dejanske uprave pomeni kraj, kjer se sprejemajo ključne odločitve vodstva in poslovne odločitve, ki so potrebne za vodenje poslov. |
| --- | --- |

(74)

Da bi omogočili učinkovit nadzor in preprečili izogibanje nadzoru, bi morale storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljati le pravne osebe, ki imajo statutarni sedež v državi članici, v kateri opravljajo bistvene poslovne dejavnosti, vključno z opravljanjem storitev v zvezi s kriptosredstvi. Subjektom, ki niso pravne osebe, kot so poslovna partnerstva, bi bilo treba pod določenimi pogoji tudi dovoliti opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi. Bistveno je, da ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ohranijo učinkovito upravljanje svojih dejavnosti v Uniji, da se prepreči spodkopavanje učinkovitega bonitetnega nadzora in zagotovi izvrševanje zahtev iz te uredbe, katerih namen je zagotoviti zaščito vlagateljev, celovitost trga in finančno stabilnost. Redni tesni neposredni stiki med nadzorniki in odgovornim vodstvom ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali biti bistveni element takega nadzora. Zato bi moral biti sedež dejanske uprave ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi v Uniji in vsaj eden od direktorjev bi moral imeti stalno prebivališče v Uniji. Sedež dejanske uprave pomeni kraj, kjer se sprejemajo ključne odločitve vodstva in poslovne odločitve, ki so potrebne za vodenje poslov.

| (75) | Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost oseb s sedežem v Uniji, da na lastno pobudo prejemajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, ki jih opravlja podjetje iz tretje države. Kadar podjetje iz tretje države opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi na pobudo osebe s sedežem v Uniji, se ne bi smelo šteti, da se te storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo na ozemlju Unije. Kadar podjetje iz tretje države v Uniji pridobiva stranke ali potencialne stranke ali če v Uniji promovira ali oglašuje storitve ali dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi, se ne bi smelo šteti, da se njegove storitve opravljajo kot storitve v zvezi s kriptosredstvi na pobudo stranke. V takem primeru bi moralo imeti podjetje iz tretje države dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(75)

Ta uredba ne bi smela vplivati na možnost oseb s sedežem v Uniji, da na lastno pobudo prejemajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, ki jih opravlja podjetje iz tretje države. Kadar podjetje iz tretje države opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi na pobudo osebe s sedežem v Uniji, se ne bi smelo šteti, da se te storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo na ozemlju Unije. Kadar podjetje iz tretje države v Uniji pridobiva stranke ali potencialne stranke ali če v Uniji promovira ali oglašuje storitve ali dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi, se ne bi smelo šteti, da se njegove storitve opravljajo kot storitve v zvezi s kriptosredstvi na pobudo stranke. V takem primeru bi moralo imeti podjetje iz tretje države dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi.

| (76) | Glede na trenutni razmeroma majhen obseg ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi bi bilo treba pristojnost za izdajo dovoljenj in nadzor takih ponudnikov storitev prenesti na nacionalne pristojne organe. Dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi bi moral odobriti, zavrniti ali odvzeti pristojni organ države članice, v kateri ima subjekt statutarni sedež. Kadar se dovoljenje izda, bi morale v njem biti navedene storitve v zvezi s kriptosredstvi, za katere ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi dovoljenje, veljati pa bi moralo za celotno Unijo. |
| --- | --- |

(76)

Glede na trenutni razmeroma majhen obseg ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi bi bilo treba pristojnost za izdajo dovoljenj in nadzor takih ponudnikov storitev prenesti na nacionalne pristojne organe. Dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi bi moral odobriti, zavrniti ali odvzeti pristojni organ države članice, v kateri ima subjekt statutarni sedež. Kadar se dovoljenje izda, bi morale v njem biti navedene storitve v zvezi s kriptosredstvi, za katere ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi dovoljenje, veljati pa bi moralo za celotno Unijo.

| (77) | Za zagotovitev nadaljnje zaščite finančnega sistema Unije pred tveganji pranja denarja in financiranja terorizma je treba zagotoviti, da ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi obsežneje preverjajo finančne operacije, ki vključujejo stranke in finančne institucije iz tretjih držav, ki so uvrščene na seznam tretjih držav z visokim tveganjem, ker so jurisdikcije, ki imajo v svojih nacionalnih ureditvah o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma strateške pomanjkljivosti, ki bistveno ogrožajo finančni sistem Unije, iz Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (20). |
| --- | --- |

(77)

Za zagotovitev nadaljnje zaščite finančnega sistema Unije pred tveganji pranja denarja in financiranja terorizma je treba zagotoviti, da ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi obsežneje preverjajo finančne operacije, ki vključujejo stranke in finančne institucije iz tretjih držav, ki so uvrščene na seznam tretjih držav z visokim tveganjem, ker so jurisdikcije, ki imajo v svojih nacionalnih ureditvah o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma strateške pomanjkljivosti, ki bistveno ogrožajo finančni sistem Unije, iz Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta (20).

| (78) | Nekaterim podjetjem, za katera veljajo zakonodajni akti Unije o finančnih storitvah, bi moralo biti omogočeno, da vse ali nekatere storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo, ne da bi jim bilo treba pridobiti dovoljenje, kot ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu s to uredbo, če pred prvim opravljanjem teh storitev svoje pristojne organe uradno obvestijo o določenih informacijah. V takih primerih bi se morala ta podjetja šteti za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, v zvezi z njimi pa bi se morala uporabljati ustrezna upravna pooblastila iz te uredbe, vključno s pooblastilom za začasno prekinitev ali prepoved določenih storitev v zvezi s kriptosredstvi. Za ta podjetja bi morale veljati vse zahteve, ki se na podlagi te uredbe uporabljajo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, razen zahtev za pridobitev dovoljenja, kapitalskih zahtev in postopka odobritve v zvezi z delničarji in člani, ki imajo kvalificirane deleže, saj so te zadeve zajete v ustreznih zakonodajnih aktih Unije, na podlagi katerih so pridobila dovoljenje. Postopek uradnega obveščanja za kreditne institucije, ki nameravajo opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi na podlagi te uredbe, ne bi smel posegati v določbe nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva 2013/36/EU in ki določajo postopke za izdajo dovoljenja kreditnim institucijam za opravljanje storitev iz Priloge I k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(78)

Nekaterim podjetjem, za katera veljajo zakonodajni akti Unije o finančnih storitvah, bi moralo biti omogočeno, da vse ali nekatere storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo, ne da bi jim bilo treba pridobiti dovoljenje, kot ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu s to uredbo, če pred prvim opravljanjem teh storitev svoje pristojne organe uradno obvestijo o določenih informacijah. V takih primerih bi se morala ta podjetja šteti za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, v zvezi z njimi pa bi se morala uporabljati ustrezna upravna pooblastila iz te uredbe, vključno s pooblastilom za začasno prekinitev ali prepoved določenih storitev v zvezi s kriptosredstvi. Za ta podjetja bi morale veljati vse zahteve, ki se na podlagi te uredbe uporabljajo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, razen zahtev za pridobitev dovoljenja, kapitalskih zahtev in postopka odobritve v zvezi z delničarji in člani, ki imajo kvalificirane deleže, saj so te zadeve zajete v ustreznih zakonodajnih aktih Unije, na podlagi katerih so pridobila dovoljenje. Postopek uradnega obveščanja za kreditne institucije, ki nameravajo opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi na podlagi te uredbe, ne bi smel posegati v določbe nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva 2013/36/EU in ki določajo postopke za izdajo dovoljenja kreditnim institucijam za opravljanje storitev iz Priloge I k navedeni direktivi.

| (79) | Da bi zagotovili varstvo potrošnikov, celovitost trga in finančno stabilnost, bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi vedno ravnati pošteno, pravično in strokovno ter v skladu z najboljšimi interesi svojih strank. Storitve v zvezi s kriptosredstvi bi se morale šteti za „finančne storitve“, kot so opredeljene v Direktivi 2002/65/ES, kadar izpolnjujejo merila iz navedene direktive. Kadar se kriptosredstva tržijo na daljavo, bi morala Direktiva 2002/65/ES veljati tudi za pogodbe med ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in potrošniki, razen če je v tej uredbi izrecno navedeno drugače. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali svojim strankam zagotoviti informacije, ki so popolne, poštene, jasne in nezavajajoče, ter jih opozoriti na tveganja, povezana s kriptosredstvi. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali javno objaviti svojo politiko oblikovanja cen, vzpostaviti postopke za obravnavanje pritožb in imeti zanesljivo politiko za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov. |
| --- | --- |

(79)

Da bi zagotovili varstvo potrošnikov, celovitost trga in finančno stabilnost, bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi vedno ravnati pošteno, pravično in strokovno ter v skladu z najboljšimi interesi svojih strank. Storitve v zvezi s kriptosredstvi bi se morale šteti za „finančne storitve“, kot so opredeljene v Direktivi 2002/65/ES, kadar izpolnjujejo merila iz navedene direktive. Kadar se kriptosredstva tržijo na daljavo, bi morala Direktiva 2002/65/ES veljati tudi za pogodbe med ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in potrošniki, razen če je v tej uredbi izrecno navedeno drugače. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali svojim strankam zagotoviti informacije, ki so popolne, poštene, jasne in nezavajajoče, ter jih opozoriti na tveganja, povezana s kriptosredstvi. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali javno objaviti svojo politiko oblikovanja cen, vzpostaviti postopke za obravnavanje pritožb in imeti zanesljivo politiko za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov.

| (80) | Za zagotovitev varstva potrošnikov bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje na podlagi te uredbe, izpolnjevati določene bonitetne zahteve. Te bonitetne zahteve bi bilo treba določiti kot fiksni znesek ali sorazmerno s stalnimi splošnimi stroški ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi iz predhodnega leta, odvisno od vrste storitev, ki jih opravljajo. |
| --- | --- |

(80)

Za zagotovitev varstva potrošnikov bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje na podlagi te uredbe, izpolnjevati določene bonitetne zahteve. Te bonitetne zahteve bi bilo treba določiti kot fiksni znesek ali sorazmerno s stalnimi splošnimi stroški ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi iz predhodnega leta, odvisno od vrste storitev, ki jih opravljajo.

| (81) | Za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morale veljati stroge organizacijske zahteve. Člani upravljalnega organa ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali biti sposobni in primerni predvsem pa ne bi smeli biti obsojeni kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Delničarji ali člani, neposredni ali posredni, fizične ali pravne osebe, ki imajo kvalificirane deleže v ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi, bi morali imeti zadosten ugled in predvsem ne bi smeli biti obsojeni kaznivih dejanj na področju pranja denarja ali financiranja terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Poleg tega, kadar bi lahko vpliv, ki ga izvajajo delničarji in člani, ki imajo kvalificirane deleže v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, najverjetneje škodoval varnemu in skrbnemu upravljanju ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, med drugim ob upoštevanju njihovih prejšnjih dejavnosti, tveganja, da bodo izvajali nezakonite dejavnosti, ali vpliva ali nadzora s strani vlade tretje države, bi morali imeti pristojni organi pooblastilo za naslovitev teh tveganj. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali zaposliti poslovodstvo in osebje z ustreznim znanjem, veščinami in strokovnostjo ter sprejeti vse razumne ukrepe za opravljanje njihovih nalog, tudi s pripravo načrta za neprekinjeno poslovanje. Imeti bi morali zanesljive mehanizme notranje kontrole in ocenjevanja tveganja ter ustrezne sisteme in postopke za zagotavljanje celovitosti in zaupnosti prejetih informacij. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali imeti ustrezno ureditev za vodenje evidenc o vseh poslih, naročilih in storitvah v zvezi s kriptosredstvi, ki jih opravijo. Prav tako bi morali imeti vzpostavljene sisteme za odkrivanje morebitnih zlorab trga, ki jih zagrešijo stranke. |
| --- | --- |

(81)

Za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morale veljati stroge organizacijske zahteve. Člani upravljalnega organa ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali biti sposobni in primerni predvsem pa ne bi smeli biti obsojeni kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Delničarji ali člani, neposredni ali posredni, fizične ali pravne osebe, ki imajo kvalificirane deleže v ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi, bi morali imeti zadosten ugled in predvsem ne bi smeli biti obsojeni kaznivih dejanj na področju pranja denarja ali financiranja terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Poleg tega, kadar bi lahko vpliv, ki ga izvajajo delničarji in člani, ki imajo kvalificirane deleže v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, najverjetneje škodoval varnemu in skrbnemu upravljanju ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, med drugim ob upoštevanju njihovih prejšnjih dejavnosti, tveganja, da bodo izvajali nezakonite dejavnosti, ali vpliva ali nadzora s strani vlade tretje države, bi morali imeti pristojni organi pooblastilo za naslovitev teh tveganj. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali zaposliti poslovodstvo in osebje z ustreznim znanjem, veščinami in strokovnostjo ter sprejeti vse razumne ukrepe za opravljanje njihovih nalog, tudi s pripravo načrta za neprekinjeno poslovanje. Imeti bi morali zanesljive mehanizme notranje kontrole in ocenjevanja tveganja ter ustrezne sisteme in postopke za zagotavljanje celovitosti in zaupnosti prejetih informacij. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali imeti ustrezno ureditev za vodenje evidenc o vseh poslih, naročilih in storitvah v zvezi s kriptosredstvi, ki jih opravijo. Prav tako bi morali imeti vzpostavljene sisteme za odkrivanje morebitnih zlorab trga, ki jih zagrešijo stranke.

| (82) | Za zagotovitev varstva svojih strank bi morali imeti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ustrezne ureditve za zaščito lastninske pravice strank v zvezi s kriptosredstvi, ki jih posedujejo. Kadar morajo zaradi svojega poslovnega modela imeti denarna sredstva, kot so opredeljena v Direktivi (EU) 2015/2366, v obliki bankovcev, kovancev, denarnega depozita ali elektronskega denarja, ki pripadajo njihovim strankam, bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi takšna denarna sredstva zaupati kreditni instituciji ali centralni banki, kadar je na voljo račun pri centralni banki. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali imeti dovoljenje za izvajanje plačilnih transakcij, povezanih s storitvami v zvezi s kriptosredstvi, ki jih ponujajo, samo če imajo dovoljenje za opravljanje plačilnih storitev v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(82)

Za zagotovitev varstva svojih strank bi morali imeti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ustrezne ureditve za zaščito lastninske pravice strank v zvezi s kriptosredstvi, ki jih posedujejo. Kadar morajo zaradi svojega poslovnega modela imeti denarna sredstva, kot so opredeljena v Direktivi (EU) 2015/2366, v obliki bankovcev, kovancev, denarnega depozita ali elektronskega denarja, ki pripadajo njihovim strankam, bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi takšna denarna sredstva zaupati kreditni instituciji ali centralni banki, kadar je na voljo račun pri centralni banki. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali imeti dovoljenje za izvajanje plačilnih transakcij, povezanih s storitvami v zvezi s kriptosredstvi, ki jih ponujajo, samo če imajo dovoljenje za opravljanje plačilnih storitev v skladu z navedeno direktivo.

| (83) | Glede na storitve, ki jih opravljajo, in zaradi posebnih tveganj, povezanih z vsako vrsto storitev, bi morale za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi veljati posebne zahteve, kar zadeva te storitve. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, bi morali skleniti dogovor s svojimi strankami z določenimi obveznimi določbami ter vzpostaviti in izvajati politiko skrbništva, ki mora biti na razpolago strankam, kadar jo zahtevajo, v elektronski obliki. Tak sporazum bi moral med drugim določati naravo storitve, ki se opravlja, ki bi lahko vključevala posedovanje kriptosredstev, ki pripadajo strankam, ali sredstva za dostop do takih kriptosredstev; v tem primeru bi lahko stranka ohranila nadzor nad kriptosredstvi v skrbništvu. Kot alternativna možnost bi se lahko kriptosredstva ali sredstva za dostop do njih prenesla v popoln nadzor ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki vodijo kriptosredstva, ki pripadajo strankam, ali sredstva za dostop do takih kriptosredstev, bi morali zagotoviti, da takih kriptosredstev ne uporabljajo za svoj račun. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali zagotoviti, da so vsa kriptosredstva vedno neobremenjena. Ti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali odgovarjati tudi za vse izgube zaradi incidentov v zvezi z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), vključno z incidenti zaradi kibernetskih napadov, kraje ali kakršnega koli nepravilnega delovanja. Ponudniki strojne ali programske opreme denarnic brez gostitelja ne bi smeli spadati na področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Glede na storitve, ki jih opravljajo, in zaradi posebnih tveganj, povezanih z vsako vrsto storitev, bi morale za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi veljati posebne zahteve, kar zadeva te storitve. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, bi morali skleniti dogovor s svojimi strankami z določenimi obveznimi določbami ter vzpostaviti in izvajati politiko skrbništva, ki mora biti na razpolago strankam, kadar jo zahtevajo, v elektronski obliki. Tak sporazum bi moral med drugim določati naravo storitve, ki se opravlja, ki bi lahko vključevala posedovanje kriptosredstev, ki pripadajo strankam, ali sredstva za dostop do takih kriptosredstev; v tem primeru bi lahko stranka ohranila nadzor nad kriptosredstvi v skrbništvu. Kot alternativna možnost bi se lahko kriptosredstva ali sredstva za dostop do njih prenesla v popoln nadzor ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki vodijo kriptosredstva, ki pripadajo strankam, ali sredstva za dostop do takih kriptosredstev, bi morali zagotoviti, da takih kriptosredstev ne uporabljajo za svoj račun. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali zagotoviti, da so vsa kriptosredstva vedno neobremenjena. Ti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi morali odgovarjati tudi za vse izgube zaradi incidentov v zvezi z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (IKT), vključno z incidenti zaradi kibernetskih napadov, kraje ali kakršnega koli nepravilnega delovanja. Ponudniki strojne ali programske opreme denarnic brez gostitelja ne bi smeli spadati na področje uporabe te uredbe.

| (84) | Za zagotovitev pravilnega delovanja trgov kriptosredstev bi morali imeti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, podrobna pravila delovanja ter zagotoviti, da so njihovi sistemi in postopki dovolj odporni, zanje bi morale veljati zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem, prilagojene trgu kriptosredstev, določiti pa bi morali tudi pregledna in nediskriminatorna pravila na podlagi objektivnih meril, ki bi urejala dostop do njihovih platform. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, bi morali imeti tudi pregledno strukturo provizij za opravljene storitve, da se prepreči oddajanje naročil, ki bi lahko prispevala k zlorabi trga ali neurejenim pogojem trgovanja. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, bi morali imeti možnost poravnave poslov, opravljenih na platformi za trgovanje, znotraj verige in zunaj nje ter si prizadevati za pravočasno poravnavo. Poravnavo poslov bi bilo treba začeti v 24 urah po tem, ko je bil posel izvršen na platformi za trgovanje. V primeru poravnave zunaj verige bi se morala poravnava začeti na isti delovni dan, v primeru poravnave znotraj verige pa bi poravnava lahko trajala dlje, saj je ne nadzira ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje. |
| --- | --- |

(84)

Za zagotovitev pravilnega delovanja trgov kriptosredstev bi morali imeti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, podrobna pravila delovanja ter zagotoviti, da so njihovi sistemi in postopki dovolj odporni, zanje bi morale veljati zahteve glede preglednosti pred trgovanjem in po njem, prilagojene trgu kriptosredstev, določiti pa bi morali tudi pregledna in nediskriminatorna pravila na podlagi objektivnih meril, ki bi urejala dostop do njihovih platform. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, bi morali imeti tudi pregledno strukturo provizij za opravljene storitve, da se prepreči oddajanje naročil, ki bi lahko prispevala k zlorabi trga ali neurejenim pogojem trgovanja. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, bi morali imeti možnost poravnave poslov, opravljenih na platformi za trgovanje, znotraj verige in zunaj nje ter si prizadevati za pravočasno poravnavo. Poravnavo poslov bi bilo treba začeti v 24 urah po tem, ko je bil posel izvršen na platformi za trgovanje. V primeru poravnave zunaj verige bi se morala poravnava začeti na isti delovni dan, v primeru poravnave znotraj verige pa bi poravnava lahko trajala dlje, saj je ne nadzira ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje.

| (85) | Za zagotovitev varstva potrošnikov bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki kriptosredstva menjajo za denarna sredstva ali druga kriptosredstva z uporabo svojega kapitala, pripraviti nediskriminatorno trgovinsko politiko. Objaviti bi morali bodisi zavezujoče ponudbe bodisi metodologijo, ki jo uporabljajo za določanje cene kriptosredstev, ki jih želijo menjati, in objaviti vse omejitve, ki jih želijo določiti za znesek, ki se bo menjal. Zanje bi morale veljati tudi zahteve glede preglednosti po trgovanju. |
| --- | --- |

(85)

Za zagotovitev varstva potrošnikov bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki kriptosredstva menjajo za denarna sredstva ali druga kriptosredstva z uporabo svojega kapitala, pripraviti nediskriminatorno trgovinsko politiko. Objaviti bi morali bodisi zavezujoče ponudbe bodisi metodologijo, ki jo uporabljajo za določanje cene kriptosredstev, ki jih želijo menjati, in objaviti vse omejitve, ki jih želijo določiti za znesek, ki se bo menjal. Zanje bi morale veljati tudi zahteve glede preglednosti po trgovanju.

| (86) | Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, bi morali pripraviti politiko izvrševanja in si vedno prizadevati za doseganje najboljših možnih rezultatov za svoje stranke, tudi kadar delujejo kot njihova nasprotna stranka. Sprejeti bi morali vse potrebne ukrepe, s katerimi bi preprečili, da bi njihovi zaposleni zlorabljali informacije o naročilih strank. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki prejemajo naročila in posredujejo ta naročila drugim ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, bi morali izvajati postopke za hitro in pravilno pošiljanje teh naročil. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ne bi smeli biti deležni nobenih denarnih ali nedenarnih koristi za posredovanje teh naročil kateri koli posamezni platformi za trgovanje s kriptosredstvi ali katerim koli drugim ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi. Spremljati bi morali učinkovitost svojih ureditev izvrševanja naročil in politike izvrševanja, pri čemer bi morali oceniti, ali mesta izvrševanja, vključena v politiko izvrševanja naročil, zagotavljajo najboljši možni rezultat za stranko oziroma ali morajo spremeniti svoje ureditve izvrševanja, stranke, s katerimi imajo stalno poslovno razmerje, pa bi morali uradno obvestiti o vseh pomembnih spremembah svojih ureditev izvrševanja naročil ali politike izvrševanja. |
| --- | --- |

(86)

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, bi morali pripraviti politiko izvrševanja in si vedno prizadevati za doseganje najboljših možnih rezultatov za svoje stranke, tudi kadar delujejo kot njihova nasprotna stranka. Sprejeti bi morali vse potrebne ukrepe, s katerimi bi preprečili, da bi njihovi zaposleni zlorabljali informacije o naročilih strank. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki prejemajo naročila in posredujejo ta naročila drugim ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, bi morali izvajati postopke za hitro in pravilno pošiljanje teh naročil. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ne bi smeli biti deležni nobenih denarnih ali nedenarnih koristi za posredovanje teh naročil kateri koli posamezni platformi za trgovanje s kriptosredstvi ali katerim koli drugim ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi. Spremljati bi morali učinkovitost svojih ureditev izvrševanja naročil in politike izvrševanja, pri čemer bi morali oceniti, ali mesta izvrševanja, vključena v politiko izvrševanja naročil, zagotavljajo najboljši možni rezultat za stranko oziroma ali morajo spremeniti svoje ureditve izvrševanja, stranke, s katerimi imajo stalno poslovno razmerje, pa bi morali uradno obvestiti o vseh pomembnih spremembah svojih ureditev izvrševanja naročil ali politike izvrševanja.

| (87) | Kadar je ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi pri izvrševanju naročil za kriptosredstva v imenu strank nasprotna stranka stranke, lahko obstajajo podobnosti s storitvami menjave kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva. Vendar pri menjavah kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva ceno za take menjave svobodno določi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi kot menjalnica. Vendar bi moral ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi pri izvrševanju naročil za kriptosredstva v imenu strank vedno zagotoviti, da doseže najboljši možni rezultat za svojo stranko, tudi kadar deluje kot nasprotna stranka stranke, v skladu s svojo politiko najboljšega izvrševanja. Menjava kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, kadar jo opravi izdajatelj ali ponudnik, ne bi smela biti storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(87)

Kadar je ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi pri izvrševanju naročil za kriptosredstva v imenu strank nasprotna stranka stranke, lahko obstajajo podobnosti s storitvami menjave kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva. Vendar pri menjavah kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva ceno za take menjave svobodno določi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi kot menjalnica. Vendar bi moral ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi pri izvrševanju naročil za kriptosredstva v imenu strank vedno zagotoviti, da doseže najboljši možni rezultat za svojo stranko, tudi kadar deluje kot nasprotna stranka stranke, v skladu s svojo politiko najboljšega izvrševanja. Menjava kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, kadar jo opravi izdajatelj ali ponudnik, ne bi smela biti storitev v zvezi s kriptosredstvi.

| (88) | Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki plasirajo kriptosredstva za potencialne imetnike, bi morali tem osebam pred sklenitvijo pogodbe posredovati informacije o tem, kako nameravajo izvajati svojo storitev. Za zagotovitev varstva svojih strank bi morali imeti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje za plasiranje kriptosredstev, vzpostavljene posebne in ustrezne postopke za preprečevanje, spremljanje, obvladovanje in razkritje kakršnih koli nasprotij interesov, ki nastanejo zaradi njihovega plasiranja kriptosredstev svojim strankam in kadar je predlagana cena za plasiranje kriptosredstev precenjena ali podcenjena. Plasiranje kriptosredstev v imenu ponudnika se ne bi smelo šteti za ločeno ponudbo. |
| --- | --- |

(88)

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki plasirajo kriptosredstva za potencialne imetnike, bi morali tem osebam pred sklenitvijo pogodbe posredovati informacije o tem, kako nameravajo izvajati svojo storitev. Za zagotovitev varstva svojih strank bi morali imeti ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje za plasiranje kriptosredstev, vzpostavljene posebne in ustrezne postopke za preprečevanje, spremljanje, obvladovanje in razkritje kakršnih koli nasprotij interesov, ki nastanejo zaradi njihovega plasiranja kriptosredstev svojim strankam in kadar je predlagana cena za plasiranje kriptosredstev precenjena ali podcenjena. Plasiranje kriptosredstev v imenu ponudnika se ne bi smelo šteti za ločeno ponudbo.

| (89) | Za zagotovitev varstva potrošnikov bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo svetovanje o kriptosredstvih na zahtevo stranke ali na lastno pobudo, ali ki zagotavljajo upravljanje portfeljev kriptosredstev, oceniti, ali so te storitve v zvezi s kriptosredstvi oziroma kriptosredstva primerna za stranke, glede na izkušnje, znanje, cilje in zmožnost kritja izgub svojih strank. Kadar stranke ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi ne zagotovijo informacij o svojih izkušnjah, znanju, ciljih in zmožnosti kritja izgub ali če je jasno, da kriptosredstva niso primerna za stranke, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi takih storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kriptosredstev ne bi smeli priporočiti tem strankam ali začeti upravljati portfelje kriptosredstev. Pri svetovanju o kriptosredstvih bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi strankam predložiti poročilo, ki bi moralo vključevati oceno primernosti, v kateri podrobno opišejo dane nasvete in navedejo, kako ustrezajo preferencam in ciljem strank. Pri upravljanju portfelja kriptosredstev bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi svojim strankam zagotavljati redna poročila, ki bi morala vključevati pregled njihovih dejavnosti in uspešnosti portfelja ter posodobljeno izjavo o oceni primernosti. |
| --- | --- |

(89)

Za zagotovitev varstva potrošnikov bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo svetovanje o kriptosredstvih na zahtevo stranke ali na lastno pobudo, ali ki zagotavljajo upravljanje portfeljev kriptosredstev, oceniti, ali so te storitve v zvezi s kriptosredstvi oziroma kriptosredstva primerna za stranke, glede na izkušnje, znanje, cilje in zmožnost kritja izgub svojih strank. Kadar stranke ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi ne zagotovijo informacij o svojih izkušnjah, znanju, ciljih in zmožnosti kritja izgub ali če je jasno, da kriptosredstva niso primerna za stranke, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi takih storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kriptosredstev ne bi smeli priporočiti tem strankam ali začeti upravljati portfelje kriptosredstev. Pri svetovanju o kriptosredstvih bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi strankam predložiti poročilo, ki bi moralo vključevati oceno primernosti, v kateri podrobno opišejo dane nasvete in navedejo, kako ustrezajo preferencam in ciljem strank. Pri upravljanju portfelja kriptosredstev bi morali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi svojim strankam zagotavljati redna poročila, ki bi morala vključevati pregled njihovih dejavnosti in uspešnosti portfelja ter posodobljeno izjavo o oceni primernosti.

| (90) | Nekatere storitve v zvezi s kriptosredstvi, predvsem zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank, plasiranje kriptosredstev ter storitve prenosa kriptosredstev v imenu strank, bi se lahko prekrivale s plačilnimi storitvami, kot so opredeljene v Direktivi (EU) 2015/2366. |
| --- | --- |

(90)

Nekatere storitve v zvezi s kriptosredstvi, predvsem zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank, plasiranje kriptosredstev ter storitve prenosa kriptosredstev v imenu strank, bi se lahko prekrivale s plačilnimi storitvami, kot so opredeljene v Direktivi (EU) 2015/2366.

| (91) | Orodij, ki jih izdajatelji elektronskega denarja svojim strankam zagotavljajo za upravljanje e-denarnega žetona, morda ni mogoče razlikovati od dejavnosti zagotavljanja skrbniških in upravnih storitev, kot jih ureja ta uredba. Institucije za izdajo elektronskega denarja bi zato tudi morale imeti možnost, da brez predhodnega dovoljenja v skladu s to uredbo zagotavljajo skrbniške storitve za opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi samo glede e-denarnih žetonov, ki jih izdajo. |
| --- | --- |

(91)

Orodij, ki jih izdajatelji elektronskega denarja svojim strankam zagotavljajo za upravljanje e-denarnega žetona, morda ni mogoče razlikovati od dejavnosti zagotavljanja skrbniških in upravnih storitev, kot jih ureja ta uredba. Institucije za izdajo elektronskega denarja bi zato tudi morale imeti možnost, da brez predhodnega dovoljenja v skladu s to uredbo zagotavljajo skrbniške storitve za opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi samo glede e-denarnih žetonov, ki jih izdajo.

| (92) | Dejavnost tradicionalnih distributerjev elektronskega denarja, in sicer distribucija elektronskega denarja v imenu izdajateljev, bi pomenila dejavnost plasiranja kriptosredstev za namene te uredbe. Vendar bi morale imeti fizične ali pravne osebe, ki imajo dovoljenje za distribucijo elektronskega denarja na podlagi Direktive 2009/110/ES, možnost distribucije e-denarnih žetonov v imenu izdajateljev e-denarnih žetonov, ne da bi morale za opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi pridobiti predhodno dovoljenje na podlagi te uredbe. Zato bi morali biti taki distributerji izvzeti iz zahteve, da kot ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi zaprosijo za dovoljenje za dejavnost plasiranja kriptosredstev. |
| --- | --- |

(92)

Dejavnost tradicionalnih distributerjev elektronskega denarja, in sicer distribucija elektronskega denarja v imenu izdajateljev, bi pomenila dejavnost plasiranja kriptosredstev za namene te uredbe. Vendar bi morale imeti fizične ali pravne osebe, ki imajo dovoljenje za distribucijo elektronskega denarja na podlagi Direktive 2009/110/ES, možnost distribucije e-denarnih žetonov v imenu izdajateljev e-denarnih žetonov, ne da bi morale za opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi pridobiti predhodno dovoljenje na podlagi te uredbe. Zato bi morali biti taki distributerji izvzeti iz zahteve, da kot ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi zaprosijo za dovoljenje za dejavnost plasiranja kriptosredstev.

| (93) | Ponudnik storitev prenosa kriptosredstev bi moral biti subjekt, ki v imenu stranke zagotavlja prenos kriptosredstev enega naslova ali računa razpršene evidence na drugega. Taka storitev prenosa ne bi smela vključevati potrjevalcev, vozlišč ali rudarjev, ki bi lahko bili del potrjevanja posla in posodobitve stanja tehnologije na kateri temelji razpršena evidenca. Številni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ponujajo tudi neko vrsto storitev prenosa kriptosredstev kot del, na primer, storitve zagotavljanja skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank, menjave kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva ali izvrševanja naročil kriptosredstev v imenu strank. Glede na podrobne značilnosti storitev, povezanih s prenosom e-denarnih žetonov, bi lahko take storitve pomenile plačilno storitev, kot je opredeljena v Direktivi (EU) 2015/2366. V takih primerih bi moral te prenose opraviti subjekt, ki ima dovoljenje za opravljanje takih plačilnih storitev v skladu z navedeno direktivo. |
| --- | --- |

(93)

Ponudnik storitev prenosa kriptosredstev bi moral biti subjekt, ki v imenu stranke zagotavlja prenos kriptosredstev enega naslova ali računa razpršene evidence na drugega. Taka storitev prenosa ne bi smela vključevati potrjevalcev, vozlišč ali rudarjev, ki bi lahko bili del potrjevanja posla in posodobitve stanja tehnologije na kateri temelji razpršena evidenca. Številni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ponujajo tudi neko vrsto storitev prenosa kriptosredstev kot del, na primer, storitve zagotavljanja skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank, menjave kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva ali izvrševanja naročil kriptosredstev v imenu strank. Glede na podrobne značilnosti storitev, povezanih s prenosom e-denarnih žetonov, bi lahko take storitve pomenile plačilno storitev, kot je opredeljena v Direktivi (EU) 2015/2366. V takih primerih bi moral te prenose opraviti subjekt, ki ima dovoljenje za opravljanje takih plačilnih storitev v skladu z navedeno direktivo.

| (94) | Ta uredba ne bi smela obravnavati najemanja in dajanja posojil v kriptosredstvih, vključno z e-denarnimi žetoni, in zato ne bi smela posegati v veljavno nacionalno pravo. Dodatno bi bilo treba oceniti izvedljivost in potrebo po urejanju takih dejavnosti. |
| --- | --- |

(94)

Ta uredba ne bi smela obravnavati najemanja in dajanja posojil v kriptosredstvih, vključno z e-denarnimi žetoni, in zato ne bi smela posegati v veljavno nacionalno pravo. Dodatno bi bilo treba oceniti izvedljivost in potrebo po urejanju takih dejavnosti.

| (95) | Pomembno je zagotoviti zaupanje v trge kriptosredstev in celovitost trga. Zato je treba določiti pravila za odvračanje od tržnih zlorab v zvezi s kriptosredstvi, ki so uvrščena v trgovanje. Ker pa so izdajatelji kriptosredstev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi zelo pogosto MSP, bi bilo nesorazmerno, da bi se zanje uporabljale vse določbe Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Zato je treba določiti posebna pravila, ki prepovedujejo nekatera ravnanja, ki bi lahko ogrozila zaupanje uporabnika v trge kriptosredstev in celovitost teh trgov, vključno s trgovanjem na podlagi notranjih informacij, nezakonitim razkritjem notranjih informacij in tržno manipulacijo, povezano s kriptosredstvi. Ta prilagojena pravila o zlorabi trga, storjeni v povezavi s kriptosredstvi, bi se morala uporabljati tudi, kadar so kriptosredstva uvrščena v trgovanje. |
| --- | --- |

(95)

Pomembno je zagotoviti zaupanje v trge kriptosredstev in celovitost trga. Zato je treba določiti pravila za odvračanje od tržnih zlorab v zvezi s kriptosredstvi, ki so uvrščena v trgovanje. Ker pa so izdajatelji kriptosredstev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi zelo pogosto MSP, bi bilo nesorazmerno, da bi se zanje uporabljale vse določbe Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (21). Zato je treba določiti posebna pravila, ki prepovedujejo nekatera ravnanja, ki bi lahko ogrozila zaupanje uporabnika v trge kriptosredstev in celovitost teh trgov, vključno s trgovanjem na podlagi notranjih informacij, nezakonitim razkritjem notranjih informacij in tržno manipulacijo, povezano s kriptosredstvi. Ta prilagojena pravila o zlorabi trga, storjeni v povezavi s kriptosredstvi, bi se morala uporabljati tudi, kadar so kriptosredstva uvrščena v trgovanje.

| (96) | Pravno varnost za udeležence na trgih kriptosredstev bi bilo treba okrepiti s podrobnejšo opredelitvijo dveh bistvenih elementov za opredelitev notranjih informacij, in sicer natančne narave teh informacij in pomena njihovega morebitnega vpliva na cene kriptosredstev. Te elemente bi bilo treba upoštevati tudi za preprečevanje zlorabe trga v okviru trgov kriptosredstev in njihovega delovanja, pri čemer bi bilo treba na primer upoštevati uporabo družbenih medijev, uporabo pametnih pogodb za izvrševanje naročil in koncentracijo rudarskih bazenov. |
| --- | --- |

(96)

Pravno varnost za udeležence na trgih kriptosredstev bi bilo treba okrepiti s podrobnejšo opredelitvijo dveh bistvenih elementov za opredelitev notranjih informacij, in sicer natančne narave teh informacij in pomena njihovega morebitnega vpliva na cene kriptosredstev. Te elemente bi bilo treba upoštevati tudi za preprečevanje zlorabe trga v okviru trgov kriptosredstev in njihovega delovanja, pri čemer bi bilo treba na primer upoštevati uporabo družbenih medijev, uporabo pametnih pogodb za izvrševanje naročil in koncentracijo rudarskih bazenov.

| (97) | Izvedeni finančni instrumenti, ki štejejo za finančne instrumente, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU, in katerih temeljno sredstvo je kriptosredstvo, so predmet Uredbe (EU) št. 596/2014, kadar se z njimi trguje na reguliranem trgu, v večstranskem sistemu trgovanja ali organiziranem sistemu trgovanja. Za kriptosredstva, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, ki so temeljna sredstva teh izvedenih finančnih instrumentov, bi morale veljati določbe o zlorabi trga iz te uredbe. |
| --- | --- |

(97)

Izvedeni finančni instrumenti, ki štejejo za finančne instrumente, kot so opredeljeni v Direktivi 2014/65/EU, in katerih temeljno sredstvo je kriptosredstvo, so predmet Uredbe (EU) št. 596/2014, kadar se z njimi trguje na reguliranem trgu, v večstranskem sistemu trgovanja ali organiziranem sistemu trgovanja. Za kriptosredstva, ki spadajo na področje uporabe te uredbe, ki so temeljna sredstva teh izvedenih finančnih instrumentov, bi morale veljati določbe o zlorabi trga iz te uredbe.

| (98) | Pristojnim organom bi bilo treba podeliti zadostna pooblastila za nadzor nad izdajanjem, javnimi ponudbami in uvrstitvijo v trgovanje kriptosredstev, vključno z žetoni, vezanimi na sredstva, ali e-denarnimi žetoni, ter nad ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi. Ta pooblastila bi morala vključevati pooblastilo, da začasno prekinejo ali prepovejo javno ponudbo ali uvrstitev v trgovanje kriptosredstev ali zagotavljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi ter preiskujejo kršitve pravil o zlorabi trga. Izdajatelji kriptosredstev, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, ne bi smeli biti predmet nadzora na podlagi te uredbe, kadar izdajatelj ni ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje. |
| --- | --- |

(98)

Pristojnim organom bi bilo treba podeliti zadostna pooblastila za nadzor nad izdajanjem, javnimi ponudbami in uvrstitvijo v trgovanje kriptosredstev, vključno z žetoni, vezanimi na sredstva, ali e-denarnimi žetoni, ter nad ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi. Ta pooblastila bi morala vključevati pooblastilo, da začasno prekinejo ali prepovejo javno ponudbo ali uvrstitev v trgovanje kriptosredstev ali zagotavljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi ter preiskujejo kršitve pravil o zlorabi trga. Izdajatelji kriptosredstev, razen žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, ne bi smeli biti predmet nadzora na podlagi te uredbe, kadar izdajatelj ni ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje.

| (99) | Pristojni organi bi morali imeti tudi pooblastilo, da naložijo kazni izdajateljem, ponudnikom ali osebam, ki zaprosijo za uvrstitev kriptosredstev v trgovanje, vključno z žetoni, vezanimi na sredstva, ali e-denarnimi žetoni, ter ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi. Pristojni organi bi morali pri določanju vrste in ravni upravne kazni ali drugih upravnih ukrepov upoštevati vse ustrezne okoliščine, vključno z resnostjo in trajanjem kršitve, ter tem, ali je bila kršitev storjena naklepno. |
| --- | --- |

(99)

Pristojni organi bi morali imeti tudi pooblastilo, da naložijo kazni izdajateljem, ponudnikom ali osebam, ki zaprosijo za uvrstitev kriptosredstev v trgovanje, vključno z žetoni, vezanimi na sredstva, ali e-denarnimi žetoni, ter ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi. Pristojni organi bi morali pri določanju vrste in ravni upravne kazni ali drugih upravnih ukrepov upoštevati vse ustrezne okoliščine, vključno z resnostjo in trajanjem kršitve, ter tem, ali je bila kršitev storjena naklepno.

| (100) | Glede na čezmejno naravo trgov kriptosredstev bi morali pristojni organi medsebojno sodelovati, da bi odkrili in preprečili morebitne kršitve te uredbe. |
| --- | --- |

(100)

Glede na čezmejno naravo trgov kriptosredstev bi morali pristojni organi medsebojno sodelovati, da bi odkrili in preprečili morebitne kršitve te uredbe.

| (101) | Za olajšanje preglednosti v zvezi s kriptosredstvi in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi moral ESMA vzpostaviti register belih knjig o kriptosredstvu, izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov ter ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(101)

Za olajšanje preglednosti v zvezi s kriptosredstvi in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi bi moral ESMA vzpostaviti register belih knjig o kriptosredstvu, izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov ter ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi.

| (102) | Pomembni žetoni, vezani na sredstva, se lahko uporabijo kot menjalno sredstvo in za opravljanje velike količine plačilnih transakcij. Ker lahko take velike količine predstavljajo specifična tveganja za transmisijske kanale denarne politike in monetarno suverenost je ustrezno, da se EBA dodeli naloga nadzora nad izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ko se taki žetoni, vezani na sredstva, razvrstijo kot pomembni. Taka dodelitev bi morala obravnavati zelo specifično naravo tveganj, ki jih predstavljajo žetoni, vezani na sredstva, in ne bi smela predstavljati precedensa za katere koli druge zakonodajne akte Unije o finančnih storitvah. |
| --- | --- |

(102)

Pomembni žetoni, vezani na sredstva, se lahko uporabijo kot menjalno sredstvo in za opravljanje velike količine plačilnih transakcij. Ker lahko take velike količine predstavljajo specifična tveganja za transmisijske kanale denarne politike in monetarno suverenost je ustrezno, da se EBA dodeli naloga nadzora nad izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ko se taki žetoni, vezani na sredstva, razvrstijo kot pomembni. Taka dodelitev bi morala obravnavati zelo specifično naravo tveganj, ki jih predstavljajo žetoni, vezani na sredstva, in ne bi smela predstavljati precedensa za katere koli druge zakonodajne akte Unije o finančnih storitvah.

| (103) | Izdajatelje e-denarnih žetonov bi morali nadzorovati pristojni organi, odgovorni za nadzor v skladu z Direktivo 2009/110/ES. Vendar je glede na potencialno razširjeno uporabo pomembnih e-denarnih žetonov kot plačilnega sredstva in tveganj, ki jih lahko predstavljajo za finančno stabilnost, potreben dvojni nadzor nad izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov, ki ga izvajajo tako pristojni organi kot EBA. EBA bi moral nadzorovati, ali izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov izpolnjujejo posebne dodatne zahteve iz te uredbe za take žetone. Ker bi se morale posebne dodatne zahteve uporabljati samo za institucije za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo pomembne e-denarne žetone, bi morali kreditne institucije, ki izdajajo pomembne e-denarne žetone, za katere se take zahteve ne uporabljajo, še naprej nadzirati njihovi pristojni organi. Dvojni nadzor bi moral obravnavati zelo specifično naravo tveganj, ki jih predstavljajo e-denarni žetoni, in ne bi smel predstavljati precedensa za katere koli druge zakonodajne akte Unije o finančnih storitvah. |
| --- | --- |

(103)

Izdajatelje e-denarnih žetonov bi morali nadzorovati pristojni organi, odgovorni za nadzor v skladu z Direktivo 2009/110/ES. Vendar je glede na potencialno razširjeno uporabo pomembnih e-denarnih žetonov kot plačilnega sredstva in tveganj, ki jih lahko predstavljajo za finančno stabilnost, potreben dvojni nadzor nad izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov, ki ga izvajajo tako pristojni organi kot EBA. EBA bi moral nadzorovati, ali izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov izpolnjujejo posebne dodatne zahteve iz te uredbe za take žetone. Ker bi se morale posebne dodatne zahteve uporabljati samo za institucije za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo pomembne e-denarne žetone, bi morali kreditne institucije, ki izdajajo pomembne e-denarne žetone, za katere se take zahteve ne uporabljajo, še naprej nadzirati njihovi pristojni organi. Dvojni nadzor bi moral obravnavati zelo specifično naravo tveganj, ki jih predstavljajo e-denarni žetoni, in ne bi smel predstavljati precedensa za katere koli druge zakonodajne akte Unije o finančnih storitvah.

| (104) | Pomembni e-denarni žetoni, denominirani v uradni valuti države članice, ki ni euro, ki se uporabljajo kot menjalno sredstvo in za poravnavo velike količine plačilnih transakcij, lahko, čeprav so malo verjetni, pomenijo posebna tveganja za monetarno suverenost države članice, v katere uradni valuti so denominirani. Kadar je vsaj 80 % števila imetnikov in obsega poslov s temi pomembnimi e-denarnimi žetoni skoncentriranih v matični državi članici, se nadzorniške odgovornosti ne bi smele prenesti na EBA. |
| --- | --- |

(104)

Pomembni e-denarni žetoni, denominirani v uradni valuti države članice, ki ni euro, ki se uporabljajo kot menjalno sredstvo in za poravnavo velike količine plačilnih transakcij, lahko, čeprav so malo verjetni, pomenijo posebna tveganja za monetarno suverenost države članice, v katere uradni valuti so denominirani. Kadar je vsaj 80 % števila imetnikov in obsega poslov s temi pomembnimi e-denarnimi žetoni skoncentriranih v matični državi članici, se nadzorniške odgovornosti ne bi smele prenesti na EBA.

| (105) | EBA bi moral ustanoviti kolegij nadzornikov za vsakega izdajatelja pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov. Ker so izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov običajno v središču mreže subjektov, ki zagotavljajo izdajo takih kriptosredstev, njihov prenos in razdelitev, bi med člani kolegija nadzornikov za vsakega izdajatelja morali med drugim vključiti pristojne organe najpomembnejših platform za trgovanje s kriptosredstvi v primerih, ko so pomembni žetoni, vezani na sredstva, ali pomembni e-denarni žetoni uvrščeni v trgovanje, ter pristojne organe najpomembnejših subjektov in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov v imenu imetnikov. Kolegij nadzornikov za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov bi moral olajšati sodelovanje in izmenjavo informacij med svojimi člani ter izdajati nezavezujoča mnenja, med drugim o spremembah glede izdaje dovoljenj in nadzora glede takih izdajateljev. |
| --- | --- |

(105)

EBA bi moral ustanoviti kolegij nadzornikov za vsakega izdajatelja pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov. Ker so izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov običajno v središču mreže subjektov, ki zagotavljajo izdajo takih kriptosredstev, njihov prenos in razdelitev, bi med člani kolegija nadzornikov za vsakega izdajatelja morali med drugim vključiti pristojne organe najpomembnejših platform za trgovanje s kriptosredstvi v primerih, ko so pomembni žetoni, vezani na sredstva, ali pomembni e-denarni žetoni uvrščeni v trgovanje, ter pristojne organe najpomembnejših subjektov in ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov v imenu imetnikov. Kolegij nadzornikov za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov bi moral olajšati sodelovanje in izmenjavo informacij med svojimi člani ter izdajati nezavezujoča mnenja, med drugim o spremembah glede izdaje dovoljenj in nadzora glede takih izdajateljev.

| (106) | Za nadzor izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov bi moral biti EBA med drugim pooblaščen za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, sprejemanje nadzornih ukrepov in nalaganje glob. |
| --- | --- |

(106)

Za nadzor izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov bi moral biti EBA med drugim pooblaščen za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, sprejemanje nadzornih ukrepov in nalaganje glob.

| (107) | EBA bi moral izdajateljem pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov zaračunavati nadomestila za pokritje svojih stroškov, tudi režijskih. Za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, bi moralo biti nadomestilo sorazmerno z velikostjo njihove rezerve sredstev. Za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov bi moralo biti nadomestilo sorazmerno z zneskom sredstev, prejetih v zameno za pomembne e-denarne žetone. |
| --- | --- |

(107)

EBA bi moral izdajateljem pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov zaračunavati nadomestila za pokritje svojih stroškov, tudi režijskih. Za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, bi moralo biti nadomestilo sorazmerno z velikostjo njihove rezerve sredstev. Za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov bi moralo biti nadomestilo sorazmerno z zneskom sredstev, prejetih v zameno za pomembne e-denarne žetone.

| (108) | Da se zagotovi učinkovitost te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z natančnejšo določitvijo tehničnih elementov opredelitev iz te uredbe, da bi jih prilagodila tržnemu in tehnološkemu razvoju, natančnejšo določitvijo meril za določitev, ali bi bilo treba žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton razvrstiti kot pomembni, določitvijo, ali obstaja resen pomislek glede zaščite vlagateljev ali grožnja za pravilno delovanje in celovitost trgov kriptosredstev ali za stabilnost celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela, natančnejšo določitvijo postopkovnih pravil za izvajanje pooblastil EBA v zvezi z nalaganjem glob ali periodičnih denarnih kazni, vključno z določbami o pravici do obrambe, začasnimi določbami in pobiranjem glob ali periodičnih denarnih kazni ter roki zastaranja za nalaganje in izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni ter natančnejšo določitvijo vrste in zneska nadomestil, ki jih lahko za nadzor nad izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali pomembnih e-denarnih žetonov zaračuna EBA. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (22). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(108)

Da se zagotovi učinkovitost te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z natančnejšo določitvijo tehničnih elementov opredelitev iz te uredbe, da bi jih prilagodila tržnemu in tehnološkemu razvoju, natančnejšo določitvijo meril za določitev, ali bi bilo treba žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton razvrstiti kot pomembni, določitvijo, ali obstaja resen pomislek glede zaščite vlagateljev ali grožnja za pravilno delovanje in celovitost trgov kriptosredstev ali za stabilnost celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela, natančnejšo določitvijo postopkovnih pravil za izvajanje pooblastil EBA v zvezi z nalaganjem glob ali periodičnih denarnih kazni, vključno z določbami o pravici do obrambe, začasnimi določbami in pobiranjem glob ali periodičnih denarnih kazni ter roki zastaranja za nalaganje in izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni ter natančnejšo določitvijo vrste in zneska nadomestil, ki jih lahko za nadzor nad izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali pomembnih e-denarnih žetonov zaračuna EBA. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se to posvetovanje izvede v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (22). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (109) | Da bi spodbudili dosledno uporabo te uredbe v Uniji, vključno z ustrezno zaščito imetnikov kriptosredstev in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zlasti kadar gre za potrošnike, bi bilo treba razviti tehnične standarde. Učinkovito in primerno je, da se EBA in ESMA kot organoma, ki imata visoko specializirano strokovno znanje, zaupa priprava osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo političnih odločitev, ki jih predložita Komisiji. |
| --- | --- |

(109)

Da bi spodbudili dosledno uporabo te uredbe v Uniji, vključno z ustrezno zaščito imetnikov kriptosredstev in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zlasti kadar gre za potrošnike, bi bilo treba razviti tehnične standarde. Učinkovito in primerno je, da se EBA in ESMA kot organoma, ki imata visoko specializirano strokovno znanje, zaupa priprava osnutkov regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo političnih odločitev, ki jih predložita Komisiji.

| (110) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da sprejme regulativne tehnične standarde, ki jih razvijeta EBA in ESMA, v zvezi z: vsebino, metodologijami in predstavitvijo informacij v beli knjigi o kriptosredstvu o glavnih škodljivih vplivih na podnebje in drugih škodljivih vplivih, povezanih z okoljem, mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo kriptosredstva; v zvezi s postopkom za odobritev bele knjige o kriptosredstvu, ki jo kreditne institucije predložijo ob izdaji žetonov, vezanih na sredstva; v zvezi z informacijami, ki jih vsebuje vloga za izdajo dovoljenja za izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva; v zvezi z metodologijo za oceno četrtletnega povprečnega števila in povprečne skupne vrednosti poslov na dan, povezanih z uporabo žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov, izraženih v valuti, ki ni uradna valuta države članice, kot sredstva za menjavo v vsakem območju enotne valute; v zvezi z zahtevami, predlogami in postopki za obravnavo pritožb imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi; v zvezi z zahtevami glede politik in postopkov za ugotavljanje, preprečevanje, upravljanje in razkrivanje nasprotij interesov izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in podrobnostmi in metodologijo za vsebino tega razkritja; v zvezi s postopkom in časovnim okvirom, v katerem se izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva in pomembnih e-denarnih žetonov, prilagodi višjim kapitalskim zahtevam, merili za zahtevo po višjem kapitalu in minimalnimi zahtevami za zasnovo programov stresnih testov; v zvezi z zahtevami glede likvidnostnega kritja za rezervo sredstev; v zvezi z finančnimi instrumenti, v katere se lahko vlaga rezerva sredstev; v zvezi s podrobno vsebino informacij, ki so potrebne za ocenjevanje predlagane pridobitve kvalificiranega deleža v izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, zahtevami za dodatne obveznosti za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva; informacijami, ki jih morajo pristojnim organom posredovati kreditne institucije, centralne depotne družbe, investicijska podjetja, upravljavci trga, institucije za izdajo elektronskega denarja, družbe za upravljanje KNPVP in upravljavci alternativnih investicijskih skladov, ki nameravajo opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi; v zvezi z informacijami, ki jih vsebuje vloga za izdajo dovoljenja ponudniku storitve v zvezi s kriptosredstvi; v zvezi z vsebino, metodologijami in predstavitvijo informacij, ki jih ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi javno objavi in se nanašajo na glavne škodljive vplive mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo vsakega kriptosredstva, v zvezi s katerim nudijo storitve, na podnebje in druge škodljive vplive, povezane z okoljem; v zvezi z ukrepi, s katerimi se zagotavlja neprekinjeno in redno izvajanje storitev v zvezi s kriptosredstvi, in evidencami, ki jih je treba hraniti o vseh storitvah v zvezi s kriptosredstvi, naročilih in poslih, ki se opravijo; v zvezi z zahtevami glede politik za ugotavljanje, preprečevanje, upravljanje in razkrivanje nasprotij interesov ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in podrobnostmi in metodologijo za vsebino tega razkritja; v zvezi z načinom, s katerim se ponujajo podatki o preglednosti upravljavca platforme, ter vsebino in obliko evidenc iz knjige naročil v zvezi s platformo za trgovanje; v zvezi s podrobno vsebino informacij, ki so potrebne za ocenjevanje predlagane pridobitve kvalificiranega deleža v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi; v zvezi s primernimi ureditvami, sistemi in postopki za spremljanje in odkrivanje zlorabe trga; predlogo za uradno obveščanje o sumih zlorabe trga in postopkih usklajevanja med zadevnimi pristojnimi organi za odkrivanje zlorabe trga; v zvezi z informacijami, ki se izmenjajo med pristojnimi organi; dokumentom s predlogo za dogovore o sodelovanju med pristojnimi organi držav članic in nadzornimi organi tretjih držav; potrebnimi podatki za razvrstitev belih knjig o kriptosredstvu v registru ESMA in praktičnimi ureditvami za zagotovitev, da so taki podatki strojno berljivi; v zvezi s pogoji, pod katerimi se določeni člani kolegija nadzornikov izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov štejejo za najpomembnejše v svoji kategoriji, ter pogoji, pod katerimi se šteje, da se žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni uporabljajo v velikem obsegu za namene razvrstitve določenih članov tega kolegija ter podrobnostmi o praktičnih ureditvah za delovanje tega kolegija. Komisija bi morala te regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010 oz. (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(110)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti, da sprejme regulativne tehnične standarde, ki jih razvijeta EBA in ESMA, v zvezi z: vsebino, metodologijami in predstavitvijo informacij v beli knjigi o kriptosredstvu o glavnih škodljivih vplivih na podnebje in drugih škodljivih vplivih, povezanih z okoljem, mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo kriptosredstva; v zvezi s postopkom za odobritev bele knjige o kriptosredstvu, ki jo kreditne institucije predložijo ob izdaji žetonov, vezanih na sredstva; v zvezi z informacijami, ki jih vsebuje vloga za izdajo dovoljenja za izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva; v zvezi z metodologijo za oceno četrtletnega povprečnega števila in povprečne skupne vrednosti poslov na dan, povezanih z uporabo žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov, izraženih v valuti, ki ni uradna valuta države članice, kot sredstva za menjavo v vsakem območju enotne valute; v zvezi z zahtevami, predlogami in postopki za obravnavo pritožb imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi; v zvezi z zahtevami glede politik in postopkov za ugotavljanje, preprečevanje, upravljanje in razkrivanje nasprotij interesov izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in podrobnostmi in metodologijo za vsebino tega razkritja; v zvezi s postopkom in časovnim okvirom, v katerem se izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva in pomembnih e-denarnih žetonov, prilagodi višjim kapitalskim zahtevam, merili za zahtevo po višjem kapitalu in minimalnimi zahtevami za zasnovo programov stresnih testov; v zvezi z zahtevami glede likvidnostnega kritja za rezervo sredstev; v zvezi z finančnimi instrumenti, v katere se lahko vlaga rezerva sredstev; v zvezi s podrobno vsebino informacij, ki so potrebne za ocenjevanje predlagane pridobitve kvalificiranega deleža v izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, zahtevami za dodatne obveznosti za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva; informacijami, ki jih morajo pristojnim organom posredovati kreditne institucije, centralne depotne družbe, investicijska podjetja, upravljavci trga, institucije za izdajo elektronskega denarja, družbe za upravljanje KNPVP in upravljavci alternativnih investicijskih skladov, ki nameravajo opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi; v zvezi z informacijami, ki jih vsebuje vloga za izdajo dovoljenja ponudniku storitve v zvezi s kriptosredstvi; v zvezi z vsebino, metodologijami in predstavitvijo informacij, ki jih ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi javno objavi in se nanašajo na glavne škodljive vplive mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo vsakega kriptosredstva, v zvezi s katerim nudijo storitve, na podnebje in druge škodljive vplive, povezane z okoljem; v zvezi z ukrepi, s katerimi se zagotavlja neprekinjeno in redno izvajanje storitev v zvezi s kriptosredstvi, in evidencami, ki jih je treba hraniti o vseh storitvah v zvezi s kriptosredstvi, naročilih in poslih, ki se opravijo; v zvezi z zahtevami glede politik za ugotavljanje, preprečevanje, upravljanje in razkrivanje nasprotij interesov ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in podrobnostmi in metodologijo za vsebino tega razkritja; v zvezi z načinom, s katerim se ponujajo podatki o preglednosti upravljavca platforme, ter vsebino in obliko evidenc iz knjige naročil v zvezi s platformo za trgovanje; v zvezi s podrobno vsebino informacij, ki so potrebne za ocenjevanje predlagane pridobitve kvalificiranega deleža v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi; v zvezi s primernimi ureditvami, sistemi in postopki za spremljanje in odkrivanje zlorabe trga; predlogo za uradno obveščanje o sumih zlorabe trga in postopkih usklajevanja med zadevnimi pristojnimi organi za odkrivanje zlorabe trga; v zvezi z informacijami, ki se izmenjajo med pristojnimi organi; dokumentom s predlogo za dogovore o sodelovanju med pristojnimi organi držav članic in nadzornimi organi tretjih držav; potrebnimi podatki za razvrstitev belih knjig o kriptosredstvu v registru ESMA in praktičnimi ureditvami za zagotovitev, da so taki podatki strojno berljivi; v zvezi s pogoji, pod katerimi se določeni člani kolegija nadzornikov izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov štejejo za najpomembnejše v svoji kategoriji, ter pogoji, pod katerimi se šteje, da se žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni uporabljajo v velikem obsegu za namene razvrstitve določenih članov tega kolegija ter podrobnostmi o praktičnih ureditvah za delovanje tega kolegija. Komisija bi morala te regulativne tehnične standarde sprejeti z delegiranimi akti na podlagi člena 290 PDEU in v skladu s členi 10 do 14 uredb (EU) št. 1093/2010 oz. (EU) št. 1095/2010.

| (111) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih razvijeta EBA in ESMA, v zvezi z: določitvijo standardnih obrazcev, oblik in predlog za bele knjige o kriptosredstvu; določitvijo standardnih obrazcev, predlog in postopkov za posredovanje informacij za namene vloge za izdajo dovoljenja za izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva; določitvijo standardnih obrazcev, oblik in predlog za namene poročanja o žetonih, vezanih na sredstva, ki se izdajo v vrednosti, ki presega 100 000 000 EUR; določitvijo standardnih obrazcev, predlog in postopkov za uradno obveščanje pristojnih organov o informacijah s strani kreditnih institucij, centralnih depotnih družb, investicijskih podjetij, upravljavcev trga, institucij za izdajo elektronskega denarja, družb za upravljanje KNPVP in upravljavcev alternativnih investicijskih skladov, ki nameravajo opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi; določitvijo standardnih obrazcev, predlog in postopkov za vlogo za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; določitvijo tehničnih sredstev za razkritje notranjih informacij javnosti in za odložitev razkritja notranjih informacij javnosti ter določitvijo standardnih obrazcev, predlog in postopkov za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi, EBA in ESMA. Komisija bi navedene izvedbene tehnične standarde morala sprejeti z izvedbenimi akti na podlagi člena 291 PDEU in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010 in s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. |
| --- | --- |

(111)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov, ki jih razvijeta EBA in ESMA, v zvezi z: določitvijo standardnih obrazcev, oblik in predlog za bele knjige o kriptosredstvu; določitvijo standardnih obrazcev, predlog in postopkov za posredovanje informacij za namene vloge za izdajo dovoljenja za izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva; določitvijo standardnih obrazcev, oblik in predlog za namene poročanja o žetonih, vezanih na sredstva, ki se izdajo v vrednosti, ki presega 100 000 000 EUR; določitvijo standardnih obrazcev, predlog in postopkov za uradno obveščanje pristojnih organov o informacijah s strani kreditnih institucij, centralnih depotnih družb, investicijskih podjetij, upravljavcev trga, institucij za izdajo elektronskega denarja, družb za upravljanje KNPVP in upravljavcev alternativnih investicijskih skladov, ki nameravajo opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi; določitvijo standardnih obrazcev, predlog in postopkov za vlogo za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; določitvijo tehničnih sredstev za razkritje notranjih informacij javnosti in za odložitev razkritja notranjih informacij javnosti ter določitvijo standardnih obrazcev, predlog in postopkov za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter med pristojnimi organi, EBA in ESMA. Komisija bi navedene izvedbene tehnične standarde morala sprejeti z izvedbenimi akti na podlagi člena 291 PDEU in v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010 in s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

| (112) | Ker ciljev te uredbe, in sicer odpraviti razdrobljenost pravnega okvira, ki se uporablja za ponudnike ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, razen žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov, za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov in za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ter zagotoviti pravilno delovanje trgov kriptosredstev ob hkratnem zagotavljanju zaščite imetnikov kriptosredstev in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, predvsem malih imetnikov, ter zaščite celovitosti trga in finančne stabilnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se z vzpostavitvijo okvira, na podlagi katerega bi se lahko razvili večji, čezmejni trg kriptosredstev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(112)

Ker ciljev te uredbe, in sicer odpraviti razdrobljenost pravnega okvira, ki se uporablja za ponudnike ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, razen žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov, za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov in za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ter zagotoviti pravilno delovanje trgov kriptosredstev ob hkratnem zagotavljanju zaščite imetnikov kriptosredstev in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, predvsem malih imetnikov, ter zaščite celovitosti trga in finančne stabilnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se z vzpostavitvijo okvira, na podlagi katerega bi se lahko razvili večji, čezmejni trg kriptosredstev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (113) | Da se prepreči motenje udeležencev na trgu, ki zagotavljajo storitve in dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi, razen žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov, ki so bila izdana pred datumom začetka uporabe te uredbe, bi morali biti izdajatelji takih kriptosredstev izvzeti iz obveznosti objave bele knjige o kriptosredstvu in drugih s tem povezanih zahtev te uredbe. Vendar bi se morale nekatere obveznosti uporabljati, ko se kriptosredstva uvrstijo v trgovanje pred datumom začetka uporabe te uredbe. Da bi preprečili motnje za obstoječe udeležence na trgu, so potrebne prehodne določbe za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, ki so delovali v času začetka uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Da se prepreči motenje udeležencev na trgu, ki zagotavljajo storitve in dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi, razen žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov, ki so bila izdana pred datumom začetka uporabe te uredbe, bi morali biti izdajatelji takih kriptosredstev izvzeti iz obveznosti objave bele knjige o kriptosredstvu in drugih s tem povezanih zahtev te uredbe. Vendar bi se morale nekatere obveznosti uporabljati, ko se kriptosredstva uvrstijo v trgovanje pred datumom začetka uporabe te uredbe. Da bi preprečili motnje za obstoječe udeležence na trgu, so potrebne prehodne določbe za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, ki so delovali v času začetka uporabe te uredbe.

| (114) | Ker se nacionalni regulativni okviri, ki se uporabljajo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi pred začetkom uporabe te uredbe, med državami članicami razlikujejo, je bistveno, da imajo tiste države članice, ki trenutno nimajo strogih bonitetnih zahtev za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki trenutno delujejo v skladu z njihovimi regulativnimi okviri, možnost, da od takih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo strožje zahteve od tistih v nacionalnih regulativnih okvirih. V takih primerih bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da ne uporabijo 18-mesečnega prehodnega obdobja, ki bi sicer ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi omogočilo opravljanje storitev na podlagi njihovega obstoječega nacionalnega regulativnega okvira, ali da to prehodno obdobje skrajšajo. Taka možnost za države članice ne bi smela predstavljati precedensa za druge zakonodajne akte Unije o finančnih storitvah. |
| --- | --- |

(114)

Ker se nacionalni regulativni okviri, ki se uporabljajo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi pred začetkom uporabe te uredbe, med državami članicami razlikujejo, je bistveno, da imajo tiste države članice, ki trenutno nimajo strogih bonitetnih zahtev za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki trenutno delujejo v skladu z njihovimi regulativnimi okviri, možnost, da od takih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo strožje zahteve od tistih v nacionalnih regulativnih okvirih. V takih primerih bi moralo biti državam članicam dovoljeno, da ne uporabijo 18-mesečnega prehodnega obdobja, ki bi sicer ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi omogočilo opravljanje storitev na podlagi njihovega obstoječega nacionalnega regulativnega okvira, ali da to prehodno obdobje skrajšajo. Taka možnost za države članice ne bi smela predstavljati precedensa za druge zakonodajne akte Unije o finančnih storitvah.

| (115) | Žvižgači bi morali imeti možnost pristojne organe opozoriti na nove informacije, ki jim pomagajo pri odkrivanju kršitev te uredbe in nalaganju kazni. Zato bi bilo treba s to uredbo zagotoviti, da se vzpostavi ustrezna ureditev, ki bo žvižgačem omogočala, da bodo pristojne organe obveščali o dejanskih ali morebitnih kršitvah te uredbe, in jih ščitila pred povračilnimi ukrepi. To bi bilo treba storiti s spremembo Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (23) tako, da se uporablja za kršitve te uredbe. |
| --- | --- |

(115)

Žvižgači bi morali imeti možnost pristojne organe opozoriti na nove informacije, ki jim pomagajo pri odkrivanju kršitev te uredbe in nalaganju kazni. Zato bi bilo treba s to uredbo zagotoviti, da se vzpostavi ustrezna ureditev, ki bo žvižgačem omogočala, da bodo pristojne organe obveščali o dejanskih ali morebitnih kršitvah te uredbe, in jih ščitila pred povračilnimi ukrepi. To bi bilo treba storiti s spremembo Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (23) tako, da se uporablja za kršitve te uredbe.

| (116) | Glede na to, da bi moral biti EBA pooblaščen za neposredni nadzor izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov, ESMA pa bi moral biti pooblaščen, da uporabi svoja pooblastila v zvezi s pomembnimi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, je treba zagotoviti, da lahko EBA in ESMA izvajata vsa svoja pooblastila in naloge, da bi izpolnila svoje cilje zaščite javnega interesa s prispevanjem k kratko-, srednje- in dolgoročni stabilnosti in učinkovitosti finančnega sistema za gospodarstvo Unije, njene državljane in podjetja, ter zagotoviti, da so izdajatelji kriptosredstev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi zajeti z uredbama (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010. Navedeni uredbi je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(116)

Glede na to, da bi moral biti EBA pooblaščen za neposredni nadzor izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov, ESMA pa bi moral biti pooblaščen, da uporabi svoja pooblastila v zvezi s pomembnimi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, je treba zagotoviti, da lahko EBA in ESMA izvajata vsa svoja pooblastila in naloge, da bi izpolnila svoje cilje zaščite javnega interesa s prispevanjem k kratko-, srednje- in dolgoročni stabilnosti in učinkovitosti finančnega sistema za gospodarstvo Unije, njene državljane in podjetja, ter zagotoviti, da so izdajatelji kriptosredstev in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi zajeti z uredbama (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010. Navedeni uredbi je zato treba ustrezno spremeniti.

| (117) | Izdaja, ponudba ali prošnja za uvrstitev kriptosredstev v trgovanje in opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi bi lahko vključevale obdelavo osebnih podatkov. Kakršna koli obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala biti izvedena v skladu z veljavnim pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Ta uredba ne posega v pravice in obveznosti na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (24) ter Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (25). |
| --- | --- |

(117)

Izdaja, ponudba ali prošnja za uvrstitev kriptosredstev v trgovanje in opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi bi lahko vključevale obdelavo osebnih podatkov. Kakršna koli obdelava osebnih podatkov na podlagi te uredbe bi morala biti izvedena v skladu z veljavnim pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Ta uredba ne posega v pravice in obveznosti na podlagi Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (24) ter Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (25).

| (118) | V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 24. junija 2021 (26). |
| --- | --- |

(118)

V skladu s členom 42(1) Uredbe (EU) 2018/1725 je bilo opravljeno posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, ki je mnenje podal 24. junija 2021 (26).

| (119) | Datum začetka uporabe te uredbe bi bilo treba odložiti, da se omogoči sprejetje regulativnih tehničnih standardov, izvedbenih tehničnih standardov in delegiranih aktov, ki so potrebni za določitev nekaterih elementov te uredbe – |
| --- | --- |

(119)

Datum začetka uporabe te uredbe bi bilo treba odložiti, da se omogoči sprejetje regulativnih tehničnih standardov, izvedbenih tehničnih standardov in delegiranih aktov, ki so potrebni za določitev nekaterih elementov te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

NASLOV I

PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Ta uredba vzpostavlja enotne zahteve za javno ponudbo in uvrstitev v trgovanje na platformi za trgovanje kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, in e-denarni žetoni, žetonov, vezanih na sredstva, ter e-denarnih žetonov, ter zahteve za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi.

2.   Ta uredba določa zlasti naslednje:

| (a) | zahteve glede preglednosti in razkritja za izdajo kriptosredstev, njihovo javno ponudbo in uvrstitev v trgovanje na platformi za trgovanje s kriptosredstvi (v nadaljnjem besedilu: uvrstitev v trgovanje); |
| --- | --- |

(a)

zahteve glede preglednosti in razkritja za izdajo kriptosredstev, njihovo javno ponudbo in uvrstitev v trgovanje na platformi za trgovanje s kriptosredstvi (v nadaljnjem besedilu: uvrstitev v trgovanje);

| (b) | zahteve za izdajanje dovoljenj in nadzor ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in izdajateljev e-denarnih žetonov ter za njihovo delovanje, organizacijo in upravljanje; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za izdajanje dovoljenj in nadzor ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in izdajateljev e-denarnih žetonov ter za njihovo delovanje, organizacijo in upravljanje;

| (c) | zahteve za varstvo imetnikov kriptosredstev pri izdaji, javni ponudbi in uvrstitvi v trgovanje kriptosredstev; |
| --- | --- |

(c)

zahteve za varstvo imetnikov kriptosredstev pri izdaji, javni ponudbi in uvrstitvi v trgovanje kriptosredstev;

| (d) | zahteve za varstvo strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(d)

zahteve za varstvo strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (e) | ukrepe za preprečevanje trgovanja na podlagi notranjih informacij, nezakonitega razkritja notranjih informacij in manipulacij trga, povezanih s kriptosredstvi, da se zagotovi celovitost trgov kriptosredstev. |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za preprečevanje trgovanja na podlagi notranjih informacij, nezakonitega razkritja notranjih informacij in manipulacij trga, povezanih s kriptosredstvi, da se zagotovi celovitost trgov kriptosredstev.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za fizične in pravne osebe in nekatere druge subjekte, ki se ukvarjajo z izdajanjem, javnimi ponudbami in uvrščanjem v trgovanje kriptosredstev ali opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, v Uniji.

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | osebe, ki storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo izključno za svoja nadrejena podjetja, za svoja odvisna podjetja ali za druga odvisna podjetja svojih nadrejenih podjetij; |
| --- | --- |

(a)

osebe, ki storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo izključno za svoja nadrejena podjetja, za svoja odvisna podjetja ali za druga odvisna podjetja svojih nadrejenih podjetij;

| (b) | likvidacijskega upravitelja ali upravitelja, ki deluje med postopkom zaradi insolventnosti, razen za namene člena 47; |
| --- | --- |

(b)

likvidacijskega upravitelja ali upravitelja, ki deluje med postopkom zaradi insolventnosti, razen za namene člena 47;

| (c) | ECB, centralne banke držav članic, kadar delujejo kot monetarni organi, ali druge javne organe držav članic; |
| --- | --- |

(c)

ECB, centralne banke držav članic, kadar delujejo kot monetarni organi, ali druge javne organe držav članic;

| (d) | Evropsko investicijsko banko in njene podrejene družbe; |
| --- | --- |

(d)

Evropsko investicijsko banko in njene podrejene družbe;

| (e) | Evropski instrument za finančno stabilnost in Evropski mehanizem za stabilnost; |
| --- | --- |

(e)

Evropski instrument za finančno stabilnost in Evropski mehanizem za stabilnost;

| (f) | mednarodne javne organizacije. |
| --- | --- |

(f)

mednarodne javne organizacije.

3.   Ta uredba se ne uporablja za kriptosredstva, ki so edinstvena in niso zamenljiva z drugimi kriptosredstvi.

4.   Ta uredba se ne uporablja za kriptosredstva, ki se štejejo za eno ali več od naslednjih:

| (a) | finančne instrumente; |
| --- | --- |

(a)

finančne instrumente;

| (b) | vloge, vključno s strukturiranimi vlogami; |
| --- | --- |

(b)

vloge, vključno s strukturiranimi vlogami;

| (c) | denarna sredstva, razen če se štejejo za e-denarne žetone; |
| --- | --- |

(c)

denarna sredstva, razen če se štejejo za e-denarne žetone;

| (d) | pozicije listinjenja v okviru listinjenja, kot je opredeljeno v členu 2, točka 1, Uredbe (EU) 2017/2402; |
| --- | --- |

(d)

pozicije listinjenja v okviru listinjenja, kot je opredeljeno v členu 2, točka 1, Uredbe (EU) 2017/2402;

| (e) | produkte neživljenjskega ali življenjskega zavarovanja, ki spadajo v zavarovalne vrste iz prilog I in II k Direktivi 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27), ali pozavarovalne pogodbe in pogodbe o retrocesiji iz navedene direktive; |
| --- | --- |

(e)

produkte neživljenjskega ali življenjskega zavarovanja, ki spadajo v zavarovalne vrste iz prilog I in II k Direktivi 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27), ali pozavarovalne pogodbe in pogodbe o retrocesiji iz navedene direktive;

| (f) | pokojninske produkte, katerih glavni namen v skladu z nacionalnim pravom je vlagatelju zagotoviti prihodek po upokojitvi in na podlagi katerih je vlagatelj upravičen do nekaterih koristi; |
| --- | --- |

(f)

pokojninske produkte, katerih glavni namen v skladu z nacionalnim pravom je vlagatelju zagotoviti prihodek po upokojitvi in na podlagi katerih je vlagatelj upravičen do nekaterih koristi;

| (g) | uradno priznane pokojninske načrte poklicnega zavarovanja, ki spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta (28) ali Direktive 2009/138/ES; |
| --- | --- |

(g)

uradno priznane pokojninske načrte poklicnega zavarovanja, ki spadajo na področje uporabe Direktive (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta (28) ali Direktive 2009/138/ES;

| (h) | individualne pokojninske produkte, za katere je po nacionalnem pravu potreben finančni prispevek delodajalca in pri katerih delodajalec ali zaposleni ne more izbirati med pokojninskimi produkti ali ponudniki; |
| --- | --- |

(h)

individualne pokojninske produkte, za katere je po nacionalnem pravu potreben finančni prispevek delodajalca in pri katerih delodajalec ali zaposleni ne more izbirati med pokojninskimi produkti ali ponudniki;

| (i) | vseevropski osebni pokojninski produkt, kot je opredeljen v členu 2, točka 2, Uredbe (EU) 2019/1238 Evropskega parlamenta in Sveta (29); |
| --- | --- |

(i)

vseevropski osebni pokojninski produkt, kot je opredeljen v členu 2, točka 2, Uredbe (EU) 2019/1238 Evropskega parlamenta in Sveta (29);

| (j) | sisteme socialne varnosti iz Uredbe (ES) št. 883/2004 (30) ter Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (31). |
| --- | --- |

(j)

sisteme socialne varnosti iz Uredbe (ES) št. 883/2004 (30) ter Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (31).

5.   ESMA do 30. decembra 2024 za namene odstavka 4, točka (a), tega člena izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 o pogojih in merilih za opredelitev kriptosredstev kot finančnih instrumentov.

6.   Ta uredba ne posega v Uredbo (EU) št. 1024/2013.

Člen 3

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „tehnologija razpršene evidence“ ali „DLT“ pomeni tehnologijo, ki omogoča delovanje in uporabo razpršenih evidenc; |
| --- | --- |

(1)

„tehnologija razpršene evidence“ ali „DLT“ pomeni tehnologijo, ki omogoča delovanje in uporabo razpršenih evidenc;

| (2) | „razpršena evidenca“ pomeni repozitorij informacij, ki hrani evidence poslov in ki je skupen sklopu omrežnih vozlišč DLT ter sinhroniziran med njimi na podlagi mehanizma soglasja; |
| --- | --- |

(2)

„razpršena evidenca“ pomeni repozitorij informacij, ki hrani evidence poslov in ki je skupen sklopu omrežnih vozlišč DLT ter sinhroniziran med njimi na podlagi mehanizma soglasja;

| (3) | „mehanizem soglasja“ pomeni pravila in postopke, s katerimi omrežna vozlišča DLT dosežejo dogovor o potrditvi posla; |
| --- | --- |

(3)

„mehanizem soglasja“ pomeni pravila in postopke, s katerimi omrežna vozlišča DLT dosežejo dogovor o potrditvi posla;

| (4) | „omrežno vozlišče DLT“ pomeni napravo ali proces, ki je del omrežja in ima popolno ali delno kopijo evidenc o vseh poslih, opravljenih v razpršeni evidenci; |
| --- | --- |

(4)

„omrežno vozlišče DLT“ pomeni napravo ali proces, ki je del omrežja in ima popolno ali delno kopijo evidenc o vseh poslih, opravljenih v razpršeni evidenci;

| (5) | „kriptosredstvo“ pomeni digitalno predstavitev vrednosti ali pravice, ki jo je mogoče elektronsko prenesti in shraniti z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije; |
| --- | --- |

(5)

„kriptosredstvo“ pomeni digitalno predstavitev vrednosti ali pravice, ki jo je mogoče elektronsko prenesti in shraniti z uporabo tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije;

| (6) | „žeton, vezan na sredstva“ pomeni vrsto kriptosredstva, ki ni žeton elektronskega denarja in ki naj bi ohranjala stabilno vrednost z vezanostjo na katero drugo vrednost ali pravico ali njuno kombinacijo, vključno z eno ali več uradnimi valutami; |
| --- | --- |

(6)

„žeton, vezan na sredstva“ pomeni vrsto kriptosredstva, ki ni žeton elektronskega denarja in ki naj bi ohranjala stabilno vrednost z vezanostjo na katero drugo vrednost ali pravico ali njuno kombinacijo, vključno z eno ali več uradnimi valutami;

| (7) | „žeton elektronskega denarja“ ali „e-denarni žeton“ pomeni vrsto kriptosredstva, ki naj bi ohranjala stabilno vrednost z vezanostjo na vrednost ene uradne valute; |
| --- | --- |

(7)

„žeton elektronskega denarja“ ali „e-denarni žeton“ pomeni vrsto kriptosredstva, ki naj bi ohranjala stabilno vrednost z vezanostjo na vrednost ene uradne valute;

| (8) | „uradna valuta“ pomeni uradno valuto države, ki jo izda centralna banka ali drug monetarni organ; |
| --- | --- |

(8)

„uradna valuta“ pomeni uradno valuto države, ki jo izda centralna banka ali drug monetarni organ;

| (9) | „uporabniški žeton“ pomeni vrsto kriptosredstva, ki je namenjena zgolj zagotavljanju dostopa do blaga ali storitve, ki ga zagotavlja oziroma jo opravlja izdajatelj žetona; |
| --- | --- |

(9)

„uporabniški žeton“ pomeni vrsto kriptosredstva, ki je namenjena zgolj zagotavljanju dostopa do blaga ali storitve, ki ga zagotavlja oziroma jo opravlja izdajatelj žetona;

| (10) | „izdajatelj“ pomeni fizično ali pravno osebo ali drug subjekt, ki izdaja kriptosredstva; |
| --- | --- |

(10)

„izdajatelj“ pomeni fizično ali pravno osebo ali drug subjekt, ki izdaja kriptosredstva;

| (11) | „izdajatelj vložnik“ pomeni izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, ki zaprosi za dovoljenje za javno ponudbo teh kriptosredstev ali za njihovo uvrstitev v trgovanje; |
| --- | --- |

(11)

„izdajatelj vložnik“ pomeni izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, ki zaprosi za dovoljenje za javno ponudbo teh kriptosredstev ali za njihovo uvrstitev v trgovanje;

| (12) | „javna ponudba“ pomeni sporočilo, ki se v kateri koli obliki in s katerimi koli sredstvi naslovi na ljudi in vsebuje dovolj informacij o pogojih ponudbe in ponujenih kriptosredstvih, da se lahko potencialni imetniki odločijo za nakup teh kriptosredstev; |
| --- | --- |

(12)

„javna ponudba“ pomeni sporočilo, ki se v kateri koli obliki in s katerimi koli sredstvi naslovi na ljudi in vsebuje dovolj informacij o pogojih ponudbe in ponujenih kriptosredstvih, da se lahko potencialni imetniki odločijo za nakup teh kriptosredstev;

| (13) | „ponudnik“ pomeni fizično ali pravno osebo ali drug subjekt ali izdajatelja, ki javno ponuja kriptosredstva; |
| --- | --- |

(13)

„ponudnik“ pomeni fizično ali pravno osebo ali drug subjekt ali izdajatelja, ki javno ponuja kriptosredstva;

| (14) | „denarna sredstva“ pomeni denarna sredstva, kot so opredeljena v členu 4, točka 25, Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(14)

„denarna sredstva“ pomeni denarna sredstva, kot so opredeljena v členu 4, točka 25, Direktive (EU) 2015/2366;

| (15) | „ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi“ pomeni pravno osebo ali drug subjekt, katerega dejavnost je poklicno opravljanje ene ali več storitev v zvezi s kriptosredstvi za stranke in ki sme opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi v skladu s členom 59; |
| --- | --- |

(15)

„ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi“ pomeni pravno osebo ali drug subjekt, katerega dejavnost je poklicno opravljanje ene ali več storitev v zvezi s kriptosredstvi za stranke in ki sme opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi v skladu s členom 59;

| (16) | „storitev v zvezi s kriptosredstvi“ pomeni katero koli od spodaj navedenih storitev in dejavnosti, povezano s katerim koli kriptosredstvom:






  (a) | zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank; |
| --- | --- | --- |

(16)

„storitev v zvezi s kriptosredstvi“ pomeni katero koli od spodaj navedenih storitev in dejavnosti, povezano s katerim koli kriptosredstvom:

(a)

zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank;

| (b) | upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi;

| (c) | menjavo kriptosredstev za denarna sredstva; |
| --- | --- |

(c)

menjavo kriptosredstev za denarna sredstva;

| (d) | menjavo kriptosredstev za druga kriptosredstva; |
| --- | --- |

(d)

menjavo kriptosredstev za druga kriptosredstva;

| (e) | izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank; |
| --- | --- |

(e)

izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank;

| (f) | plasiranje kriptosredstev; |
| --- | --- |

(f)

plasiranje kriptosredstev;

| (g) | prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank; |
| --- | --- |

(g)

prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank;

| (h) | svetovanje o kriptosredstvih; |
| --- | --- |

(h)

svetovanje o kriptosredstvih;

| (i) | upravljanje portfeljev kriptosredstev; |
| --- | --- |

(i)

upravljanje portfeljev kriptosredstev;

| (j) | opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank; |
| --- | --- |

(j)

opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank;

| (17) | „zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank“ pomeni, hranjenje ali obvladovanje v imenu strank kriptosredstev ali sredstev za dostop do njih, kadar je ustrezno, v obliki zasebnih kriptografskih ključev; |
| --- | --- |

(17)

„zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank“ pomeni, hranjenje ali obvladovanje v imenu strank kriptosredstev ali sredstev za dostop do njih, kadar je ustrezno, v obliki zasebnih kriptografskih ključev;

| (18) | „upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi“ pomeni, upravljanje enega ali več večstranskih sistemov, ki združuje ali omogoča združevanje nakupnih in prodajnih interesov več tretjih oseb v zvezi s kriptosredstvi, znotraj sistema in v skladu z njegovimi pravili, tako, da pride do sklenitve pogodbe, bodisi z menjavo kriptosredstev za denarna sredstva bodisi z menjavo kriptosredstev za druga kriptosredstva; |
| --- | --- |

(18)

„upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi“ pomeni, upravljanje enega ali več večstranskih sistemov, ki združuje ali omogoča združevanje nakupnih in prodajnih interesov več tretjih oseb v zvezi s kriptosredstvi, znotraj sistema in v skladu z njegovimi pravili, tako, da pride do sklenitve pogodbe, bodisi z menjavo kriptosredstev za denarna sredstva bodisi z menjavo kriptosredstev za druga kriptosredstva;

| (19) | „menjava kriptosredstev za denarna sredstva“ pomeni sklenitev pogodb s strankami za nakup ali prodajo kriptosredstev v zameno za denarna sredstva z uporabo lastnega kapitala |
| --- | --- |

(19)

„menjava kriptosredstev za denarna sredstva“ pomeni sklenitev pogodb s strankami za nakup ali prodajo kriptosredstev v zameno za denarna sredstva z uporabo lastnega kapitala

| (20) | „menjava kriptosredstev za druga kriptosredstva“ pomeni sklenitev pogodb s strankami za nakup ali prodajo kriptosredstev v zameno za druga kriptosredstva z uporabo lastnega kapitala; |
| --- | --- |

(20)

„menjava kriptosredstev za druga kriptosredstva“ pomeni sklenitev pogodb s strankami za nakup ali prodajo kriptosredstev v zameno za druga kriptosredstva z uporabo lastnega kapitala;

| (21) | „izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank“ pomeni sklenitev pogodb v imenu strank o nakupu ali prodaji enega ali več kriptosredstev ali vpisu v imenu strank enega ali več kriptosredstev in vključuje sklepanje pogodb o prodaji kriptosredstev v trenutku njihove javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje;; |
| --- | --- |

(21)

„izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank“ pomeni sklenitev pogodb v imenu strank o nakupu ali prodaji enega ali več kriptosredstev ali vpisu v imenu strank enega ali več kriptosredstev in vključuje sklepanje pogodb o prodaji kriptosredstev v trenutku njihove javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje;;

| (22) | „plasiranje kriptosredstev“ pomeni, trženje kriptosredstev kupcem v imenu ali za račun ponudnika ali stranke, povezane s ponudnikom; |
| --- | --- |

(22)

„plasiranje kriptosredstev“ pomeni, trženje kriptosredstev kupcem v imenu ali za račun ponudnika ali stranke, povezane s ponudnikom;

| (23) | „prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank“ pomeni, prejemanje naročila od osebe za nakup ali prodajo enega ali več kriptosredstev ali vpis enega ali več kriptosredstev in posredovanje tega naročila stranki v izvršitev; |
| --- | --- |

(23)

„prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank“ pomeni, prejemanje naročila od osebe za nakup ali prodajo enega ali več kriptosredstev ali vpis enega ali več kriptosredstev in posredovanje tega naročila stranki v izvršitev;

| (24) | „svetovanje o kriptosredstvih“ pomeni ponujanje, dajanje ali soglašanje za dajanje osebnih priporočil stranki na njeno zahtevo ali na pobudo ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja svetovanje glede enega ali več poslov v zvezi s kriptosredstvi oziroma glede uporabe storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(24)

„svetovanje o kriptosredstvih“ pomeni ponujanje, dajanje ali soglašanje za dajanje osebnih priporočil stranki na njeno zahtevo ali na pobudo ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja svetovanje glede enega ali več poslov v zvezi s kriptosredstvi oziroma glede uporabe storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (25) | „upravljanje portfeljev kriptosredstev“ pomeni upravljanje portfeljev v skladu s pooblastili strank po lastni presoji za vsako stranko posebej, pri čemer taki portfelji zajemajo eno ali več kriptosredstev; |
| --- | --- |

(25)

„upravljanje portfeljev kriptosredstev“ pomeni upravljanje portfeljev v skladu s pooblastili strank po lastni presoji za vsako stranko posebej, pri čemer taki portfelji zajemajo eno ali več kriptosredstev;

| (26) | „opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank“ pomeni opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu fizične ali pravne osebe z enega naslova razpršene evidence ali računa na drugega; |
| --- | --- |

(26)

„opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank“ pomeni opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu fizične ali pravne osebe z enega naslova razpršene evidence ali računa na drugega;

| (27) | „upravljalni organ“ pomeni organ ali organe izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki so imenovani v skladu z nacionalnim pravom, ki so pristojni za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev subjekta ter ki nadzirajo in spremljajo sprejemanje vodstvenih odločitev v subjektu ter vključujejo osebe, ki dejansko vodijo poslovanje subjekta; |
| --- | --- |

(27)

„upravljalni organ“ pomeni organ ali organe izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki so imenovani v skladu z nacionalnim pravom, ki so pristojni za določanje strategije, ciljev in splošnih usmeritev subjekta ter ki nadzirajo in spremljajo sprejemanje vodstvenih odločitev v subjektu ter vključujejo osebe, ki dejansko vodijo poslovanje subjekta;

| (28) | „kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 in ima dovoljenje na podlagi Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(28)

„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kot je opredeljena v členu 4(1), točka 1, Uredbe (EU) št. 575/2013 in ima dovoljenje na podlagi Direktive 2013/36/EU;

| (29) | „investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kot je opredeljeno v členu 4(1), točka 2, Uredbe (EU) št. 575/2013 in ima dovoljenje na podlagi Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(29)

„investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kot je opredeljeno v členu 4(1), točka 2, Uredbe (EU) št. 575/2013 in ima dovoljenje na podlagi Direktive 2014/65/EU;

| (30) | „dobro poučeni vlagatelji“ pomeni osebe ali subjekte, ki so navedeni v oddelku I, točke 1 do 4, Priloge II k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(30)

„dobro poučeni vlagatelji“ pomeni osebe ali subjekte, ki so navedeni v oddelku I, točke 1 do 4, Priloge II k Direktivi 2014/65/EU;

| (31) | „tesna povezanost“ pomeni tesno povezanost, kot je opredeljena v členu 4(1), točka 35, Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(31)

„tesna povezanost“ pomeni tesno povezanost, kot je opredeljena v členu 4(1), točka 35, Direktive 2014/65/EU;

| (32) | „rezerva sredstev“ pomeni košarico rezervnih sredstev, s katero je zavarovana terjatev do izdajatelja; |
| --- | --- |

(32)

„rezerva sredstev“ pomeni košarico rezervnih sredstev, s katero je zavarovana terjatev do izdajatelja;

| (33) | „matična država članica“ pomeni:






  (a) | kadar ima ponudnik kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev teh kriptosredstev v trgovanje, statutarni sedež v Uniji, državo članico, v kateri ima ta ponudnik ali oseba statutarni sedež; |
| --- | --- | --- |

(33)

„matična država članica“ pomeni:

(a)

kadar ima ponudnik kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev teh kriptosredstev v trgovanje, statutarni sedež v Uniji, državo članico, v kateri ima ta ponudnik ali oseba statutarni sedež;

| (b) | kadar ponudnik kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev teh kriptosredstev v trgovanje, nima statutarnega sedeža v Uniji, ima pa v Uniji eno ali več podružnic, državo članico, ki jo ta ponudnik ali oseba izbere izmed držav članic, v katerih ima podružnice; |
| --- | --- |

(b)

kadar ponudnik kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev teh kriptosredstev v trgovanje, nima statutarnega sedeža v Uniji, ima pa v Uniji eno ali več podružnic, državo članico, ki jo ta ponudnik ali oseba izbere izmed držav članic, v katerih ima podružnice;

| (c) | kadar ima ponudnik kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev teh kriptosredstev v trgovanje, sedež v tretji državi in v Uniji nima podružnice, bodisi državo članico, v kateri naj bi bila kriptosredstva prvič javno ponujena, bodisi državo članico po izbiri ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, v kateri je bila vložena prva vloga za uvrstitev teh kriptosredstev v trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

kadar ima ponudnik kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev teh kriptosredstev v trgovanje, sedež v tretji državi in v Uniji nima podružnice, bodisi državo članico, v kateri naj bi bila kriptosredstva prvič javno ponujena, bodisi državo članico po izbiri ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, v kateri je bila vložena prva vloga za uvrstitev teh kriptosredstev v trgovanje;

| (d) | v primeru izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, državo članico, v kateri ima izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, svoj statutarni sedež; |
| --- | --- |

(d)

v primeru izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, državo članico, v kateri ima izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, svoj statutarni sedež;

| (e) | v primeru izdajatelja e-denarnih žetonov, države članice, v katerih ima izdajatelj e-denarnih žetonov dovoljenje kot kreditna institucija na podlagi Direktive 2013/36/EU ali kot institucija za izdajo elektronskega denarja na podlagi Direktive 2009/110/ES; |
| --- | --- |

(e)

v primeru izdajatelja e-denarnih žetonov, države članice, v katerih ima izdajatelj e-denarnih žetonov dovoljenje kot kreditna institucija na podlagi Direktive 2013/36/EU ali kot institucija za izdajo elektronskega denarja na podlagi Direktive 2009/110/ES;

| (f) | v primeru ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi državo članico, v kateri ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi svoj statutarni sedež; |
| --- | --- |

(f)

v primeru ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi državo članico, v kateri ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi svoj statutarni sedež;

| (34) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri ponudnik kriptosredstev ali oseba, ki zaprosi za njihovo uvrstitev v trgovanje, javno ponudi kriptosredstva ali zaprosi za njihovo uvrstitev v trgovanje ali v kateri ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi, kadar se razlikuje od matične države članice; |
| --- | --- |

(34)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, v kateri ponudnik kriptosredstev ali oseba, ki zaprosi za njihovo uvrstitev v trgovanje, javno ponudi kriptosredstva ali zaprosi za njihovo uvrstitev v trgovanje ali v kateri ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi, kadar se razlikuje od matične države članice;

| (35) | „pristojni organ“ pomeni enega ali več organov:






  (a) | ki jih vsaka država članica v skladu s členom 93 določi v zvezi s ponudniki, osebami, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, in e-denarni žetoni, in nad izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- | --- |

(35)

„pristojni organ“ pomeni enega ali več organov:

(a)

ki jih vsaka država članica v skladu s členom 93 določi v zvezi s ponudniki, osebami, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, in e-denarni žetoni, in nad izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ali ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (b) | ki jih imenuje vsaka država članica za uporabo Direktive 2009/110/ES v zvezi z izdajatelji e-denarnih žetonov; |
| --- | --- |

(b)

ki jih imenuje vsaka država članica za uporabo Direktive 2009/110/ES v zvezi z izdajatelji e-denarnih žetonov;

| (36) | „kvalificirani delež“ pomeni vsak neposredni ali posredni delež v izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, ali v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki predstavlja vsaj 10 % kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32), ob upoštevanju pogojev za združevanje teh pravic, določenih v členu 12(4) in (5) navedene direktive, ali ki omogoča izvajanje pomembnega vplivanja na upravljanje izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, ali na upravljanje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, v katerem je ta delež; |
| --- | --- |

(36)

„kvalificirani delež“ pomeni vsak neposredni ali posredni delež v izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, ali v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki predstavlja vsaj 10 % kapitala ali glasovalnih pravic, kot je določeno v členih 9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta (32), ob upoštevanju pogojev za združevanje teh pravic, določenih v členu 12(4) in (5) navedene direktive, ali ki omogoča izvajanje pomembnega vplivanja na upravljanje izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, ali na upravljanje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, v katerem je ta delež;

| (37) | „mali imetnik“ pomeni fizično osebo, ki deluje za namene zunaj okvira svoje trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(37)

„mali imetnik“ pomeni fizično osebo, ki deluje za namene zunaj okvira svoje trgovske, poslovne, obrtne ali poklicne dejavnosti;

| (38) | „spletni vmesnik“ pomeni katero koli programsko opremo, vključno s spletiščem, delom spletišča ali aplikacijo, ki jo upravlja ponudnik ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ali se upravlja v njegovem imenu ter ki imetnikom kriptosredstev omogoča dostop do njihovih kriptosredstev in strankam dostop do storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(38)

„spletni vmesnik“ pomeni katero koli programsko opremo, vključno s spletiščem, delom spletišča ali aplikacijo, ki jo upravlja ponudnik ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ali se upravlja v njegovem imenu ter ki imetnikom kriptosredstev omogoča dostop do njihovih kriptosredstev in strankam dostop do storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (39) | „stranka“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, za katero ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(39)

„stranka“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, za katero ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi;

| (40) | „trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo “ pomeni trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo, kot je opredeljeno v členu 4(1), točka 38, Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(40)

„trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo “ pomeni trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo, kot je opredeljeno v členu 4(1), točka 38, Direktive 2014/65/EU;

| (41) | „plačilne storitve“ pomeni plačilne storitve, kot so opredeljene v členu 4, točka 3, Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(41)

„plačilne storitve“ pomeni plačilne storitve, kot so opredeljene v členu 4, točka 3, Direktive (EU) 2015/2366;

| (42) | „ponudnik plačilnih storitev“ pomeni ponudnika plačilnih storitev, kot je opredeljen v členu 4, točka 11, Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(42)

„ponudnik plačilnih storitev“ pomeni ponudnika plačilnih storitev, kot je opredeljen v členu 4, točka 11, Direktive (EU) 2015/2366;

| (43) | „družba za izdajo elektronskega denarja“ pomeni institucijo za izdajo elektronskega denarja, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive 2009/110/ES; |
| --- | --- |

(43)

„družba za izdajo elektronskega denarja“ pomeni institucijo za izdajo elektronskega denarja, kot je opredeljena v členu 2, točka 1, Direktive 2009/110/ES;

| (44) | „elektronski denar“ pomeni elektronski denar, kot je opredeljen v členu 2, točka 2, Direktive 2009/110/ES; |
| --- | --- |

(44)

„elektronski denar“ pomeni elektronski denar, kot je opredeljen v členu 2, točka 2, Direktive 2009/110/ES;

| (45) | „osebni podatki“ pomeni osebne podatke, kot so opredeljeni v členu 4, točka 1, Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

(45)

„osebni podatki“ pomeni osebne podatke, kot so opredeljeni v členu 4, točka 1, Uredbe (EU) 2016/679;

| (46) | „plačilna institucija“ pomeni plačilno institucijo, kot je opredeljena v členu 4, točka 4, Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(46)

„plačilna institucija“ pomeni plačilno institucijo, kot je opredeljena v členu 4, točka 4, Direktive (EU) 2015/2366;

| (47) | „družba za upravljanje KNPVP“ pomeni družbo za upravljanje, kot je opredeljena v členu 2(1)(b) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33); |
| --- | --- |

(47)

„družba za upravljanje KNPVP“ pomeni družbo za upravljanje, kot je opredeljena v členu 2(1)(b) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (33);

| (48) | „upravitelj alternativnega investicijskega sklada“ pomeni UAIS, kot je opredeljen v členu 4(1), točka (b), Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34) |
| --- | --- |

(48)

„upravitelj alternativnega investicijskega sklada“ pomeni UAIS, kot je opredeljen v členu 4(1), točka (b), Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34)

| (49) | „finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 15, Direktive 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(49)

„finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kot je opredeljen v členu 4(1), točka 15, Direktive 2014/65/EU;

| (50) | „vloga“ pomeni vlogo, kot je opredeljena v členu 2(1), točka 3, Direktive 2014/49/EU; |
| --- | --- |

(50)

„vloga“ pomeni vlogo, kot je opredeljena v členu 2(1), točka 3, Direktive 2014/49/EU;

| (51) | „strukturirana vloga“ pomeni strukturirano vlogo, kot je opredeljena v členu 4(1), točka 43, Direktive 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(51)

„strukturirana vloga“ pomeni strukturirano vlogo, kot je opredeljena v členu 4(1), točka 43, Direktive 2014/65/EU.

2.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 139 za dopolnitev te uredbe z natančnejšo določitvijo tehničnih elementov opredelitev pojmov iz odstavka 1 tega člena ter za prilagoditev teh pojmov razvoju trga in tehnološkemu razvoju.

NASLOV II

KRIPTOSREDSTVA, KI NISO ŽETONI, VEZANI NA SREDSTVA, ALI E-DENARNI ŽETONI

Člen 4

Javne ponudbe kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni

1.   Oseba sme v Uniji ponujati javnosti kriptosredstvo, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton, le če:

| (a) | je pravna oseba; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba;

| (b) | je v zvezi s tem kriptosredstvom pripravila belo knjigo o kriptosredstvu v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(b)

je v zvezi s tem kriptosredstvom pripravila belo knjigo o kriptosredstvu v skladu s členom 6;

| (c) | je o beli knjigi o kriptosredstvu poslala uradno obvestilo v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

(c)

je o beli knjigi o kriptosredstvu poslala uradno obvestilo v skladu s členom 8;

| (d) | je belo knjigo o kriptosredstvu objavila v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(d)

je belo knjigo o kriptosredstvu objavila v skladu s členom 9;

| (e) | je morebitna tržna sporočila v zvezi s tem kriptosredstvom pripravila v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(e)

je morebitna tržna sporočila v zvezi s tem kriptosredstvom pripravila v skladu s členom 7;

| (f) | je morebitna tržna sporočila v zvezi s tem kriptosredstvom objavila v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(f)

je morebitna tržna sporočila v zvezi s tem kriptosredstvom objavila v skladu s členom 9;

| (g) | izpolnjuje zahteve za ponudnike iz člena 14. |
| --- | --- |

(g)

izpolnjuje zahteve za ponudnike iz člena 14.

2.   Odstavek 1, točke (b), (c), (d) in (f), se ne uporablja za nobeno od naslednjih javnih ponudb kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni:

| (a) | ponudba manj kot 150 fizičnim ali pravnim osebam na državo članico, pri čemer te osebe delujejo za svoj račun; |
| --- | --- |

(a)

ponudba manj kot 150 fizičnim ali pravnim osebam na državo članico, pri čemer te osebe delujejo za svoj račun;

| (b) | skupna vrednost javne ponudbe kriptosredstva v Uniji v obdobju 12 mesecev od začetka ponudbe ne presega 1 000 000 EUR oziroma enakovrednega zneska v drugi uradni valuti ali kriptosredstvih; |
| --- | --- |

(b)

skupna vrednost javne ponudbe kriptosredstva v Uniji v obdobju 12 mesecev od začetka ponudbe ne presega 1 000 000 EUR oziroma enakovrednega zneska v drugi uradni valuti ali kriptosredstvih;

| (c) | ponudba kriptosredstva, ki je naslovljena izključno na dobro poučene vlagatelje, pri čemer kriptosredstvo lahko posedujejo le dobro poučeni vlagatelji. |
| --- | --- |

(c)

ponudba kriptosredstva, ki je naslovljena izključno na dobro poučene vlagatelje, pri čemer kriptosredstvo lahko posedujejo le dobro poučeni vlagatelji.

3.   Ta naslov se ne uporablja za javne ponudbe kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, kadar velja kar koli od naslednjega:

| (a) | kriptosredstvo je ponujeno brezplačno; |
| --- | --- |

(a)

kriptosredstvo je ponujeno brezplačno;

| (b) | kriptosredstvo se samodejno ustvari kot nagrada za vzdrževanje razpršene evidence ali potrjevanje poslov; |
| --- | --- |

(b)

kriptosredstvo se samodejno ustvari kot nagrada za vzdrževanje razpršene evidence ali potrjevanje poslov;

| (c) | ponudba se nanaša na uporabniški žeton, ki omogoča dostop do blaga ali storitve, ki že obstaja ali se že uporablja; |
| --- | --- |

(c)

ponudba se nanaša na uporabniški žeton, ki omogoča dostop do blaga ali storitve, ki že obstaja ali se že uporablja;

| (d) | imetnik kriptosredstva ima pravico, da ga uporabi samo v zameno za blago in storitve v omejeni mreži trgovcev, ki imajo s ponudnikom sklenjene pogodbene dogovore. |
| --- | --- |

(d)

imetnik kriptosredstva ima pravico, da ga uporabi samo v zameno za blago in storitve v omejeni mreži trgovcev, ki imajo s ponudnikom sklenjene pogodbene dogovore.

Za namene točke (a) prvega pododstavka se kriptosredstvo ne šteje za brezplačno, kadar se od kupcev zahteva, da v zameno za to kriptosredstvo ponudniku zagotovijo osebne podatke ali se zavežejo, da mu jih bodo zagotovili, ali kadar ponudnik kriptosredstva v zameno za to kriptosredstvo od potencialnih imetnikov tega kriptosredstva prejme nadomestila, provizije ali denarne ali nedenarne koristi.

Kadar skupna vrednost javne ponudbe kriptosredstva v okoliščinah iz prvega pododstavka, točka (d), za vsako 12-mesečno obdobje, ki se začne s prvo javno ponudbo, v Uniji presega 1 000 000 EUR, ponudnik pristojnemu organu pošlje uradno obvestilo, v katerem opiše ponudbo in pojasni, zakaj je ponudba na podlagi prvega pododstavka, točka (d) izvzeta iz uporabe tega naslova.

Pristojni organ na podlagi uradnega obvestila iz tretjega pododstavka sprejme ustrezno utemeljeno odločitev, kadar meni, da zadevna dejavnost kot omejena mreža ne izpolnjuje pogojev za izvzetje iz prvega pododstavka, točka (d), in o tem obvesti ponudnika.

4.   Izvzetja iz odstavkov 2 in 3 se ne uporabljajo, kadar ponudnik ali druga oseba, ki deluje v njegovem imenu, v kateremkoli sporočilu izjavi, da namerava zaprositi za uvrstitev v trgovanje kriptosredstva, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton.

5.   Za zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank ali za opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v zvezi s kriptosredstvi, katerih javne ponudbe so izvzete na podlagi odstavka 3 tega člena, se od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ne zahteva pridobitev dovoljenja na podlagi člena 59, razen če:

| (a) | obstaja še ena javna ponudba istega kriptosredstva, ki ni upravičena do izvzetja, ali |
| --- | --- |

(a)

obstaja še ena javna ponudba istega kriptosredstva, ki ni upravičena do izvzetja, ali

| (b) | je ponujeno kriptosredstvo uvrščeno na platformo za trgovanje. |
| --- | --- |

(b)

je ponujeno kriptosredstvo uvrščeno na platformo za trgovanje.

6.   Kadar se javna ponudba kriptosredstva, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton, nanaša na uporabniški žeton, ki omogoča dostop do blaga in storitev, ki še ne obstajajo ali se še ne uporabljajo, trajanje javne ponudbe, kot je opisana v beli knjigi o kriptosredstvu, ne presega 12 mesecev od datuma objave bele knjige o kriptosredstvu.

7.   Vsaka naslednja javna ponudba kriptosredstva, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton, se šteje za ločeno javno ponudbo, za katero veljajo zahteve iz odstavka 1, brez poseganja v morebitno uporabo odstavka 2 ali 3 pri naslednji javni ponudbi.

Za katero koli nadaljnjo javno ponudbo kriptosredstva, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton, ni potrebna dodatna bela knjiga o kriptosredstvu, če je bela knjiga o kriptosredstvu že objavljena v skladu s členoma 9 in 12 in če oseba, odgovorna za njeno pripravo, pisno soglaša z njeno uporabo.

8.   Kadar je javna ponudba kriptosredstva, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton, izvzeta iz obveznosti objave bele knjige o kriptosredstvu na podlagi odstavka 2 ali 3, a se bela knjiga kljub temu prostovoljno pripravi, se uporablja ta naslov.

Člen 5

Uvrstitev kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, v trgovanje

1.   Oseba sme v Uniji zaprositi, da se v trgovanje uvrsti kriptosredstvo, ki ni žeton, vezan na sredstvo, ali e-denarni žeton le če:

| (a) | je pravna oseba; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba;

| (b) | je v zvezi s temi kriptosredstvom pripravila belo knjigo o kriptosredstvu v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(b)

je v zvezi s temi kriptosredstvom pripravila belo knjigo o kriptosredstvu v skladu s členom 6;

| (c) | je o beli knjigi o kriptosredstvu poslala uradno obvestilo v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

(c)

je o beli knjigi o kriptosredstvu poslala uradno obvestilo v skladu s členom 8;

| (d) | je objavila belo knjigo o kriptosredstvu v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(d)

je objavila belo knjigo o kriptosredstvu v skladu s členom 9;

| (e) | je morebitna tržna sporočila v zvezi s tem kriptosredstvom pripravila v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(e)

je morebitna tržna sporočila v zvezi s tem kriptosredstvom pripravila v skladu s členom 7;

| (f) | je morebitna tržna sporočila v zvezi s tem kriptosredstvom objavila v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(f)

je morebitna tržna sporočila v zvezi s tem kriptosredstvom objavila v skladu s členom 9;

| (g) | izpolnjuje zahteve za osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, iz člena 14. |
| --- | --- |

(g)

izpolnjuje zahteve za osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, iz člena 14.

2.   Kadar je kriptosredstvo uvrščeno v trgovanje na pobudo upravljavca platforme za trgovanje in kadar v primerih, ki jih zahteva ta uredba, ni objavljena bela knjiga o kriptosredstvu v skladu s členom 9, mora upravljavec te platforme za trgovanje s kriptosredstvi izpolnjevati zahteve iz odstavka 1 tega člena.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko oseba, ki zaprosi, da se v trgovanje uvrsti kriptosredstvo, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton, in zadevni upravljavec platforme za trgovanje pisno dogovorita, da mora upravljavec platforme za trgovanje izpolnjevati vse ali del zahtev iz odstavka 1, točke (b) do (g).

V pisnem dogovoru iz prvega pododstavka tega odstavka je jasno navedeno, da mora oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, upravljavcu platforme za trgovanje zagotoviti vse potrebne informacije, da lahko ta upravljavec izpolni zahteve iz odstavka 1, točke (b) do (g), kot je ustrezno.

4.   Odstavek 1, točke (b), (c) in (d), se ne uporablja, kadar:

| (a) | je kriptosredstvo že uvrščeno v trgovanje na drugi platformi za trgovanje s kriptosredstvi v Uniji in |
| --- | --- |

(a)

je kriptosredstvo že uvrščeno v trgovanje na drugi platformi za trgovanje s kriptosredstvi v Uniji in

| (b) | se bela knjiga o kriptosredstvu pripravi v skladu s členom 6 in se posodobi v skladu s členom 12, oseba, odgovorna za pripravo take bele knjige, pa pisno soglaša z njeno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

se bela knjiga o kriptosredstvu pripravi v skladu s členom 6 in se posodobi v skladu s členom 12, oseba, odgovorna za pripravo take bele knjige, pa pisno soglaša z njeno uporabo.

Člen 6

Vsebina in oblika bele knjige o kriptosredstvu

1.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje vse naslednje informacije, ki so podrobneje opredeljene v Prilogi I:

| (a) | informacije o ponudniku ali osebi, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

informacije o ponudniku ali osebi, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje;

| (b) | informacije o izdajatelju, če to ni ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje; |
| --- | --- |

(b)

informacije o izdajatelju, če to ni ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje;

| (c) | informacije o upravljavcu platforme za trgovanje v primerih, ko pripravi belo knjigo o kriptosredstvu; |
| --- | --- |

(c)

informacije o upravljavcu platforme za trgovanje v primerih, ko pripravi belo knjigo o kriptosredstvu;

| (d) | informacije o projektu v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(d)

informacije o projektu v zvezi s kriptosredstvi;

| (e) | informacije o javni ponudbi kriptosredstva ali njegovi uvrstitvi v trgovanje; |
| --- | --- |

(e)

informacije o javni ponudbi kriptosredstva ali njegovi uvrstitvi v trgovanje;

| (f) | informacije o kriptosredstvu; |
| --- | --- |

(f)

informacije o kriptosredstvu;

| (g) | informacije o pravicah in obveznostih, povezanih s kriptosredstvom; |
| --- | --- |

(g)

informacije o pravicah in obveznostih, povezanih s kriptosredstvom;

| (h) | informacije o osnovni tehnologiji; |
| --- | --- |

(h)

informacije o osnovni tehnologiji;

| (i) | informacije o tveganjih; |
| --- | --- |

(i)

informacije o tveganjih;

| (j) | informacije o glavnih škodljivih podnebnih vplivih in drugih škodljivih vplivih, povezanih z okoljem, mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo kriptosredstva. |
| --- | --- |

(j)

informacije o glavnih škodljivih podnebnih vplivih in drugih škodljivih vplivih, povezanih z okoljem, mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo kriptosredstva.

Kadar bele knjige o kriptosredstvu ne pripravijo osebe iz prvega pododstavka, točke (a), (b) in (c), bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje tudi identiteto osebe, ki jo je pripravila, in razlog, zakaj jo je pripravila prav ta oseba.

2.   Vse informacije iz odstavka 1 so poštene, jasne in nezavajajoče. V beli knjigi o kriptosredstvu ni bistvenih opustitev, predstavljena pa je v jedrnati in razumljivi obliki.

3.   Bela knjiga o kriptosredstvu na prvi strani vsebuje naslednjo jasno in dobro vidno izjavo:

„Te bele knjige o kriptosredstvu ni odobril noben pristojni organ v nobeni državi članici Evropske unije. Za vsebino te knjige o kriptosredstvu je odgovoren le ponudnik kriptosredstva.“

Kadar belo knjigo o kriptosredstvu pripravi oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavec platforme za trgovanje, se namesto „ponudnik“ v izjavo iz prvega pododstavka vključi izraz „oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje“ ali „upravljavec platforme za trgovanje“.

4.   V beli knjigi o kriptosredstvu ni nobenih trditev o prihodnji vrednosti kriptosredstva, razen izjave iz odstavka 5.

5.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje jasno in nedvoumno izjavo, da:

| (a) | lahko kriptosredstvo izgubi del svoje vrednosti ali celotno vrednost; |
| --- | --- |

(a)

lahko kriptosredstvo izgubi del svoje vrednosti ali celotno vrednost;

| (b) | kriptosredstvo morda ni vedno prenosljivo; |
| --- | --- |

(b)

kriptosredstvo morda ni vedno prenosljivo;

| (c) | kriptosredstvo morda ni likvidno; |
| --- | --- |

(c)

kriptosredstvo morda ni likvidno;

| (d) | kadar se javna ponudba nanaša na uporabniški žeton, tega uporabniškega žetona morda ni mogoče zamenjati za blago ali storitev, obljubljeno v beli knjigi o kriptosredstvu, zlasti v primeru propada ali prenehanja projekta v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(d)

kadar se javna ponudba nanaša na uporabniški žeton, tega uporabniškega žetona morda ni mogoče zamenjati za blago ali storitev, obljubljeno v beli knjigi o kriptosredstvu, zlasti v primeru propada ali prenehanja projekta v zvezi s kriptosredstvi;

| (e) | kriptosredstvo ni zajeto v odškodninskih shemah za vlagatelje na podlagi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (35); |
| --- | --- |

(e)

kriptosredstvo ni zajeto v odškodninskih shemah za vlagatelje na podlagi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (35);

| (f) | kriptosredstvo ni zajeto v sistemih jamstva za vloge na podlagi Direktive 2014/49/EU. |
| --- | --- |

(f)

kriptosredstvo ni zajeto v sistemih jamstva za vloge na podlagi Direktive 2014/49/EU.

6.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje izjavo upravljalnega organa ponudnika, osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavca platforme za trgovanje. S to izjavo, ki se vstavi za izjavo iz odstavka 3, se potrdi, da je bela knjiga o kriptosredstvu skladna s tem naslovom in da so, kolikor je znano upravljalnemu organu, informacije, predstavljene v beli knjigi o kriptosredstvu, poštene, jasne in nezavajajoče ter da v beli knjigi o kriptosredstvu ni izpuščena nobena informacija, ki bi lahko vplivala na njen pomen.

7.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje povzetek, ki se vstavi za izjavo iz odstavka 6 in v katerem so v jedrnatem in netehničnem jeziku navedene ključne informacije o javni ponudbi kriptosredstva ali nameravani uvrstitvi v trgovanje. Povzetek je lahko razumljiv ter jasno in pregledno oblikovan, velikost črk pa je ustrezna za branje. Povzetek bele knjige o kriptosredstvu zagotavlja ustrezne informacije o značilnostih zadevnega kriptosredstva, da se potencialnim imetnikom kriptosredstva pomaga sprejeti informirana odločitev.

Povzetek vsebuje opozorilo, da:

| (a) | ga je treba brati kot uvod v belo knjigo o kriptosredstvu; |
| --- | --- |

(a)

ga je treba brati kot uvod v belo knjigo o kriptosredstvu;

| (b) | bi morala vsaka odločitev potencialnega imetnika o nakupu kriptosredstva temeljiti na vsebini bele knjige o kriptosredstvu kot celote in ne zgolj na povzetku; |
| --- | --- |

(b)

bi morala vsaka odločitev potencialnega imetnika o nakupu kriptosredstva temeljiti na vsebini bele knjige o kriptosredstvu kot celote in ne zgolj na povzetku;

| (c) | javna ponudba kriptosredstva ni ponudba ali nagovarjanje k nakupu finančnih instrumentov in da se vsaka taka ponudba ali nagovarjanje lahko izvede le s prospektom ali drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi veljavnega nacionalnega prava; |
| --- | --- |

(c)

javna ponudba kriptosredstva ni ponudba ali nagovarjanje k nakupu finančnih instrumentov in da se vsaka taka ponudba ali nagovarjanje lahko izvede le s prospektom ali drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi veljavnega nacionalnega prava;

| (d) | se bela knjiga o kriptosredstvu ne šteje za prospekt iz Uredbe (EU) 2017/1129 Evropskega parlamenta in Sveta (36) ali katero koli drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(d)

se bela knjiga o kriptosredstvu ne šteje za prospekt iz Uredbe (EU) 2017/1129 Evropskega parlamenta in Sveta (36) ali katero koli drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava.

8.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje datum uradnega obvestila in kazalo.

9.   Bela knjiga o kriptosredstvu je pripravljena v uradnem jeziku matične države članice ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

Kadar se kriptosredstvo ponuja tudi v državi članici, ki ni matična država članica, se bela knjiga o kriptosredstvu pripravi tudi v uradnem jeziku države članice gostiteljice ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

10.   Bela knjiga o kriptosredstvu je na voljo v strojno berljivi obliki.

11.   ESMA v sodelovanju z EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, formati in predloge za namene odstavka 10.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

12.   ESMA v sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov o vsebini, metodologijah in predstavitvi informacij iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (j), v zvezi s kazalniki trajnostnosti škodljivih podnebnih vplivov in drugih škodljivih vplivov, povezanih z okoljem..

ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka upošteva različne vrste mehanizmov soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje poslov s kriptosredstvi, njihove strukture spodbud ter uporabo energije, energije iz obnovljivih virov in naravnih virov, nastajanje odpadkov in emisije toplogrednih plinov. ESMA regulativne tehnične standarde posodablja glede na regulativni in tehnološki razvoj.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 7

Tržna sporočila

1.   Vsa tržna sporočila, ki se nanašajo na javno ponudbo kriptosredstva, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton, oziroma na uvrstitev takega kriptosredstva v trgovanje, izpolnjujejo vse naslednje zahteve:

| (a) | tržna sporočila so jasno prepoznavna kot taka; |
| --- | --- |

(a)

tržna sporočila so jasno prepoznavna kot taka;

| (b) | informacije v njih so poštene, jasne in nezavajajoče; |
| --- | --- |

(b)

informacije v njih so poštene, jasne in nezavajajoče;

| (c) | informacije v tržnih sporočilih se skladajo z informacijami v beli knjigi o kriptosredstvu, kadar se na podlagi člena 4 ali 5 zahteva taka bela knjiga; |
| --- | --- |

(c)

informacije v tržnih sporočilih se skladajo z informacijami v beli knjigi o kriptosredstvu, kadar se na podlagi člena 4 ali 5 zahteva taka bela knjiga;

| (d) | v tržnih sporočilih je jasno navedeno, da je bila bela knjiga o kriptosredstvu objavljena, in jasno naveden naslov spletišča ponudnika, osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavca platforme za trgovanje z zadevnim kriptosredstvom ter telefonska številka in elektronski naslov te kontaktne osebe; |
| --- | --- |

(d)

v tržnih sporočilih je jasno navedeno, da je bila bela knjiga o kriptosredstvu objavljena, in jasno naveden naslov spletišča ponudnika, osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavca platforme za trgovanje z zadevnim kriptosredstvom ter telefonska številka in elektronski naslov te kontaktne osebe;

| (e) | tržna sporočila vsebujejo naslednjo jasno in dobro vidno izjavo:

  „Tega tržnega sporočila o kriptosredstvu ni pregledal ali odobril noben pristojni organ v nobeni državi članici Evropske unije. Za vsebino tega tržnega sporočila o kriptosredstvu je odgovoren le ponudnik kriptosredstva.“ |
| --- | --- |

(e)

tržna sporočila vsebujejo naslednjo jasno in dobro vidno izjavo:

„Tega tržnega sporočila o kriptosredstvu ni pregledal ali odobril noben pristojni organ v nobeni državi članici Evropske unije. Za vsebino tega tržnega sporočila o kriptosredstvu je odgovoren le ponudnik kriptosredstva.“

Kadar tržno sporočilo pripravi oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavec platforme za trgovanje, se namesto „ponudnik“ v izjavo iz prvega pododstavka, točka (e), uporabi izraz „oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje“ ali „upravljavec platforme za trgovanje“.

2.   Kadar se na podlagi člena 4 ali 5 zahteva bela knjiga o kriptosredstvu, se tržna sporočila ne razširjajo pred objavo bele knjige o kriptosredstvu. To ponudniku, osebi, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavcu platforme za trgovanje ne onemogoča, da sondira trg.

3.   Skladnost z odstavkom 1 v zvezi s temi tržnimi sporočili preverja pristojni organ države članice, v kateri se tržna sporočila razširjajo.

Pristojnemu organu države članice, v kateri se tržna sporočila razširjajo, pri preverjanju skladnosti tržnih sporočil z informacijami v beli knjigi o kriptosredstvu po potrebi pomaga pristojni organ matične države članice.

4.   Če pristojni organ države članice gostiteljice v zvezi z izvrševanjem tega člena uporabi nadzorna in preiskovalna pooblastila iz člena 94, o tem brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti pristojni organ matične države članice ponudnika, osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavca platforme za trgovanje s kriptosredstvi.

Člen 8

Uradno obveščanje o beli knjigi o kriptosredstvu in tržnih sporočilih

1.   Ponudniki, osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavci platform za trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, pristojni organ svoje matične države članice uradno obvestijo o svoji beli knjigi o kriptosredstvu.

2.   Kadar v matični državi članici in državi članici gostiteljici obstajajo tržna sporočila, naslovljena na potencialne imetnike kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, se o njih na zahtevo uradno obvestita pristojni organ matične države članice in pristojni organ države članice gostiteljice.

3.   Pristojni organi ne zahtevajo predhodne odobritve belih knjig o kriptosredstvu ali morebitnih tržnih sporočil, ki se nanašajo nanje, pred njihovo objavo.

4.   Uradnemu obvestilu o beli knjigi o kriptosredstvu iz odstavka 1 je priloženo pojasnilo, zakaj se kriptosredstvo, opisano v beli knjigi o kriptosredstvu, ne šteje za:

| (a) | kriptosredstvo, izključeno s področja uporabe te uredbe na podlagi člena 2(4); |
| --- | --- |

(a)

kriptosredstvo, izključeno s področja uporabe te uredbe na podlagi člena 2(4);

| (b) | e-denarni žeton ali |
| --- | --- |

(b)

e-denarni žeton ali

| (c) | žeton, vezan na sredstva. |
| --- | --- |

(c)

žeton, vezan na sredstva.

5.   Pristojni organ matične države članice je treba o elementih iz odstavkov 1 in 4 uradno obvestiti vsaj 20 delovnih dni pred datumom objave bele knjige o kriptosredstvu.

6.   Ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, skupaj z uradnim obvestilom iz odstavka 1 pristojnemu organu svoje matične države članice predložijo seznam morebitnih držav članic gostiteljic, v katerih nameravajo javno ponuditi svoja kriptosredstva ali zaprositi za njihovo uvrstitev v trgovanje. Pristojni organ svoje matične države članice obvestijo tudi o datumu začetka nameravane javne ponudbe ali nameravane uvrstitve v trgovanje in o morebitnih spremembah tega datuma.

Pristojni organ matične države članice uradno obvesti enotno kontaktno točko držav članic gostiteljic o nameravani javni ponudbi ali nameravani uvrstitvi v trgovanje in ji v petih delovnih dneh po prejemu seznama držav članic gostiteljic iz prvega pododstavka posreduje zadevno belo knjigo o kriptosredstvu.

7.   Pristojni organ matične države članice ESMA sporoči informacije iz odstavkov 1, 2 in 4 ter datum začetka nameravane javne ponudbe ali nameravane uvrstitve v trgovanje in vse spremembe tega datuma. Take informacije sporoči v petih delovnih dneh po tem, ko jih prejme od ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje.

ESMA da belo knjigo o kriptosredstvu do datuma začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje na voljo v registru na podlagi člena 109(2).

Člen 9

Objava bele knjige o kriptosredstvu in tržnih sporočil

1.   Ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, svoje bele knjige o kriptosredstvu in, kadar je ustrezno, svoja tržna sporočila, objavijo na svojem spletišču, ki je javno dostopno, in sicer v razumnem času pred datumom začetka in najpozneje do datuma začetka javne ponudbe teh kriptosredstev ali njihove uvrstitve v trgovanje. Bele knjige o kriptosredstvu in, kadar je ustrezno, tržna sporočila ostanejo na voljo na spletišču ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, dokler javnost poseduje ta kriptosredstva.

2.   Objavljene bele knjige o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, tržna sporočila so enaki različici, ki je bila ob uradnem obvestilu predložena pristojnemu organu v skladu s členom 8 oziroma, kadar je to ustrezno, spremenjeni različici v skladu s členom 12.

Člen 10

Rezultat javne ponudbe in ureditev za zaščito

1.   Ponudniki kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ki določijo rok za javno ponudbo teh kriptosredstev, rezultat javne ponudbe na svojem spletišču objavijo v 20 delovnih dneh od konca obdobja vpisa.

2.   Ponudniki kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ki ne določijo roka za javno ponudbo teh kriptosredstev, na svojem spletišču redno in najmanj mesečno objavljajo število enot kriptosredstev v obtoku.

3.   Ponudniki kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ki določijo rok za javno ponudbo kriptosredstev, imajo vzpostavljeno učinkovito ureditev za spremljanje in zaščito denarnih sredstev ali drugih kriptosredstev, zbranih v okviru javne ponudbe. V ta namen ponudniki zagotovijo, da ima denarna sredstva ali kriptosredstva, zbrana med javno ponudbo, v skrbništvu eden ali oba od naštetih:

| (a) | kreditna institucija, kadar se denarna sredstva zbirajo med javno ponudbo; |
| --- | --- |

(a)

kreditna institucija, kadar se denarna sredstva zbirajo med javno ponudbo;

| (b) | ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank. |
| --- | --- |

(b)

ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank.

4.   Kadar javna ponudba ni časovno omejena, ponudnik do izteka pravice malih imetnikov do odstopa od pogodbe na podlagi člena 13 ravna skladno z odstavkom 3 tega člena.

Člen 11

Pravice ponudnikov in oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni

1.   Po objavi bele knjige o kriptosredstvu v skladu s členom 9 in, kadar je ustrezno, spremenjene bele knjige o kriptosredstvu v skladu s členom 12 lahko ponudniki po vsej Uniji ponujajo kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, in se lahko ta kriptosredstva uvrstijo v trgovanje na platformi za trgovanje s kriptosredstvi v Uniji.

2.   Za ponudnike in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ki so objavili belo knjigo o kriptosredstvu v skladu s členom 9 in, kadar je ustrezno, spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu na podlagi člena 12, ne veljajo nobene dodatne zahteve po informacijah v zvezi z javno ponudbo ali uvrstitvijo tega kriptosredstva v trgovanje.

Člen 12

Sprememba objavljenih belih knjig o kriptosredstvu in objavljenih tržnih sporočil

1.   Ponudniki, osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavci platform za trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, spremenijo svoje objavljene bele knjige o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, svoja objavljena tržna sporočila vedno, ko pride do pomembnega novega dejavnika, bistvene napake ali večje netočnosti, ki lahko vpliva na oceno kriptosredstev. Ta zahteva velja za čas trajanja javne ponudbe oziroma dokler je kriptosredstvo uvrščeno v trgovanje.

2.   Ponudniki, osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ali upravljavci platform za trgovanje najmanj sedem delovnih dni pred objavo uradno obvestijo pristojni organ svoje matične države članice o spremenjenih belih knjigah o kriptosredstvu in kadar je ustrezno, o spremenjenih tržnih sporočilih, vključno z razlogi za to spremembo, ter o načrtovanem datumu njihove objave.

3.   Na datum objave, oziroma če tako zahteva pristojni organ, tudi prej, ponudnik, oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavec platforme za trgovanje na svojem spletišču takoj obvesti javnost, da je o spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu uradno obvestil pristojni organ svoje matične države članice, in predloži povzetek razlogov, zaradi katerih ga je uradno obvestil o spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu.

4.   Vrstni red informacij v spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, spremenjenih tržnih sporočilih se sklada z vrstnim redom informacij v beli knjigi o kriptosredstvu oziroma tržnih sporočilih, objavljenih v skladu s členom 9.

5.   Pristojni organ matične države članice v petih delovnih dneh po prejemu spremenjene bele knjige o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, spremenjenih tržnih sporočil uradno obvesti pristojni organ držav članic gostiteljic iz člena 8(6) o spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, spremenjenih tržnih sporočilih, uradno obvestilo in datum objave pa posreduje ESMA.

ESMA da spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu po objavi na voljo v registru na podlagi člena 109(2).

6.   Ponudniki, osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavci platform za trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, spremenjena tržna sporočila, vključno z razlogi za tako spremembo, objavijo na svojem spletišču v skladu s členom 9.

7.   Spremenjena bela knjiga o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, spremenjena tržna sporočila se označijo s časovnim žigom. Najnovejša spremenjena bela knjiga o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, spremenjena tržna sporočila se označijo kot veljavna različica. Spremenjena bela knjiga o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, spremenjena tržna sporočila ostanejo na voljo, dokler javnost ta kriptosredstva poseduje.

8.   Kadar se javna ponudba nanaša na uporabniški žeton, ki omogoča dostop do blaga in storitev, ki še ne obstajajo ali se še ne uporabljajo, se s spremembami v spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, spremenjenih tržnih sporočilih ne podaljša 12-mesečni rok iz člena 4(6).

9.   Starejše različice bele knjige o kriptosredstvu in tržnih sporočil ostanejo javno dostopne na spletišču ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, oziroma upravljavcev platform za trgovanje vsaj 10 let po datumu objave teh starejših različic, z vidnim opozorilom, da niso več veljavni, in s hiperpovezavo do ustreznega razdelka na spletišču, kjer je objavljena najnovejša različica teh dokumentov.

Člen 13

Pravica do odstopa od pogodbe

1.   Mali imetniki, ki kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, kupijo neposredno bodisi od ponudnika ali od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki v njegovem imenu posreduje pri izdaji kriptosredstev, imajo pravico do odstopa od pogodbe.

Mali imetniki imajo na voljo 14 koledarskih dni, da odstopijo od pogodbe o nakupu kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, ne da bi morali za to plačati kakršno koli nadomestilo ali druge stroške in ne da bi morali to obrazložiti. Rok za odstop od pogodbe začne teči na dan, ko mali imetnik sklene pogodbo o nakupu teh kriptosredstev.

2.   Vsa plačila, prejeta od malega imetnika, vključno z, kadar je to ustrezno, morebitnimi dajatvami, se povrnejo brez nepotrebnega odlašanja, v vsakem primeru pa najpozneje v 14 dneh od dneva, ko je bil ponudnik ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki posreduje pri izdaji kriptosredstev v imenu tega ponudnika, obveščen o odločitvi malega imetnika, da odstopi od pogodbe o nakupu teh kriptosredstev.

Tako povračilo se izvede z uporabo enakega plačilnega sredstva, kot ga je mali imetnik uporabil ob izvedbi prvotnega posla, razen če mali imetnik izrecno zahteva drugo metodo plačila in pod pogojem, da mu zaradi takega povračila ne bo treba plačati nobenih nadomestil ali stroškov.

3.   Ponudniki kriptosredstev informacije o pravici do odstopa od pogodbe iz odstavka 1 vključijo v svojo belo knjigo o kriptosredstvu.

4.   Pravica do odstopa od pogodbe iz odstavka 1 se ne uporablja, kadar so bila kriptosredstva že uvrščena v trgovanje, preden jih je kupil mali imetnik.

5.   Kadar so ponudniki rok za njihovo javno ponudbo takih kriptosredstev določili v skladu s členom 10, po koncu obdobja vpisa ni mogoče uveljavljati pravice do odstopa od pogodbe.

Člen 14

Obveznosti ponudnikov in oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni

1.   Ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni:

| (a) | ravnajo pošteno, pravično in strokovno; |
| --- | --- |

(a)

ravnajo pošteno, pravično in strokovno;

| (b) | z imetniki in potencialnimi imetniki kriptosredstev komunicirajo pošteno, jasno in nezavajajoče; |
| --- | --- |

(b)

z imetniki in potencialnimi imetniki kriptosredstev komunicirajo pošteno, jasno in nezavajajoče;

| (c) | prepoznajo, preprečijo, obvladajo in razkrijejo vsako morebitno nasprotje interesov; |
| --- | --- |

(c)

prepoznajo, preprečijo, obvladajo in razkrijejo vsako morebitno nasprotje interesov;

| (d) | vzdržujejo vse svoje sisteme in protokole za varnostni dostop v skladu z ustreznimi standardi Unije. |
| --- | --- |

(d)

vzdržujejo vse svoje sisteme in protokole za varnostni dostop v skladu z ustreznimi standardi Unije.

Za namene točke (d) prvega pododstavka ESMA v sodelovanju z EBA do 30. decembra 2024 izda smernice člena 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010, da se določijo ti standardi Unije.

2.   Ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, delujejo v najboljšem interesu imetnikov takih kriptosredstev in jih obravnavajo enako, razen če je v beli knjigi o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, tržnih sporočilih razkrita kakšna koli prednostna obravnava določenih imetnikov in razlogi za njihovo prednostno obravnavo.

3.   Kadar se javna ponudba kriptosredstva, ki ni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton, prekliče, ponudniki takega kriptosredstva zagotovijo, da se vsa denarna sredstva, zbrana od imetnikov ali potencialnih imetnikov, ustrezno vrnejo, in sicer ne več kot 25 koledarskih dni po datumu preklica.

Člen 15

Odgovornost za informacije, navedene v beli knjigi o kriptosredstvu

1.   Kadar ponudnik, oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje ali upravljavec platforme za trgovanje, krši člen 6, ker v svoji beli knjigi o kriptosredstvu ali spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu navede nepopolne, nepoštene, nejasne ali zavajajoče informacije, so ta ponudnik, oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavec platforme za trgovanje ter člani njegovega upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa imetniku kriptosredstva odgovorni za vso izgubo, nastalo zaradi te kršitve.

2.   Vsaka pogodbena izključitev ali omejitev civilne odgovornosti iz odstavka 1 nima pravnega učinka.

3.   Kadar belo knjigo o kriptosredstvu in tržna sporočila pripravi upravljavec platforme za trgovanje v skladu s členom 5(3), je oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, odgovorna tudi, če upravljavcu platforme za trgovanje zagotovi nepopolne, nepoštene, nejasne ali zavajajoče informacije.

4.   Imetnik kriptosredstva je odgovoren za predložitev dokazov, da je ponudnik, oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavec platforme za trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, z navedbo nepopolnih, nepoštenih, nejasnih ali zavajajočih informacij kršil člen 6 in da je prav zanašanje na take informacije vplivalo na imetnikovo odločitev o nakupu, prodaji ali zamenjavi tega kriptosredstva.

5.   Ponudnik, oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali upravljavec platforme za trgovanje in člani njegovega upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa imetniku kriptosredstva niso odgovorni za izgubo, nastalo zaradi zanašanja na informacije iz povzetka iz člena 6(7), vključno z njegovim prevodom, razen kadar:

| (a) | je povzetek zavajajoč, netočen ali neskladen, kadar se bere skupaj s preostalimi deli bele knjige o kriptosredstvu, ali |
| --- | --- |

(a)

je povzetek zavajajoč, netočen ali neskladen, kadar se bere skupaj s preostalimi deli bele knjige o kriptosredstvu, ali

| (b) | povzetek ne navaja – kadar se bere skupaj s preostalimi deli bele knjige o kriptosredstvu – ključnih informacij, ki bi potencialnim imetnikom kriptosredstva pomagale pri odločanju o nakupu takega kriptosredstva. |
| --- | --- |

(b)

povzetek ne navaja – kadar se bere skupaj s preostalimi deli bele knjige o kriptosredstvu – ključnih informacij, ki bi potencialnim imetnikom kriptosredstva pomagale pri odločanju o nakupu takega kriptosredstva.

6.   Ta člen ne posega v nobeno drugo civilno odgovornost na podlagi nacionalnega prava.

NASLOV III

ŽETONI, VEZANI NA SREDSTVA

POGLAVJE 1

Dovoljenje za javno ponudbo žetonov, vezanih na sredstva, in za prošnjo za njihovo uvrstitev v trgovanje

Člen 16

Dovoljenje

1.   Oseba sme v Uniji ponuditi javnosti žeton vezan na sredstva, ali zaprositi za njegovo uvrstitev v trgovanje, le če je izdajatelj tega žetona, vezanega na sredstva, in je:

| (a) | pravna oseba ali drugo podjetje s sedežem v Uniji, ki mu je dovoljenje v skladu s členom 21 izdal pristojni organ matične države članice, ali |
| --- | --- |

(a)

pravna oseba ali drugo podjetje s sedežem v Uniji, ki mu je dovoljenje v skladu s členom 21 izdal pristojni organ matične države članice, ali

| (b) | kreditna institucija, ki ravna v skladu z določbami iz člena 17. |
| --- | --- |

(b)

kreditna institucija, ki ravna v skladu z določbami iz člena 17.

Ne glede na prvi pododstavek lahko druge osebe s pisnim soglasjem izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ponudijo javnosti ali zaprosijo za sprejem tega žetona, vezanega na sredstva, v trgovanje. Te osebe ravnajo v skladu s členi 27, 29 in 40.

Za namene točke (a) prvega pododstavka lahko druga podjetja žetone, vezane na sredstva, izdajajo samo, če njihova pravna oblika zagotavlja raven zaščite interesov tretjih oseb, ki je enakovredna tisti, kot jo zagotavljajo pravne osebe, in če so predmet enakovrednega bonitetnega nadzora, kot je ustrezen za njihovo pravno obliko.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, kadar:

| (a) | v obdobju 12 mesecev, izračunano ob koncu vsakega koledarskega dne, povprečna neporavnana vrednost vseh žetonov, vezanih na sredstva, nikoli ne preseže 5 000 000 EUR ali enakovrednega zneska v drugi uradni valuti, in izdajatelj ni povezan z mrežo drugih izvzetih izdajateljev, ali |
| --- | --- |

(a)

v obdobju 12 mesecev, izračunano ob koncu vsakega koledarskega dne, povprečna neporavnana vrednost vseh žetonov, vezanih na sredstva, nikoli ne preseže 5 000 000 EUR ali enakovrednega zneska v drugi uradni valuti, in izdajatelj ni povezan z mrežo drugih izvzetih izdajateljev, ali

| (b) | je javna ponudba žetona, vezanega na sredstva, namenjena samo dobro poučenim vlagateljem in lahko žeton, vezan na sredstva, posedujejo le taki dobro poučeni vlagatelji. |
| --- | --- |

(b)

je javna ponudba žetona, vezanega na sredstva, namenjena samo dobro poučenim vlagateljem in lahko žeton, vezan na sredstva, posedujejo le taki dobro poučeni vlagatelji.

Kadar se uporablja ta odstavek, izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, pripravijo belo knjigo o kriptosredstvu kot to določa člen 19 in o njej ter morebitnih tržnih sporočilih na zahtevo uradno obvestijo pristojni organ svoje matične države članice.

3.   Dovoljenje, ki ga pristojni organ izda osebi iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a), je veljavno za celotno Unijo in izdajatelju omogoča, da žeton, vezan na sredstva, za katerega je pridobil dovoljenje za celotno Unijo, javno ponudi ali zaprosi za uvrstitev takega žetona, vezanega na sredstva, v trgovanje po vsej Uniji.

4.   Odobritev bele knjige izdajatelja o kriptosredstvu na podlagi člena 17(1) ali člena 21(1) ali spremenjene bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 25 s strani pristojnega organa velja za celotno Unijo.

Člen 17

Zahteve za kreditne institucije

1.   Žeton, vezan na sredstva, ki ga izda kreditna institucija, se lahko javno ponudi ali uvrsti v trgovanje, če kreditna institucija:

| (a) | pripravi belo knjigo o kriptosredstvu iz člena 19 za žeton, vezan na sredstva, jo predloži pristojnemu organu svoje matične države članice v odobritev v skladu s postopkom iz regulativnih tehničnih standardov, sprejetih na podlagi odstavka 8 tega člena, in če ji belo knjigo o kriptosredstvu pristojni organ odobri; |
| --- | --- |

(a)

pripravi belo knjigo o kriptosredstvu iz člena 19 za žeton, vezan na sredstva, jo predloži pristojnemu organu svoje matične države članice v odobritev v skladu s postopkom iz regulativnih tehničnih standardov, sprejetih na podlagi odstavka 8 tega člena, in če ji belo knjigo o kriptosredstvu pristojni organ odobri;

| (b) | ustrezni pristojni organ vsaj 90 delovnih dni pred prvo izdajo žetona, vezanega na sredstva, o tem uradno obvesti, tako da mu posreduje naslednje informacije:






  (i) | poslovni načrt, v katerem je opredeljen poslovni model, po katerem se namerava kreditna institucija ravnati; |
| --- | --- | --- |

(b)

ustrezni pristojni organ vsaj 90 delovnih dni pred prvo izdajo žetona, vezanega na sredstva, o tem uradno obvesti, tako da mu posreduje naslednje informacije:

(i)

poslovni načrt, v katerem je opredeljen poslovni model, po katerem se namerava kreditna institucija ravnati;

| (ii) | pravno mnenje, da se žeton, vezan na sredstva, ne šteje za nič od naslednjega:






  — | kriptosredstvo, izključeno s področja uporabe te uredbe na podlagi člena 2(4); |
| --- | --- | --- |

(ii)

pravno mnenje, da se žeton, vezan na sredstva, ne šteje za nič od naslednjega:

—

kriptosredstvo, izključeno s področja uporabe te uredbe na podlagi člena 2(4);

| — | e-denarni žeton; |
| --- | --- |

—

e-denarni žeton;

| (iii) | podroben opis ureditve upravljanja iz člena 34(1); |
| --- | --- |

(iii)

podroben opis ureditve upravljanja iz člena 34(1);

| (iv) | politike in postopke iz člena 34(5), prvi pododstavek; |
| --- | --- |

(iv)

politike in postopke iz člena 34(5), prvi pododstavek;

| (v) | opis pogodbenih dogovorov s tretjimi subjekti, kot je določeno v členu 34(5), drugi pododstavek; |
| --- | --- |

(v)

opis pogodbenih dogovorov s tretjimi subjekti, kot je določeno v členu 34(5), drugi pododstavek;

| (vi) | opis politike neprekinjenega poslovanja iz člena 34(9); |
| --- | --- |

(vi)

opis politike neprekinjenega poslovanja iz člena 34(9);

| (vii) | opis mehanizmov notranje kontrole in postopkov za upravljanje tveganj iz člena 34(10); |
| --- | --- |

(vii)

opis mehanizmov notranje kontrole in postopkov za upravljanje tveganj iz člena 34(10);

| (viii) | opis sistemov in postopkov vzpostavljenih za zaščito razpoložljivosti, avtentičnosti, celovitosti in zaupnosti podatkov iz člena 34(11). |
| --- | --- |

(viii)

opis sistemov in postopkov vzpostavljenih za zaščito razpoložljivosti, avtentičnosti, celovitosti in zaupnosti podatkov iz člena 34(11).

2.   Kreditni instituciji, ki je pristojni organ v skladu z odstavkom 1, točka (b), že uradno obvestila o izdaji drugega žetona, vezanega na sredstva, ni treba predložiti informacij, ki so bile pristojnemu organu že predložene, če bi jim bile enake. Ob predložitvi informacij, zahtevanih v odstavku 1, točka (b), kreditna institucija izrecno potrdi, da so vse informacije, ki niso bile ponovno predložene, še vedno ažurne.

3.   Pristojni organ, ki prejme uradno obvestilo iz odstavka 1, točka (b), v 20 delovnih dneh po prejemu teh informacij oceni, ali so bile predložene vse zahtevane informacije iz navedene točke. Kadar pristojni organi ugotovi, da uradno obvestilo ni popolno, ker manjkajo nekatere informacije, o tem takoj uradno obvesti kreditno institucijo, ki je uradno obvestilo poslala, in določi rok, do katerega mora ta kreditna institucija manjkajoče informacije predložiti.

Rok za predložitev vseh manjkajočih informacij ne sme biti daljši od 20 delovnih dni od datuma zahteve. Do izteka tega roka se obdobje določeno v odstavku 1, točka (b), začasno prekine. Pristojni organ lahko po lastni presoji postavi katere koli dodatne zahteve za dopolnitev ali pojasnitev informacij, a se zaradi tega obdobje iz odstavka 1, točka (b), začasno ne prekine.

Kreditna institucija ne sme javno ponujati žetona, vezanega na sredstva, ali zaprositi za njegovo uvrstitev v trgovanje, dokler uradno obvestilo ni popolno.

4.   Za kreditno institucijo, ki izdaja žetone, vezane na sredstva, vključno s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva, se ne uporabljajo členi 16, 18, 20, 21, 24, 35, 41 in 42.

5.   Pristojni organ brez odlašanja posreduje ECB popolne informacije, prejete na podlagi odstavka 1, kadar pa ima kreditna institucija sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je žeton, vezan na sredstva, vezan na uradno valuto države članice, ki ni euro, se posredujejo tudi centralni banki te države članice.

ECB in, kadar je ustrezno, centralna banka države članice iz prvega pododstavka v 20 delovnih dneh po prejemu popolnih informacij izda mnenje o njih in to mnenje posreduje pristojnemu organu.

Če ECB oziroma, kadar je ustrezno, centralna banka države članice kot je določeno v prvem pododstavku poda negativno mnenje zaradi tveganja za nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijo denarne politike ali monetarno suverenost, pristojni organ od kreditne institucije zahteva, da žetona, vezanega na sredstva, ne ponudi javnosti oziroma ne zaprosi za njegovo uvrstitev v trgovanje.

6.   Pristojni organ sporoči ESMA informacije, določene v členu 109(3), potem ko preveri popolnost prejetih informacij iz odstavka 1 tega člena.

ESMA da take informacije do datuma začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje na voljo v registru na podlagi člena 109(3).

7.   Zadevni pristojni organ o odvzemu dovoljenja kreditni instituciji, ki izdaja žetone, vezane na sredstva, obvesti ESMA v dveh dneh od odvzema dovoljenja. ESMA da informacije o takem odvzemu brez nepotrebnega odlašanja na voljo v registru na podlagi člena 109(3).

8.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in ECB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi nadalje natančneje določi postopek za odobritev bele knjige o kriptosredstvu iz odstavka 1, točka (a).

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 18

Vloga za dovoljenje

1.   Pravne osebe ali druga podjetja, ki nameravajo javnosti ponujati žetone, vezane na sredstva, ali nameravajo zaprositi za njihovo uvrstitev v trgovanje, svojo vlogo za izdajo dovoljenja iz člena 16 predložijo pristojnemu organu svoje matične države članice.

2.   Vloga iz odstavka 1 vključuje vse naslednje informacije:

| (a) | naslov izdajatelja vložnika; |
| --- | --- |

(a)

naslov izdajatelja vložnika;

| (b) | identifikator pravnega subjekta izdajatelja vložnika; |
| --- | --- |

(b)

identifikator pravnega subjekta izdajatelja vložnika;

| (c) | statut izdajatelja vložnika, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

statut izdajatelja vložnika, kadar je ustrezno;

| (d) | poslovni načrt, ki opredeljuje poslovni model, po katerem se namerava ravnati izdajatelj vložnik; |
| --- | --- |

(d)

poslovni načrt, ki opredeljuje poslovni model, po katerem se namerava ravnati izdajatelj vložnik;

| (e) | pravno mnenje, da se žeton, vezan na sredstva, ne šteje za nič od naslednjega:






  (i) | kriptosredstvo, izključeno s področja uporabe te uredbe na podlagi člena 2(4), ali |
| --- | --- | --- |

(e)

pravno mnenje, da se žeton, vezan na sredstva, ne šteje za nič od naslednjega:

(i)

kriptosredstvo, izključeno s področja uporabe te uredbe na podlagi člena 2(4), ali

| (ii) | e-denarni žeton; |
| --- | --- |

(ii)

e-denarni žeton;

| (f) | podroben opis ureditve upravljanja izdajatelja vložnika iz člena 34(1); |
| --- | --- |

(f)

podroben opis ureditve upravljanja izdajatelja vložnika iz člena 34(1);

| (g) | kadar obstajajo dogovori o sodelovanju s konkretnimi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, opis njihovih mehanizmov notranje kontrole in postopkov za zagotavljanje skladnosti, s katerimi izpolnjujejo obveznosti v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranjem terorizma iz Direktive (EU) 2015/849; |
| --- | --- |

(g)

kadar obstajajo dogovori o sodelovanju s konkretnimi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, opis njihovih mehanizmov notranje kontrole in postopkov za zagotavljanje skladnosti, s katerimi izpolnjujejo obveznosti v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranjem terorizma iz Direktive (EU) 2015/849;

| (h) | identiteto članov upravljalnega organa izdajatelja vložnika; |
| --- | --- |

(h)

identiteto članov upravljalnega organa izdajatelja vložnika;

| (i) | dokazila, da imajo osebe iz točke (h) zadosten ugled ter ustrezno znanje, veščine in izkušnje za vodenje izdajatelja vložnika; |
| --- | --- |

(i)

dokazila, da imajo osebe iz točke (h) zadosten ugled ter ustrezno znanje, veščine in izkušnje za vodenje izdajatelja vložnika;

| (j) | dokazilo, da ima vsak delničar ali član, neposredni ali posredni, ki ima kvalificiran delež v izdajatelju vložnika, zadosten ugled; |
| --- | --- |

(j)

dokazilo, da ima vsak delničar ali član, neposredni ali posredni, ki ima kvalificiran delež v izdajatelju vložnika, zadosten ugled;

| (k) | belo knjigo o kriptosredstvu iz člena 19; |
| --- | --- |

(k)

belo knjigo o kriptosredstvu iz člena 19;

| (l) | politike in postopke iz člena 34(5), prvi pododstavek; |
| --- | --- |

(l)

politike in postopke iz člena 34(5), prvi pododstavek;

| (m) | opis pogodbenih dogovorov s tretjimi subjekti iz člena 34(5), drugi pododstavek; |
| --- | --- |

(m)

opis pogodbenih dogovorov s tretjimi subjekti iz člena 34(5), drugi pododstavek;

| (n) | opis politike neprekinjenega poslovanja izdajatelja vložnika iz člena 34(9); |
| --- | --- |

(n)

opis politike neprekinjenega poslovanja izdajatelja vložnika iz člena 34(9);

| (o) | opis mehanizmov notranje kontrole in postopkov za upravljanje tveganj iz člena 34(10); |
| --- | --- |

(o)

opis mehanizmov notranje kontrole in postopkov za upravljanje tveganj iz člena 34(10);

| (p) | opis sistemov in postopkov za vzdrževanje razpoložljivosti, avtentičnosti, celovitosti in zaupnosti podatkov iz člena 34(11); |
| --- | --- |

(p)

opis sistemov in postopkov za vzdrževanje razpoložljivosti, avtentičnosti, celovitosti in zaupnosti podatkov iz člena 34(11);

| (q) | opis postopka izdajatelja vložnika za obravnavo pritožb iz člena 31; |
| --- | --- |

(q)

opis postopka izdajatelja vložnika za obravnavo pritožb iz člena 31;

| (r) | kadar je ustrezno, seznam držav članic gostiteljic, v katerih namerava izdajatelj vložnik javno ponujati žeton, vezan na sredstva, ali namerava zaprositi za uvrstitev v trgovanje za žeton, vezan na sredstva. |
| --- | --- |

(r)

kadar je ustrezno, seznam držav članic gostiteljic, v katerih namerava izdajatelj vložnik javno ponujati žeton, vezan na sredstva, ali namerava zaprositi za uvrstitev v trgovanje za žeton, vezan na sredstva.

3.   Izdajateljem, ki so predhodno pridobili dovoljenje za izdajo enega žetona, vezanega na sredstva, za namen pridobitve dovoljenja v zvezi z drugim žetonom, vezanim na sredstva, ni treba predložiti informacij, ki so jih predhodno predložili pristojnemu organu, kadar bi bile take informacije enake. Ob predložitvi informacij iz odstavka 2 izdajatelj izrecno potrdi, da so vse informacije, ki niso bile ponovno predložene, še vedno veljavne.

4.   Pristojni organ izdajatelju vložniku hitro, v vsakem primeru pa v dveh delovnih dneh po tem, ko prejme vlogo na podlagi odstavka 1, pisno potrdi, da jo je prejel.

5.   Za namene odstavka 2, točki (i) in (j), izdajatelj vložnik za dovoljenje za izdajanje žetona, vezanega na sredstva, predloži dokaz o vsem naslednjem:

| (a) | za vse člane upravljalnega organa: potrdilo o nekaznovanosti ali dokazilo, da jim ni bila naložena kazen na podlagi veljavnega gospodarskega prava, vključno z insolvenčnim pravom in pravom o finančnih storitvah, ali v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in bojem proti financiranju terorizma, goljufijami ali poklicno odgovornostjo; |
| --- | --- |

(a)

za vse člane upravljalnega organa: potrdilo o nekaznovanosti ali dokazilo, da jim ni bila naložena kazen na podlagi veljavnega gospodarskega prava, vključno z insolvenčnim pravom in pravom o finančnih storitvah, ali v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in bojem proti financiranju terorizma, goljufijami ali poklicno odgovornostjo;

| (b) | da imajo člani upravljalnega organa izdajatelja vložnika za dovoljenje za izdajanje žetona, vezanega na sredstva, skupaj ustrezno znanje, veščine in izkušnje za vodenje izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ter da se od teh oseb zahteva, da opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa; |
| --- | --- |

(b)

da imajo člani upravljalnega organa izdajatelja vložnika za dovoljenje za izdajanje žetona, vezanega na sredstva, skupaj ustrezno znanje, veščine in izkušnje za vodenje izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ter da se od teh oseb zahteva, da opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa;

| (c) | za vse delničarje ali člane, neposredne ali posredne, ki imajo kvalificirane deleže v izdajatelju vložniku: potrdilo o nekaznovanosti in dokazilo, da jim ni bila naložena kazen na podlagi veljavnega gospodarskega prava, vključno z insolvenčnim pravom in pravom o finančnih storitvah, ali v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in bojem proti financiranju terorizma, goljufijami ali poklicno odgovornostjo. |
| --- | --- |

(c)

za vse delničarje ali člane, neposredne ali posredne, ki imajo kvalificirane deleže v izdajatelju vložniku: potrdilo o nekaznovanosti in dokazilo, da jim ni bila naložena kazen na podlagi veljavnega gospodarskega prava, vključno z insolvenčnim pravom in pravom o finančnih storitvah, ali v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in bojem proti financiranju terorizma, goljufijami ali poklicno odgovornostjo.

6.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in ECB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se podrobneje določijo informacije iz odstavka 2.

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

7.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki za informacije, ki se vključijo v vlogo, da se zagotovi poenotenje po Uniji.

EBA osnutek izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 19

Vsebina in oblika bele knjige o kriptosredstvu za žetone, vezane na sredstva

1.   Bela knjiga o kriptosredstvu za žeton, vezan na sredstva, vsebuje vse naslednje informacije, kot so podrobneje opredeljene v Prilogi II:

| (a) | informacije o izdajatelju žetona, vezanega na sredstva; |
| --- | --- |

(a)

informacije o izdajatelju žetona, vezanega na sredstva;

| (b) | informacije o žetonu, vezanem na sredstva; |
| --- | --- |

(b)

informacije o žetonu, vezanem na sredstva;

| (c) | informacije o javni ponudbi žetona, vezanega na sredstva, ali njegovi uvrstitvi v trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

informacije o javni ponudbi žetona, vezanega na sredstva, ali njegovi uvrstitvi v trgovanje;

| (d) | informacije o pravicah in obveznostih, povezanih z žetonom, vezanim na sredstva; |
| --- | --- |

(d)

informacije o pravicah in obveznostih, povezanih z žetonom, vezanim na sredstva;

| (e) | informacije o osnovni tehnologiji; |
| --- | --- |

(e)

informacije o osnovni tehnologiji;

| (f) | informacije o tveganjih; |
| --- | --- |

(f)

informacije o tveganjih;

| (g) | informacije o rezervi sredstev; |
| --- | --- |

(g)

informacije o rezervi sredstev;

| (h) | informacije o glavnih škodljivih podnebnih vplivih in škodljivih vplivih, povezanih z okoljem, mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo žetona, vezanega na sredstva. |
| --- | --- |

(h)

informacije o glavnih škodljivih podnebnih vplivih in škodljivih vplivih, povezanih z okoljem, mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo žetona, vezanega na sredstva.

V beli knjigi o kriptosredstvu je navedena tudi identiteta osebe, ki ni izdajatelj, ki javno ponuja e-denarne žetone ali zaprosi za njihovo uvrstitev v trgovanje na podlagi člena 16(1), drugi pododstavek, navedeno pa je tudi, zakaj ta oseba ponuja ta žeton, vezan na sredstva, ali je zaprosila za njegovo uvrstitev v trgovanje. V primerih, ko bele knjige o kriptosredstvu ne pripravi izdajatelj, bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje tudi identiteto osebe, ki je pripravila belo knjigo o kriptosredstvu, in razlog, zakaj jo je pripravila prav ta oseba.

2.   Vse informacije iz odstavka 1 so poštene, jasne in nezavajajoče. V beli knjigi o kriptosredstvu, ni bistvenih opustitev, predstavljena pa je v jedrnati in razumljivi obliki.

3.   V beli knjigi o kriptosredstvu, ni nobenih trditev o prihodnji vrednosti kriptosredstev, razen izjave iz odstavka 4.

4.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje jasno in nedvoumno izjavo, da:

| (a) | žeton, vezan na sredstva, lahko izgubi del svoje vrednosti ali celotno vrednost; |
| --- | --- |

(a)

žeton, vezan na sredstva, lahko izgubi del svoje vrednosti ali celotno vrednost;

| (b) | žeton, vezan na sredstva, morda ni vedno prenosljiv; |
| --- | --- |

(b)

žeton, vezan na sredstva, morda ni vedno prenosljiv;

| (c) | žeton, vezan na sredstva, morda ni likviden; |
| --- | --- |

(c)

žeton, vezan na sredstva, morda ni likviden;

| (d) | žeton, vezan na sredstva, ni zajet v odškodninskih shemah v skladu z Direktivo 97/9/ES; |
| --- | --- |

(d)

žeton, vezan na sredstva, ni zajet v odškodninskih shemah v skladu z Direktivo 97/9/ES;

| (e) | žeton, vezan na sredstva, ni zajet v sistemih jamstva za vloge v skladu z Direktivo 2014/49/EU. |
| --- | --- |

(e)

žeton, vezan na sredstva, ni zajet v sistemih jamstva za vloge v skladu z Direktivo 2014/49/EU.

5.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje izjavo upravljalnega organa izdajatelja žetona, vezanega na sredstva. S to izjavo se potrdi, da je bela knjiga o kriptosredstvu skladna s tem naslovom in da so, kolikor je znano upravljalnemu organu, informacije, predstavljene v beli knjigi o kriptosredstvu, poštene, jasne in nezavajajoče ter da v beli knjigi o kriptosredstvu ni izpuščena nobena informacija, ki bi lahko vplivala na njen pomen.

6.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje povzetek, ki se vstavi za izjavo iz odstavka 5 in v katerem so v kratkem in netehničnem jeziku posredovane ključne informacije o javni ponudbi žetona, vezanega na sredstva, ali nameravani uvrstitvi žetona, vezanega na sredstva, v trgovanje. Povzetek je lahko razumljiv ter jasno in pregledno oblikovan; velikost črk pa je ustrezna za branje. Povzetek bele knjige o kriptosredstvu vsebuje ustrezne informacije o značilnostih zadevnega žetona, vezanega na sredstva, da se potencialnim imetnikom žetona, vezanega na sredstva, pomaga sprejeti informirana odločitev.

Povzetek vsebuje opozorilo, da:

| (a) | ga je treba brati kot uvod v belo knjigo o kriptosredstvu; |
| --- | --- |

(a)

ga je treba brati kot uvod v belo knjigo o kriptosredstvu;

| (b) | bi morala vsaka odločitev potencialnega imetnika o nakupu žetona, vezanega na sredstva, temeljiti na vsebini bele knjige o kriptosredstvu kot celote in ne zgolj na povzetku; |
| --- | --- |

(b)

bi morala vsaka odločitev potencialnega imetnika o nakupu žetona, vezanega na sredstva, temeljiti na vsebini bele knjige o kriptosredstvu kot celote in ne zgolj na povzetku;

| (c) | javna ponudba žetona, vezanega na sredstva, ni ponudba ali nagovarjanje k nakupu finančnih instrumentov in da se vsaka taka ponudba ali nagovarjanje lahko izvede le s prospektom ali drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi veljavnega nacionalnega prava; |
| --- | --- |

(c)

javna ponudba žetona, vezanega na sredstva, ni ponudba ali nagovarjanje k nakupu finančnih instrumentov in da se vsaka taka ponudba ali nagovarjanje lahko izvede le s prospektom ali drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi veljavnega nacionalnega prava;

| (d) | se bela knjiga o kriptosredstvu ne šteje za prospekt iz Uredbe (EU) 2017/1129 ali katero koli drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(d)

se bela knjiga o kriptosredstvu ne šteje za prospekt iz Uredbe (EU) 2017/1129 ali katero koli drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava.

V povzetku se navede, da imajo imetniki žetonov, vezanih na sredstva, te pravico kadar koli unovčiti, navedejo pa se tudi pogoje za tako unovčenje.

7.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje datum uradnega obvestila in kazalo.

8.   Bela knjiga o kriptosredstvu je pripravljena v uradnem jeziku matične države članice ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

Kadar se žeton, vezan na sredstva, ponuja tudi v državi članici, ki ni matična država članica izdajatelja, se bela knjiga o kriptosredstvu pripravi tudi v uradnem jeziku države članice gostiteljice ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

9.   Bela knjiga o kriptosredstvu je na voljo v strojno berljivi obliki.

10.   ESMA v sodelovanju z EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, formati in predloge za potrebe odstavka 9.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

11.   ESMA v sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov o vsebini, metodologijah in predstavitvi informacij iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (h), v zvezi s kazalniki trajnostnosti škodljivih podnebnih vplivov in drugih škodljivih vplivov, povezanih z okoljem.

ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka upošteva različne vrste mehanizmov soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi, njihove strukture spodbud ter uporabo energije, energije iz obnovljivih virov in naravnih virov, nastajanje odpadkov in emisije toplogrednih plinov. ESMA regulativne tehnične standarde posodablja glede na regulativni in tehnološki razvoj.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 20

Ocena vloge za izdajo dovoljenja

1.   Pristojni organi, ki prejmejo vlogo za izdajo dovoljenja iz člena 18, v 25 delovnih dneh od prejema take vloge ocenijo, ali vloga, vključno z belo knjigo o kriptosredstvu iz člena 19 vsebuje vse zahtevane informacije. Izdajatelja vložnika takoj uradno obvestijo, ali v vlogi, vključno z belo knjigo o kriptosredstvu, manjkajo zahtevane informacije. Kadar vloga, vključno z belo knjigo o kriptosredstvu, ni popolna, pristojni organi določijo rok, do katerega izdajatelj vložnik predloži vse manjkajoče informacije.

2.   Pristojni organi v 60 delovnih dneh od prejema popolne vloge ocenijo, ali izdajatelj vložnik izpolnjuje zahteve iz tega naslova, in sprejmejo v celoti utemeljen osnutek odločitve o izdaji ali zavrnitvi izdaje dovoljenja. V teh 60 delovnih dneh lahko pristojni organi od izdajatelja vložnika zahtevajo vse informacije o vlogi, vključno z belo knjigo o kriptosredstvu iz člena 19.

Med postopkom ocenjevanja lahko pristojni organi sodelujejo s pristojnimi organi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma, finančnimi obveščevalnimi enotami ali drugimi javnimi organi.

3.   Ocenjevalno obdobje iz odstavkov 1 in 2 se začasno prekine za obdobje med datumom, ko pristojni organi zahtevajo manjkajoče informacije, in datumom, ko prejmejo odgovor izdajatelja vložnika. Začasna prekinitev ne sme biti daljša od 20 delovnih dni. Pristojni organi lahko po lastni presoji določijo dodatne zahteve za dopolnitev ali pojasnitev informacij, vendar zaradi teh zahtev ocenjevalno obdobje iz odstavkov 1 in 2 ne sme biti začasno prekinjeno.

4.   Pristojni organi po 60 delovnih dneh iz odstavka 2 EBA, ESMA in ECB pošljejo svoj osnutek odločitve in vlogo. Kadar ima izdajatelj vložnik sedež v državi članici, katere valuta ni euro, ali kadar je žeton, vezan na sredstva, vezan na uradno valuto države članice, ki ni euro, pristojni organi osnutek svoje odločitve in vlogo posredujejo tudi centralni banki te države članice.

5.   EBA in ESMA na zahtevo pristojnega organa v 20 delovnih dneh od prejema osnutka odločitve in vloge izdata mnenje v zvezi z oceno pravnega mnenja iz člena 18(2), točka (e), in svoja mnenja posredujeta zadevnemu pristojnemu organu.

ECB in, kadar je ustrezno, centralna banka iz odstavka 4 v 20 delovnih dneh po prejemu osnutka odločitve in vloge izda mnenje v zvezi s svojo oceno tveganj, ki bi jih izdaja tega žetona, vezanega na sredstva, lahko pomenila za finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijo denarne politike in monetarno suverenost, ter svoje mnenje pošlje zadevnemu pristojnemu organu.

Brez poseganja v člen 21(4) mnenja iz prvega in drugega pododstavka tega odstavka niso zavezujoča.

Pristojni organ mnenja iz prvega in drugega pododstavka tega odstavka sicer ustrezno upošteva.

Člen 21

Odobritev ali zavrnitev izdaje dovoljenja

1.   Pristojni organi v 25 delovnih dneh po prejemu mnenj iz člena 20(5) sprejmejo v celoti utemeljeno odločitev o izdaji ali zavrnitvi izdaje dovoljenja izdajatelju vložniku ter izdajatelja vložnika v petih delovnih dneh uradno obvestijo o tej odločitvi. Če izdajatelj vložnik dobi dovoljenje, se šteje, da je njegova bela knjiga o kriptosredstvu odobrena.

2.   Pristojni organi lahko zavrnejo izdajo dovoljenja, kadar obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi, da:

| (a) | bi upravljalni organ izdajatelja vložnika lahko ogrožal njegovo učinkovito, varno in skrbno upravljanje in neprekinjeno delovanje ter ustrezno upoštevanje interesov njegovih strank in celovitost trga; |
| --- | --- |

(a)

bi upravljalni organ izdajatelja vložnika lahko ogrožal njegovo učinkovito, varno in skrbno upravljanje in neprekinjeno delovanje ter ustrezno upoštevanje interesov njegovih strank in celovitost trga;

| (b) | člani upravljalnega organa ne izpolnjujejo meril iz člena 34(2); |
| --- | --- |

(b)

člani upravljalnega organa ne izpolnjujejo meril iz člena 34(2);

| (c) | delničarji in člani, bodisi neposredni ali posredni, ki imajo kvalificirane deleže, ne izpolnjujejo meril glede zadostnega ugleda iz člena 34(4); |
| --- | --- |

(c)

delničarji in člani, bodisi neposredni ali posredni, ki imajo kvalificirane deleže, ne izpolnjujejo meril glede zadostnega ugleda iz člena 34(4);

| (d) | izdajatelj vložnik ne izpolnjuje ali verjetno ne bo izpolnil katere od zahtev iz tega naslova; |
| --- | --- |

(d)

izdajatelj vložnik ne izpolnjuje ali verjetno ne bo izpolnil katere od zahtev iz tega naslova;

| (e) | poslovni model izdajatelja vložnika lahko resno ogrozi celovitost trga, finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov ali izdajatelja ali sektor izpostavi resnim tveganjem pranja denarja in financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(e)

poslovni model izdajatelja vložnika lahko resno ogrozi celovitost trga, finančno stabilnost, nemoteno delovanje plačilnih sistemov ali izdajatelja ali sektor izpostavi resnim tveganjem pranja denarja in financiranja terorizma.

3.   EBA in ESMA do 30. junija 2024 skupaj izdata smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 oz. členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 za oceno primernosti članov upravljalnega organa izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, ter delničarjev ali članov, bodisi neposrednih ali posrednih, ki imajo kvalificirane deleže v izdajateljih žetonov, vezanih na sredstva.

4.   Pristojni organi tudi zavrnejo izdajo dovoljenja v primerih, ko ECB ali po potrebi centralna banka poda negativno mnenje na podlagi člena 20(5) zaradi tveganja za nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost.

5.   Pristojni organi v dveh delovnih dneh po izdaji dovoljenja enotni kontaktni točki držav članic gostiteljic, ESMA, EBA, ECB in, kadar je ustrezno, centralni banki iz člena 20(4) sporočijo informacije, določene v členu 109(3).

ESMA da take informacije do datuma začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje na voljo v registru na podlagi člena 109(3).

6.   Pristojni organi obvestijo EBA, ESMA in ECB ter, kadar je ustrezno, centralno banko iz člena 20(4) o vseh zavrnitvah zahtev za izdajo dovoljenja ter utemeljijo svojo odločitev in, kadar je ustrezno, obrazložijo vsako odstopanje od mnenja iz člena 20(5).

Člen 22

Poročanje o žetonih, vezanih na sredstva

1.   Za vsak žeton, vezan na sredstva, katerega vrednost izdaje presega 100 000 000 EUR, izdajatelj pristojnemu organu četrtletno poroča naslednje informacije:

| (a) | število imetnikov; |
| --- | --- |

(a)

število imetnikov;

| (b) | vrednost izdanega žetona, vezanega na sredstva, in velikost rezerve sredstev; |
| --- | --- |

(b)

vrednost izdanega žetona, vezanega na sredstva, in velikost rezerve sredstev;

| (c) | povprečno število in povprečna skupna vrednost transakcij na dan v zadevnem četrtletju; |
| --- | --- |

(c)

povprečno število in povprečna skupna vrednost transakcij na dan v zadevnem četrtletju;

| (d) | ocena povprečnega števila in povprečne skupne vrednosti transakcij na dan v zadevnem četrtletju, povezanih z njegovo uporabo kot menjalnega sredstva na območju enotne valute. |
| --- | --- |

(d)

ocena povprečnega števila in povprečne skupne vrednosti transakcij na dan v zadevnem četrtletju, povezanih z njegovo uporabo kot menjalnega sredstva na območju enotne valute.

Za namene točk (c) in (d) prvega pododstavka „transakcija“ pomeni vsako spremembo fizične ali pravne osebe, ki je upravičena do žetona, vezanega na sredstva, zaradi prenosa žetona, vezanega na sredstva, z enega naslova ali računa razpršene evidence na drugega.

Transakcije, povezane z izmenjavo z denarnimi sredstvi ali drugimi kriptosredstvi z izdajateljem ali s ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, se ne štejejo kot povezane z uporabo žetona, vezanega na sredstva, kot menjalnega sredstva, razen če obstaja dokaz, da se žeton, vezan na sredstva, uporablja za poravnavo transakcij v drugih kriptosredstvih.

2.   Pristojni organ lahko od izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, zahteva, da izpolnijo obveznost poročanja iz odstavka 1 v zvezi z izdanimi žetoni, vezanimi na sredstva, katerih vrednost je nižja od 100 000 000 EUR.

3.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo storitve v zvezi z žetoni, vezanimi na sredstva, izdajatelju žetona, vezanega na sredstva, zagotovijo informacije, ki so potrebne za pripravo poročila iz odstavka 1, vključno s poročanjem o poslih zunaj razpršene evidence.

4.   Pristojni organ prejete informacije posreduje ECB in, kadar je ustrezno, centralni banki iz člena 20(4) ter pristojnim organom držav članic gostiteljic.

5.   ECB in, kadar je ustrezno, centralna banka iz člena 20(4) lahko pristojnemu organu predložita lastno oceno četrtletnega povprečnega števila in povprečne skupne vrednosti poslov na dan, ki so povezani z uporabo žetona, vezanega na sredstva, kot menjalnega sredstva na njunih valutnih območjih.

6.   EBA v tesnem sodelovanju z ECB pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih opredeli metodologijo za oceno četrtletnega povprečnega števila in povprečne skupne vrednosti poslov na dan, ki so povezani z uporabo žetona, vezanega na sredstva, kot menjalnega sredstva znotraj vsakega območja enotne valute.

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

7.   EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, formati in predloge za potrebe poročanja iz odstavka 1 in zagotavljanje informacij iz odstavka 3.

EBA osnutek izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 23

Omejitve izdaje žetonov, vezanih na sredstva, ki se široko uporabljajo kot sredstvo za izmenjavo

1.   Kadar za žeton, vezan na sredstva, ocenjeno četrtletno povprečno število in povprečna skupna vrednost poslov na dan, povezanih z njegovo uporabo kot menjalnim sredstvom na območju enotne valute presega en milijon poslov oziroma 200 000 000 EUR, izdajatelj:

| (a) | preneha izdajati ta žeton, vezan na sredstva ter |
| --- | --- |

(a)

preneha izdajati ta žeton, vezan na sredstva ter

| (b) | v 40 delovnih dneh po tem, ko je bil ta prag dosežen, pristojnemu organu predloži načrt za zagotovitev, da ocenjeno četrtletno povprečno število in povprečna skupna vrednost teh transakcij na dan ostane pod enim milijonom transakcij oziroma 200 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

v 40 delovnih dneh po tem, ko je bil ta prag dosežen, pristojnemu organu predloži načrt za zagotovitev, da ocenjeno četrtletno povprečno število in povprečna skupna vrednost teh transakcij na dan ostane pod enim milijonom transakcij oziroma 200 000 000 EUR.

2.   Pristojni organ za oceno, ali je dosežen prag iz odstavka 1, uporabi informacije, ki jih zagotovi izdajatelj, svojo oceno ali oceno, ki jo zagotovi ECB ali, kadar je ustrezno, centralna banka iz člena 20(4), pri čemer se upošteva višja vrednost.

3.   Kadar več izdajateljev izdaja isti žeton, vezan na sredstva, pristojni organ merila iz odstavka 1 oceni po združitvi podatkov vseh izdajateljev.

4.   Izdajatelj predloži načrt iz odstavka 1, točka (b), v odobritev pristojnemu organu. Pristojni organ po potrebi zahteva spremembe, na primer uvedbo najmanjše nominalne vrednosti, da bi se zagotovilo pravočasno zmanjšanje uporabe žetona, vezanega na sredstva, kot menjalnega sredstva.

5.   Pristojni organ izdajatelju dovoli, da znova izdaja žeton, vezan na sredstva, šele takrat, ko ima dokaz, da je ocenjeno četrtletno povprečno število in povprečna skupna vrednost poslov na dan, povezanih z njegovo uporabo kot menjalno sredstvo na območju enotne valute manjše od enega milijona poslov oziroma 200 000 000 EUR.

Člen 24

Odvzem dovoljenja

1.   Pristojni organi izdajatelju žetona, vezanega na sredstva, odvzamejo dovoljenje v katerem koli od naslednjih primerov:

| (a) | izdajatelj preneha poslovati za šest zaporednih mesecev ali svojega dovoljenja ne uporabi 12 zaporednih mesecev; |
| --- | --- |

(a)

izdajatelj preneha poslovati za šest zaporednih mesecev ali svojega dovoljenja ne uporabi 12 zaporednih mesecev;

| (b) | izdajatelj dovoljenje pridobi na nedovoljen način, kot je navajanje lažnih podatkov v vlogi za izdajo dovoljenja iz člena 18 ali v beli knjigi o kriptosredstvu, spremenjeni v skladu s členom 25; |
| --- | --- |

(b)

izdajatelj dovoljenje pridobi na nedovoljen način, kot je navajanje lažnih podatkov v vlogi za izdajo dovoljenja iz člena 18 ali v beli knjigi o kriptosredstvu, spremenjeni v skladu s členom 25;

| (c) | izdajatelj ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano; |
| --- | --- |

(c)

izdajatelj ne izpolnjuje več pogojev, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano;

| (d) | izdajatelj resno krši določbe tega naslova; |
| --- | --- |

(d)

izdajatelj resno krši določbe tega naslova;

| (e) | za izdajatelja velja načrt unovčenja; |
| --- | --- |

(e)

za izdajatelja velja načrt unovčenja;

| (f) | izdajatelj se je izrecno odpovedal dovoljenju ali se je odločil, da bo prenehal poslovati; |
| --- | --- |

(f)

izdajatelj se je izrecno odpovedal dovoljenju ali se je odločil, da bo prenehal poslovati;

| (g) | dejavnost izdajatelja resno ogroža celovitost trga, finančno stabilnost in nemoteno delovanje plačilnih sistemov ali izdajatelja ali sektor izpostavlja resnim tveganjem pranja denarja in financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(g)

dejavnost izdajatelja resno ogroža celovitost trga, finančno stabilnost in nemoteno delovanje plačilnih sistemov ali izdajatelja ali sektor izpostavlja resnim tveganjem pranja denarja in financiranja terorizma.

Izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, uradno obvesti svoj pristojni organ o vseh primerih iz prvega pododstavka, točke (e) in (f).

2.   Pristojni organi odvzamejo dovoljenje izdajatelju žetona, vezanega na sredstva, tudi kadar ECB ali, kadar je ustrezno, centralna banka iz člena 20(4) izda mnenje, da žeton, vezan na sredstva, resno ogroža nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost.

3.   Pristojni organi omejijo znesek žetona, vezanega na sredstva, ki naj bi se izdal, ali uvedejo najmanjšo nominalno vrednost za žeton, vezan na sredstva, kadar ECB ali, kadar je ustrezno, centralna banka iz člena 20(4) izda mnenje, da žeton, vezan na sredstva, ogroža nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike ali monetarno suverenost, in določi omejitev, ki se uporabi, ali najmanjšo nominalno vrednost.

4.   Ustrezni pristojni organi brez odlašanja uradno obvestijo pristojni organ izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, o naslednjih situacijah:

| (a) | tretji subjekt iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h), te uredbe je izgubil dovoljenje kot kreditna institucija iz člena 8 Direktive 2013/36/EU, kot ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi iz člena 59 te uredbe, kot plačilna institucija ali kot institucija za izdajo elektronskega denarja; |
| --- | --- |

(a)

tretji subjekt iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h), te uredbe je izgubil dovoljenje kot kreditna institucija iz člena 8 Direktive 2013/36/EU, kot ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi iz člena 59 te uredbe, kot plačilna institucija ali kot institucija za izdajo elektronskega denarja;

| (b) | člani upravljalnega organa izdajatelja ali delničarji ali člani, bodisi neposredni ali posredni, s kvalificiranim deležem v izdajatelju so kršili določbe nacionalnega prava za prenos Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(b)

člani upravljalnega organa izdajatelja ali delničarji ali člani, bodisi neposredni ali posredni, s kvalificiranim deležem v izdajatelju so kršili določbe nacionalnega prava za prenos Direktive (EU) 2015/849.

5.   Pristojni organi izdajatelju žetona, vezanega na sredstva, odvzamejo dovoljenje, kadar menijo, da situacije iz odstavka 4 tega člena vplivajo na dober ugled članov upravljalnega organa tega izdajatelja oziroma dober ugled katerega koli delničarja ali člana, bodisi neposrednega ali posrednega, s kvalificiranim deležem v izdajatelju, ali če obstaja znak, da gre za neuspeh upravljavske ureditve ali mehanizmov notranje kontrole iz člena 34.

Ko se dovoljenje odvzame, izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, izvede postopek iz člena 47.

6.   Pristojni organi v dveh delovnih dneh po odvzemu dovoljenja obvestijo ESMA o odvzemu dovoljenja izdajatelju žetona, vezanega na sredstva. ESMA da informacije o takem odvzemu brez nepotrebnega odlašanja na voljo v registru iz člena 109.

Člen 25

Sprememba objavljenih belih knjig o kriptosredstvu za žetone, vezane na sredstva

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, pristojni organ svoje matične države članice uradno obvestijo o kakršni koli nameravani spremembi svojega poslovnega modela, ki nastopi po izdaji dovoljenja na podlagi člena 21 ali po odobritvi bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17, tudi v smislu člena 23, in bi lahko pomembno vplivala na odločitev o nakupu s strani katerega koli dejanskega ali potencialnega imetnika žetonov, vezanih na sredstva. Take spremembe med drugim vključujejo vse morebitne bistvene spremembe:

| (a) | ureditve upravljanja, vključno z linijami poročanja upravljalnemu organu in okvir za upravljanje tveganj; |
| --- | --- |

(a)

ureditve upravljanja, vključno z linijami poročanja upravljalnemu organu in okvir za upravljanje tveganj;

| (b) | rezervnih sredstev in skrbništva rezervnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

rezervnih sredstev in skrbništva rezervnih sredstev;

| (c) | pravic, podeljenih imetnikom žetonov, vezanih na sredstva; |
| --- | --- |

(c)

pravic, podeljenih imetnikom žetonov, vezanih na sredstva;

| (d) | mehanizma za izdajanje in unovčenje žetona, vezanega na sredstva; |
| --- | --- |

(d)

mehanizma za izdajanje in unovčenje žetona, vezanega na sredstva;

| (e) | protokolov za potrjevanje poslov z žetoni, vezanimi na sredstva; |
| --- | --- |

(e)

protokolov za potrjevanje poslov z žetoni, vezanimi na sredstva;

| (f) | delovanja izdajateljske lastniške tehnologije razpršene evidence, kadar se žetoni, vezani na sredstva, izdajo, prenesejo in shranijo z uporabo take tehnologije razpršene evidence; |
| --- | --- |

(f)

delovanja izdajateljske lastniške tehnologije razpršene evidence, kadar se žetoni, vezani na sredstva, izdajo, prenesejo in shranijo z uporabo take tehnologije razpršene evidence;

| (g) | mehanizmov za zagotovitev likvidnosti žetonov, vezanih na sredstva, vključno s politiko upravljanja likvidnosti in postopkov za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, iz člena 45; |
| --- | --- |

(g)

mehanizmov za zagotovitev likvidnosti žetonov, vezanih na sredstva, vključno s politiko upravljanja likvidnosti in postopkov za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, iz člena 45;

| (h) | dogovorov s tretjimi subjekti, med drugim za upravljanje rezervnih sredstev in za vlaganje rezerve, skrbništvo rezervnih sredstev in, kadar je ustrezno, razdelitev žetonov, vezanih na sredstva, javnosti; |
| --- | --- |

(h)

dogovorov s tretjimi subjekti, med drugim za upravljanje rezervnih sredstev in za vlaganje rezerve, skrbništvo rezervnih sredstev in, kadar je ustrezno, razdelitev žetonov, vezanih na sredstva, javnosti;

| (i) | postopkov za obravnavo pritožb; |
| --- | --- |

(i)

postopkov za obravnavo pritožb;

| (j) | ocene tveganja za pranje denarja in financiranje terorizma ter splošnih politik in postopkov v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(j)

ocene tveganja za pranje denarja in financiranje terorizma ter splošnih politik in postopkov v zvezi s tem.

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, uradno obvestijo pristojni organ svoje matične države članice vsaj 30 delovnih dni pred začetkom veljavnosti načrtovanih sprememb.

2.   Kadar je bil pristojni organ uradno obveščen o kakršni koli nameravani spremembi iz odstavka 1, izdajatelj žetonov, vezanih na sredstva, pripravi osnutek spremenjene bele knjige o kriptosredstvu in zagotovi, da je vrstni red v njej navedenih informacij skladen z vrstnim redom v prvotni beli knjigi o kriptosredstvu.

Izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, o osnutku spremenjene bele knjige o kriptosredstvu uradno obvesti pristojni organ matične države članice.

Pristojni organ elektronsko potrdi prejem osnutka spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, in sicer čim prej, najpozneje pa v petih delovnih dneh po prejemu.

Pristojni organ odobri ali zavrne odobritev osnutka spremenjene bele knjige o kriptosredstvu v 30 delovnih dneh po potrditvi njegovega prejema. Med preučevanjem osnutka spremenjene bele knjige o kriptosredstvu lahko pristojni organ zahteva kakršne koli dodatne informacije, pojasnila ali utemeljitve v zvezi z osnutkom spremenjene bele knjige o kriptosredstvu. Kadar pristojni organ izda tako zahtevo, začne rok 30 delovnih dni teči šele, ko pristojni organ prejme zahtevane dodatne informacije.

3.   Kadar pristojni organ meni, da bi lahko bile spremembe bele knjige o kriptosredstvu pomembne za nemoteno delovanje plačilnih sistemov, transmisijski mehanizem denarne politike in monetarno suverenost, se posvetuje z ECB in, kadar je ustrezno, s centralno banko iz člena 20(4). Pristojni organ se lahko v takih primerih posvetuje tudi z EBA in ESMA.

ECB ali zadevna centralna banka ter, kadar je ustrezno, EBA in ESMA predložijo mnenje v 20 delovnih dneh po prejemu prošnje za posvetovanje iz prvega pododstavka.

4.   Kadar pristojni organ odobri spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu, lahko od izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da:

| (a) | vzpostavi mehanizme za zagotovitev zaščite imetnikov žetona, vezanega na sredstva, kadar lahko potencialna sprememba izdajateljevega poslovanja pomembno vpliva na vrednost, stabilnost ali tveganja žetona, vezanega na sredstva, ali rezervnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavi mehanizme za zagotovitev zaščite imetnikov žetona, vezanega na sredstva, kadar lahko potencialna sprememba izdajateljevega poslovanja pomembno vpliva na vrednost, stabilnost ali tveganja žetona, vezanega na sredstva, ali rezervnih sredstev;

| (b) | sprejme ustrezne popravne ukrepe za obravnavo pomislekov v zvezi s celovitostjo trga, finančno stabilnostjo ali nemotenim delovanjem plačilnih sistemov. |
| --- | --- |

(b)

sprejme ustrezne popravne ukrepe za obravnavo pomislekov v zvezi s celovitostjo trga, finančno stabilnostjo ali nemotenim delovanjem plačilnih sistemov.

Pristojni organ od izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da sprejme vse ustrezne popravne ukrepe za obravnavo pomislekov v zvezi z nemotenim delovanjem plačilnega sistema, transmisijskim mehanizmom denarne politike ali monetarno suverenostjo, če take popravne ukrepe predlaga ECB ali, kadar je ustrezno, centralna banka iz člena 20(4) v okviru posvetovanj iz odstavka 3 tega člena.

Kadar ECB ali centralna banka iz člena 20(4) predlagata drugačne ukrepe od tistih, ki jih zahteva pristojni organ, se predlagani ukrepi združijo, če pa to ni mogoče, se zahteva strožji ukrep.

5.   Pristojni organ spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu posreduje ESMA, enotnim kontaktnim točkam držav članic gostiteljic, EBA, ECB in, kadar je ustrezno, centralni banki zadevne države članice v dveh delovnih dneh po odobritvi.

ESMA da spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu brez nepotrebnega odlašanja na voljo v registru iz člena 109.

Člen 26

Odgovornost izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, za informacije, navedene v beli knjigi o kriptosredstvu

1.   Kadar izdajatelj krši člen 19, ker v svoji beli knjigi o kriptosredstvu ali v spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu navede nepopolne, nepoštene, nejasne ali zavajajoče informacije, za vsako škodo, ki jo je zaradi te kršitve utrpel imetnik takega žetona, vezanega na sredstva, odgovarjajo ta izdajatelj in člani njegovega upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa.

2.   Vsaka pogodbena izključitev ali omejitev civilne odgovornosti iz odstavka 1 nima pravnega učinka.

3.   Imetnik žetona, vezanega na sredstva, je odgovoren za predložitev dokazov, da je izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, s tem, ko je v svoji beli knjigi o kriptosredstvu ali v spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu navedel nepopolne, nepoštene, nejasne ali zavajajoče informacije, kršil člen 19 in da je zanašanje na te informacije vplivalo na odločitev imetnika o nakupu, prodaji ali zamenjavi tega žetona, vezanega na sredstva.

4.   Izdajatelj in člani njegovega upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa niso odgovorni za škodo, ki nastane zaradi zanašanja na informacije iz povzetka na podlagi člena 19, vključno z vsakim njihovim prevodom, razen kadar:

| (a) | je povzetek zavajajoč, netočen ali neskladen, kadar se bere skupaj z drugimi deli bele knjige o kriptosredstvu, ali |
| --- | --- |

(a)

je povzetek zavajajoč, netočen ali neskladen, kadar se bere skupaj z drugimi deli bele knjige o kriptosredstvu, ali

| (b) | povzetek ne navaja – kadar se bere skupaj z drugimi deli bele knjige o kriptosredstvu – ključnih informacij, ki bi potencialnim imetnikom pomagale sprejeti odločitev o nakupu žetona, vezanega na sredstva. |
| --- | --- |

(b)

povzetek ne navaja – kadar se bere skupaj z drugimi deli bele knjige o kriptosredstvu – ključnih informacij, ki bi potencialnim imetnikom pomagale sprejeti odločitev o nakupu žetona, vezanega na sredstva.

5.   Ta člen ne posega v nobeno drugo civilno odgovornost na podlagi nacionalnega prava.

POGLAVJE 2

Obveznosti izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva

Člen 27

Obveznost poštenega, pravičnega in strokovnega ravnanja v skladu z najboljšimi interesi imetnikov žetonov, vezanih na sredstva

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ravnajo pošteno, pravično in strokovno ter z imetniki in potencialnimi imetniki žetonov, vezanih na sredstva, komunicirajo pošteno, jasno in nezavajajoče.

2.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, delujejo v skladu z najboljšim interesom imetnikov takih žetonov in vse obravnavajo enako, razen če je v beli knjigi o kriptosredstvu in, kadar je to ustrezno, tržnih sporočilih razkrita kakršna koli prednostna obravnava.

Člen 28

Objava bele knjige o kriptosredstvu

Izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, na svojem spletišču objavi odobreno belo knjigo o kriptosredstvu iz člena 17(1) ali člena 21(1) in, kadar je ustrezno, spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu iz člena 25. Odobrena bela knjiga o kriptosredstvu je javno dostopna na datum začetka javne ponudbe žetona, vezanega na sredstva, ali uvrstitve tega žetona v trgovanje. Odobrena bela knjiga o kriptosredstvu ter, kadar je ustrezno, spremenjena bela knjiga o kriptosredstvu ostane na voljo na izdajateljevem spletišču, dokler javnost poseduje žeton, vezane na sredstva.

Člen 29

Tržna sporočila

1.   Vsa tržna sporočila, ki se nanašajo na javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, oziroma na uvrstitev tega žetona, vezanega na sredstva, v trgovanje, izpolnjujejo vse naslednje zahteve:

| (a) | tržna sporočila so jasno prepoznavna kot taka; |
| --- | --- |

(a)

tržna sporočila so jasno prepoznavna kot taka;

| (b) | informacije v tržnih sporočilih so poštene, jasne in nezavajajoče; |
| --- | --- |

(b)

informacije v tržnih sporočilih so poštene, jasne in nezavajajoče;

| (c) | informacije v tržnih sporočilih so skladne z informacijami v beli knjigi o kriptosredstvu; |
| --- | --- |

(c)

informacije v tržnih sporočilih so skladne z informacijami v beli knjigi o kriptosredstvu;

| (d) | v tržnih sporočilih je jasno navedeno, da je bila objavljena bela knjiga o kriptosredstvu, jasno pa so navedeni tudi naslov spletišča izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ter telefonska številka in elektronski naslov za stik z izdajateljem. |
| --- | --- |

(d)

v tržnih sporočilih je jasno navedeno, da je bila objavljena bela knjiga o kriptosredstvu, jasno pa so navedeni tudi naslov spletišča izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ter telefonska številka in elektronski naslov za stik z izdajateljem.

2.   Tržna sporočila vsebujejo jasno in nedvoumno izjavo, da imajo imetniki žetonov, vezanih na sredstva, pravico, da te kadar koli unovčijo pri izdajatelju.

3.   Tržna sporočila in vse njihove spremembe se objavijo na izdajateljevem spletišču.

4.   Pristojni organi ne smejo zahtevati predhodne odobritve tržnih sporočil pred njihovo objavo.

5.   O tržnih sporočilih se na zahtevo uradno obvesti pristojne organe.

6.   Tržna sporočila se ne smejo razširjati, preden se ne objavi bela knjiga o kriptosredstvu. Taka omejitev ne vpliva na možnost izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, da sondira trg.

Člen 30

Stalno obveščanje imetnikov žetonov, vezanih na sredstva

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, na javno in lahko dostopnem mestu na svojem spletišču jasno, natančno in pregledno razkrijejo znesek žetonov, vezanih na sredstva, v obtoku ter vrednost in sestavo rezerve sredstev iz člena 36. Take informacije se posodabljajo najmanj mesečno.

2.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, na javno in lahko dostopnem mestu na svojem spletišču čim prej objavijo kratek, jasen, natančen in pregleden povzetek revizijskega poročila ter celotno in neredigirano poročilo o reviziji v zvezi z rezervo sredstev iz člena 36.

3.   Brez poseganja v člen 88 izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, čim prej na jasen, natančen in pregleden način na javnem in lahko dostopnem mestu na svojem spletišču razkrijejo vsak dogodek, ki znatno vpliva ali bi lahko znatno vplival na vrednost žetonov, vezanih na sredstva, ali na rezervo sredstev iz člena 36.

Člen 31

Postopki za obravnavo pritožb

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vzpostavijo in vzdržujejo učinkovite in pregledne postopke za hitro, pravično in dosledno obravnavo pritožb imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, ter drugih zainteresiranih strani, vključno s potrošniškimi združenji, ki zastopajo imetnike žetonov, vezanih na sredstva, ter objavijo opise teh postopkov. Kadar žetone, vezane na sredstva, v celoti ali delno distribuirajo tretji subjekti iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h), izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vzpostavijo postopke tudi za olajšanje obravnave takih pritožb med imetniki žetonov, vezanih na sredstva, in temi tretjimi subjekti.

2.   Imetniki žetonov, vezanih na sredstva, lahko pri izdajateljih svojih žetonov, vezanih na sredstva, ali, kadar je ustrezno, pri tretjih subjektih iz odstavka 1 pritožbe vložijo brezplačno.

3.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, in, kadar je ustrezno, tretji subjekti iz odstavka 1 oblikujejo in dajo imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, na voljo predlogo za vlaganje pritožb ter vodijo evidenco o vseh prejetih pritožbah in vseh ukrepih, sprejetih v odziv nanje.

4.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vse pritožbe raziščejo pravočasno in pošteno ter imetnikom njihovih žetonov, vezanih na sredstva, v razumnem roku sporočijo rezultate takih preiskav.

5.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se dodatno določijo zahteve, predlogi in postopki v zvezi z obravnavo pritožb.

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 32

Prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, izvajajo in vzdržujejo učinkovite politike in postopke za, prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov med seboj in:

| (a) | svojimi delničarji ali člani; |
| --- | --- |

(a)

svojimi delničarji ali člani;

| (b) | vsakim delničarjem ali članom, neposrednim ali posrednim, ki ima v njih kvalificirani delež; |
| --- | --- |

(b)

vsakim delničarjem ali članom, neposrednim ali posrednim, ki ima v njih kvalificirani delež;

| (c) | člani svojega upravljalnega organa; |
| --- | --- |

(c)

člani svojega upravljalnega organa;

| (d) | svojimi zaposlenimi; |
| --- | --- |

(d)

svojimi zaposlenimi;

| (e) | imetniki žetonov, vezanih na sredstva, ali |
| --- | --- |

(e)

imetniki žetonov, vezanih na sredstva, ali

| (f) | katero koli tretjo osebo, ki opravlja katero izmed funkcij iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h). |
| --- | --- |

(f)

katero koli tretjo osebo, ki opravlja katero izmed funkcij iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h).

2.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, sprejmejo vse ustrezne ukrepe za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov, ki izhajajo iz upravljanja in vlaganja rezerve sredstev iz člena 36.

3.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, na jasno vidnem mestu na svojem spletišču imetnikom svojih žetonov, vezanih na sredstva, razkrijejo splošno naravo in vire nasprotij interesov iz odstavka 1 ter ukrepe, sprejete za njihovo zmanjšanje.

4.   Razkritje iz odstavka 3 je dovolj natančno, da lahko potencialni imetniki njihovih žetonov, vezanih na sredstva, sprejmejo informirano odločitev o nakupu žetonov, vezanih na sredstva.

5.   EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, v katerih podrobneje določi:

| (a) | zahteve za politike in postopke iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za politike in postopke iz odstavka 1;

| (b) | podrobnosti in metodologijo za vsebino razkritja iz odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti in metodologijo za vsebino razkritja iz odstavka 3.

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 33

Uradno obveščanje o spremembah v upravljalnem organu

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, takoj uradno obvestijo svoj pristojni organ o vseh spremembah v svojem upravljalnem organu in mu predložijo vse potrebne informacije za oceno skladnosti s členom 34(2).

Člen 34

Ureditev upravljanja

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imajo zanesljivo ureditev upravljanja, ki vključuje jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi, učinkovitimi postopki za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj, ki so jim ali bi jim lahko bili izpostavljeni, in poročanje o njih ter primerne mehanizme notranje kontrole, vključno z zanesljivimi upravnimi in računovodskimi postopki.

2.   Člani upravljalnih organov izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, morajo imeti, posamično in skupaj, zadosten ugled in ustrezno znanje, veščine in izkušnje za opravljanje svojih nalog. Zlasti ne smejo biti obsojeni zaradi kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ali zaradi katerihkoli drugih kaznivih dejanj, ki bi lahko vplivala na njihov dober ugled. Dokazati morajo tudi, da lahko za učinkovito opravljanje svojih nalog namenijo dovolj časa.

3.   Upravljalni organ izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, oceni in redno pregleduje učinkovitost ureditev politike in postopkov, vzpostavljenih za izpolnjevanje poglavij 2, 3, 5 in 6 tega naslova, ter s tem v zvezi sprejme ustrezne ukrepe za odpravo vseh pomanjkljivosti.

4.   Delničarji ali člani, neposredni ali posredni, ki imajo kvalificirane deleže v izdajateljih žetonov, vezanih na sredstva, morajo imeti zadosten ugled in zlasti ne smejo biti obsojeni zaradi kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ali katerihkoli drugih kaznivih dejanj, ki bi lahko vplivala na njihov dober ugled.

5.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, sprejmejo politike in postopke, ki so dovolj učinkoviti za zagotovitev skladnosti s to uredbo. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vzpostavijo, vzdržujejo in izvajajo zlasti politike in postopke o:

| (a) | rezervi sredstev iz člena 36; |
| --- | --- |

(a)

rezervi sredstev iz člena 36;

| (b) | skrbništvu rezervnih sredstev, vštevši ločevanje sredstev, kot je določeno v členu 37; |
| --- | --- |

(b)

skrbništvu rezervnih sredstev, vštevši ločevanje sredstev, kot je določeno v členu 37;

| (c) | pravicah, podeljenih imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, kot je določeno v členu 39; |
| --- | --- |

(c)

pravicah, podeljenih imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, kot je določeno v členu 39;

| (d) | mehanizmu za izdajanje in unovčenje žetonov, vezanih na sredstva; |
| --- | --- |

(d)

mehanizmu za izdajanje in unovčenje žetonov, vezanih na sredstva;

| (e) | protokolih za potrjevanje poslov z žetoni, vezanimi na sredstva; |
| --- | --- |

(e)

protokolih za potrjevanje poslov z žetoni, vezanimi na sredstva;

| (f) | delovanju izdajateljske lastniške tehnologije razpršene evidence, kadar se žetoni, vezani na sredstva, izdajo, prenesejo in shranijo z uporabo take tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, ki jo upravljajo izdajatelji ali tretja oseba, ki deluje v njihovem imenu; |
| --- | --- |

(f)

delovanju izdajateljske lastniške tehnologije razpršene evidence, kadar se žetoni, vezani na sredstva, izdajo, prenesejo in shranijo z uporabo take tehnologije razpršene evidence ali podobne tehnologije, ki jo upravljajo izdajatelji ali tretja oseba, ki deluje v njihovem imenu;

| (g) | mehanizmih za zagotovitev likvidnosti žetonov, vezanih na sredstva, vključno s politiko upravljanja likvidnosti in postopki za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, iz člena 45; |
| --- | --- |

(g)

mehanizmih za zagotovitev likvidnosti žetonov, vezanih na sredstva, vključno s politiko upravljanja likvidnosti in postopki za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, iz člena 45;

| (h) | dogovorih s tretjimi subjekti za upravljanje rezerve sredstev in za vlaganje rezervnih sredstev, skrbništvo rezervnih sredstev in, kadar je ustrezno, razdelitev žetonov, vezanih na sredstva, javnosti; |
| --- | --- |

(h)

dogovorih s tretjimi subjekti za upravljanje rezerve sredstev in za vlaganje rezervnih sredstev, skrbništvo rezervnih sredstev in, kadar je ustrezno, razdelitev žetonov, vezanih na sredstva, javnosti;

| (i) | pisnem soglasju izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, danem drugim osebam, ki bi lahko ponujale oziroma zaprosile za uvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, v trgovanje; |
| --- | --- |

(i)

pisnem soglasju izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, danem drugim osebam, ki bi lahko ponujale oziroma zaprosile za uvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, v trgovanje;

| (j) | obravnavi pritožb, kot je določeno v členu 31; |
| --- | --- |

(j)

obravnavi pritožb, kot je določeno v členu 31;

| (k) | nasprotjih interesov, kot je določeno v členu 32. |
| --- | --- |

(k)

nasprotjih interesov, kot je določeno v členu 32.

Kadar izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, sklenejo dogovore iz prvega pododstavka, točka (h), morajo biti ti dogovori določeni v pogodbi s tretjimi subjekti. V teh pogodbenih dogovorih se določijo vloge, odgovornosti, pravice in obveznosti tako izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, kot tudi tretjih subjektov. Vsak pogodbeni dogovor, ki ima posledice v več jurisdikcijah, določa nedvoumno izbiro prava, ki se uporablja.

6.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, uporabljajo ustrezne in sorazmerne sisteme, vire in postopke za zagotovitev neprekinjenega in rednega izvajanja svojih storitev in dejavnosti, razen če so začeli izvajati načrt unovčenja iz člena 47. V ta namen izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vzdržujejo vse svoje sisteme in protokole za varen dostop v skladu z ustreznimi standardi Unije.

7.   Če se izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, odloči, da bo prenehal opravljati svoje storitve in dejavnosti, vključno s prenehanjem izdajanja tega žetona, vezanega na sredstva, pristojnemu organu v odobritev predloži načrt prenehanja.

8.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, opredelijo vire operativnega tveganja in jih zmanjšajo na najnižjo raven s pomočjo razvoja ustreznih sistemov, kontrol in postopkov.

9.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vzpostavijo politiko in načrte neprekinjenega poslovanja, ki v primeru prekinitve delovanja njihovih sistemov IKT in postopkov zagotavljajo ohranjanje bistvenih podatkov in funkcij ter vzdrževanje njihovih dejavnosti, ali, kadar to ni mogoče, pravočasno obnovitev takih podatkov in funkcij ter pravočasen ponovni zagon njihovih dejavnosti.

10.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imajo mehanizme notranje kontrole in učinkovite postopke za upravljanje tveganj, vključno z učinkovito ureditvijo kontrole in zaščitnih ukrepov za upravljanje sistemov IKT, kot zahteva Uredba (EU) 2022/2554 Evropskega parlamenta in Sveta (37). Postopki zagotavljajo celovito oceno v zvezi z zanašanjem na tretje subjekte iz odstavka 5, prvi pododstavek, točka (h), tega člena. Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, redno spremljajo in ocenjujejo ustreznost in učinkovitost mehanizmov notranje kontrole in postopkov za oceno tveganja ter sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo morebitnih tozadevnih pomanjkljivosti.

11.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imajo vzpostavljene sisteme in postopke, ki so ustrezni za varovanje razpoložljivosti, avtentičnosti in celovitosti podatkov kot zahteva Uredba (EU) 2022/2554 in v skladu z Uredbo (EU) 2016/679. Ti sistemi beležijo in varujejo ustrezne podatke in informacije, ki so bili zbrani in pripravljeni med opravljanjem dejavnosti izdajatelja.

12.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, zagotovijo, da jih redno pregledujejo neodvisni revizorji. Rezultati teh pregledov se sporočijo upravljalnemu organu zadevnega izdajatelja in so na voljo pristojnemu organu.

13.   EBA do 30. junija 2024 v tesnem sodelovanju z ESMA in ECB izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, ki določajo najmanjši obseg vsebine ureditev upravljanja glede:

| (a) | orodij za spremljanje tveganj iz odstavka 8; |
| --- | --- |

(a)

orodij za spremljanje tveganj iz odstavka 8;

| (b) | načrta neprekinjenega poslovanja iz odstavka 9; |
| --- | --- |

(b)

načrta neprekinjenega poslovanja iz odstavka 9;

| (c) | mehanizmov notranje kontrole iz odstavka 10; |
| --- | --- |

(c)

mehanizmov notranje kontrole iz odstavka 10;

| (d) | revizij iz odstavka 12, vključno z minimalno dokumentacijo, ki jo je treba uporabiti pri reviziji. |
| --- | --- |

(d)

revizij iz odstavka 12, vključno z minimalno dokumentacijo, ki jo je treba uporabiti pri reviziji.

EBA pri izdaji smernic iz prvega pododstavka upošteva določbe o zahtevah glede upravljanja iz drugih zakonodajnih aktov Unije o finančnih storitvah, vštevši Direktivo 2014/65/EU.

Člen 35

Kapitalske zahteve

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imajo vedno kapital, vsaj enak najvišjemu od naslednjih zneskov:

| (a) | 350 000 EUR; |
| --- | --- |

(a)

350 000 EUR;

| (b) | 2 % povprečnega zneska rezerve sredstev iz člena 36; |
| --- | --- |

(b)

2 % povprečnega zneska rezerve sredstev iz člena 36;

| (c) | četrtina stalnih splošnih stroškov predhodnega leta. |
| --- | --- |

(c)

četrtina stalnih splošnih stroškov predhodnega leta.

Za namene točke (b) prvega pododstavka povprečni znesek rezerve sredstev pomeni povprečni znesek rezervnih sredstev ob koncu vsakega koledarskega dne, izračunan za predhodnih šest mesecev.

Kadar izdajatelj ponudi več kot en žeton, vezan na sredstva, je znesek iz točke (b), prvi pododstavek, vsota povprečnega zneska rezervnih sredstev, ki krije vsak žeton, vezan na sredstva.

Znesek iz točke (c) prvega pododstavka se vsako leto pregleda in izračuna v skladu s členom 67(3).

2.   Kapital iz odstavka 1 tega člena sestavljajo postavke in instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz členov 26 do 30 Uredbe (EU) št. 575/2013 po vseh odbitkih na podlagi člena 36 navedene uredbe, brez uporabe pragovnih izvzetij iz člena 46(4) in člena 48 navedene uredbe.

3.   Pristojni organ matične države članice lahko od izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da ima kapital, ki je do 20 % višji od zneska, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, točka (b), kadar ocena katerega koli od naslednjega kaže na višjo stopnjo tveganja:

| (a) | ocena postopkov upravljanja tveganj in mehanizmov notranje kontrole izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, iz člena 34(1), (8) in (10); |
| --- | --- |

(a)

ocena postopkov upravljanja tveganj in mehanizmov notranje kontrole izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, iz člena 34(1), (8) in (10);

| (b) | kakovost in nestanovitnost rezerve sredstev iz člena 36; |
| --- | --- |

(b)

kakovost in nestanovitnost rezerve sredstev iz člena 36;

| (c) | vrste pravic, ki jih izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, podeli imetnikom žetona, vezanega na sredstva, v skladu s členom 39; |
| --- | --- |

(c)

vrste pravic, ki jih izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, podeli imetnikom žetona, vezanega na sredstva, v skladu s členom 39;

| (d) | kadar rezerva sredstev vključuje naložbe, tveganja, ki izvirajo iz naložbene politike na rezervo sredstev; |
| --- | --- |

(d)

kadar rezerva sredstev vključuje naložbe, tveganja, ki izvirajo iz naložbene politike na rezervo sredstev;

| (e) | skupna vrednost in število poslov v žetonu, vezanem na sredstva; |
| --- | --- |

(e)

skupna vrednost in število poslov v žetonu, vezanem na sredstva;

| (f) | pomen trgov, na katerih se ponuja in trži žeton, vezani na sredstva; |
| --- | --- |

(f)

pomen trgov, na katerih se ponuja in trži žeton, vezani na sredstva;

| (g) | kadar je ustrezno, tržna kapitalizacija žetona, vezanega na sredstva. |
| --- | --- |

(g)

kadar je ustrezno, tržna kapitalizacija žetona, vezanega na sredstva.

4.   Pristojni organ matične države članice lahko od izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ki ni pomemben žeton, vezan na sredstva, zahteva, da izpolnjuje katero koli zahtevo iz člena 45, kadar je to potrebno za odpravo večjih tveganj, ugotovljenih v skladu z odstavkom 3 tega člena, ali katerih koli drugih tveganj, obravnavanih v členu 45, kot so likvidnostna tveganja.

5.   Brez poseganja v odstavek 3 izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, redno izvajajo stresne teste, pri katerih se upoštevajo scenariji resnih, vendar verjetnih finančnih težav, na primer obrestnih šokov, in scenariji nefinančnih težav, na primer operativnih tveganj. Pristojni organ matične države članice na podlagi rezultatov takih stresnih testov od izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da ima v nekaterih okoliščinah, upoštevaje pričakovana tveganja in rezultate stresnih testov, kapital, ki je od 20 % do 40 % višji od zneska, ki izhaja iz uporabe odstavka 1, prvi pododstavek, točka (b).

6.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in ECB pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki natančneje določajo:

| (a) | postopek in časovni okvir, v katerem se izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, prilagodi višjim kapitalskim zahtevam, kot je določeno v odstavku 3; |
| --- | --- |

(a)

postopek in časovni okvir, v katerem se izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, prilagodi višjim kapitalskim zahtevam, kot je določeno v odstavku 3;

| (b) | merila za zahtevo po višjem kapitalu, kot je določeno v odstavku 3; |
| --- | --- |

(b)

merila za zahtevo po višjem kapitalu, kot je določeno v odstavku 3;

| (c) | minimalne zahteve za zasnovo programov stresnih testov upoštevajoč velikost, kompleksnost in naravo žetona, vezanega na sredstva, med drugim:






  (i) | vrste stresnih testov ter njihove glavne cilje in področja uporabe; |
| --- | --- | --- |

(c)

minimalne zahteve za zasnovo programov stresnih testov upoštevajoč velikost, kompleksnost in naravo žetona, vezanega na sredstva, med drugim:

(i)

vrste stresnih testov ter njihove glavne cilje in področja uporabe;

| (ii) | pogostnost različnih stresnih testov; |
| --- | --- |

(ii)

pogostnost različnih stresnih testov;

| (iii) | notranje ureditve upravljanja; |
| --- | --- |

(iii)

notranje ureditve upravljanja;

| (iv) | ustrezno podatkovno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(iv)

ustrezno podatkovno infrastrukturo;

| (v) | metodologijo in verjetnost predpostavk; |
| --- | --- |

(v)

metodologijo in verjetnost predpostavk;

| (vi) | uporabo načela sorazmernosti za vse minimalne zahteve, tako kvantitativne kot kvalitativne, in |
| --- | --- |

(vi)

uporabo načela sorazmernosti za vse minimalne zahteve, tako kvantitativne kot kvalitativne, in

| (vii) | najmanjšo pogostnost stresnih testov in skupne referenčne parametre scenarijev stresnih testov. |
| --- | --- |

(vii)

najmanjšo pogostnost stresnih testov in skupne referenčne parametre scenarijev stresnih testov.

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

POGLAVJE 3

Rezerva sredstev

Člen 36

Obveznost oblikovanja rezerve sredstev ter sestava in upravljanje take rezerve sredstev

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, oblikujejo in stalno vzdržujejo rezervo sredstev.

Rezerva sredstev je sestavljena in se upravlja tako, da:

| (a) | so krita tveganja, povezana s sredstvi, na katera so vezani žetoni, in |
| --- | --- |

(a)

so krita tveganja, povezana s sredstvi, na katera so vezani žetoni, in

| (b) | se upoštevajo likvidnostna tveganja, povezana s trajnimi pravicami imetnikov do unovčenja. |
| --- | --- |

(b)

se upoštevajo likvidnostna tveganja, povezana s trajnimi pravicami imetnikov do unovčenja.

2.   Rezerva sredstev je v skladu z veljavnim pravom v interesu imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, pravno ločena od izdajateljeve stečajne mase in od rezerve sredstev, na katera so vezani drugi žetoni, tako da upniki izdajateljev, zlasti v primeru insolventnosti, te rezerve sredstev ne morejo uporabljati.

3.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, zagotovijo, da je rezerva sredstev operativno ločena od njihove stečajne mase in rezerve sredstev drugih žetonov.

4.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in ECB pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi podrobneje določi likvidnostne zahteve, pri čemer upošteva velikost, kompleksnost in naravo rezerve sredstev in samega žetona, vezanega na ta sredstva.

Z regulativnimi tehničnimi standardi določi zlasti:

| (a) | ustrezen odstotni delež rezerve sredstev glede na dnevno zapadla sredstva, vključno z odstotnim deležem pogodb o začasnem nakupu, ki jih je mogoče prekiniti s predhodnim obvestilom, poslanem en delovni dan prej, ali odstotnim deležem gotovine, ki jo je mogoče dvigniti po predhodnem obvestilu, poslanem en delovni dan prej; |
| --- | --- |

(a)

ustrezen odstotni delež rezerve sredstev glede na dnevno zapadla sredstva, vključno z odstotnim deležem pogodb o začasnem nakupu, ki jih je mogoče prekiniti s predhodnim obvestilom, poslanem en delovni dan prej, ali odstotnim deležem gotovine, ki jo je mogoče dvigniti po predhodnem obvestilu, poslanem en delovni dan prej;

| (b) | ustrezen odstotni delež rezerve sredstev glede na tedensko zapadla sredstva, vključno z odstotnim deležem pogodb o začasnem nakupu, ki jih je mogoče prekiniti s predhodnim obvestilom, poslanem pet delovnih dni prej, ali odstotnim deležem gotovine, ki jo je mogoče dvigniti po predhodnem obvestilu, poslanem pet delovnih dni prej; |
| --- | --- |

(b)

ustrezen odstotni delež rezerve sredstev glede na tedensko zapadla sredstva, vključno z odstotnim deležem pogodb o začasnem nakupu, ki jih je mogoče prekiniti s predhodnim obvestilom, poslanem pet delovnih dni prej, ali odstotnim deležem gotovine, ki jo je mogoče dvigniti po predhodnem obvestilu, poslanem pet delovnih dni prej;

| (c) | druge ustrezne zapadlosti in splošne tehnike za upravljanje likvidnosti; |
| --- | --- |

(c)

druge ustrezne zapadlosti in splošne tehnike za upravljanje likvidnosti;

| (d) | minimalne zneske v vsaki referenčni uradni valuti, ki se bodo hranili kot depoziti v kreditnih institucijah, ki ne morejo biti manjši od 30 % referenčnega zneska v vsaki od uradnih valut. |
| --- | --- |

(d)

minimalne zneske v vsaki referenčni uradni valuti, ki se bodo hranili kot depoziti v kreditnih institucijah, ki ne morejo biti manjši od 30 % referenčnega zneska v vsaki od uradnih valut.

Za namene točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka EBA med drugim upošteva ustrezne pragove iz člena 52 Direktive 2009/65/ES.

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

5.   Izdajatelji, ki javno ponujajo dva ali več žetonov, vezanih na sredstva, upravljajo in vzdržujejo ločene skupine rezerv sredstev za vsak žeton, vezan na sredstva. Vsaka od teh skupin rezerv sredstev se upravlja ločeno.

Kadar različni izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, javno ponujajo isti žeton, vezan na sredstva, ti izdajatelji upravljajo in vzdržujejo samo eno rezervo sredstev za ta žeton, vezan na sredstva.

6.   Upravljalni organi izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, zagotovijo učinkovito in preudarno upravljanje rezerve sredstev. Izdajatelji zagotovijo, da se izdaja in unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, vedno ujemata z ustreznim povečanjem ali zmanjšanjem rezerve sredstev.

7.   Izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, na podlagi tržnih cen določi skupno vrednost rezerve sredstev. Njena skupna vrednost je vsaj enaka skupni vrednosti terjatev do izdajatelja, ki jih imajo imetniki žetona, vezanega na sredstva, v obtoku.

8.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imajo vzpostavljeno jasno in podrobno politiko, ki določa mehanizem za stabilizacijo žetonov. Ta politika zlasti:

| (a) | navaja sredstva, na katera so vezani žetoni, vezani na sredstva in sestavo teh sredstev; |
| --- | --- |

(a)

navaja sredstva, na katera so vezani žetoni, vezani na sredstva in sestavo teh sredstev;

| (b) | opisuje vrsto sredstev in natančno razporeditev sredstev, ki so vključena v rezervo sredstev; |
| --- | --- |

(b)

opisuje vrsto sredstev in natančno razporeditev sredstev, ki so vključena v rezervo sredstev;

| (c) | vključuje podrobno oceno tveganj, vključno s kreditnim tveganjem, tržnim tveganjem, tveganjem koncentracije in likvidnostnim tveganjem, ki izhajajo iz rezerve sredstev; |
| --- | --- |

(c)

vključuje podrobno oceno tveganj, vključno s kreditnim tveganjem, tržnim tveganjem, tveganjem koncentracije in likvidnostnim tveganjem, ki izhajajo iz rezerve sredstev;

| (d) | opisuje postopek, s katerim se izdajo in unovčijo žetoni, vezani na sredstva, ter postopek, prek katerega se bo s tako izdajo oz. unovčenjem ustrezno povečala oziroma zmanjšala rezerva sredstev; |
| --- | --- |

(d)

opisuje postopek, s katerim se izdajo in unovčijo žetoni, vezani na sredstva, ter postopek, prek katerega se bo s tako izdajo oz. unovčenjem ustrezno povečala oziroma zmanjšala rezerva sredstev;

| (e) | navaja, ali se del rezerve sredstev vlaga, kot je določeno v členu 38; |
| --- | --- |

(e)

navaja, ali se del rezerve sredstev vlaga, kot je določeno v členu 38;

| (f) | kadar izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, del rezerve sredstev vložijo, kot je določeno v členu 38, podrobno opisuje naložbeno politiko in vključuje oceno, kako lahko ta naložbena politika vpliva na vrednost rezerve sredstev; |
| --- | --- |

(f)

kadar izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, del rezerve sredstev vložijo, kot je določeno v členu 38, podrobno opisuje naložbeno politiko in vključuje oceno, kako lahko ta naložbena politika vpliva na vrednost rezerve sredstev;

| (g) | opisuje postopek za nakup žetonov, vezanih na sredstva, in unovčenje teh žetonov iz rezerve sredstev ter navaja, katere osebe ali kategorije oseb so do tega upravičene. |
| --- | --- |

(g)

opisuje postopek za nakup žetonov, vezanih na sredstva, in unovčenje teh žetonov iz rezerve sredstev ter navaja, katere osebe ali kategorije oseb so do tega upravičene.

9.   Brez poseganja v člen 34(12) izdajatelji žetonov, vezani na sredstva, naročijo neodvisno revizijo rezerve sredstev, v kateri se oceni spoštovanje pravil iz tega poglavja, vsakih šest mesecev od datuma izdaje njihovega dovoljenja na podlagi člena 21 ali od datuma odobritve bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17.

10.   Izdajatelj o rezultatih revizije iz odstavka 9 se brez odlašanja in najpozneje v šestih tednih po referenčnem datumu ocene uradno obvesti pristojni organ. Izdajatelj rezultate revizije objavi v dveh tednih po datumu posredovanja pristojnemu organu. Pristojni organ lahko izdajatelju naroči, naj objavo rezultatov revizije odloži, če:

| (a) | se od izdajatelja zahteva, naj izvede ureditev ali ukrepe za okrevanje v skladu s členom 46(3); |
| --- | --- |

(a)

se od izdajatelja zahteva, naj izvede ureditev ali ukrepe za okrevanje v skladu s členom 46(3);

| (b) | se od izdajatelja zahteva, naj izvede načrt unovčenja v skladu s členom 47; |
| --- | --- |

(b)

se od izdajatelja zahteva, naj izvede načrt unovčenja v skladu s členom 47;

| (c) | se oceni, da je treba zaščititi ekonomske interese imetnikov žetona, vezanega na sredstva; |
| --- | --- |

(c)

se oceni, da je treba zaščititi ekonomske interese imetnikov žetona, vezanega na sredstva;

| (d) | se oceni, da je treba preprečiti znatne škodljive posledice za finančni sistem matične države članice ali druge države članice. |
| --- | --- |

(d)

se oceni, da je treba preprečiti znatne škodljive posledice za finančni sistem matične države članice ali druge države članice.

11.   Kadar koli je to mogoče, se vrednotenje iz odstavka 7 tega člena opravi z uporabo vrednotenja po tržnih cenah, kot je opredeljeno v členu 2, točka 8, Uredbe (EU) 2017/1131 Evropskega parlamenta in Sveta (38).

Pri vrednotenju po tržnih cenah se rezervno sredstvo vrednoti po načelu previdnosti v zvezi z nakupom in prodajo, razen če se lahko trgovanje z rezervnim sredstvom zaključi po srednji tržni vrednosti. Uporabljajo se samo tržni podatki dobre kakovosti, ki se ocenijo na podlagi vseh naslednjih dejavnikov:

| (a) | število in kakovost nasprotnih strank; |
| --- | --- |

(a)

število in kakovost nasprotnih strank;

| (b) | obseg in promet rezervnega sredstva na trgu; |
| --- | --- |

(b)

obseg in promet rezervnega sredstva na trgu;

| (c) | obseg rezerve sredstev. |
| --- | --- |

(c)

obseg rezerve sredstev.

12.   Kadar uporaba vrednotenja po tržnih cenah iz odstavka 11 tega člena ni mogoča ali tržni podatki niso dovolj kakovostni, se rezervna sredstva konzervativno vrednotijo z uporabo notranjega modela, kot je opredeljeno v členu 2, točka 9, Uredbe (EU) 2017/1131.

Pri uporabi modela se natančno oceni notranja vrednost rezervnega sredstva glede na vse naslednje posodobljene ključne dejavnike:

| (a) | obseg in promet tega rezervnega sredstva na trgu; |
| --- | --- |

(a)

obseg in promet tega rezervnega sredstva na trgu;

| (b) | obseg rezerve sredstev; |
| --- | --- |

(b)

obseg rezerve sredstev;

| (c) | tržno tveganje, tveganje spremembe obrestne mere in kreditno tveganje, ki so povezana z rezervnim sredstvom. |
| --- | --- |

(c)

tržno tveganje, tveganje spremembe obrestne mere in kreditno tveganje, ki so povezana z rezervnim sredstvom.

Pri vrednotenju z uporabo notranjega modela se ne uporabi metoda odplačne vrednosti, kot je opredeljena v členu 2, točka 10, Uredbe (EU) 2017/1131.

Člen 37

Skrbništvo rezervnih sredstev

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, vzpostavijo, vzdržujejo in izvajajo politike, postopke in pogodbene dogovore o skrbništvu, s katerimi ves čas zagotavljajo da:

| (a) | rezervna sredstva niso obremenjena ali zastavljena v okviru dogovora o finančnem zavarovanju, kot je opredeljen v členu 2(1), točka (a), Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (39); |
| --- | --- |

(a)

rezervna sredstva niso obremenjena ali zastavljena v okviru dogovora o finančnem zavarovanju, kot je opredeljen v členu 2(1), točka (a), Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (39);

| (b) | se rezervna sredstva hranijo v skrbništvu v skladu z odstavkom 6 tega člena; |
| --- | --- |

(b)

se rezervna sredstva hranijo v skrbništvu v skladu z odstavkom 6 tega člena;

| (c) | izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imajo takojšen dostop do rezervnih sredstev, da lahko izpolnijo vse zahteve imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, za unovčenje; |
| --- | --- |

(c)

izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, imajo takojšen dostop do rezervnih sredstev, da lahko izpolnijo vse zahteve imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, za unovčenje;

| (d) | se preprečuje koncentracija skrbnikov rezervnih sredstev; |
| --- | --- |

(d)

se preprečuje koncentracija skrbnikov rezervnih sredstev;

| (e) | se preprečuje tveganje koncentracije rezervnih sredstev. |
| --- | --- |

(e)

se preprečuje tveganje koncentracije rezervnih sredstev.

2.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ki v Uniji izdajajo dva ali več žetonov, vezanih na sredstva, vodijo politiko skrbništva za vsako skupino rezerve sredstev. Različni izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ki so izdali isti žeton, vezan na sredstva, vodijo in vzdržujejo enotno politiko skrbništva.

3.   Rezervna sredstva so najpozneje v petih delovnih dneh po datumu izdaje žetona, vezanega na sredstva, v skrbništvu pri katerem od naslednjih subjektov:

| (a) | ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, kadar so rezervna sredstva v obliki kriptosredstev; |
| --- | --- |

(a)

ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, kadar so rezervna sredstva v obliki kriptosredstev;

| (b) | kreditni instituciji za vse vrste rezervnih sredstev; |
| --- | --- |

(b)

kreditni instituciji za vse vrste rezervnih sredstev;

| (c) | investicijskemu podjetju, ki opravlja pomožno storitev hrambe in upravljanja finančnih instrumentov za račun strank iz oddelka B, točka 1, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, kadar so rezervna sredstva v obliki finančnih instrumentov. |
| --- | --- |

(c)

investicijskemu podjetju, ki opravlja pomožno storitev hrambe in upravljanja finančnih instrumentov za račun strank iz oddelka B, točka 1, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU, kadar so rezervna sredstva v obliki finančnih instrumentov.

4.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, pri izbiri, imenovanju in pregledu ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij in investicijskih podjetij, imenovanih za skrbnike rezervnih sredstev, kot je navedeno v odstavku 3, ravnajo strokovno, skrbno in vestno. Skrbnik je pravna oseba, ki ni izdajatelj.

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, zagotovijo, da imajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije in investicijska podjetja, ki so imenovani za skrbnike rezervnih sredstev, kot je navedeno v odstavku 3, potrebno strokovno znanje in tržni ugled, da lahko delujejo kot skrbniki takih rezervnih sredstev, ob upoštevanju računovodskih praks, postopkov skrbništva in mehanizmov notranje kontrole teh ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij in investicijskih podjetij. Pogodbeni dogovori med izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, in skrbniki zagotavljajo, da so rezervna sredstva v skrbništvu zaščitena pred terjatvami upnikov skrbnikov.

5.   Politike in postopki skrbništva iz odstavka 1 določajo merila za izbor za imenovanje ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij kot skrbnikov rezervnih sredstev in postopek za pregled takega imenovanja.

Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, redno pregledujejo imenovanje ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij kot skrbnikov rezervnih sredstev. Za namen tega pregleda izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ocenijo svoje izpostavljenosti do teh skrbnikov, pri čemer upoštevajo celoten obseg svojega odnosa z njimi, in stalno spremljajo finančne razmere teh skrbnikov.

6.   Skrbniki rezervnih sredstev, kot je navedeno v odstavku 4, poskrbijo, da se skrbništvo teh rezervnih sredstev izvaja na naslednji način:

| (a) | kreditne institucije hranijo denarna sredstva v skrbništvu na računu, odprtem v poslovnih knjigah kreditnih institucij; |
| --- | --- |

(a)

kreditne institucije hranijo denarna sredstva v skrbništvu na računu, odprtem v poslovnih knjigah kreditnih institucij;

| (b) | v primeru finančnih instrumentov, ki jih je mogoče hraniti v skrbništvu, kreditne institucije ali investicijska podjetja hranijo v skrbništvu vse finančne instrumente, ki jih je mogoče zavesti na računu finančnih instrumentov, odprtem v poslovnih knjigah kreditne institucije ali investicijskega podjetja, ter vse finančne instrumente, ki jih je mogoče fizično dostaviti takim kreditnim institucijam ali investicijskim podjetjem; |
| --- | --- |

(b)

v primeru finančnih instrumentov, ki jih je mogoče hraniti v skrbništvu, kreditne institucije ali investicijska podjetja hranijo v skrbništvu vse finančne instrumente, ki jih je mogoče zavesti na računu finančnih instrumentov, odprtem v poslovnih knjigah kreditne institucije ali investicijskega podjetja, ter vse finančne instrumente, ki jih je mogoče fizično dostaviti takim kreditnim institucijam ali investicijskim podjetjem;

| (c) | za kriptosredstva, ki se lahko hranijo v skrbništvu, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi v skrbništvu hranijo kriptosredstva, vključena v rezervna sredstva, ali sredstva za dostop do takih kriptosredstev, kadar je to ustrezno, v obliki zasebnih kriptografskih ključev; |
| --- | --- |

(c)

za kriptosredstva, ki se lahko hranijo v skrbništvu, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi v skrbništvu hranijo kriptosredstva, vključena v rezervna sredstva, ali sredstva za dostop do takih kriptosredstev, kadar je to ustrezno, v obliki zasebnih kriptografskih ključev;

| (d) | za druga sredstva kreditne institucije preverijo lastništvo izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in vodijo evidenco tistih rezervnih sredstev, za katera so prepričane, da imajo izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, v lasti ta rezervna sredstva. |
| --- | --- |

(d)

za druga sredstva kreditne institucije preverijo lastništvo izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in vodijo evidenco tistih rezervnih sredstev, za katera so prepričane, da imajo izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, v lasti ta rezervna sredstva.

Za namene točke (a) prvega pododstavka kreditne institucije zagotovijo, da so denarna sredstva v poslovnih knjigah kreditnih institucij zavedena na ločenem računu v skladu z določbami nacionalnega prava, ki prenašajo člen 16 Direktive Komisije 2006/73/ES (40). Ta račun se odpre v imenu izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, za namene upravljanja rezervnih sredstev vsakega žetona, ki je vezan nanje, tako da je mogoče jasno ugotoviti, da denarna sredstva v skrbništvu sestavljajo posamezno rezervo sredstev.

Za namene točke (b) prvega pododstavka kreditne institucije in investicijska podjetja zagotovijo, da so vsi finančni instrumenti, ki jih je mogoče zavesti na računu finančnih instrumentov, odprtem v poslovnih knjigah kreditnih institucij in investicijskih podjetij, zavedeni v poslovnih knjigah kreditnih institucij in investicijskih podjetij na ločenih računih v skladu z določbami nacionalnega prava, ki prenašajo člen 16 Direktive 2006/73/ES. Račun finančnih instrumentov se odpre v imenu izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, za namene upravljanja rezervnih sredstev vsakega nanje vezanega žetona, tako da je mogoče jasno ugotoviti, da finančni instrumenti v skrbništvu sestavljajo posamezno rezervo sredstev.

Za namene točke (c) prvega pododstavka ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi odprejo register pozicij v imenu izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, za namene upravljanja rezervnih sredstev vsakega nanje vezanega žetona, tako da je mogoče jasno ugotoviti, da kriptosredstva v skrbništvu sestavljajo posamezno rezervo sredstev.

Za namene točke (d) prvega pododstavka ocena, ali imajo izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, v lasti rezervna sredstva, temelji na informacijah ali dokumentih, ki jih predložijo izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, in na zunanjih dokazih, kadar so ti na voljo.

7.   Imenovanje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijskega podjetja kot skrbnika rezervnih sredstev iz odstavka 4 tega člena se dokaže s pogodbenim dogovorom iz člena 34(5), drugi pododstavek. Ti pogodbeni dogovori med drugim urejajo pretok informacij, ki so potrebne, da lahko izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije in investicijska podjetja opravljajo svoje skrbniške funkcije.

8.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije in investicijska podjetja, ki so bili imenovani za skrbnike v skladu z odstavkom 4, ravnajo pošteno, pravično, strokovno, neodvisno ter v interesu izdajatelja žetonov, vezanih na sredstva, in imetnikov takih žetonov.

9.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije in investicijska podjetja, ki so bili imenovani za skrbnike v skladu z odstavkom 4, ne izvajajo dejavnosti v zvezi z izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ki bi lahko povzročile nasprotje interesov med temi izdajatelji, imetniki žetonov, vezanih na sredstva, in njimi samimi, razen če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijska podjetja funkcionalno in hierarhično ločijo izvajanje svojih nalog skrbništva od svojih nalog, ki bi potencialno lahko pomenile nasprotje interesov; |
| --- | --- |

(a)

ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijska podjetja funkcionalno in hierarhično ločijo izvajanje svojih nalog skrbništva od svojih nalog, ki bi potencialno lahko pomenile nasprotje interesov;

| (b) | izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ustrezno ugotavljajo, spremljajo, upravljajo in imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, razkrivajo morebitna nasprotja interesov v skladu s členom 32. |
| --- | --- |

(b)

izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ustrezno ugotavljajo, spremljajo, upravljajo in imetnikom žetonov, vezanih na sredstva, razkrivajo morebitna nasprotja interesov v skladu s členom 32.

10.   V primeru izgube finančnega instrumenta ali kriptosredstva v skrbništvu na podlagi odstavka 6 ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditna institucija ali investicijsko podjetje, ki izgubi ta finančni instrument ali kriptosredstvo, izdajatelju žetona, vezanega na sredstva, brez nepotrebnega odlašanja vrne finančni instrument ali kriptosredstvo enake vrste ali enake vrednosti ali izplača odškodnino zanj. Zadevni ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditna institucija ali investicijsko podjetje ni dolžno izplačati odškodnine ali povrniti sredstev, kadar lahko dokaže, da je izguba nastala kot posledica zunanjega dogodka, ki ga razumno ni moglo nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne.

Člen 38

Vlaganje rezerve sredstev

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ki vlagajo del rezerve sredstev, ta sredstva vlagajo samo v visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim tržnim in kreditnim tveganjem ter tveganjem koncentracije. Naložbe so takšne, da jih je mogoče hitro likvidirati z minimalnim negativnim cenovnim učinkom.

2.   Za namene odstavka 1 se enote premoženja v kolektivnem naložbenem podjemu za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) štejejo za sredstva z minimalnim tržnim tveganjem, kreditnim tveganjem in minimalnim tveganjem koncentracije, kadar ta KNPVP vlaga izključno v sredstva, kot jih podrobneje določi EBA v skladu z odstavkom 5, in kadar izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, zagotavlja, da je rezerva sredstev vložena tako, da je tveganje koncentracije čim manjše.

3.   Finančni instrumenti, v katere se vlaga rezerva sredstev, se hranijo v skrbništvu v skladu s členom 37.

4.   Vse dobičke ali izgube, vključno z nihanji vrednosti finančnih instrumentov iz odstavka 1, in vsa tveganja nasprotne stranke ali operativna tveganja, ki izhajajo iz vlaganj rezerve sredstev, nosi izdajatelj žetona, vezanega na sredstva.

5.   EBA v sodelovanju z ESMA in ECB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi, za katere finančne instrumente se lahko šteje, da so visoko likvidni in imajo minimalno tržno in kreditno tveganje ter tveganje koncentracije iz odstavka 1. EBA pri določitvi teh finančnih instrumentov upošteva:

| (a) | različne vrste sredstev, na katera je lahko vezan žeton; |
| --- | --- |

(a)

različne vrste sredstev, na katera je lahko vezan žeton;

| (b) | korelacijo med sredstvi, na katera je vezan žeton, in visoko likvidnimi finančnimi instrumenti, v katere lahko vlaga izdajatelj; |
| --- | --- |

(b)

korelacijo med sredstvi, na katera je vezan žeton, in visoko likvidnimi finančnimi instrumenti, v katere lahko vlaga izdajatelj;

| (c) | zahtevo glede likvidnostnega kritja iz člena 412 Uredbe (EU) št. 575/2013, ki je podrobneje določena v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/61 (41); |
| --- | --- |

(c)

zahtevo glede likvidnostnega kritja iz člena 412 Uredbe (EU) št. 575/2013, ki je podrobneje določena v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/61 (41);

| (d) | omejitve glede koncentracije, ki izdajatelju preprečujejo:






  (i) | da bi več kot določen odstotek rezervnih sredstev vložil v visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim tržnim tveganjem, kreditnim tveganjem in tveganjem koncentracije, ki jih je izdal en sam subjekt; |
| --- | --- | --- |

(d)

omejitve glede koncentracije, ki izdajatelju preprečujejo:

(i)

da bi več kot določen odstotek rezervnih sredstev vložil v visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim tržnim tveganjem, kreditnim tveganjem in tveganjem koncentracije, ki jih je izdal en sam subjekt;

| (ii) | da bi več kot določen odstotek kriptosredstev ali sredstev hranil v skrbništvu pri ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kreditnih institucijah, ki pripadajo isti skupini, kot je opredeljena v členu 2, točka 11, Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (42). |
| --- | --- |

(ii)

da bi več kot določen odstotek kriptosredstev ali sredstev hranil v skrbništvu pri ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kreditnih institucijah, ki pripadajo isti skupini, kot je opredeljena v členu 2, točka 11, Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (42).

Za namene točke (d)(i) prvega pododstavka EBA predvidi primerne omejitve za določitev zahtev glede koncentracije. Te omejitve med drugim upoštevajo ustrezne pragove, določene v členu 52 Direktive 2009/65/ES.

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka predloži Komisiji do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 39

Pravica do unovčenja

1.   Imetniki žetonov, vezanih na sredstva, imajo v razmerju do izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, vedno pravico do unovčenja, kadar pa izdajatelji ne morejo izpolniti svojih obveznosti iz poglavja 6 tega naslova, imajo pravico do rezervnih sredstev. Izdajatelji vzpostavijo, ohranjajo in izvajajo jasne in podrobne politike in postopke v zvezi s tako trajno pravico do unovčenja.

2.   Na zahtevo imetnika žetona, vezanega na sredstva, njihov izdajatelj tak žeton unovči bodisi tako, da izplača znesek, ki je enak tržni vrednosti sredstev, na katera je vezan žeton v lasti imetnika, v obliki denarnih sredstev, ki niso elektronski denar, bodisi tako, da izroči sredstva, na katera se nanaša žeton. Izdajatelji vzpostavijo politiko o taki trajni pravici do unovčenja, v kateri določijo:

| (a) | pogoje, vključno s pragovi, obdobji in časovnimi okviri, za imetnike žetonov, vezanih na sredstva, kar zadeva uveljavljanje take pravice; |
| --- | --- |

(a)

pogoje, vključno s pragovi, obdobji in časovnimi okviri, za imetnike žetonov, vezanih na sredstva, kar zadeva uveljavljanje take pravice;

| (b) | mehanizme in postopke, s katerimi se zagotovi unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, tudi v razmerah pretresov na trgu, pa tudi v primeru izvajanja načrta sanacije iz člena 46 ali v primeru urejenega unovčenja žetonov, vezanih na sredstva, v skladu s členom 47; |
| --- | --- |

(b)

mehanizme in postopke, s katerimi se zagotovi unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, tudi v razmerah pretresov na trgu, pa tudi v primeru izvajanja načrta sanacije iz člena 46 ali v primeru urejenega unovčenja žetonov, vezanih na sredstva, v skladu s členom 47;

| (c) | vrednotenje ali načela vrednotenja žetonov, vezanih na sredstva, in rezervnih sredstev, vključno z uporabo metodologije vrednotenja iz člena 36(11), kadar imetnik žetonov, vezanih na sredstva, uveljavlja pravico do unovčenja; |
| --- | --- |

(c)

vrednotenje ali načela vrednotenja žetonov, vezanih na sredstva, in rezervnih sredstev, vključno z uporabo metodologije vrednotenja iz člena 36(11), kadar imetnik žetonov, vezanih na sredstva, uveljavlja pravico do unovčenja;

| (d) | pogoje poravnave pri unovčenju in |
| --- | --- |

(d)

pogoje poravnave pri unovčenju in

| (e) | ukrepe, ki jih izdajatelji sprejmejo za ustrezno upravljanje povečanja ali zmanjšanja rezerve sredstev, da bi preprečili morebitne negativne učinke rezervnih sredstev na trg. |
| --- | --- |

(e)

ukrepe, ki jih izdajatelji sprejmejo za ustrezno upravljanje povečanja ali zmanjšanja rezerve sredstev, da bi preprečili morebitne negativne učinke rezervnih sredstev na trg.

Kadar izdajatelji pri prodaji žetona, vezanega na sredstva, sprejmejo plačilo v obliki denarnih sredstev, ki niso elektronski denar, denominirano v uradni valuti, vedno zagotovijo možnost, da se lahko žeton unovči v denarnih sredstvih, ki niso elektronski denar, denominiranih v isti uradni valuti.

3.   Brez poseganja v člen 46 se za unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, ne zaračuna provizija.

Člen 40

Prepoved izplačevanja obresti

1.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ne izplačujejo obresti v zvezi s temi žetoni.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izplačujejo obresti kadar te storitve opravljajo v zvezi z žetoni, vezanimi na sredstva.

3.   Za namene odstavkov 1 in 2 se vsi prejemki in vse druge koristi, povezane z dolžino časa, v katerem ima imetnik žetonov, vezanih na sredstva, take žetone, vezane na sredstva, v lasti, obravnavajo kot obresti. To vključuje neto plačilo ali popuste, ki imajo enak učinek kot obresti, ki jih imetnik žetonov, vezanih na sredstva, prejme neposredno od izdajatelja ali od tretjih oseb, in so neposredno povezani z žetoni, vezanimi na sredstva, ali s plačilom ali oblikovanjem cen drugih produktov.

POGLAVJE 4

Pridobitve izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva

Člen 41

Ocena predlaganih pridobitev izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva

1.   Vse fizične ali pravne osebe ali take osebe, ki delujejo usklajeno, ki nameravajo neposredno ali posredno pridobiti kvalificirani delež v izdajatelju žetona, vezanega na sredstva, (v nadaljnjem besedilu: predlagani pridobitelj) oziroma neposredno ali posredno povečati tak kvalificirani delež in bi bil zaradi tega njihov delež glasovalnih pravic ali delež kapitala enak ali večji od 20 %, 30 % ali 50 % ali takšen, da bi izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, postal njihovo odvisno podjetje, o tem najprej pisno uradno obvestijo pristojni organ tega izdajatelja ter pri tem navedejo velikost predvidenega deleža in informacije, ki se zahtevajo z regulativnimi tehničnimi standardi, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 42(4).

2.   Vsaka fizična oseba ali pravna oseba, ki se je odločila, da neposredno ali posredno odsvoji kvalificirani delež v izdajatelju žetona, vezanega na sredstva, pred odsvojitvijo tega deleža pisno uradno obvesti pristojni organ o svoji odločitvi in pri tem navede velikost takega deleža. Ta oseba uradno obvesti pristojni organ tudi, kadar se je odločila, da bo zmanjšala kvalificirani delež tako, da bi bil njen delež glasovalnih pravic ali delež kapitala manjši od 10 %, 20 %, 30 % ali 50 % ali da bi izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, prenehal biti odvisno podjetje navedene osebe.

3.   Pristojni organ prejem uradnega obvestila na podlagi odstavka 1 potrdi takoj, najpozneje pa v dveh delovnih dneh po njegovem prejemu.

4.   Pristojni organ predlagano pridobitev iz odstavka 1 tega člena in informacije, ki se zahtevajo z regulativnimi tehničnimi standardi, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 42(4), oceni v 60 delovnih dneh od datuma pisnega potrdila o prejemu iz odstavka 3 tega člena. Ko pristojni organ potrdi prejem uradnega obvestila, predlaganega pridobitelja obvesti o datumu zaključka ocenjevalnega obdobja.

5.   Pri izvajanju ocene iz odstavka 4 lahko pristojni organ od predlaganega pridobitelja zahteva vse dodatne informacije, ki so potrebne za dokončanje te ocene. Tako zahtevo predložijo pred zaključkom ocene, v vsakem primeru pa najpozneje 50. delovni dan od datuma pisnega potrdila o prejemu iz odstavka 3. Take zahteve so pisne, v njih pa se navede, katere dodatne informacije so potrebne.

Pristojni organ začasno prekine ocenjevalno obdobje iz odstavka 4, dokler ne prejme dodatnih informacij iz prvega pododstavka tega odstavka. Začasna prekinitev ne sme biti daljša od 20 delovnih dni. Morebitne dodatne zahteve pristojnega organa po dodatnih informacijah ali pojasnilih prejetih informacij ne povzročijo dodatne začasne prekinitve ocenjevalnega obdobja.

Pristojni organ lahko začasno prekinitev iz drugega pododstavka tega odstavka podaljša za največ 30 delovnih dni, če je predlagani pridobitelj zunaj Unije ali je reguliran na podlagi prava tretje države.

6.   Pristojni organ, ki se po opravljeni oceni iz odstavka 4 odloči, da bo nasprotoval nameravani predlagani pridobitvi iz odstavka 1, predlaganega pridobitelja o tem uradno obvestijo v dveh delovnih dneh, v vsakem primeru pa pred datumom iz odstavka 4, ki je, kadar je ustrezno, podaljšan v skladu z odstavkom 5, drugi in tretji pododstavek. V tem uradnem obvestilu se navedejo razlogi za tako odločitev.

7.   Kadar pristojni organ ne nasprotuje predlagani pridobitvi iz odstavka 1 pred datumom iz odstavka 4, ki je, kadar je ustrezno, podaljšan v skladu z odstavkom 5, drugi in tretji pododstavek, se šteje, da je predlagana pridobitev odobrena.

8.   Pristojni organ lahko določi najdaljše obdobje za sklenitev predlagane pridobitve iz odstavka 1 in ga, po potrebi, podaljša.

Člen 42

Vsebina ocene predlaganih pridobitev izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva

1.   Pristojni organ pri ocenjevanju iz člena 41(4) oceni primernost predlaganega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve iz člena 41(1) na podlagi vseh naslednjih meril:

| (a) | ugleda predlaganega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

ugleda predlaganega pridobitelja;

| (b) | ugleda, znanja, veščin in izkušenj vseh oseb, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost izdajatelja žetona, vezanega na sredstva; |
| --- | --- |

(b)

ugleda, znanja, veščin in izkušenj vseh oseb, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost izdajatelja žetona, vezanega na sredstva;

| (c) | finančne trdnosti predlaganega pridobitelja, zlasti v zvezi z vrsto načrtovanih in opravljenih poslov v zvezi z izdajateljem žetona, vezanega na sredstva, na katerega se nanaša predlagana pridobitev; |
| --- | --- |

(c)

finančne trdnosti predlaganega pridobitelja, zlasti v zvezi z vrsto načrtovanih in opravljenih poslov v zvezi z izdajateljem žetona, vezanega na sredstva, na katerega se nanaša predlagana pridobitev;

| (d) | ali bo izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, lahko izpolnil in še naprej izpolnjeval določbe te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

ali bo izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, lahko izpolnil in še naprej izpolnjeval določbe te uredbe;

| (e) | ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1(3) oziroma (5) Direktive (EU) 2015/849 ali za poskus tega in da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje za to. |
| --- | --- |

(e)

ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1(3) oziroma (5) Direktive (EU) 2015/849 ali za poskus tega in da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje za to.

2.   Pristojni organ lahko nasprotuje predlagani pridobitvi samo, kadar za to obstajajo utemeljeni razlogi na podlagi meril iz odstavka 1 tega člena ali kadar so informacije, predložene v skladu s členom 41(4), nepopolne ali napačne.

3.   Države članice ne določijo nobenih predhodnih pogojev glede obsega kvalificiranega deleža, ki ga je treba pridobiti na podlagi te uredbe, niti ne dovolijo svojim pristojnim organom, da preučijo predlagano pridobitev v smislu gospodarskih potreb trga.

4.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi natančno vsebino informacij, ki so potrebne za izvedbo ocene iz člena 41(4), prvi pododstavek. Zahtevane informacije so relevantne za skrbno oceno, sorazmerne in prilagojene naravi predlaganega pridobitelja in predlagani pridobitvi iz člena 41(1).

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

POGLAVJE 5

Pomembni žetoni, vezani na sredstva

Člen 43

Razvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, kot pomembnih žetonov, vezanih na sredstva

1.   Merila za razvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, kot pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, kot so podrobneje določena v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi odstavka 11, so naslednja:

| (a) | število imetnikov žetona, vezanega na sredstva, je večje od 10 milijonov; |
| --- | --- |

(a)

število imetnikov žetona, vezanega na sredstva, je večje od 10 milijonov;

| (b) | vrednost izdanega žetona, vezanega na sredstva, njegova tržna kapitalizacija ali velikost rezerve sredstev izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, presega 5 000 000 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

vrednost izdanega žetona, vezanega na sredstva, njegova tržna kapitalizacija ali velikost rezerve sredstev izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, presega 5 000 000 000 EUR;

| (c) | povprečno število in povprečna skupna vrednost poslov s tem žetonom, vezanim na sredstva, na dan, v zadevnem obdobju presega 2,5 milijona oziroma 500 000 000 EUR na dan; |
| --- | --- |

(c)

povprečno število in povprečna skupna vrednost poslov s tem žetonom, vezanim na sredstva, na dan, v zadevnem obdobju presega 2,5 milijona oziroma 500 000 000 EUR na dan;

| (d) | izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, je ponudnik jedrnih platformnih storitev, imenovan za vratarja v skladu z Uredbo (EU) 2022/1925 Evropskega parlamenta in Sveta (43); |
| --- | --- |

(d)

izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, je ponudnik jedrnih platformnih storitev, imenovan za vratarja v skladu z Uredbo (EU) 2022/1925 Evropskega parlamenta in Sveta (43);

| (e) | pomen dejavnosti izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, na mednarodni ravni, vključno z uporabo žetona, vezanega na sredstva, za plačila in nakazila; |
| --- | --- |

(e)

pomen dejavnosti izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, na mednarodni ravni, vključno z uporabo žetona, vezanega na sredstva, za plačila in nakazila;

| (f) | medsebojna povezanost žetonov, vezanih na sredstva, ali izdajateljev s finančnim sistemom; |
| --- | --- |

(f)

medsebojna povezanost žetonov, vezanih na sredstva, ali izdajateljev s finančnim sistemom;

| (g) | dejstvo, da isti izdajatelj izda vsaj en dodatni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton in opravlja vsaj eno storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(g)

dejstvo, da isti izdajatelj izda vsaj en dodatni žeton, vezan na sredstva, ali e-denarni žeton in opravlja vsaj eno storitev v zvezi s kriptosredstvi.

2.   EBA žetone, vezane na sredstva, razvrsti kot pomembne žetone, vezane na sredstva, kadar so izpolnjena najmanj tri merila iz odstavka 1 tega člena:

| (a) | v obdobju, ki ga zajema prvo poročilo o informacijah iz odstavka 4 tega člena po odobritvi na podlagi člena 21 ali po odobritvi bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17 ali |
| --- | --- |

(a)

v obdobju, ki ga zajema prvo poročilo o informacijah iz odstavka 4 tega člena po odobritvi na podlagi člena 21 ali po odobritvi bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17 ali

| (b) | v obdobju, ki ga zajemata vsaj dve zaporedni poročili o informacijah iz odstavka 4 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

v obdobju, ki ga zajemata vsaj dve zaporedni poročili o informacijah iz odstavka 4 tega člena.

3.   Kadar več izdajateljev izda isti žeton, vezan na sredstva, se izpolnjevanje meril iz odstavka 1 oceni po združitvi podatkov teh izdajateljev.

4.   Pristojni organi izdajateljeve matične države članice EBA in ECB vsaj dvakrat letno predložijo informacije, ki so pomembne za oceno izpolnjevanja meril iz odstavka 1 tega člena, po potrebi vključno z informacijami, ki jih prejmejo na podlagi člena 22.

Kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je žeton vezan na uradno valuto države članice, ki ni euro, pristojni organi informacije iz prvega pododstavka posredujejo tudi centralni banki te države članice.

5.   Kadar EBA ugotovi, da žeton, vezan na sredstva, izpolnjuje merila, določena v odstavku 1 v skladu z odstavkom 2, v zvezi s tem pripravi osnutek odločitve o razvrstitvi žetona, vezanega na sredstva, kot pomembnega žetona, vezanega na sredstva, in o tem osnutku odločitve uradno obvesti izdajatelja tega žetona, vezanega na sredstva, pristojni organ izdajateljeve matične države članice, ECB ter v primerih iz odstavka 4, drugi pododstavek, centralno banko zadevne države članice.

Izdajatelji takih žetonov, vezanih na sredstva, njihovi pristojni organi, ECB in po potrebi centralna banka zadevne države članice imajo na voljo 20 delovnih dni od datuma uradnega obvestila o osnutku odločitve EBA, da predložijo pisne ugotovitve in pripombe, preden EBA sprejme končno odločitev. EBA te ugotovitve in pripombe ustrezno upošteva.

6.   EBA končno odločitev o tem, ali se žeton, vezan na sredstva, razvrsti kot pomembni žeton, vezan na sredstva, sprejme v 60 delovnih dneh po datumu uradnega obvestila iz odstavka 5 ter o tej odločitvi takoj uradno obvesti izdajatelja takega žetona, vezanega na sredstva, in njegov pristojni organ.

7.   Kadar je bil žeton, vezan na sredstva, na podlagi odločitve, ki jo sprejme EBA v skladu z odstavkom 6, razvrščen kot pomembni, se nadzorniške odgovornosti v zvezi z izdajateljem tega žetona, vezanega na sredstva, v 20 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila o tej odločitvi s pristojnega organa države članice izdajatelja prenesejo na EBA.

EBA in pristojni organ sodelujeta, da zagotovita nemoten prenos nadzorniških pristojnosti.

8.   EBA na podlagi razpoložljivih informacij, tudi iz poročil iz odstavka 4 ali informacij, prejetih na podlagi člena 22, vsako leto ponovno oceni razvrstitev pomembnih žetonov.

Kadar EBA ugotovi, da določeni žetoni, vezani na sredstva, več ne izpolnjujejo meril iz odstavka 1 v skladu z odstavkom 2, pripravi osnutek odločitve, da se žetoni, vezani na sredstva, ne razvrsti več kot pomembni, in o tem osnutku odločitve uradno obvesti izdajatelje teh žetonov, vezanih na sredstva, in pristojni organ njihove matične države članice, ECB ter v primerih iz odstavka 4, drugi pododstavek, centralno banko zadevne države članice.

Izdajatelji takih žetonov, vezanih na sredstva, njihovi pristojni organi, ECB in centralna banka iz odstavka 4 imajo na voljo 20 delovnih dni od dneva uradnega obvestila o tem osnutku odločitve, da predložijo pisne ugotovitve in pripombe. EBA te ugotovitve in pripombe ustrezno upošteva preden sprejme končno odločitev.

9.   EBA končno odločitev o tem, ali naj žeton, vezan na sredstva, ne razvrsti več kot pomembni, sprejme v 60 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila iz odstavka 8 ter o njej takoj uradno obvesti izdajatelja takih žetonov, vezanih na sredstva, in njegov pristojni organ.

10.   Kadar žeton, vezan na sredstva, na podlagi odločitve, ki jo sprejme EBA v skladu z odstavkom 9, ni več razvrščen kot pomembni, se nadzorniške odgovornosti v zvezi z izdajateljem tega žetona, vezanega na sredstva, v 20 delovnih dneh od uradnega obvestila o tej odločitvi prenesejo z EBA na pristojni organ matične države članice izdajatelja.

EBA in pristojni organ sodelujeta, da zagotovita nemoten prenos nadzorniških pristojnosti.

11.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 139, za dopolnitev te uredbe s podrobnejšo določitvijo meril, določenih v odstavku 1, na podlagi katerih se žeton, vezan na sredstva, razvrsti kot pomembni, in da določi:

| (a) | okoliščine, v katerih se dejavnosti izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, štejejo za pomembne na mednarodni ravni zunaj Unije; |
| --- | --- |

(a)

okoliščine, v katerih se dejavnosti izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, štejejo za pomembne na mednarodni ravni zunaj Unije;

| (b) | okoliščine, v katerih se žetoni, vezani na sredstva, in njihovi izdajatelji štejejo za povezane s finančnim sistemom; |
| --- | --- |

(b)

okoliščine, v katerih se žetoni, vezani na sredstva, in njihovi izdajatelji štejejo za povezane s finančnim sistemom;

| (c) | vsebino in obliko informacij, ki jih pristojni organi predložijo EBA in ECB na podlagi odstavka 4 tega člena in člena 56(3). |
| --- | --- |

(c)

vsebino in obliko informacij, ki jih pristojni organi predložijo EBA in ECB na podlagi odstavka 4 tega člena in člena 56(3).

Člen 44

Prostovoljna razvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, kot pomembnih žetonov, vezanih na sredstva

1.   Izdajatelji vložniki žetonov, vezanih na sredstva, lahko v svoji vlogi za dovoljenje na podlagi člena 18 ali v svojem uradnem obvestilu na podlagi člena 17 navedejo, da želijo, da se njihovi žetoni, vezani na sredstva, razvrstijo kot pomembni žetoni, vezani na sredstva. V tem primeru pristojni organ o taki zahtevi izdajatelja vložnika takoj uradno obvesti EBA, ECB in v primerih iz člena 43(4) centralno banko zadevne države članice.

Da bi bil žeton, vezan na sredstva, razvrščen kot pomembni na podlagi tega člena, izdajatelj vložnik žetona, vezanega na sredstva, s podrobnim poslovnim načrtom iz člena 17(1), točka (b)(i), in člena 18(2), točka (d), dokaže, da bo verjetno izpolnjeval vsaj tri merila iz člena 43(1).

2.   EBA v 20 delovnih dneh od uradnega obvestila iz odstavka 1 tega člena na podlagi poslovnega načrta pripravi osnutek odločitve, ki vsebuje njegovo stališče o tem, ali žeton, vezan na sredstva, izpolnjuje ali bo verjetno izpolnjeval najmanj tri merila iz člena 43(1), in o tem osnutku odločitve uradno obvesti pristojni organ matične države članice izdajatelja vložnika, ECB in v primerih iz člena 43(4), drugi pododstavek, centralno banko zadevne države članice.

Pristojni organi izdajateljev takih žetonov, vezanih na sredstva, ECB in po potrebi centralna banka zadevne države članice imajo na voljo 20 delovnih dni od datuma obvestila o tem osnutku odločitve, da predložijo pisne ugotovitve in pripombe. EBA te ugotovitve in pripombe ustrezno upošteva preden sprejme končno odločitev.

3.   EBA v 60 delovnih dneh po uradnem obvestilu iz odstavka 1 sprejme svojo končno odločitev o tem, ali žeton, vezan na sredstva, razvrsti kot pomembni žeton, vezan na sredstva, ter o tem takoj uradno obvesti izdajatelja vložnika takega žetona, vezanega na sredstva, in njegov pristojni organ.

4.   Kadar so bili žetoni, vezani na sredstva, na podlagi odločitve, ki jo je sprejela EBA v skladu z odstavkom 3 tega člena, razvrščeni kot pomembni, se nadzorniške odgovornosti v zvezi z izdajatelji teh žetonov, vezanih na sredstva, prenesejo s pristojnega organa na EBA na datum odločitve, s katero pristojni organ izda dovoljenje iz člena 21(1), ali na datum odobritve bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17.

Člen 45

Posebne dodatne obveznosti izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva

1.   Izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, sprejmejo, izvajajo in vzdržujejo politiko prejemkov, ki spodbuja trdno in učinkovito upravljanje tveganj takih izdajateljev in ki ne spodbuja zniževanja standardov v zvezi s tveganjem.

2.   Izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, zagotovijo, da lahko take žetone v skrbništvu hranijo različni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje za zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank, vključno s ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ne spadajo v isto skupino, kot je opredeljena v členu 2, točka 11, Direktive 2013/34/EU, na pravični, razumni in nediskriminatorni podlagi.

3.   Izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ocenjujejo in spremljajo likvidnostne potrebe za izpolnitev zahtev za unovčenje žetonov, vezanih na sredstva, s strani njihovih imetnikov. V ta namen izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, vzpostavijo, vzdržujejo in izvajajo politiko in postopke za upravljanje likvidnosti. Ta politika in postopki zagotavljajo, da imajo rezervna sredstva odporen profil likvidnosti, ki izdajateljem pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, omogoča, da še naprej normalno poslujejo, tudi v primeru scenarijev likvidnostnega stresa.

4.   Izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, redno izvajajo likvidnostne stresne teste. EBA se lahko glede na rezultate takih testov odloči, da okrepi likvidnostne zahteve iz odstavka 7, prvi pododstavek, točka (b), tega člena in člena 36(6).

Kadar izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ponujajo dva ali več žetonov, vezanih na sredstva, ali opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, so v omenjenih stresnih testih izčrpno in celostno zajete vse te dejavnosti.

5.   Odstotek iz člena 35(1), prvi pododstavek, točka (b), se za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, določi na 3 % povprečnega zneska rezervnih sredstev.

6.   Kadar več izdajateljev ponuja isti pomembni žeton, vezan na sredstva, se odstavki 1 do 5 uporabljajo za vsakega izdajatelja.

Kadar izdajatelj v Uniji ponuja dva ali več žetonov, vezanih na sredstva, in je najmanj eden od teh žetonov, vezanih na sredstva, razvrščen kot pomembni, se za tega izdajatelja uporabljajo odstavki 1 do 5.

7.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:

| (a) | minimalno vsebino ureditev upravljanja v zvezi s politiko prejemkov iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

minimalno vsebino ureditev upravljanja v zvezi s politiko prejemkov iz odstavka 1;

| (b) | minimalno vsebino politike in postopkov za upravljanje likvidnosti iz odstavka 3 ter likvidnostne zahteve, vključno z določanjem minimalnega zneska depozitov v vsaki referenčni uradni valuti, ki ne more biti manjša od 60 % referenčnega zneska v vsaki od uradnih valut; |
| --- | --- |

(b)

minimalno vsebino politike in postopkov za upravljanje likvidnosti iz odstavka 3 ter likvidnostne zahteve, vključno z določanjem minimalnega zneska depozitov v vsaki referenčni uradni valuti, ki ne more biti manjša od 60 % referenčnega zneska v vsaki od uradnih valut;

| (c) | postopek in časovni okvir, v katerem mora izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, znesek svojega kapitala prilagoditi, kot je zahtevano v odstavku 5. |
| --- | --- |

(c)

postopek in časovni okvir, v katerem mora izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, znesek svojega kapitala prilagoditi, kot je zahtevano v odstavku 5.

V primeru kreditnih institucij EBA pri umerjanju tehničnih standardov upošteva vse morebitne medsebojne vplive med regulativnimi zahtevami, določenimi s to uredbo, in regulativnimi zahtevami, določenimi v drugih zakonodajnih aktih Unije.

EBA osnutek regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

8.   EBA v tesnem sodelovanju z ESMA in ECB izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 za določanje skupnih referenčnih parametrov za scenarije stresnih testov, ki jih je treba vključiti v stresne teste iz odstavka 4 tega člena. Te smernice redno posodablja ob upoštevanju najnovejših razmer na trgu.

POGLAVJE 6

Načrt sanacije in načrt unovčenja

Člen 46

Načrt sanacije

1.   Izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, pripravi in vzdržuje načrt sanacije, v katerem določi ukrepe, ki jih izdajatelj mora sprejeti, da v primerih, ko ne bi več izpolnjeval zahtev, ki veljajo za rezervo sredstev, te zahteve ponovno izpolnjuje.

Načrt sanacije vključuje tudi ohranitev izdajateljevih storitev, povezanih z izdanim žetonom, vezanim na sredstva, pravočasno ponovno vzpostavitev poslovanja in izpolnjevanje izdajateljevih obveznosti v primeru dogodkov, ki pomenijo znatno tveganje za motenje poslovanja.

Načrt sanacije vključuje ustrezne pogoje in postopke za pravočasno izvajanje sanacijskih ukrepov ter širok razpon sanacijskih možnosti, vključno z naslednjimi:

| (a) | provizije za likvidnost pri unovčenjih; |
| --- | --- |

(a)

provizije za likvidnost pri unovčenjih;

| (b) | omejitve zneska žetona, vezanega na sredstva, ki se lahko unovči vsak delovni dan; |
| --- | --- |

(b)

omejitve zneska žetona, vezanega na sredstva, ki se lahko unovči vsak delovni dan;

| (c) | začasno prenehanje unovčevanj. |
| --- | --- |

(c)

začasno prenehanje unovčevanj.

2.   Izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, o načrtu sanacije uradno obvesti pristojni organ v šestih mesecih od datuma izdaje dovoljenja na podlagi člena 21 ali v šestih mesecih od datuma odobritve bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17. Pristojni organ zahteva spremembe načrta sanacije, kadar je to potrebno za zagotovitev njegovega pravilnega izvajanja, in o svoji odločitvi, s katero zahteva te spremembe, uradno obvesti izdajatelja v 40 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila o tem načrtu. Izdajatelj zahteve iz te odločitve izpolni v 40 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila o tej odločitvi. Izdajatelj načrt sanacije redno pregleduje in posodablja.

Kadar je ustrezno, izdajatelj o načrtu sanacije poleg pristojnega organa uradno obvesti tudi organ za reševanje in organ za bonitetni nadzor.

3.   Kadar izdajatelj ne izpolnjuje zahtev, ki veljajo za rezervo sredstev, iz poglavja 3 tega naslova, ali če je zaradi hitrega slabšanja finančnega stanja verjetno, da teh zahtev v bližnji prihodnosti ne bo več izpolnjeval, je pristojni organ, zato da bi zagotovil skladnost z veljavnimi zahtevami, pooblaščen, da od izdajatelja zahteva, da izvede eno ali več ureditev ali ukrepov iz načrta sanacije ali da tak načrt sanacije posodobi, če so okoliščine drugačne od predpostavk iz prvotnega načrta sanacije, in v določenem obdobju izvede eno ali več ureditev ali ukrepov, določenih v posodobljenem načrtu.

4.   Pristojni organ je v okoliščinah iz odstavka 3 pooblaščen, da začasno prekine unovčevanje žetonov, vezanih na sredstva, če je z vidika interesov imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, in finančne stabilnosti začasna prekinitev upravičena.

5.   Kadar je ustrezno, pristojni organ uradno obvesti organ izdajatelja za reševanje in organ izdajatelja za bonitetni nadzor o vseh ukrepih, sprejetih na podlagi odstavkov 3 in 4.

6.   EBA po posvetovanju z ESMA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 za določitev oblike načrta sanacije in informacij, ki jih mora načrt sanacije zagotoviti.

Člen 47

Načrt unovčenja

1.   Izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, pripravi in vzdržuje operativni načrt za podporo urejenemu unovčenju vsakega žetona, vezanega na sredstva, ki ga mora izvesti v primeru odločitve pristojnega organa, da izdajatelj ne more ali verjetno ne bo mogel izpolniti svojih obveznosti, tudi v primeru insolventnosti ali, kadar je ustrezno, reševanja ali pa v primeru odvzema dovoljenja izdajatelju, brez poseganja v začetek ukrepa za preprečevanje krize ali ukrepa kriznega upravljanja, kot sta opredeljena v členu 2(1), točka 101 oziroma 102, Direktive 2014/59/EU, ali ukrepa za reševanje, kot je opredeljen v členu 2, točka 11, Uredbe (EU) 2021/23 Evropskega parlamenta in Sveta (44).

2.   Načrt unovčenja izkazuje sposobnost izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, da izvede unovčenje neporavnanega izdanega žetona, vezanega na sredstva, ne da bi povzročil neupravičeno gospodarsko škodo njegovim imetnikom ali stabilnosti trgov rezervnih sredstev.

Načrt unovčenja vključuje pogodbene dogovore, postopke in sisteme, vključno z imenovanjem začasnega upravitelja v skladu z veljavnim pravom, da bi se zagotovila pravična obravnava vseh imetnikov žetonov, vezanih na sredstva, in da bi se tem imetnikom pravočasno izplačal iztržek od prodaje preostalih rezervnih sredstev.

Z načrtom unovčenja se zagotovi, da izdajatelj ali tretji subjekti neprekinjeno opravljajo vse kritične dejavnosti, ki so potrebne za urejeno unovčenje in jih izvajajo izdajatelji ali kateri koli tretji subjekt.

3.   Izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, o načrtu unovčenja uradno obvesti pristojni organ v šestih mesecih od datuma izdaje dovoljenja na podlagi člena 21 ali v šestih mesecih od datuma odobritve bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17. Pristojni organ zahteva spremembe načrta unovčenja, kadar je to potrebno za zagotovitev njegovega pravilnega izvajanja, in o svoji odločitvi, s katero zahteva te spremembe, uradno obvesti izdajatelja v 40 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila o tem načrtu. Izdajatelj zahteve iz te odločitve izpolni v 40 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila o njej. Izdajatelj načrt unovčenja redno pregleduje in posodablja.

4.   Kadar je ustrezno, pristojni organ o načrtu unovčenja uradno obvesti organ izdajatelja za reševanje in organ izdajatelja za bonitetni nadzor.

Organ za reševanje lahko načrt unovčenja preuči z namenom, da bi v načrtu unovčenja prepoznal vse ukrepe, ki bi lahko škodljivo vplivali na rešljivost izdajatelja, in lahko v zvezi s tem oblikuje priporočila pristojnemu organu.

5.   EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, s katerimi določi:

| (a) | vsebino načrta unovčenja in pogostnost pregledov, pri čemer upošteva velikost, kompleksnost in naravo žetona, vezanega na sredstva, ter poslovni model njegovega izdajatelja in |
| --- | --- |

(a)

vsebino načrta unovčenja in pogostnost pregledov, pri čemer upošteva velikost, kompleksnost in naravo žetona, vezanega na sredstva, ter poslovni model njegovega izdajatelja in

| (b) | razmere, ki sprožijo izvedbo načrta unovčenja. |
| --- | --- |

(b)

razmere, ki sprožijo izvedbo načrta unovčenja.

NASLOV IV

E-DENARNI ŽETONI

POGLAVJE 1

Zahteve, ki jih morajo izpolnjevati vsi izdajatelji e-denarnih žetonov

Člen 48

Zahteve za javno ponudbo e-denarnih žetonov ali njihovo uvrstitev v trgovanje

1.   Oseba, v Uniji ne sme dati javne ponudbe e-denarnega žetona ali zaprositi za njegovo uvrstitev v trgovanje, razen če je ta oseba izdajatelj takega e-denarnega žetona ter:

| (a) | je pridobila dovoljenje kot kreditna institucija ali institucija za izdajo elektronskega denarja in |
| --- | --- |

(a)

je pridobila dovoljenje kot kreditna institucija ali institucija za izdajo elektronskega denarja in

| (b) | je o beli knjigi o kriptosredstvu uradno obvestila pristojni organ ter jo objavila v skladu s členom 51. |
| --- | --- |

(b)

je o beli knjigi o kriptosredstvu uradno obvestila pristojni organ ter jo objavila v skladu s členom 51.

Ne glede na prvi pododstavek lahko s pisnim soglasjem izdajatelja javno ponujajo e-denarni žeton ali zaprosijo za njegovo uvrstitev v trgovanje tudi druge osebe. Te osebe izpolnjujejo zahteve iz členov 50 in 53.

2.   E-denarni žetoni se štejejo za elektronski denar.

Za e-denarni žeton, ki je vezan na uradno valuto države članice, se šteje, da je javno ponujen v Uniji.

3.   Za e-denarne žetone se uporabljata naslova II in III Direktive 2009/110/ES, razen kadar je v tem naslovu določeno drugače.

4.   Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za izdajatelje e-denarnih žetonov, ki so izvzeti v skladu s členom 9(1) Direktive 2009/110/ES.

5.   Ta naslov, razen odstavka 7 tega člena in člena 51, se ne uporablja za e-denarne žetone na podlagi člena 1(4) in (5) Direktive 2009/110/ES.

6.   Izdajatelji e-denarnih žetonov vsaj 40 delovnih dni pred datumom, na katerega nameravajo javno ponuditi te e-denarne žetone ali zaprositi za njihovo uvrstitev v trgovanje, o tej nameri uradno obvestijo svoj pristojni organ.

7.   V primeru iz odstavka 4 ali 5 izdajatelji e-denarnih žetonov pripravijo belo knjigo o kriptosredstvu in o njej uradno obvestijo pristojni organ v skladu s členom 51.

Člen 49

Izdajanje in unovčljivost e-denarnih žetonov

1.   Z odstopanjem od člena 11 Direktive 2009/110/ES se za izdajatelje e-denarnih žetonov v zvezi z izdajanjem in unovčljivostjo e-denarnih žetonov uporabljajo samo zahteve, določene v tem členu.

2.   Imetniki e-denarnih žetonov imajo terjatev do izdajateljev teh e-denarnih žetonov.

3.   Izdajatelji e-denarnih žetonov izdajajo e-denarne žetone po nominalni vrednosti in po prejemu denarnih sredstev.

4.   Izdajatelj e-denarnega žetona na zahtevo imetnika e-denarnega žetona v vsakem trenutku in v nominalni vrednosti z denarnimi sredstvi, ki niso elektronski denar, unovči denarno vrednost e-denarnega žetona tega imetnika.

5.   Izdajatelji e-denarnih žetonov v beli knjigi o kriptosredstvu iz člena 51(1), prvi pododstavek, točka (d), jasno navedejo pogoje za unovčenje.

6.   Brez poseganja v člen 46 se za unovčenje e-denarnih žetonov ne zaračuna provizije.

Člen 50

Prepoved podeljevanja obresti

1.   Ne glede na člen 12 Direktive 2009/110/ES izdajatelji e-denarnih žetonov v zvezi z e-denarnimi žetoni ne podeljujejo obresti.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ne podeljujejo obresti, kadar opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, povezane z e-denarnimi žetoni.

3.   Za namene odstavkov 1 in 2 se vsi prejemki ali druge koristi, ki so povezani s tem, kako dolgo ima imetnik e-denarnega žetona tega v lasti, obravnavajo kot obresti. To vključuje neto plačilo ali popuste, ki imajo enak učinek kot obresti, ki jih imetnik e-denarnega žetona prejme neposredno od izdajatelja ali od tretjih oseb, in so neposredno povezane z e-denarnim žetonom ali s plačilom oziroma z oblikovanjem cen drugih produktov.

Člen 51

Vsebina in oblika bele knjige o kriptosredstvu za e-denarne žetone

1.   Bela knjiga o kriptosredstvu za e-denarni žeton vsebuje vse naslednje informacije, ki so podrobneje opredeljene v Prilogi III:

| (a) | informacije o izdajatelju e-denarnega žetona; |
| --- | --- |

(a)

informacije o izdajatelju e-denarnega žetona;

| (b) | informacije o e-denarnem žetonu; |
| --- | --- |

(b)

informacije o e-denarnem žetonu;

| (c) | informacije o javni ponudbi e-denarnega žetona ali njegovi uvrstitvi v trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

informacije o javni ponudbi e-denarnega žetona ali njegovi uvrstitvi v trgovanje;

| (d) | informacije o pravicah in obveznostih, povezanih z e-denarnim žetonom; |
| --- | --- |

(d)

informacije o pravicah in obveznostih, povezanih z e-denarnim žetonom;

| (e) | informacije o osnovni tehnologiji; |
| --- | --- |

(e)

informacije o osnovni tehnologiji;

| (f) | informacije o tveganjih; |
| --- | --- |

(f)

informacije o tveganjih;

| (g) | informacije o glavnih škodljivih podnebnih vplivih in drugih z okoljem povezanih škodljivih vplivih mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo kriptosredstev. |
| --- | --- |

(g)

informacije o glavnih škodljivih podnebnih vplivih in drugih z okoljem povezanih škodljivih vplivih mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo kriptosredstev.

V beli knjigi o kriptosredstvu je navedena tudi identiteta osebe, ki ni izdajatelj, a javno ponuja e-denarni žeton ali zaprosi za njegovo uvrstitev v trgovanje na podlagi člena 48(1), drugi pododstavek, navedeno pa je tudi, zakaj prav ta oseba ponuja ta e-denarni žeton oziroma je zaprosila za njegovo uvrstitev v trgovanje.

2.   Vse informacije iz odstavka 1 so poštene, jasne in nezavajajoče. V beli knjigi o kriptosredstvu ni bistvenih opustitev, predstavljena pa je v jedrnati in razumljivi obliki.

3.   Bela knjiga o kriptosredstvu na prvi strani vsebuje naslednjo jasno in dobro vidno izjavo:

„Te bele knjige o kriptosredstvu ni odobril noben pristojni organ v nobeni državi članici Evropske unije. Za njeno vsebino je izključno odgovoren izdajatelj kriptosredstva.“.

4.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje jasno opozorilo, da:

| (a) | e-denarni žeton ni zajet v odškodninskih shemah za vlagatelje na podlagi Direktive 97/9/ES; |
| --- | --- |

(a)

e-denarni žeton ni zajet v odškodninskih shemah za vlagatelje na podlagi Direktive 97/9/ES;

| (b) | e-denarni žeton ni zajet v sistemih jamstva za vloge na podlagi Direktive 2014/49/EU. |
| --- | --- |

(b)

e-denarni žeton ni zajet v sistemih jamstva za vloge na podlagi Direktive 2014/49/EU.

5.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje izjavo upravljalnega organa izdajatelja e-denarnega žetona. S to izjavo, ki se vstavi za izjavo iz odstavka 3, se potrdi, da je bela knjiga o kriptosredstvu skladna s tem naslovom in da so, kolikor je znano upravljalnemu organu, v njej predstavljene informacije poštene, jasne in nezavajajoče ter da v beli knjigi o kriptosredstvu ni izpuščena nobena informacija, ki bi lahko vplivala na njen pomen.

6.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje povzetek, ki se vstavi za izjavo iz odstavka 5 in v katerem so na kratko in netehničnem jeziku posredovane ključne informacije o javni ponudbi e-denarnega žetona ali njegovi nameravani uvrstitvi v trgovanje. Povzetek je lahko razumljiv ter jasno in pregledno oblikovan, velikost črk pa je ustrezna za branje. Povzetek bele knjige o kriptosredstvu vsebuje ustrezne informacije o značilnostih zadevnih kriptosredstev, da se potencialnim imetnikom kriptosredstev pomaga sprejeti informirana odločitev.

Povzetek vsebuje opozorilo, da:

| (a) | ga je treba brati kot uvod v belo knjigo o kriptosredstvu; |
| --- | --- |

(a)

ga je treba brati kot uvod v belo knjigo o kriptosredstvu;

| (b) | bi morala vsaka odločitev potencialnega imetnika o nakupu e-denarnega žetona temeljiti na vsebini bele knjige o kriptosredstvu kot celote in ne zgolj na povzetku; |
| --- | --- |

(b)

bi morala vsaka odločitev potencialnega imetnika o nakupu e-denarnega žetona temeljiti na vsebini bele knjige o kriptosredstvu kot celote in ne zgolj na povzetku;

| (c) | javna ponudba e-denarnega žetona ni ponudba ali nagovarjanje k nakupu finančnih instrumentov in da se vsaka taka ponudba ali nagovarjanje lahko izvede le s prospektom ali drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi veljavnega nacionalnega prava; |
| --- | --- |

(c)

javna ponudba e-denarnega žetona ni ponudba ali nagovarjanje k nakupu finančnih instrumentov in da se vsaka taka ponudba ali nagovarjanje lahko izvede le s prospektom ali drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi veljavnega nacionalnega prava;

| (d) | se bela knjiga o kriptosredstvu ne šteje za prospekt iz Uredbe (EU) 2017/1129 ali katero koli drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava. |
| --- | --- |

(d)

se bela knjiga o kriptosredstvu ne šteje za prospekt iz Uredbe (EU) 2017/1129 ali katero koli drugo ponudbeno dokumentacijo na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava.

V povzetku se navede, da imajo imetniki e-denarnega žetona tega pravico kadar koli in po nominalni vrednosti unovčiti, navedejo pa se tudi pogoji za unovčenje.

7.   Bela knjiga o kriptosredstvu vsebuje datum uradnega obvestila in kazalo vsebine.

8.   Bela knjiga o kriptosredstvu je pripravljena v uradnem jeziku matične države članice ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

Kadar se e-denarni žeton ponuja tudi v državi članici, ki ni matična država članica, se bela knjiga o kriptosredstvu pripravi tudi v uradnem jeziku države članice gostiteljice ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

9.   Bela knjiga o kriptosredstvu je na voljo v strojno berljivi obliki.

10.   ESMA v sodelovanju z EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, formati in predloge za namene odstavka 9.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

11.   Izdajatelji e-denarnih žetonov o svoji beli knjigi o kriptosredstvu vsaj 20 delovnih dni pred datumom objave uradno obvestijo zadevni pristojni organ.

Pristojni organi ne smejo zahtevati predhodne odobritve bele knjige o kriptosredstvu pred njeno objavo.

12.   Vsi pomembni novi dejavniki, katere koli večje napake ali večje netočnosti, ki lahko vplivajo na oceno e-denarnega žetona, se opišejo v spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu, ki jo pripravijo izdajatelji, o tem uradno obvestijo ustrezne pristojne organe in objavijo na spletiščih izdajateljev.

13.   Preden izdajatelj e-denarnega žetona e-denarni žeton javno ponudi v Uniji ali zaprosi za njegovo uvrstitev v trgovanje, na svojem spletišču objavi belo knjigo o kriptosredstvu.

14.   Izdajatelj e-denarnega žetona skupaj z uradnim obvestilom o beli knjigi o kriptosredstvu na podlagi odstavka 11 tega člena pristojnemu organu pošlje informacije iz člena 109(4). Pristojni organ sporoči ESMA informacije, določene v členu 109(4), v petih delovnih dneh po tem, ko te informacije prejme od izdajatelja.

Pristojni organ obvesti ESMA tudi o vsaki spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu in vsakem odvzemu dovoljenja izdajatelju e-denarnega žetona.

ESMA da take informacije na voljo v registru na podlagi člena 109(4) do datuma začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje, v primeru spremenjene bele knjige o kriptosredstvu ali odvzemu dovoljenja pa brez nepotrebnega odlašanja.

15.   ESMA v sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov o vsebini, metodologijah in predstavitvi informacij iz odstavka 1, točka (g), v zvezi s kazalniki trajnostnosti škodljivih podnebnih vplivov in drugih škodljivih vplivov, povezanih z okoljem.

ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka upošteva različne vrste mehanizmov soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi, njihove strukture spodbud ter uporabo energije, energije iz obnovljivih virov in naravnih virov, nastajanje odpadkov in emisije toplogrednih plinov. ESMA regulativne tehnične standarde posodablja glede na regulativni in tehnološki razvoj.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka do 30. junija 2024 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 52

Odgovornost izdajateljev e-denarnih žetonov za informacije, navedene v beli knjigi o kriptosredstvu

1.   Kadar izdajatelj e-denarnega žetona krši člen 51 s tem, ko je v svoji beli knjigi o kriptosredstvu ali v spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu navedel nepopolne, nepoštene, nejasne ali zavajajoče informacije, za vsako škodo, ki jo je zaradi te kršitve utrpel imetnik takega e-denarnega žetona, odgovarjajo izdajatelj tega e-denarnega žetona in člani njegovega upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa.

2.   Vsaka pogodbena izključitev ali omejitev civilne odgovornosti iz odstavka 1 nima pravnega učinka.

3.   Imetnik e-denarnega žetona je odgovoren za predložitev dokazov, da je izdajatelj tega e-denarnega žetona s tem, ko je v svoji beli knjigi o kriptosredstvu ali v spremenjeni beli knjigi o kriptosredstvu navedel nepopolne, nepoštene, nejasne ali zavajajoče informacije, kršil člen 51 in da je zanašanje na te informacije vplivalo na odločitev imetnika, da ta e-denarni žeton kupi, proda ali zamenja.

4.   Izdajatelj in člani njegovih upravnih, upravljalnih ali nadzornih organov niso odgovorni za škodo, ki nastane zaradi zanašanja na informacije iz povzetka na podlagi člena 51(6), vključno z njihovim prevodom, razen če:

| (a) | je povzetek zavajajoč, netočen ali neskladen, kadar se bere skupaj z drugimi deli bele knjige o kriptosredstvu, ali |
| --- | --- |

(a)

je povzetek zavajajoč, netočen ali neskladen, kadar se bere skupaj z drugimi deli bele knjige o kriptosredstvu, ali

| (b) | povzetek ne navaja – kadar se bere skupaj z drugimi deli bele knjige o kriptosredstvu – ključnih informacij, ki bi potencialnim imetnikom pomagale sprejeti odločitev o nakupu takih e-denarnih žetonov. |
| --- | --- |

(b)

povzetek ne navaja – kadar se bere skupaj z drugimi deli bele knjige o kriptosredstvu – ključnih informacij, ki bi potencialnim imetnikom pomagale sprejeti odločitev o nakupu takih e-denarnih žetonov.

5.   Ta člen ne posega v katerekoli druge civilne odgovornosti na podlagi nacionalnega prava.

Člen 53

Tržna sporočila

1.   Tržna sporočila, ki se nanašajo na javno ponudbo e-denarnega žetona oziroma na uvrstitev takega e-denarnega žetona v trgovanje, izpolnjujejo vse naslednje zahteve:

| (a) | tržna sporočila so jasno prepoznavna kot taka; |
| --- | --- |

(a)

tržna sporočila so jasno prepoznavna kot taka;

| (b) | informacije v tržnih sporočilih so poštene, jasne in nezavajajoče; |
| --- | --- |

(b)

informacije v tržnih sporočilih so poštene, jasne in nezavajajoče;

| (c) | informacije v tržnih sporočilih so skladne z informacijami v beli knjigi o kriptosredstvu; |
| --- | --- |

(c)

informacije v tržnih sporočilih so skladne z informacijami v beli knjigi o kriptosredstvu;

| (d) | v tržnih sporočilih je jasno navedeno, da je bela knjiga o kriptosredstvu objavljena, jasno pa so navedeni tudi naslov spletišča izdajatelja e-denarnega žetona ter telefonska številka in elektronski naslov, prek katerih je mogoče stopiti v stik z izdajateljem. |
| --- | --- |

(d)

v tržnih sporočilih je jasno navedeno, da je bela knjiga o kriptosredstvu objavljena, jasno pa so navedeni tudi naslov spletišča izdajatelja e-denarnega žetona ter telefonska številka in elektronski naslov, prek katerih je mogoče stopiti v stik z izdajateljem.

2.   Tržna sporočila vsebujejo jasno in nedvoumno izjavo, da imajo imetniki e-denarnega žetona pravico, da ga kadar koli in po nominalni vrednosti unovčijo pri izdajatelju.

3.   Tržna sporočila in vse njihove spremembe se objavijo na izdajateljevem spletišču.

4.   Pristojni organi ne smejo zahtevati predhodne odobritve tržnih sporočil pred njihovo objavo.

5.   O tržnih sporočilih je treba na zahtevo uradno obvestiti ustrezne pristojne organe.

6.   Tržna sporočila se ne smejo razširjati, preden objavo bele knjige o kriptosredstvu. Taka omejitev pa izdajatelju e-denarnega žetona ne onemogoča, da sondira trg.

Člen 54

Vlaganje denarnih sredstev, prejetih v zameno za e-denarne žetone

Denarna sredstva, ki jih izdajatelji e-denarnih žetonov prejmejo v zameno za e-denarne žetone in ki jih zaščitijo v skladu s členom 7(1) Direktive 2009/110/ES, so skladna z naslednjim:

| (a) | vsaj 30 % prejetih denarnih sredstev se vedno položi na ločene račune pri kreditnih institucijah; |
| --- | --- |

(a)

vsaj 30 % prejetih denarnih sredstev se vedno položi na ločene račune pri kreditnih institucijah;

| (b) | preostala prejeta denarna sredstva se naložijo v varna sredstva z nizkim tveganjem, ki se štejejo za visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim tržnim in kreditnim tveganjem in tveganjem koncentracije v skladu s členom 38(1) te uredbe in so denominirana v uradni valuti, na katero je vezan tudi e-denarni žeton. |
| --- | --- |

(b)

preostala prejeta denarna sredstva se naložijo v varna sredstva z nizkim tveganjem, ki se štejejo za visoko likvidne finančne instrumente z minimalnim tržnim in kreditnim tveganjem in tveganjem koncentracije v skladu s členom 38(1) te uredbe in so denominirana v uradni valuti, na katero je vezan tudi e-denarni žeton.

Člen 55

Načrti za sanacijo in načrti unovčenja

Za izdajatelje e-denarnih žetonov se smiselno uporablja naslov III poglavje 6.

Z odstopanjem od člena 46(2) je datum, do katerega je treba pristojni organ uradno obvestiti o načrtu sanacije, v zvezi z izdajatelji e-denarnih žetonov šest mesecev od datuma javne ponudbe ali sprejema v trgovanje.

Z odstopanjem od člena 47(3) je datum, do katerega je treba pristojni organ uradno obvestiti o načrtu unovčenja, v zvezi z izdajatelji e-denarnih žetonov šest mesecev od datuma javne ponudbe ali sprejema v trgovanje.

POGLAVJE 2

Pomembni e-denarni žetoni

Člen 56

Razvrstitev e-denarnih žetonov kot pomembnih e-denarnih žetonov

1.   EBA e-denarne žetone razvrsti kot pomembne e-denarne žetone, kadar izpolnjena vsaj tri merila iz člena 43(1):

| (a) | v obdobju, ki ga pokriva prvo poročilo o informacijah iz odstavka 3 tega člena, po javni ponudbi teh žetonov ali njihovi uvrstitvi v trgovanje ali |
| --- | --- |

(a)

v obdobju, ki ga pokriva prvo poročilo o informacijah iz odstavka 3 tega člena, po javni ponudbi teh žetonov ali njihovi uvrstitvi v trgovanje ali

| (b) | v obdobju, ki ga pokrivata vsaj dve zaporedni poročili o informacijah iz odstavka 3 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

v obdobju, ki ga pokrivata vsaj dve zaporedni poročili o informacijah iz odstavka 3 tega člena.

2.   Kadar več izdajateljev izda isti e-denarni žeton, se izpolnjevanje meril iz člena 43(1) oceni po združitvi podatkov teh izdajateljev.

3.   Pristojni organi izdajateljeve matične države članice EBA in ECB vsaj dvakrat letno poročajo o informacijah, pomembnih za ocenjevanje izpolnjevanja meril iz člena 43(1), vključno o, če je ustrezno, informacijah, prejetih na podlagi člena 22.

Kadar ima izdajatelj sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je e-denarni žeton vezan na uradno valuto države članice, ki ni euro, pristojni organi informacije iz prvega pododstavka posredujejo tudi centralni banki zadevne države članice.

4.   Kadar EBA ugotovi, da e-denarni žeton izpolnjuje merila iz člena 43(1) v skladu z odstavkom 1 tega člena, pripravi osnutek odločitve o razvrstitvi e-denarnega žetona kot pomembnega e-denarnega žetona in o tem osnutku odločitve uradno obvesti izdajatelja e-denarnega žetona, pristojni organ izdajateljeve matične države članice, ECB ter v primerih iz odstavka 3, drugi pododstavek, tega člena centralno banko zadevne države članice.

Izdajatelji takih e-denarnih žetonov, njihovi pristojni organi, ECB in po potrebi centralna banka zadevne države članice imajo na voljo 20 delovnih dni od datuma uradnega obvestila, da predložijo pisne ugotovitve in pripombe. EBA te ugotovitve in pripombe ustrezno upošteva, preden sprejme končno odločitev.

5.   EBA končno odločitev o tem, ali se e-denarni žeton razvrsti kot pomembni e-denarni žeton, sprejme v 60 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila iz odstavka 4 ter o tej odločitvi takoj uradno obvesti izdajatelja takega e-denarnega žetona in njegov pristojni organ.

6.   Kadar je bil e-denarni žeton na podlagi odločitve, ki jo sprejme EBA v skladu z odstavkom 5, razvrščen kot pomembni, se nadzorniške odgovornosti v zvezi z izdajateljem tega e-denarnega žetona v 20 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila o tej odločitvi s pristojnega organa matične države izdajatelja prenesejo na EBA v skladu s členom 117(4).

EBA in pristojni organ sodelujeta, da zagotovita nemoten prenos nadzorniških pristojnosti.

7.   Kadar je vsaj 80 % števila imetnikov in obsega poslov s pomembnimi e-denarnimi žetoni skoncentriranih v matični državi članici, se z odstopanjem od odstavka 6 nadzorniške odgovornosti v zvezi z izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov, denominiranih v uradni valuti države članice, ki ni euro, ne prenesejo na EBA.

Pristojni organ izdajateljeve matične države članice vsako leto predloži EBA informacije o vseh primerih, ko je bilo uporabljeno odstopanje iz prvega pododstavka.

Za namene prvega pododstavka se šteje, da je posel izveden v matični državi članici, če ima plačnik ali prejemnik plačila sedež v tej državi članici.

8.   EBA vsako leto ponovno oceni razvrstitev pomembnih e-denarnih žetonov na podlagi razpoložljivih informacij, tudi iz poročil iz odstavka 3 tega člena ali informacij, prejetih na podlagi člena 22.

Kadar EBA ugotovi, da določeni e-denarni žetoni ne izpolnjujejo več meril iz člena 43(1), v skladu z odstavkom 1 tega člena pripravi osnutek odločitve, da e-denarni žeton ni več uvrščen kot pomembni, in o tem osnutku odločitve uradno obvesti izdajatelje teh e-denarnih žetonov, pristojne organe njihovih matičnih držav članic, ECB in v primerih iz odstavka 3, drugi pododstavek, tega člena centralno banko zadevne države članice.

Izdajatelji takih e-denarnih žetonov, njihovi pristojni organi, ECB in centralna banka zadevne države članice imajo na voljo 20 delovnih dni od datuma uradnega obvestila o tem osnutku odločitve, da predložijo pisne ugotovitve in pripombe. EBA te ugotovitve in pripombe ustrezno upošteva preden sprejme končno odločitev.

9.   EBA končno odločitev o tem, ali e-denarni žeton ni več razvrščen kot pomembni, sprejme v 60 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila iz odstavka 8, ter o tej odločitvi takoj uradno obvesti izdajatelja tega e-denarnega žetona in njegov pristojni organ.

10.   Kadar e-denarni žeton na podlagi odločitve, ki jo sprejme EBA v skladu z odstavkom 9, ni več razvrščen kot pomembni, se nadzorniške odgovornosti v zvezi z izdajateljem tega e-denarnega žetona v 20 delovnih dneh od uradnega obvestila o tej odločitvi prenesejo z EBA na pristojni organ matične države članice izdajatelja.

EBA in pristojni organ sodelujeta, da se zagotovi nemoten prenos nadzorniških pristojnosti.

Člen 57

Prostovoljna razvrstitev e-denarnih žetonov kot pomembnih e-denarnih žetonov

1.   Izdajatelj e-denarnega žetona, ki ima dovoljenje kot kreditna institucija ali institucija za izdajo elektronskega denarja ali ki je zaprosil za tako dovoljenje, lahko navede, da želi, da se njegov e-denarni žeton razvrsti kot pomembni e-denarni žeton. V tem primeru pristojni organ o tej zahtevi izdajatelja takoj uradno obvesti EBA, ECB in, v primerih iz člena 56(3), drugi pododstavek, centralno banko zadevne države članice.

Da bi bili e-denarni žeton razvrščen kot pomemben na podlagi tega člena, izdajatelj e-denarnega žetona s podrobnim poslovnim načrtom dokaže, da bo verjetno izpolnjeval vsaj tri merila iz člena 43(1).

2.   EBA v 20 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila iz odstavka 1 tega člena na podlagi poslovnega načrta izdajatelja pripravi osnutek odločitve, ki vsebuje njegovo stališče o tem, ali e-denarni žeton izpolnjuje ali bo verjetno izpolnjeval vsaj tri merila iz člena 43(1), in o osnutku odločitve uradno obvesti pristojni organ matične države članice izdajatelja, ECB ter v primerih iz člena 56(3), drugi pododstavek, centralno banko zadevne države članice.

Pristojni organi izdajateljev takih e-denarnih žetonov, ECB in, kadar je ustrezno, centralna banka zadevne države članice imajo na voljo 20 delovnih dni o datuma obvestila o osnutku odločitve, da predložijo pisne ugotovitve in pripombe. EBA te ugotovitve in pripombe ustrezno upošteva preden sprejme končno odločitev.

3.   EBA končno odločitev o tem, ali se e-denarni žeton razvrsti kot pomembni e-denarni žeton, sprejme v 60 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila iz odstavka 1 o tej odločitvi takoj uradno obvesti izdajatelja takega e-denarnega žetona in njegov pristojni organ.

4.   Kadar je bil e-denarni žeton na podlagi odločitve, ki jo sprejme EBA v skladu z odstavkom 3 tega člena, razvrščen kot pomembni, se v skladu s členom 117(4) nadzorniške odgovornosti v zvezi z izdajatelji teh e-denarnih žetonov v 20 delovnih dneh od datuma uradnega obvestila o tej odločitvi s pristojnega organa prenesejo na EBA.

EBA in pristojni organi sodelujejo, da zagotovijo nemoten prenos nadzorniških pristojnosti.

5.   Kadar je ali naj bi bilo vsaj 80 % števila imetnikov in obsega poslov s pomembnimi e-denarnimi žetoni skoncentriranih v matični državi članici, se z odstopanjem od odstavka 4 nadzorniške odgovornosti v zvezi z izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov, denominiranih v uradni valuti države članice, ki ni euro, ne prenesejo na EBA.

Pristojni organ matične države članice izdajatelja vsako leto predloži EBA informacije o uporabi odstopanja iz prvega pododstavka.

Za namene prvega pododstavka se šteje, da je posel izveden v matični državi članici, kadar ima plačnik ali prejemnik plačila sedež v tej državi članici.

Člen 58

Posebne dodatne obveznosti izdajateljev e-denarnih žetonov

1.   Za institucije za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo pomembne e-denarne žetone, veljajo:

| (a) | zahteve iz členov 36, 37 in 38 ter člena 45, odstavki 1 do 4, te uredbe namesto člena 7 Direktive 2009/110/ES; |
| --- | --- |

(a)

zahteve iz členov 36, 37 in 38 ter člena 45, odstavki 1 do 4, te uredbe namesto člena 7 Direktive 2009/110/ES;

| (b) | zahteve iz člena 35(2), (3) in (5) ter člena 45(5) te uredbe namesto člena 5 Direktive 2009/110/ES. |
| --- | --- |

(b)

zahteve iz člena 35(2), (3) in (5) ter člena 45(5) te uredbe namesto člena 5 Direktive 2009/110/ES.

Z odstopanjem od člena 36(9) je neodvisna revizija v zvezi z izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov pooblaščena vsakih šest mesecev od datuma odločitve, da se e-denarni žetoni razvrstijo kot pomembni na podlagi člena 56 ali 57, kot je ustrezno.

2.   Pristojni organi matičnih držav članic lahko zahtevajo, da institucije za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo e-denarne žetone, ki niso pomembni, izpolnjujejo katero koli zahtevo iz odstavka 1, kadar je to potrebno za obravnavo tveganj, ki naj bi bila z navedenimi določbami odpravljena, kot so likvidnostna ali operativna tveganja ali tveganja, povezana z neizpolnjevanjem zahtev glede upravljanja rezerve sredstev.

3.   Za e-denarne žetone, denominirane v valuti, ki ni uradna valuta države članice, se uporabljajo členi 22 in 23 ter 24(3).

NASLOV V

POGOJI ZA IZDAJO DOVOLJENJA IN POGOJI POSLOVANJA ZA PONUDNIKE STORITEV V ZVEZI S KRIPTOSREDSTVI

POGLAVJE 1

Dovoljenje za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi

Člen 59

Dovoljenje

1.   Oseba v Uniji ne opravlja storitev v zvezi s kriptosredstvi, razen če je:

| (a) | pravna oseba ali drug subjekt, ki pridobi dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu s členom 63, ali |
| --- | --- |

(a)

pravna oseba ali drug subjekt, ki pridobi dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu s členom 63, ali

| (b) | kreditna institucija, centralna depotna družba, investicijsko podjetje, upravljavec trga, institucija za izdajo elektronskega denarja, družba za upravljanje KNPVP ali upravitelj alternativnega investicijskega sklada, ki ima dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi na podlagi člena 60. |
| --- | --- |

(b)

kreditna institucija, centralna depotna družba, investicijsko podjetje, upravljavec trga, institucija za izdajo elektronskega denarja, družba za upravljanje KNPVP ali upravitelj alternativnega investicijskega sklada, ki ima dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi na podlagi člena 60.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 63, morajo imeti statutarni sedež v državi članici, v kateri opravljajo vsaj del svojih storitev v zvezi s kriptosredstvi. Sedež njihove dejanske uprave mora biti v Uniji in vsaj eden od direktorjev mora imeti stalno prebivališče v Uniji.

3.   Za namene odstavka 1, točka (a), drugi subjekti, ki niso pravne osebe, storitve v zvezi s kriptosredstvi opravljajo samo, če njihova pravna oblika zagotavlja enakovredno raven zaščite interesov tretjih oseb, kot jo zagotavljajo pravne osebe, in če so predmet enakovrednega bonitetnega nadzora, kot je ustrezen za njihovo pravno obliko.

4.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje v skladu s členom 63, mora ves čas izpolnjevati pogoje za pridobitev dovoljenja.

5.   Oseba, ki ni ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ne sme uporabljati imena ali imena podjetja ali izdajati tržnih sporočil ali izvajati katerih koli drugih postopkov, na podlagi katerih bi bilo mogoče sklepati, da gre za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ali ki bi v zvezi s tem verjetno povzročil zmedo.

6.   Pristojni organi, ki izdajajo dovoljenja v skladu s členom 63, zagotovijo, da so v takih dovoljenjih navedene storitve v zvezi s kriptosredstvi, ki jih je ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi dovoljeno opravljati.

7.   Ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi je storitve v zvezi s kriptosredstvi dovoljeno opravljati po vsej Uniji, in sicer na podlagi pravice do ustanavljanja, vključno prek podružnice, ali na podlagi svobode opravljanja storitev. Od ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki te storitve opravljajo čezmejno, se ne zahteva fizična prisotnost na ozemlju države članice gostiteljice.

8.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki želijo v svoje dovoljenje iz člena 63 dodati storitve v zvezi s kriptosredstvi, pristojne organe, ki so izdali njihovo prvotno dovoljenje, zaprosijo za razširitev dovoljenja, tako da dopolnijo in posodobijo informacije iz člena 62. Prošnja za razširitev se obravnava v skladu s členom 63.

Člen 60

Opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi s strani nekaterih finančnih subjektov

1.   Kreditna institucija lahko opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi, če pristojnemu organu svoje matične države članice vsaj 40 delovnih dni, pred prvim opravljanjem teh storitev, v ta namen pošlje uradno obvestilo z informacijami iz odstavka 7.

2.   Centralna depotna družba, ki ima dovoljenje na podlagi Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (45), zagotavlja skrbništvo in upravlja kriptosredstva v imenu strank samo, če pristojnemu organu matične države članice vsaj 40 delovnih dni pred prvim opravljanjem te storitve, v ta namen pošlje uradno obvestilo z informacijami iz odstavka 7 tega člena.

Za namene prvega pododstavka tega odstavka se zagotavljanje skrbništva in upravljanje kriptosredstev v imenu strank štejeta za enakovredna zagotavljanju, vzdrževanju ali upravljanju računov vrednostnih papirjev v zvezi s storitvijo poravnave iz oddelka B, točka 3, Priloge k Uredbi (EU) št. 909/2014.

3.   Investicijsko podjetje lahko v Uniji opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi, ki so enakovredne investicijskim storitvam in dejavnostim, za katere ima izrecno dovoljenje na podlagi Direktive 2014/65/EU, če pristojnemu organu matične države članice vsaj 40 delovnih dni pred prvim opravljanjem teh storitev v ta namen pošlje uradno obvestilo z informacijami iz odstavka 7 tega člena.

V tem odstavku se:

| (a) | zagotavljanje skrbništva in upravljanje kriptosredstev v imenu strank štejeta za enakovredni pomožni storitvi iz oddelka B, točka 1, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje skrbništva in upravljanje kriptosredstev v imenu strank štejeta za enakovredni pomožni storitvi iz oddelka B, točka 1, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| (b) | upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi šteje za enakovredno upravljanju večstranskega sistema trgovanja in upravljanju organiziranega sistema trgovanja iz oddelka A, točka 8 oziroma 9, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi šteje za enakovredno upravljanju večstranskega sistema trgovanja in upravljanju organiziranega sistema trgovanja iz oddelka A, točka 8 oziroma 9, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| (c) | menjava kriptosredstev za denarna sredstva in druga kriptosredstva šteje za enakovredno poslovanju za svoj račun iz oddelka A, točka 3, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(c)

menjava kriptosredstev za denarna sredstva in druga kriptosredstva šteje za enakovredno poslovanju za svoj račun iz oddelka A, točka 3, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| (d) | izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank šteje za enakovredno izvrševanju naročil v imenu strank iz oddelka A, točka 2, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(d)

izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank šteje za enakovredno izvrševanju naročil v imenu strank iz oddelka A, točka 2, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| (e) | plasiranje kriptosredstev šteje za enakovredno odkupu ali plasiranju finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa in plasiranju finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa iz oddelka A, točka 6 oziroma 7, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(e)

plasiranje kriptosredstev šteje za enakovredno odkupu ali plasiranju finančnih instrumentov z obveznostjo odkupa in plasiranju finančnih instrumentov brez obveznosti odkupa iz oddelka A, točka 6 oziroma 7, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| (f) | prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank šteje za enakovredno sprejemanju in posredovanju naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti iz oddelka A, točka 1, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(f)

prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank šteje za enakovredno sprejemanju in posredovanju naročil v zvezi z enim ali več finančnimi instrumenti iz oddelka A, točka 1, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| (g) | svetovanje o kriptosredstvih šteje za enakovredno investicijskemu svetovanju iz oddelka A, točka 5, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU; |
| --- | --- |

(g)

svetovanje o kriptosredstvih šteje za enakovredno investicijskemu svetovanju iz oddelka A, točka 5, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;

| (h) | upravljanje portfeljev kriptosredstev šteje za enakovredno upravljanju portfeljev iz oddelka A, točka 4, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU. |
| --- | --- |

(h)

upravljanje portfeljev kriptosredstev šteje za enakovredno upravljanju portfeljev iz oddelka A, točka 4, Priloge I k Direktivi 2014/65/EU.

4.   Institucija za izdajo elektronskega denarja, ki ima dovoljenje na podlagi Direktive 2009/110/ES skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank ter storitve prenosa kriptosredstev v imenu strank v zvezi z e-denarnimi žetoni, ki jih izdaja, opravlja samo, če pristojnemu organu matične države članice vsaj 40 delovnih dni pred prvim opravljanjem teh storitev v ta namen pošlje uradno obvestilo z informacijami iz odstavka 7 tega člena.

5.   Družba za upravljanje KNPVP ali upravitelj alternativnih investicijskih skladov lahko storitve v zvezi s kriptosredstvi, ki so enakovredne storitvam upravljanja naložbenega premoženja in pomožnim storitvam, za katere ima dovoljenje na podlagi Direktive 2009/65/ES oziroma Direktive 2011/61/EU, opravlja samo, če pristojnemu organu matične države članice vsaj 40 delovnih dni pred prvim opravljanjem teh storitev v ta namen pošlje uradno obvestilo z informacijami iz odstavka 7 tega člena.

V tem odstavku se:

| (a) | prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank šteje za enakovredno sprejemanju in posredovanju naročil v zvezi s finančnimi instrumenti iz člena 6(4), točka(b)(iii), Direktive 2011/61/EU; |
| --- | --- |

(a)

prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank šteje za enakovredno sprejemanju in posredovanju naročil v zvezi s finančnimi instrumenti iz člena 6(4), točka(b)(iii), Direktive 2011/61/EU;

| (b) | svetovanje o kriptosredstvih šteje za enakovredno investicijskemu svetovanju iz člena 6(4), točka(b)(i), Direktive 2011/61/EU in člena 6(3), točka (b)(i), Direktive 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(b)

svetovanje o kriptosredstvih šteje za enakovredno investicijskemu svetovanju iz člena 6(4), točka(b)(i), Direktive 2011/61/EU in člena 6(3), točka (b)(i), Direktive 2009/65/ES;

| (c) | upravljanje portfeljev kriptosredstev šteje za enakovredno storitvam iz člena 6(4), točka (a), Direktive 2011/61/EU in člena 6(3), točka (a), Direktive 2009/65/ES. |
| --- | --- |

(c)

upravljanje portfeljev kriptosredstev šteje za enakovredno storitvam iz člena 6(4), točka (a), Direktive 2011/61/EU in člena 6(3), točka (a), Direktive 2009/65/ES.

6.   Upravljavec trga, ki ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU, lahko upravlja platformo za trgovanje s kriptosredstvi, če pristojnemu organu matične države članice vsaj 40 delovnih dni pred prvim opravljanjem teh storitev v ta namen pošlje uradno obvestilo z informacijami iz odstavka 7 tega člena.

7.   Za namene odstavkov 1 do 6 se v uradnem obvestilu posredujejo naslednje informacije:

| (a) | poslovni načrt, ki določa vrste storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih želi vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati, vključno s krajem in načinom trženja teh storitev; |
| --- | --- |

(a)

poslovni načrt, ki določa vrste storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih želi vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati, vključno s krajem in načinom trženja teh storitev;

| (b) | opis:






  (i) | mehanizmov notranjih kontrol, politik in postopkov za zagotavljanje skladnosti z določbami nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva (EU) 2015/849; |
| --- | --- | --- |

(b)

opis:

(i)

mehanizmov notranjih kontrol, politik in postopkov za zagotavljanje skladnosti z določbami nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva (EU) 2015/849;

| (ii) | okvira za oceno tveganj za obvladovanje tveganj pranja denarja in financiranja terorizma in |
| --- | --- |

(ii)

okvira za oceno tveganj za obvladovanje tveganj pranja denarja in financiranja terorizma in

| (iii) | načrta neprekinjenega poslovanja; |
| --- | --- |

(iii)

načrta neprekinjenega poslovanja;

| (c) | tehnično dokumentacijo sistemov IKT in varnostnih ureditev ter njihov opis v netehničnem jeziku; |
| --- | --- |

(c)

tehnično dokumentacijo sistemov IKT in varnostnih ureditev ter njihov opis v netehničnem jeziku;

| (d) | opis postopka za ločevanje kriptosredstev in denarnih sredstev stranke; |
| --- | --- |

(d)

opis postopka za ločevanje kriptosredstev in denarnih sredstev stranke;

| (e) | opis politike skrbništva in upravljanja, kadar se namerava zagotavljati skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank; |
| --- | --- |

(e)

opis politike skrbništva in upravljanja, kadar se namerava zagotavljati skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank;

| (f) | opis operativnih pravil platforme za trgovanje ter postopkov in sistema za odkrivanje zlorab trga, kadar se namerava upravljati platforma za trgovanje s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(f)

opis operativnih pravil platforme za trgovanje ter postopkov in sistema za odkrivanje zlorab trga, kadar se namerava upravljati platforma za trgovanje s kriptosredstvi;

| (g) | opis nediskriminatorne poslovne politike, ki ureja odnos s strankami, ter opis metodologije za določanje cene kriptosredstev, ki se predlaga pri menjavi za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, kadar se namerava kriptosredstva menjati za denarna sredstva ali druga kriptosredstva; |
| --- | --- |

(g)

opis nediskriminatorne poslovne politike, ki ureja odnos s strankami, ter opis metodologije za določanje cene kriptosredstev, ki se predlaga pri menjavi za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, kadar se namerava kriptosredstva menjati za denarna sredstva ali druga kriptosredstva;

| (h) | opis politike izvrševanja, kadar se nameravajo v imenu strank izvrševati naročila za kriptosredstva; |
| --- | --- |

(h)

opis politike izvrševanja, kadar se nameravajo v imenu strank izvrševati naročila za kriptosredstva;

| (i) | dokazilo, da imajo fizične osebe, ki svetujejo v imenu vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali v njegovem imenu upravljajo portfelje, potrebno znanje in strokovnost za izpolnjevanje svojih obveznosti, kadar se namerava zagotavljati svetovanje o kriptosredstvih ali upravljanje portfeljev kriptosredstev; |
| --- | --- |

(i)

dokazilo, da imajo fizične osebe, ki svetujejo v imenu vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali v njegovem imenu upravljajo portfelje, potrebno znanje in strokovnost za izpolnjevanje svojih obveznosti, kadar se namerava zagotavljati svetovanje o kriptosredstvih ali upravljanje portfeljev kriptosredstev;

| (j) | ali se storitev v zvezi s kriptosredstvi nanaša na žetone, vezane na sredstva, e-denarne žetone ali druga kriptosredstva; |
| --- | --- |

(j)

ali se storitev v zvezi s kriptosredstvi nanaša na žetone, vezane na sredstva, e-denarne žetone ali druga kriptosredstva;

| (k) | informacije o načinu opravljanja takih storitev prenosa, kadar so namenjene zagotavljanju storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank. |
| --- | --- |

(k)

informacije o načinu opravljanja takih storitev prenosa, kadar so namenjene zagotavljanju storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank.

8.   Pristojni organ, ki prejme uradno obvestilo iz odstavkov 1 do 6, v 20 delovnih dneh po tem, ko ga prejmejo, ocenijo, ali so bile predložene vse zahtevane informacije. Kadar pristojni organ ugotovi, da uradno obvestilo ni popolno, o tem takoj obvesti subjekt, ki je uradno obvestilo poslal, in določi rok, do katerega mora ta subjekt manjkajoče informacije predložiti.

Rok za predložitev vseh manjkajočih informacij ne sme biti daljši od 20 delovnih dni od datuma zahteve. Do izteka tega roka se vsa obdobja iz odstavkov 1 do 6 začasno prekinejo. Pristojni organ lahko po lastni presoji postavi katere koli dodatne zahteve za dopolnitev ali pojasnitev informacij, a se obdobja iz odstavkov 1 do 6 zaradi tega začasno ne prekinejo.

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi teh storitev ne sme začeti opravljati, dokler je uradno obvestilo nepopolno.

9.   Subjektom iz odstavkov 1 do 6 ni treba predložiti nobenih informacij iz odstavka 7, ki so jih prej že predložili pristojnemu organu, kadar bi bile take informacije enake. Pri predložitvi informacij iz odstavka 7 subjekti iz odstavkov 1 do 6 izrecno navedejo, da so vse predhodno predložene informacije še vedno ažurne.

10.   Kadar subjekti iz odstavkov 1 do 6 tega člena opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, zanje ne veljajo členi 62, 63, 64, 67, 83 in 84.

11.   Pravica do opravljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi iz odstavkov 1 do 6 tega člena se prekliče, če je zadevnemu subjektu odvzeto ustrezno dovoljenje, na podlagi katerega je lahko opravljal storitve v zvezi s kriptosredstvi, ne da bi moral za to pridobiti dovoljenje na podlagi člena 59.

12.   Pristojni organi preverijo, da so informacije iz odstavka 7 popolne, nato pa sporočijo ESMA informacije iz člena 109(5).

ESMA da te informacije na voljo v registru iz člena 109 do datuma, na katerega naj bi se storitve v zvezi s kriptosredstvi začele opravljati.

13.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se podrobneje določijo informacije iz odstavka 7.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka do 30. junija 2024 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

14.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki v zvezi z uradnim obvestilom na podlagi odstavka 7.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka do 30. junija 2024 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 61

Opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi na izključno pobudo stranke

1.   Kadar stranka, ki ima sedež ali je locirana v Uniji, podjetje iz tretje države na izključno lastno pobudo zaprosi za opravljanje storitve ali dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi, se zahteva po izdanem dovoljenju iz člena 59 za opravljanje te storitve ali dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi od strani podjetja iz tretje države ne uporablja, kar velja tudi za odnos, povezan z opravljanjem te storitve ali dejavnosti v zvezi s kriptosredstvi.

Kadar podjetje iz tretje države, tudi prek subjekta, ki nastopa v njegovem imenu ali ki je tesno povezan s tem podjetjem iz tretje države, ali prek druge osebe, ki nastopa v imenu tega subjekta – pri čemer se ne posega v odnose znotraj skupine –, poskuša pridobiti stranke ali potencialne stranke v Uniji – ne glede na sredstvo komuniciranja, ki ga uporablja za pridobivanje, promocijo in oglaševanje v Uniji –, se to ne šteje za storitve, ki se opravljajo izključno na pobudo stranke.

Drugi pododstavek se uporablja ne glede na to, ali določbe ali izjave o omejitvi odgovornosti v pogodbah določajo drugače, vključno z določbami ali izjavami o omejitvi odgovornosti, v skladu s katerimi se šteje, da podjetje iz tretje države storitev opravlja izključno na pobudo stranke.

2.   Izključna pobuda stranke iz odstavka 1 podjetju iz tretje države ne daje pravice, da tej stranki trži nove vrste kriptosredstev ali storitev v zvezi s kriptosredstvi.

3.   ESMA do 30. decembra 2024 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010, s katerimi opredeli, v katerih primerih se šteje, da podjetje iz tretje države nagovarja stranke, ki imajo sedež ali so locirane v Uniji.

Za spodbujanje konvergence in doslednega nadzora v zvezi s tveganjem zlorabe tega člena ESMA izda tudi smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 o nadzornih praksah, da se odkrije in prepreči izogibanje tej uredbi.

Člen 62

Vloga za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi

1.   Pravne osebe ali drugi subjekti, ki nameravajo opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi, podajo svojo vlogo za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi pri pristojnem organu svoje matične države članice.

2.   Vloga iz odstavka 1 vključuje vse naslednje informacije:

| (a) | ime, vključno s pravnim imenom in drugim trgovskim imenom, ki se uporablja, identifikator pravnega subjekta vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, spletišče, ki ga ta ponudnik upravlja, njegov kontaktni e-naslov, kontaktno telefonsko številko in fizični naslov; |
| --- | --- |

(a)

ime, vključno s pravnim imenom in drugim trgovskim imenom, ki se uporablja, identifikator pravnega subjekta vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, spletišče, ki ga ta ponudnik upravlja, njegov kontaktni e-naslov, kontaktno telefonsko številko in fizični naslov;

| (b) | pravno obliko vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(b)

pravno obliko vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (c) | kadar je ustrezno, statut vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(c)

kadar je ustrezno, statut vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (d) | poslovni načrt, v katerem so določene vrste storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih želi vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati, vključno s krajem in načinom trženja teh storitev; |
| --- | --- |

(d)

poslovni načrt, v katerem so določene vrste storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih želi vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati, vključno s krajem in načinom trženja teh storitev;

| (e) | dokazilo, da vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi izpolnjuje zahteve za bonitetna varovala iz člena 67; |
| --- | --- |

(e)

dokazilo, da vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi izpolnjuje zahteve za bonitetna varovala iz člena 67;

| (f) | opis ureditve upravljanja vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(f)

opis ureditve upravljanja vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (g) | dokazilo, da člani upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi uživajo zadosten ugled ter imajo ustrezno znanje, veščine in izkušnje za upravljanje tega ponudnika; |
| --- | --- |

(g)

dokazilo, da člani upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi uživajo zadosten ugled ter imajo ustrezno znanje, veščine in izkušnje za upravljanje tega ponudnika;

| (h) | identiteto vseh delničarjev in članov, neposrednih ali posrednih, ki imajo kvalificirane deleže v vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, in višino teh deležev ter dokaz, da te osebe uživajo zadosten ugled; |
| --- | --- |

(h)

identiteto vseh delničarjev in članov, neposrednih ali posrednih, ki imajo kvalificirane deleže v vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, in višino teh deležev ter dokaz, da te osebe uživajo zadosten ugled;

| (i) | opis mehanizmov notranjih kontrol, politik, in postopkov, ki jih ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi za prepoznavanje, ocenjevanje in obvladovanje tveganj, vključno s tveganji pranja denarja in financiranja terorizma, ter njegov načrt neprekinjenega poslovanja; |
| --- | --- |

(i)

opis mehanizmov notranjih kontrol, politik, in postopkov, ki jih ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi za prepoznavanje, ocenjevanje in obvladovanje tveganj, vključno s tveganji pranja denarja in financiranja terorizma, ter njegov načrt neprekinjenega poslovanja;

| (j) | tehnično dokumentacijo sistemov IKT in varnostnih ureditev ter njihov opis v netehničnem jeziku; |
| --- | --- |

(j)

tehnično dokumentacijo sistemov IKT in varnostnih ureditev ter njihov opis v netehničnem jeziku;

| (k) | opis postopka za ločevanje kriptosredstev in denarnih sredstev stranke; |
| --- | --- |

(k)

opis postopka za ločevanje kriptosredstev in denarnih sredstev stranke;

| (l) | opis postopkov vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi za obravnavo pritožb; |
| --- | --- |

(l)

opis postopkov vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi za obravnavo pritožb;

| (m) | kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zagotavljati skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, opis politike skrbništva in upravljanja; |
| --- | --- |

(m)

kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zagotavljati skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, opis politike skrbništva in upravljanja;

| (n) | kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi upravljati platformo za trgovanje s kriptosredstvi, opis pravil delovanja platforme za trgovanje ter postopka in sistema za odkrivanje zlorab trga; |
| --- | --- |

(n)

kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi upravljati platformo za trgovanje s kriptosredstvi, opis pravil delovanja platforme za trgovanje ter postopka in sistema za odkrivanje zlorab trga;

| (o) | kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi kriptosredstva menjavati za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, opis poslovne politike, ki je nediskriminatorna in ureja odnos s strankami, ter opis metodologije za določanje cene kriptosredstev, ki jo vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi predlaga pri menjavi za denarna sredstva ali druga kriptosredstva; |
| --- | --- |

(o)

kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi kriptosredstva menjavati za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, opis poslovne politike, ki je nediskriminatorna in ureja odnos s strankami, ter opis metodologije za določanje cene kriptosredstev, ki jo vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi predlaga pri menjavi za denarna sredstva ali druga kriptosredstva;

| (p) | kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi izvrševati naročila za kriptosredstva v imenu strank, opis politike izvrševanja; |
| --- | --- |

(p)

kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi izvrševati naročila za kriptosredstva v imenu strank, opis politike izvrševanja;

| (q) | kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zagotavljati svetovanje o kriptosredstvih ali upravljanje portfeljev kriptosredstev, dokazilo, da imajo fizične osebe, ki svetujejo v imenu vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali v njegovem imenu upravljajo portfelje, potrebno znanje in strokovnost za izpolnjevanje svojih obveznosti; |
| --- | --- |

(q)

kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zagotavljati svetovanje o kriptosredstvih ali upravljanje portfeljev kriptosredstev, dokazilo, da imajo fizične osebe, ki svetujejo v imenu vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali v njegovem imenu upravljajo portfelje, potrebno znanje in strokovnost za izpolnjevanje svojih obveznosti;

| (r) | kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati storitve prenosa kriptosredstev v imenu strank, informacije o tem, kako bo take storitve prenosa opravljal; |
| --- | --- |

(r)

kadar namerava vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati storitve prenosa kriptosredstev v imenu strank, informacije o tem, kako bo take storitve prenosa opravljal;

| (s) | vrsto kriptosredstev, na katere se storitev v zvezi s kriptosredstvi nanaša. |
| --- | --- |

(s)

vrsto kriptosredstev, na katere se storitev v zvezi s kriptosredstvi nanaša.

3.   Za namene odstavka 2, točki (g) in (h), vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi predloži dokazilo o vsem naslednjem:

| (a) | za vse člane upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi: potrdilo o nekaznovanosti in dokazilo, da jim ni bila naložena kazen v skladu z veljavnim gospodarskim pravom, vključno z insolvenčnim pravom in pravom o finančnih storitvah, ali v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma, goljufijami ali poklicno odgovornostjo; |
| --- | --- |

(a)

za vse člane upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi: potrdilo o nekaznovanosti in dokazilo, da jim ni bila naložena kazen v skladu z veljavnim gospodarskim pravom, vključno z insolvenčnim pravom in pravom o finančnih storitvah, ali v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma, goljufijami ali poklicno odgovornostjo;

| (b) | da imajo člani upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi skupaj ustrezno znanje, veščine in izkušnje za upravljanje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ter da se od teh oseb zahteva, da opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa; |
| --- | --- |

(b)

da imajo člani upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi skupaj ustrezno znanje, veščine in izkušnje za upravljanje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ter da se od teh oseb zahteva, da opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa;

| (c) | za vse fizične ali pravne osebe, ki imajo kvalificirane deleže v vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi: potrdilo o nekaznovanosti ali dokazilo, da jim ni bila naložena kazen v skladu z veljavnim gospodarskim pravom, vključno z insolvenčnim pravom in pravom o finančnih storitvah, ali v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma, goljufijami ali poklicno odgovornostjo. |
| --- | --- |

(c)

za vse fizične ali pravne osebe, ki imajo kvalificirane deleže v vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi: potrdilo o nekaznovanosti ali dokazilo, da jim ni bila naložena kazen v skladu z veljavnim gospodarskim pravom, vključno z insolvenčnim pravom in pravom o finančnih storitvah, ali v zvezi s preprečevanjem pranja denarja in financiranja terorizma, goljufijami ali poklicno odgovornostjo.

4.   Pristojni organi od vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ne zahtevajo, da predloži informacije iz odstavkov 2 in 3 tega člena, ki so jih v okviru ustreznih postopkov izdaje dovoljenja v skladu z direktivami 2009/110/ES, 2014/65/EU ali (EU) 2015/2366 ali na podlagi nacionalnega prava, ki se uporablja za storitve v zvezi s kriptosredstvi, že prejeli pred 29. junijem 2023, pod pogojem, da so te informacije ali dokumenti, ki so bili predhodno predloženi, še vedno ažurni.

5.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se podrobneje določijo informacije iz odstavkov 2 in 3.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka do 30. junija 2024 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

6.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge in postopki v zvezi z informacijami, ki jih je treba vključiti v vlogo za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka do 30. junija 2024 predloži Komisiji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 63

Ocena vloge za pridobitev dovoljenja ter izdaja ali zavrnitev dovoljenja

1.   Pristojni organi vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi hitro, v vsakem primeru pa v petih delovnih dneh po tem, ko prejmejo vlogo na podlagi člena 62(1), pisno potrdijo, da so jo prejeli.

2.   Pristojni organi v 25 delovnih dneh od prejema vloge na podlagi člena 62(1) ocenijo, ali je ta vloga popolna, in sicer tako da preverijo, ali so bile predložene informacije navedene v členu 62(2).

Kadar vloga ni popolna, pristojni organi določijo rok, v katerem mora vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi manjkajoče informacije predložiti.

3.   Pristojni organi lahko zavrnejo pregled vlog, kadar po izteku roka, ki so ga določili v skladu z odstavkom 2, drugi pododstavek, take vloge še vedno niso popolne.

4.   Ko je vloga popolna, pristojni organi o tem hitro uradno obvestijo vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi.

5.   Preden izdajo ali zavrnejo dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, se pristojni organi posvetujejo s pristojnimi organi druge države članice, kadar je vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi v enem od naslednjih položajev glede na kreditno institucijo, centralno depotno družbo, investicijskim podjetjem, upravljavcem trga, družbo za upravljanje KNPVP, upraviteljem alternativnih investicijskih skladov, plačilno institucijo, zavarovalnico, institucijo za izdajo elektronskega denarja ali institucijo za poklicno pokojninsko zavarovanje, ki ima dovoljenje v tej drugi državi članici:

| (a) | je njihovo odvisno podjetje; |
| --- | --- |

(a)

je njihovo odvisno podjetje;

| (b) | je odvisno podjetje nadrejenega podjetja tega subjekta, ali |
| --- | --- |

(b)

je odvisno podjetje nadrejenega podjetja tega subjekta, ali

| (c) | ga nadzorujejo iste fizične ali pravne osebe, ki nadzorujejo ta subjekt. |
| --- | --- |

(c)

ga nadzorujejo iste fizične ali pravne osebe, ki nadzorujejo ta subjekt.

6.   Preden izdajo ali zavrnejo dovoljenje za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, se pristojni organi:

| (a) | lahko posvetujejo s pristojnimi organi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter finančnoobveščevalnimi enotami, da preverijo, ali vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ni bil predmet preiskave v zvezi z dejanji, povezanimi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma; |
| --- | --- |

(a)

lahko posvetujejo s pristojnimi organi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter finančnoobveščevalnimi enotami, da preverijo, ali vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ni bil predmet preiskave v zvezi z dejanji, povezanimi s pranjem denarja ali financiranjem terorizma;

| (b) | zagotovijo, da vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja poslovne enote ali ki je odvisen od oseb s sedežem v tretjih državah z visokim tveganjem, opredeljenih na podlagi člena 9 Direktive (EU) 2015/849, izpolnjuje določbe nacionalnega prava, s katerimi se prenašajo členi 26(2), 45(3) in 45(5) navedene direktive; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja poslovne enote ali ki je odvisen od oseb s sedežem v tretjih državah z visokim tveganjem, opredeljenih na podlagi člena 9 Direktive (EU) 2015/849, izpolnjuje določbe nacionalnega prava, s katerimi se prenašajo členi 26(2), 45(3) in 45(5) navedene direktive;

| (c) | kadar je ustrezno, zagotovijo, da ima vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavljene ustrezne postopke za skladnost z določbami nacionalnega prava, s katerimi se prenaša člen 18a(1) in (3) Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(c)

kadar je ustrezno, zagotovijo, da ima vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavljene ustrezne postopke za skladnost z določbami nacionalnega prava, s katerimi se prenaša člen 18a(1) in (3) Direktive (EU) 2015/849.

7.   Kadar je vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi tesno povezan z drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami, pristojni organi izdajo dovoljenje samo, če jim te povezave ne onemogočajo učinkovitega izvajanja nadzorniških funkcij.

8.   Pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja, če jim zakoni ali drugi predpisi tretje države, ki veljajo za eno ali več fizičnih ali pravnih oseb, s katerimi je vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi tesno povezan, ali težave v zvezi z njihovim uveljavljanjem onemogočajo učinkovito izvajanje nadzorniških funkcij.

9.   Pristojni organi v 40 delovnih dneh od prejema popolne vloge ocenijo, ali vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi izpolnjuje določbe tega naslova, in sprejmejo izčrpno obrazloženo odločitev o izdaji ali zavrnitvi dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi. Pristojni organi vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi o svoji odločitvi uradno obvestijo v petih delovnih dneh po tem, ko jo sprejmejo. Pri tej oceni se upoštevajo narava, obseg in kompleksnost storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih namerava opravljati vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi.

10.   Pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kadar obstajajo objektivni in dokazljivi razlogi, da:

| (a) | upravljalni organ vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ogroža njegovo učinkovito, varno in skrbno upravljanje in neprekinjeno delovanje ter ustrezno upoštevanje interesov njegovih strank in celovitost trga ali vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi izpostavlja resnemu tveganju pranja denarja ali financiranja terorizma; |
| --- | --- |

(a)

upravljalni organ vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ogroža njegovo učinkovito, varno in skrbno upravljanje in neprekinjeno delovanje ter ustrezno upoštevanje interesov njegovih strank in celovitost trga ali vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi izpostavlja resnemu tveganju pranja denarja ali financiranja terorizma;

| (b) | člani upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izpolnjujejo meril iz člena 68(1); |
| --- | --- |

(b)

člani upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izpolnjujejo meril iz člena 68(1);

| (c) | fizične ali pravne osebe, ki imajo kvalificirane deleže v vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ne izpolnjujejo meril glede zadostnega ugleda iz člena 68(2); |
| --- | --- |

(c)

fizične ali pravne osebe, ki imajo kvalificirane deleže v vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ne izpolnjujejo meril glede zadostnega ugleda iz člena 68(2);

| (d) | vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izpolnjuje ali verjetno ne bo izpolnil zahtev iz tega naslova. |
| --- | --- |

(d)

vložnik vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izpolnjuje ali verjetno ne bo izpolnil zahtev iz tega naslova.

11.   ESMA in EBA skupaj izdata smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 oziroma člena 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010 za oceno primernosti članov upravljalnega organa vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ter delničarjev ali članom, neposrednih ali posrednih, ki imajo kvalificirane deleže v vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi.

ESMA in EBA smernice iz prvega pododstavka pripravita do 30. junija 2024.

12.   Pristojni organi lahko po potrebi v ocenjevalnem obdobju iz odstavka 9, najkasneje pa 20. delovni dan tega obdobja zahtevajo vse dodatne informacije, potrebne za dokončanje ocene. Taka zahteva se vložniku vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi poda pisno, v njej pa se navede, katere dodatne informacije so potrebne.

Ocenjevalno obdobje iz odstavka 9 se začasno prekine za obdobje med datumom, ko pristojni organi zahtevajo manjkajoče informacije, in datumom, ko prejmejo odgovor vložnika vloge za pridobitev dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi. Začasna prekinitev ne sme biti daljša od 20 delovnih dni. Pristojni organi lahko po lastni presoji določijo vse dodatne zahteve za dopolnitev ali pojasnitev informacij, vendar zaradi teh zahtev ocenjevalno obdobje iz člena 9 ne sme biti začasno prekinjeno.

13.   Pristojni organi v dveh delovnih dneh po izdaji dovoljenja ESMA sporočijo informacije iz člena 109(5). Pristojni organi ESMA tudi obvestijo o vseh zavrnitvah dovoljenj. ESMA da informacije iz člena 109(5) do datuma začetka opravljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi na voljo v registru iz člena 109.

Člen 64

Odvzem dovoljenja ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi

1.   Pristojni organi ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi odvzamejo dovoljenje, če ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi stori karkoli od naslednjega:

| (a) | v 12 mesecih po datumu izdaje dovoljenja tega ne uporabi; |
| --- | --- |

(a)

v 12 mesecih po datumu izdaje dovoljenja tega ne uporabi;

| (b) | se svojemu dovoljenju izrecno odpove; |
| --- | --- |

(b)

se svojemu dovoljenju izrecno odpove;

| (c) | devet zaporednih mesecev ne ponuja storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(c)

devet zaporednih mesecev ne ponuja storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (d) | pridobi dovoljenje na nedovoljen način, na primer z navedbo neresničnih podatkov v vlogi za izdajo dovoljenja; |
| --- | --- |

(d)

pridobi dovoljenje na nedovoljen način, na primer z navedbo neresničnih podatkov v vlogi za izdajo dovoljenja;

| (e) | ne izpolnjuje več pogojev pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, in v določenem časovnem okviru ni sprejel popravnih ukrepov, ki jih je zahteval pristojni organ; |
| --- | --- |

(e)

ne izpolnjuje več pogojev pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, in v določenem časovnem okviru ni sprejel popravnih ukrepov, ki jih je zahteval pristojni organ;

| (f) | nima vzpostavljenih sistemov, postopkov in ureditev za preprečevanje in odkrivanje pranja denarja in financiranja terorizma v skladu z Direktivo (EU) 2015/849; |
| --- | --- |

(f)

nima vzpostavljenih sistemov, postopkov in ureditev za preprečevanje in odkrivanje pranja denarja in financiranja terorizma v skladu z Direktivo (EU) 2015/849;

| (g) | resno krši to uredbo, vključno z določbami o zaščiti imetnikov kriptosredstev ali strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ali celovitost trga. |
| --- | --- |

(g)

resno krši to uredbo, vključno z določbami o zaščiti imetnikov kriptosredstev ali strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ali celovitost trga.

2.   Pristojni organi lahko ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi odvzamejo dovoljenje v katerem od naslednjih primerov:

| (a) | ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi krši določbe nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva (EU) 2015/849; |
| --- | --- |

(a)

ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi krši določbe nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva (EU) 2015/849;

| (b) | ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi je izgubil dovoljenje kot plačilna institucija ali dovoljenje kot institucija za izdajo elektronskega denarja in tega stanja ni odpravil v 40 koledarskih dneh. |
| --- | --- |

(b)

ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi je izgubil dovoljenje kot plačilna institucija ali dovoljenje kot institucija za izdajo elektronskega denarja in tega stanja ni odpravil v 40 koledarskih dneh.

3.   Kadar pristojni organ ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi odvzame dovoljenje, o tem brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti ESMA in enotne kontaktne točke držav članic gostiteljic. ESMA da te informacije na voljo v registru iz člena 109.

4.   Pristojni organi lahko odvzem dovoljenja omejijo samo na določeno storitev v zvezi s kriptosredstvi.

5.   Preden ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi odvzamejo dovoljenje, se pristojni organi posvetujejo s pristojnim organom druge države članice, kadar je zadevni ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi:

| (a) | odvisno podjetje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje v tej drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

odvisno podjetje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje v tej drugi državi članici;

| (b) | odvisno podjetje nadrejenega podjetja ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje v tej drugi državi članici; |
| --- | --- |

(b)

odvisno podjetje nadrejenega podjetja ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje v tej drugi državi članici;

| (c) | obvladovan s strani istih fizičnih ali pravnih oseb, kot obvladujejo ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje v tej drugi državi članici. |
| --- | --- |

(c)

obvladovan s strani istih fizičnih ali pravnih oseb, kot obvladujejo ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje v tej drugi državi članici.

6.   Preden se ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi odvzame dovoljenje, se pristojni organi lahko posvetujejo z organom, pristojnim za nadzor skladnosti ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi z zakonodajo, ki ureja preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma.

7.   EBA, ESMA in kateri koli pristojni organ države članice gostiteljice lahko kadar koli zahtevajo, da pristojni organ matične države članice preuči, ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi še vedno izpolnjuje pogoje, pod katerimi je bilo dovoljenje izdano, kadar obstajajo razlogi za sum, da to ne velja več.

8.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavijo, izvajajo in vzdržujejo ustrezne postopke, s katerimi se ob odvzemu dovoljenja zagotovi pravočasen in urejen prenos kriptosredstev in denarnih sredstev njihovih strank drugemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi.

Člen 65

Čezmejno opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi

1.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki namerava opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi v več kot eni državi članici, pristojnemu organu matične države članice predložijo naslednje informacije:

| (a) | seznam držav članic, v katerih namerava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(a)

seznam držav članic, v katerih namerava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi;

| (b) | storitve v zvezi s kriptosredstvi, ki jih namerava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati čezmejno; |
| --- | --- |

(b)

storitve v zvezi s kriptosredstvi, ki jih namerava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati čezmejno;

| (c) | datum začetka nameravanega opravljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(c)

datum začetka nameravanega opravljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (d) | seznam vseh drugih dejavnosti, ki jih opravlja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi in niso zajete v tej uredbi. |
| --- | --- |

(d)

seznam vseh drugih dejavnosti, ki jih opravlja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi in niso zajete v tej uredbi.

2.   Pristojni organ matične države članice v desetih delovnih dneh po prejemu informacij iz odstavka 1 te informacije sporoči enotnim kontaktnim točkam držav članic gostiteljic, ESMA in EBA.

3.   Pristojni organ države članice, ki je izdal dovoljenje, zadevnega ponudnika storitev v zvezi kriptosredstvi brez odlašanja obvesti o sporočilu iz odstavka 2.

4.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi lahko začne opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi v državi članici, ki ni njegova matična država članica, od datuma prejema sporočila iz odstavka 3 ali najpozneje od 15. koledarskega dne po predložitvi informacij iz odstavka 1.

POGLAVJE 2

Obveznosti za vse ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi

Člen 66

Obveznost ravnati pošteno, pravično in strokovno v največjo korist strank

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ravnajo pošteno, pravično in strokovno ter v največjo korist svojih strank in potencialnih strank.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi svojim strankam zagotovijo poštene, jasne in nezavajajoče informacije, vključno v tržnih sporočilih, ki so jasno opredeljena kot taka. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi strank v zvezi z dejanskimi ali zaznanimi prednostmi kriptosredstev ne zavajajo niti namerno niti iz malomarnosti.

3.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi stranke opozorijo na tveganja, povezana s posli s kriptosredstvi.

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi pri upravljanju platforme za trgovanje s kriptosredstvi, izmenjavi kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, svetovanju o kriptosredstvih ali upravljanju portfeljev o kriptosredstvih svojim strankam zagotovijo hiperpovezave do vseh belih knjig o kriptosredstvu za kriptosredstva, za katera nudijo te storitve.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi javno objavijo politike oblikovanja cen, stroškov in provizij na jasno vidnem mestu na svojem spletišču.

5.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi na vidnem mestu na svojem spletišču objavijo informacije o glavnih škodljivih podnebnih vplivih in drugih z okoljem povezanih škodljivih vplivih mehanizma soglasja, ki se uporablja za izdajo vsakega kriptosredstva, v zvezi s katerim nudijo storitve. Te informacije se lahko pridobijo iz belih knjig o kriptosredstvu.

6.   ESMA v sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov o vsebini, metodologiji in predstavitvi informacij iz odstavka 5 v zvezi s kazalniki trajnostnosti škodljivih podnebnih vplivov in drugih škodljivih vplivov, povezanih z okoljem.

ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka upošteva različne vrste mehanizmov soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi, njihove strukture spodbud ter uporabo energije, energije iz obnovljivih in naravnih virov, nastajanje odpadkov in emisije toplogrednih plinov. ESMA posodablja regulativne tehnične standarde glede na regulativni in tehnološki razvoj.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 67

Bonitetne zahteve

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi imajo vedno vzpostavljena bonitetna varovala, ki so enaka vsaj višjemu od naslednjih zneskov:

| (a) | znesek stalnih minimalnih kapitalskih zahtev iz Priloge IV, odvisno od vrste storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki se zagotavljajo; |
| --- | --- |

(a)

znesek stalnih minimalnih kapitalskih zahtev iz Priloge IV, odvisno od vrste storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki se zagotavljajo;

| (b) | četrtina stalnih splošnih stroškov predhodnega leta, ki se pregledajo vsako leto. |
| --- | --- |

(b)

četrtina stalnih splošnih stroškov predhodnega leta, ki se pregledajo vsako leto.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki še ne poslujejo eno leto od datuma začetka opravljanja storitev, za izračun iz odstavka 1, točka (b), uporabijo predvidene stalne splošne stroške, vključene v napovedi za prvih 12 mesecev opravljanja storitev, kot so jih predložili skupaj z vlogo za dovoljenje.

3.   Za namene odstavka 1, točka (b), ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi za izračun svojih stalnih splošnih stroškov za predhodno leto uporabijo vrednosti iz veljavnega računovodskega okvira ter po razdelitvi dobička delničarjem v svojih zadnjih revidiranih letnih računovodskih izkazih ali, kadar revidirani izkazi niso na voljo, v letnih računovodskih izkazih, ki jih potrdijo nacionalni nadzorniki, od skupnih odhodkov odštejejo naslednje postavke:

| (a) | bonuse in druge prejemke osebja, kolikor so ti bonusi in prejemki odvisni od čistega dobička ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi v zadevnem letu; |
| --- | --- |

(a)

bonuse in druge prejemke osebja, kolikor so ti bonusi in prejemki odvisni od čistega dobička ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi v zadevnem letu;

| (b) | deleže zaposlenih, direktorjev in partnerjev v dobičku; |
| --- | --- |

(b)

deleže zaposlenih, direktorjev in partnerjev v dobičku;

| (c) | druge dodelitve dobička in druge variabilne prejemke, kolikor so v celoti diskrecijski; |
| --- | --- |

(c)

druge dodelitve dobička in druge variabilne prejemke, kolikor so v celoti diskrecijski;

| (d) | izredne stroške zaradi izrednih dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

izredne stroške zaradi izrednih dejavnosti.

4.   Bonitetna varovala iz odstavka 1 imajo lahko naslednje oblike ali njihove kombinacije:

| (a) | kapital, ki ga sestavljajo postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala in instrumenti iz členov 26 do 30 Uredbe (EU) št. 575/2013 po vseh odbitkih na podlagi člena 36 navedene uredbe, brez uporabe pragovnih izvzetij na podlagi členov 46 in 48 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(a)

kapital, ki ga sestavljajo postavke navadnega lastniškega temeljnega kapitala in instrumenti iz členov 26 do 30 Uredbe (EU) št. 575/2013 po vseh odbitkih na podlagi člena 36 navedene uredbe, brez uporabe pragovnih izvzetij na podlagi členov 46 in 48 navedene uredbe;

| (b) | zavarovalna polica, ki krije ozemlja Unije, na katerih se opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, ali primerljivo jamstvo. |
| --- | --- |

(b)

zavarovalna polica, ki krije ozemlja Unije, na katerih se opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, ali primerljivo jamstvo.

5.   Zavarovalna polica iz odstavka 4, točka (b), se javno razkrije na spletišču ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi in ima vsaj naslednje značilnosti:

| (a) | ima vsaj enoletno začetno obdobje veljavnosti; |
| --- | --- |

(a)

ima vsaj enoletno začetno obdobje veljavnosti;

| (b) | odpovedni rok za preklic je najmanj 90 dni; |
| --- | --- |

(b)

odpovedni rok za preklic je najmanj 90 dni;

| (c) | sklenjena je pri podjetju, ki je pooblaščeno za zagotavljanje zavarovanja, v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(c)

sklenjena je pri podjetju, ki je pooblaščeno za zagotavljanje zavarovanja, v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom;

| (d) | zagotavlja jo tretji subjekt. |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja jo tretji subjekt.

6.   Zavarovalna polica iz odstavka 4, točka (b), vključuje kritje pred tveganjem vsega naslednjega:

| (a) | izgube dokumentov; |
| --- | --- |

(a)

izgube dokumentov;

| (b) | napačnega prikazovanja ali navajanja zavajajočih izjav; |
| --- | --- |

(b)

napačnega prikazovanja ali navajanja zavajajočih izjav;

| (c) | dejanj, napak ali opustitev, ki povzročijo kršitve:






  (i) | pravnih in zakonskih obveznosti; |
| --- | --- | --- |

(c)

dejanj, napak ali opustitev, ki povzročijo kršitve:

(i)

pravnih in zakonskih obveznosti;

| (ii) | obveznost poštenega, pravičnega in strokovnega ravnanja do strank; |
| --- | --- |

(ii)

obveznost poštenega, pravičnega in strokovnega ravnanja do strank;

| (iii) | obveznosti glede zaupnosti; |
| --- | --- |

(iii)

obveznosti glede zaupnosti;

| (d) | nevzpostavitve, neizvajanja in nevzdrževanja ustreznih postopkov za preprečevanje nasprotij interesov; |
| --- | --- |

(d)

nevzpostavitve, neizvajanja in nevzdrževanja ustreznih postopkov za preprečevanje nasprotij interesov;

| (e) | izgub, ki izhajajo iz motenj poslovanja ali izpadov sistema; |
| --- | --- |

(e)

izgub, ki izhajajo iz motenj poslovanja ali izpadov sistema;

| (f) | kadar je ustrezno za poslovni model, hude malomarnosti pri varovanju kriptosredstev in denarnih sredstev strank; |
| --- | --- |

(f)

kadar je ustrezno za poslovni model, hude malomarnosti pri varovanju kriptosredstev in denarnih sredstev strank;

| (g) | odgovornosti ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi do strank na podlagi člena 75(8). |
| --- | --- |

(g)

odgovornosti ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi do strank na podlagi člena 75(8).

Člen 68

Ureditev upravljanja

1.   Člani upravljalnega organa ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi imajo za opravljanje svojih nalog, posamično in skupaj, zadosten ugled in ustrezno znanje, veščine in izkušnje. Člani upravljalnega organa ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zlasti ne bi smeli biti obsojeni zaradi kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled. Dokažejo tudi, da lahko učinkovitemu opravljanju svojih nalog namenijo dovolj časa.

2.   Delničarji ali člani, neposredni ali posredni, ki imajo kvalificirane deleže v ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi, imajo zadosten ugled in zlasti niso bili obsojeni zaradi kaznivih dejanj, povezanih s pranjem denarja ali financiranjem terorizma, ali katerih koli drugih kaznivih dejanj, ki bi vplivala na njihov dober ugled.

3.   Kadar bi lahko vpliv, ki ga delničarji ali člani, neposredni ali posredni, ki imajo kvalificirane deleže v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, najverjetneje škodoval varnemu in skrbnemu upravljanju tega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, pristojni organi sprejmejo ustrezne ukrepe za obravnavo teh tveganj.

Taki ukrepi lahko vključujejo zahteve za sodne odredbe ali naložitev kazni direktorjem in odgovornim za upravljanje ali začasno prepoved uveljavljanja glasovalnih pravic, ki izhajajo iz delnic v delničarjev ali članov, neposrednih ali posrednih, ki imajo kvalificirane deleže.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi sprejmejo politike in postopke, ki so dovolj učinkoviti za omogočanje skladnosti s to uredbo.

5.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi zaposlujejo osebje z znanjem veščinami in strokovnostjo, ki so potrebni za izpolnjevanje dodeljenih odgovornosti, ob upoštevanju obsega, narave in nabora opravljanih storitev v zvezi s kriptosredstvi.

6.   Upravljalni organ ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi oceni in redno pregleduje učinkovitost ureditev politike in postopkov, vzpostavljenih za izpolnjevanje poglavij 2 in 3 tega naslova, ter s tem v zvezi sprejme ustrezne ukrepe za obravnavanje morebitnih pomanjkljivosti.

7.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi sprejmejo vse razumne ukrepe za zagotovitev neprekinjenosti in pravilnosti opravljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi v ta namen uporabijo ustrezne in sorazmerne vire in postopke, vključno z odpornimi in varnimi sistemi IKT, kot zahteva Uredba (EU) 2022/2554.

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi oblikujejo politiko neprekinjenega poslovanja, ki vključuje načrte neprekinjenega poslovanja IKT in načrte odzivanja in okrevanja IKT, vzpostavljene v skladu z Uredbo (EU) 2022/2554, katere cilj je v primeru prekinitve njihovih sistemov in postopkov IKT zagotoviti ohranitev bistvenih podatkov in funkcij ter vzdrževanje storitev v zvezi s kriptosredstvi ali, kadar to ni mogoče, pravočasno obnovitev takih podatkov in funkcij ter pravočasen ponovni zagon storitev v zvezi s kriptosredstvi.

8.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi imajo vzpostavljene mehanizme, sisteme in postopke, kot zahteva Uredba (EU) 2022/2554, ter učinkovite postopke in ureditve za oceno tveganja za skladnost z določbami nacionalnega prava, s katerimi se prenaša Direktiva (EU) 2015/849. Spremljajo in redno ocenjujejo ustreznost in učinkovitost teh mehanizmov, sistemov in postopkov, in sicer ob upoštevanju obsega, narave in nabora opravljanih storitev v zvezi s kriptosredstvi, ter v zvezi s tem sprejmejo ustrezne ukrepe za odpravo morebitnih pomanjkljivosti.

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi imajo vzpostavljene sisteme in postopke za zaščito razpoložljivosti, avtentičnosti, celovitosti in zaupnosti podatkov na podlagi Uredbe (EU) 2022/2554.

9.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi poskrbijo za vodenje evidenc o vseh storitvah, dejavnostih, naročilih in poslih v zvezi s kriptosredstvi, ki jih opravijo. Te evidence zadostujejo, da lahko pristojni organi opravljajo svoje nadzorne naloge in sprejmejo izvršilne ukrepe ter zlasti preverijo, ali je ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi izpolnjeval vse obveznosti, vključno s tistimi v zvezi s strankami ali potencialnimi strankami in celovitostjo trga.

Evidence, ki se vodijo na podlagi prvega pododstavka, se na zahtevo posredujejo strankam in se hranijo pet let, na zahtevo pristojnega organa pred potekom petih let pa do sedem let.

10.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi podrobneje določi:

| (a) | ukrepe, ki zagotavljajo neprekinjeno in redno izvajanje storitev v zvezi s kriptosredstvi iz odstavka 7; |
| --- | --- |

(a)

ukrepe, ki zagotavljajo neprekinjeno in redno izvajanje storitev v zvezi s kriptosredstvi iz odstavka 7;

| (b) | evidence, ki jih je treba voditi o vseh storitvah, dejavnostih, naročilih in poslih v zvezi s kriptosredstvi iz odstavka 9. |
| --- | --- |

(b)

evidence, ki jih je treba voditi o vseh storitvah, dejavnostih, naročilih in poslih v zvezi s kriptosredstvi iz odstavka 9.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 69

Obveščanje pristojnih organov

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi svoj pristojni organ brez odlašanja uradno obvestijo o vseh spremembah svojega upravljalnega organa, preden začnejo opravljati dejavnosti novi člani, in mu predložijo vse potrebne informacije za oceno skladnosti s členom 68.

Člen 70

Zaščita kriptosredstev in denarnih sredstev strank

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki posedujejo kriptosredstva, ki pripadajo strankam, ali sredstva za dostop do takih kriptosredstev, sprejmejo ustrezne ureditve za zaščito lastniških pravic strank, zlasti v primeru insolventnosti ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, in za preprečevanje uporabe kriptosredstev stranke za svoj lastni račun.

2.   Kadar poslovni modeli ali storitve v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo vodenje denarnih sredstev strank, ki niso e-denarni žetoni, imajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavljeno ustrezno ureditev za zaščito lastniških pravic strank in preprečevanje uporabe denarnih sredstev strank za svoj lastni račun.

3.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi do konca delovnega dne po dnevu, ko so bila prejeta denarna sredstva stranke, ki niso e-denarni žetoni, deponirajo taka denarna sredstva pri kreditni instituciji ali centralni banki.

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se denarna sredstva strank, ki niso e-denarni žetoni in se vodijo pri kreditni instituciji ali centralni banki, vodijo na računu, ki je ločen od vseh računov, ki se uporabljajo za vodenje sredstev, ki pripadajo ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi lahko sami ali prek tretje strani opravljajo plačilne storitve, povezane s storitvijo v zvezi s kriptosredstvi, ki jo ponujajo, pod pogojem, da ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi sam ali tretja oseba dovoljenje za opravljanje teh storitev na podlagi Uredbe (EU) 2015/2366.

Kadar se opravljajo plačilne storitve, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi svoje stranke obvestijo o vsem naslednjem:

| (a) | naravi in pogojih uporabe teh storitev, vključno s sklicevanji na veljavno nacionalno pravo in pravice strank; |
| --- | --- |

(a)

naravi in pogojih uporabe teh storitev, vključno s sklicevanji na veljavno nacionalno pravo in pravice strank;

| (b) | ali te storitve opravljajo neposredno sami ali tretja oseba. |
| --- | --- |

(b)

ali te storitve opravljajo neposredno sami ali tretja oseba.

5.   Odstavka 2 in 3 tega člena se ne uporabljata za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki so institucije za izdajo elektronskega denarja, plačilne institucije ali kreditne institucije.

Člen 71

Postopki za obravnavo pritožb

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi vzpostavijo in vzdržujejo učinkovite in pregledne postopke za hitro, pravično in dosledno obravnavo pritožb strank ter objavijo opis teh postopkov.

2.   Stranke lahko pritožbe vložijo brezplačno pri ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi.

3.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi stranke obvestijo o možnostih vložitve pritožbe. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi dajo strankam na voljo predlogo za vložitev pritožbe ter vodijo evidenco o vseh prejetih pritožbah in vseh ukrepih, sprejetih v odziv nanje.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi pravočasno in pošteno preučijo vse pritožbe ter svojim strankam v razumnem roku sporočijo rezultate takih obravnav.

5.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se dodatno določijo zahteve, predlogi in postopki v zvezi z obravnavo pritožb.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 72

Prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi izvajajo in vzdržujejo učinkovite politike in postopke, pri čemer upoštevajo obseg, naravo in nabor storitev v zvezi s kriptosredstvi, za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov med:

| (a) | seboj ter:






  (i) | svojimi delničarji ali člani; |
| --- | --- | --- |

(a)

seboj ter:

(i)

svojimi delničarji ali člani;

| (ii) | katero koli osebo, ki je preko nadzora neposredno ali posredno povezana s ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ali njihovimi delničarji ali člani; |
| --- | --- |

(ii)

katero koli osebo, ki je preko nadzora neposredno ali posredno povezana s ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ali njihovimi delničarji ali člani;

| (iii) | člani svojega upravljalnega organa; |
| --- | --- |

(iii)

člani svojega upravljalnega organa;

| (iv) | svojimi zaposlenimi ali |
| --- | --- |

(iv)

svojimi zaposlenimi ali

| (v) | svojimi strankami ali |
| --- | --- |

(v)

svojimi strankami ali

| (b) | med dvema ali več strankami, katerih vzajemni interesi so v nasprotju. |
| --- | --- |

(b)

med dvema ali več strankami, katerih vzajemni interesi so v nasprotju.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi na vidnem mestu na svojem spletišču svojim strankam in potencialnim strankam razkrijejo splošno naravo in vire nasprotij interesov iz odstavka 1 ter ukrepe, sprejete za njihovo blažitev.

3.   Razkritje iz odstavka 2 se predloži v elektronski obliki in vključuje dovolj podrobnosti, pri čemer se upošteva vrsta posamezne stranke, in omogoča, da lahko vsaka stranka sprejme informirano odločitev glede storitve v zvezi s kriptosredstvi, v okviru katere je prišlo do nasprotja interesov.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ocenijo in vsaj enkrat letno pregledajo svojo politiko glede nasprotij interesov ter sprejmejo vse ustrezne ukrepe za obravnavo morebitnih pomanjkljivosti s tem v zvezi.

5.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki dodatno določajo:

| (a) | zahteve za politike in postopke iz odstavka 1, pri tem pa upošteva obseg, naravo in nabor storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki se zagotavljajo; |
| --- | --- |

(a)

zahteve za politike in postopke iz odstavka 1, pri tem pa upošteva obseg, naravo in nabor storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki se zagotavljajo;

| (b) | podrobnosti in metodologijo za vsebino razkritja iz odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

podrobnosti in metodologijo za vsebino razkritja iz odstavka 2;

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 73

Zunanje izvajanje

1.   Kadar operativne funkcije zanje izvaja tretja oseba, in ji ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi storitve ali dejavnosti oddajajo v zunanje izvajanje, sprejmejo vse razumne ukrepe, da preprečijo dodatno operativno tveganje. Še naprej so v celoti odgovorni za izpolnjevanje vseh svojih obveznosti na podlagi tega naslova in vedno zagotavljajo, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | zunanje izvajanje ne povzroči prenosa odgovornosti ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(a)

zunanje izvajanje ne povzroči prenosa odgovornosti ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (b) | zunanje izvajanje ne spreminja odnosa med ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in njihovimi strankami niti obveznosti ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi do njihovih strank; |
| --- | --- |

(b)

zunanje izvajanje ne spreminja odnosa med ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in njihovimi strankami niti obveznosti ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi do njihovih strank;

| (c) | zunanje izvajanje ne spremeni pogojev za pridobitev dovoljenja za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(c)

zunanje izvajanje ne spremeni pogojev za pridobitev dovoljenja za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (d) | tretje osebe, vključene v zunanje izvajanje, sodelujejo s pristojnim organom matične države članice ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zunanje izvajanje pa ne preprečuje izvajanja nadzornih funkcij pristojnih organov, vključno z dostopom na kraju samem za pridobivanje vseh ustreznih informacij, potrebnih za opravljanje teh funkcij; |
| --- | --- |

(d)

tretje osebe, vključene v zunanje izvajanje, sodelujejo s pristojnim organom matične države članice ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zunanje izvajanje pa ne preprečuje izvajanja nadzornih funkcij pristojnih organov, vključno z dostopom na kraju samem za pridobivanje vseh ustreznih informacij, potrebnih za opravljanje teh funkcij;

| (e) | ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ohranijo potrebno strokovno znanje in vire za oceno kakovosti opravljenih storitev, za učinkovit nadzor storitev, oddanih v zunanje izvajanje, in za stalno obvladovanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem; |
| --- | --- |

(e)

ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi ohranijo potrebno strokovno znanje in vire za oceno kakovosti opravljenih storitev, za učinkovit nadzor storitev, oddanih v zunanje izvajanje, in za stalno obvladovanje tveganj, povezanih z zunanjim izvajanjem;

| (f) | ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi imajo neposreden dostop do ustreznih informacij o storitvah, oddanih v zunanje izvajanje; |
| --- | --- |

(f)

ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi imajo neposreden dostop do ustreznih informacij o storitvah, oddanih v zunanje izvajanje;

| (g) | ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi poskrbijo, da tretje osebe, vključene v zunanje izvajanje, izpolnjujejo standarde Unije na področju varstva podatkov. |
| --- | --- |

(g)

ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi poskrbijo, da tretje osebe, vključene v zunanje izvajanje, izpolnjujejo standarde Unije na področju varstva podatkov.

Za namene točke (g) prvega pododstavka so ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi odgovorni za zagotavljanje, da so standardi na področju varstva podatkov določeni v pisnih dogovorih iz odstavka 3.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi imajo politiko o zunanjem izvajanju, vključno s kriznimi načrti in izhodnimi strategijami, ob upoštevanju obsega, narave in nabora opravljanih storitev v zvezi s kriptosredstvi.

3.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi v pisnem dogovoru opredelijo svoje pravice in obveznosti ter pravice in obveznosti tretjih oseb, ki so jim storitve ali dejavnosti oddane v zunanje izvajanje. Dogovori o zunanjem izvajanju ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi dajejo pravico, da te pogodbe prekinejo.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in tretje osebe pristojnim organom in drugim ustreznim organom na zahtevo dajo na voljo vse informacije, ki jih ti organi potrebujejo za oceno skladnosti dejavnosti, oddanih v zunanje izvajanje, z zahtevami iz tega naslova.

Člen 74

Urejeno prenehanje ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo storitve iz členov 75 do 79, vzpostavijo načrt, ki je primeren za podporo urejenemu prenehanju njihovih dejavnosti na podlagi veljavnega nacionalnega prava, vključno z neprekinjenim ali ponovnim opravljanjem vseh kritičnih dejavnosti, ki jih izvajajo ti ponudniki storitev. Ta načrt dokazuje sposobnost ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, da izvedejo urejeno prenehanje, ne da bi povzročili nepotrebno gospodarsko škodo svojim strankam.

POGLAVJE 3

Obveznosti glede določenih storitev v zvezi s kriptosredstvi

Člen 75

Zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu tretjih oseb, s svojimi strankami sklenejo dogovor, s katerim se določijo njihove dolžnosti in odgovornosti. Tak dogovor vsebuje vsaj naslednje:

| (a) | identiteto strank v dogovoru; |
| --- | --- |

(a)

identiteto strank v dogovoru;

| (b) | naravo opravljene storitve v zvezi s kriptosredstvi in opis te storitve; |
| --- | --- |

(b)

naravo opravljene storitve v zvezi s kriptosredstvi in opis te storitve;

| (c) | politiko skrbništva; |
| --- | --- |

(c)

politiko skrbništva;

| (d) | sredstva komuniciranja med ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi in stranko, vključno s strankinim sistemom za avtentikacijo; |
| --- | --- |

(d)

sredstva komuniciranja med ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi in stranko, vključno s strankinim sistemom za avtentikacijo;

| (e) | opis varnostnih sistemov, ki jih uporablja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(e)

opis varnostnih sistemov, ki jih uporablja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (f) | provizije, stroške in druga nadomestila, ki jih zaračunava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(f)

provizije, stroške in druga nadomestila, ki jih zaračunava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (g) | pravo, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(g)

pravo, ki se uporablja.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, vodijo register pozicij, odprt v imenu vsake stranke, ki ustreza pravicam vsake stranke do kriptosredstev. Kadar je to ustrezno, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi v navedeni register čim prej zabeležijo vse spremembe v skladu z navodili svojih strank. V takih primerih njihovi notranji postopki zagotovijo, da se vsaka sprememba, ki vpliva na zabeležbo kriptosredstev, dokaže s poslom, ki se redno zabeleži v register pozicij stranke.

3.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, vzpostavijo politiko skrbništva z notranjimi pravili in postopki za zagotovitev zaščite ali nadzora takih kriptosredstev ali sredstev za dostop do kriptosredstev.

Politika skrbništva iz prvega pododstavka čim bolj zmanjša tveganje izgube kriptosredstev strank ali pravic, povezanih s temi kriptosredstvi, ali sredstev za dostop do kriptosredstev zaradi goljufije, kibernetskih groženj ali malomarnosti.

Povzetek politike skrbništva je strankam na njihovo zahtevo na razpolago v elektronski obliki.

4.   Kadar je ustrezno, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, olajšajo uveljavljanje pravic, povezanih s kriptosredstvi. Vsak dogodek, ki bi verjetno ustvaril ali spremenil pravice stranke, se takoj zabeleži v registru pozicij stranke.

Kadar pride do sprememb temeljne tehnologije razpršene evidence ali katerega koli drugega dogodka, ki bi verjetno ustvaril ali spremenil pravice stranke, je stranka upravičena do vsakršnih kriptosredstev ali vsakršnih pravic, ki so bile na novo ustvarjene na podlagi in v obsegu pozicij stranke v času te spremembe ali dogodka, razen kadar veljaven dogovor, podpisan s ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank na podlagi odstavka 1 pred to spremembo ali dogodkom izrecno določa drugače.

5.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, svojim strankam vsaj enkrat vsake tri mesece in na zahtevo zadevne stranke predložijo poročilo o pozicijah kriptosredstev, zabeleženih v imenu teh strank. To poročilo o pozicijah se poda v elektronski obliki. V poročilu o pozicijah so opredeljena zadevna kriptosredstva, njihovo stanje, njihova vrednost in opravljeni prenosi kriptosredstev v zadevnem obdobju.

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, svojim strankam čim prej zagotovijo vse informacije o operacijah v zvezi s kriptosredstvi, za katere je potreben odziv teh strank.

6.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, zagotovijo, da so vzpostavljeni potrebni postopki, da se kriptosredstva, ki se vodijo v imenu njihovih strank, ali sredstva za dostop čim prej vrnejo tem strankam.

7.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, ločijo kriptosredstva, ki jih vodijo v imenu svojih strank, od lastnih kriptosredstev ter zagotovijo, da so sredstva za dostop do kriptosredstev njihovih strank jasno opredeljena kot taka. Zagotovijo, da se v razpršeni evidenci kriptosredstva njihovih strank vodijo ločeno od lastnih kriptosredstev.

Kriptosredstva v skrbništvu se v interesu strank ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi v skladu z veljavnim pravom pravno ločijo od premoženja ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, tako da upniki ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ne morejo uporabiti kriptosredstev, ki jih ima ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi v skrbništvu, zlasti v primeru insolventnosti.

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi zagotovi, da so kriptosredstva v skrbništvu operativno ločena od premoženja ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi.

8.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, svojim strankam odgovarjajo za izgubo kriptosredstev ali sredstev za dostop do kriptosredstev zaradi incidenta, ki jim ga je mogoče pripisati. Odgovornost ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi je omejena na tržno vrednost izgubljenih kriptosredstev v času izgube.

Incidenti, ki jih ni mogoče pripisati ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, vključujejo vsak dogodek v zvezi s katerim ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi dokaže, da se je zgodil neodvisno od zagotavljanja zadevne storitve, ali neodvisno od poslov ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kot je težava, ki je neločljivo povezana s poslovanjem razpršene evidence in ki je ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ne nadzoruje.

9.   Če ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, uporabljajo druge ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, uporabljajo le ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje v skladu s členom 59.

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank ter uporabljajo druge ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, o tem obvestijo svoje stranke.

Člen 76

Upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, določijo, vzdržujejo in izvajajo jasna in pregledna pravila delovanja platforme za trgovanje. S temi operativnimi pravili se vsaj:

| (a) | določi postopke odobritve, vključno z zahtevami glede skrbnega pregleda strank, ki so sorazmerne s tveganjem pranja denarja ali financiranja terorizma, ki ga predstavlja zaprositelj v skladu z Direktivo (EU) 2015/849, ki se uporabljajo pred uvrstitvijo kriptosredstev na platformo za trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

določi postopke odobritve, vključno z zahtevami glede skrbnega pregleda strank, ki so sorazmerne s tveganjem pranja denarja ali financiranja terorizma, ki ga predstavlja zaprositelj v skladu z Direktivo (EU) 2015/849, ki se uporabljajo pred uvrstitvijo kriptosredstev na platformo za trgovanje;

| (b) | opredeli morebitne izključene kategorije, vrste kriptosredstev, ki niso uvrščene v trgovanje; |
| --- | --- |

(b)

opredeli morebitne izključene kategorije, vrste kriptosredstev, ki niso uvrščene v trgovanje;

| (c) | določi politike, postopke in višino morebitnih provizij za uvrstitev v trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

določi politike, postopke in višino morebitnih provizij za uvrstitev v trgovanje;

| (d) | določi objektivna, nediskriminatorna pravila in sorazmerna merila za sodelovanje v trgovanju, ki spodbujajo pošten in odprt dostop do platforme za trgovanje strankam, ki želijo trgovati; |
| --- | --- |

(d)

določi objektivna, nediskriminatorna pravila in sorazmerna merila za sodelovanje v trgovanju, ki spodbujajo pošten in odprt dostop do platforme za trgovanje strankam, ki želijo trgovati;

| (e) | določi nediskrecijska pravila in postopke, da bi zagotovili pošteno in urejeno trgovanje, ter nepristranska merila za učinkovito izvrševanje naročil; |
| --- | --- |

(e)

določi nediskrecijska pravila in postopke, da bi zagotovili pošteno in urejeno trgovanje, ter nepristranska merila za učinkovito izvrševanje naročil;

| (f) | določi pogoje, pod katerimi kriptosredstva ostanejo dostopna za trgovanje, vključno s pragovi likvidnosti in zahtevami glede periodičnih razkritij; |
| --- | --- |

(f)

določi pogoje, pod katerimi kriptosredstva ostanejo dostopna za trgovanje, vključno s pragovi likvidnosti in zahtevami glede periodičnih razkritij;

| (g) | določi pogoje, pod katerimi se lahko trgovanje s kriptosredstvi začasno prekine; |
| --- | --- |

(g)

določi pogoje, pod katerimi se lahko trgovanje s kriptosredstvi začasno prekine;

| (h) | določi postopke za zagotovitev učinkovite poravnave kriptosredstev in denarnih sredstev. |
| --- | --- |

(h)

določi postopke za zagotovitev učinkovite poravnave kriptosredstev in denarnih sredstev.

Za namene točke (a) prvega pododstavka operativna pravila jasno določajo, da se kriptosredstva ne uvrstijo v trgovanje, kadar ni bila objavljena nobena ustrezna bela knjiga o kriptosredstvu v primerih, ko to zahteva ta uredba.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, pred uvrstitvijo kriptosredstva v trgovanje zagotovijo, da je kriptosredstvo skladno z operativnimi pravili platforme za trgovanje, in ocenijo primernost zadevnega kriptosredstva. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje, pri ocenjevanju primernosti kriptosredstev ocenijo zlasti zanesljivost uporabljenih tehničnih rešitev in morebitno povezavo z nezakonitimi ali goljufivimi dejavnostmi, pri čemer upoštevajo izkušnje, zgodovino in ugled izdajatelja teh kriptosredstev in njegove razvojne skupine. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje, ocenijo tudi primernost kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni iz člena 4(3), prvi pododstavek, točke (a) do (d).

3.   Operativna pravila platforme za trgovanje s kriptosredstvi preprečujejo, da se v trgovanje uvrstijo kriptosredstva, ki imajo vgrajeno funkcijo anonimizacije, razen če lahko imetnike teh kriptosredstev in njihovo zgodovino transakcij identificirajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi.

4.   Operativna pravila iz odstavka 1 se sestavijo v uradnem jeziku matične države članice ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

Če se upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi zagotavlja v drugi državi članici, se operativna pravila iz odstavka 1 pripravijo v uradnem jeziku države članice gostiteljice ali v jeziku, ki se običajno uporablja na področju mednarodnih financ.

5.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, ki jo upravljajo, ne poslujejo za svoj račun, tudi kadar zagotavljajo menjavo kriptosredstev za denarna sredstva ali za druga kriptosredstva.

6.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, lahko trgujejo s hkratnim nakupom in prodajo samo, kadar je stranka privolila v ta postopek. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi pristojnemu organu zagotovijo informacije, ki pojasnjujejo njihovo uporabo trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo. Pristojni organ spremlja trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo, ki ga izvajajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, in zagotovi, da je njihovo izvajanje trgovanja s hkratnim nakupom in prodajo še vedno v okviru opredelitve takega trgovanja in da ne bi povzročilo nasprotja interesov med ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in njihovimi strankami.

7.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, imajo vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve za zagotavljanje, da:

| (a) | so njihovi sistemi trgovanja odporni; |
| --- | --- |

(a)

so njihovi sistemi trgovanja odporni;

| (b) | imajo njihovi sistemi trgovanja ustrezno zmogljivost za obravnavo velikih količin naročil in sporočil; |
| --- | --- |

(b)

imajo njihovi sistemi trgovanja ustrezno zmogljivost za obravnavo velikih količin naročil in sporočil;

| (c) | lahko njihovi sistemi trgovanja zagotovijo urejeno trgovanje v razmerah hudih pretresov na trgu; |
| --- | --- |

(c)

lahko njihovi sistemi trgovanja zagotovijo urejeno trgovanje v razmerah hudih pretresov na trgu;

| (d) | lahko njihovi sistemi trgovanja zavrnejo naročila, ki presegajo vnaprej določeni količinski in cenovni prag ali so očitno napačna; |
| --- | --- |

(d)

lahko njihovi sistemi trgovanja zavrnejo naročila, ki presegajo vnaprej določeni količinski in cenovni prag ali so očitno napačna;

| (e) | so njihovi sistemi trgovanja v celoti preskušeni, da se zagotovi izpolnjevanje pogojev iz točk (a) do (d); |
| --- | --- |

(e)

so njihovi sistemi trgovanja v celoti preskušeni, da se zagotovi izpolnjevanje pogojev iz točk (a) do (d);

| (f) | za njihove sisteme trgovanja veljajo učinkovite ureditve neprekinjenega poslovanja, da se zagotovi neprekinjenost njihovih storitev, če pride do izpada sistema trgovanja; |
| --- | --- |

(f)

za njihove sisteme trgovanja veljajo učinkovite ureditve neprekinjenega poslovanja, da se zagotovi neprekinjenost njihovih storitev, če pride do izpada sistema trgovanja;

| (g) | lahko njihovi sistemi trgovanja preprečijo ali odkrijejo zlorabo trga; |
| --- | --- |

(g)

lahko njihovi sistemi trgovanja preprečijo ali odkrijejo zlorabo trga;

| (h) | so njihovi sistemi trgovanja dovolj trdni, da lahko preprečijo njihovo zlorabo za namene pranja denarja in financiranja terorizma. |
| --- | --- |

(h)

so njihovi sistemi trgovanja dovolj trdni, da lahko preprečijo njihovo zlorabo za namene pranja denarja in financiranja terorizma.

8.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, obvestijo svoj pristojni organ, ko ugotovijo primere zlorabe trga ali poskusa zlorabe trga, ki se pojavi v njihovih sistemih trgovanja ali prek njih.

9.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, objavijo vse ponudbene in prodajne cene ter globino trgovalnih interesov pri teh cenah, ki se za kriptosredstva oglašujejo prek njihovih platform za trgovanje. Zadevni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi stalno dajejo v urah trgovanja navedene informacije na voljo javnosti.

10.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, objavijo ceno, obseg in čas izvršenih poslov v zvezi s kriptosredstvi, s katerimi se trguje na njihovih platformah za trgovanje. Te podrobnosti o vseh takih poslih se objavijo čim bližje realnemu času, kolikor je to tehnično mogoče.

11.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, dajo informacije, objavljene v skladu z odstavkoma 9 in 10, na voljo javnosti pod razumnimi poslovnimi pogoji in zagotovijo nediskriminatoren dostop do teh informacij. Te informacije so brezplačno na voljo 15 minut po objavi v strojno berljivi obliki in ostanejo objavljene najmanj dve leti.

12.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, začnejo končno poravnavo posla s kriptosredstvi v razpršeni evidenci v 24 urah po tem, ko je posel izvršen na platformi za trgovanje, ali v primeru poslov, poravnanih zunaj razpršene evidence, najkasneje do zaključka dneva.

13.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, zagotovijo, da so njihove strukture provizij pregledne, poštene in nediskriminatorne ter da ne spodbujajo oddajanja, spreminjanja ali preklica naročil ali izvrševanja poslov na način, ki bi prispeval k neurejenim pogojem trgovanja ali zlorabi trga iz naslova VI.

14.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje s kriptosredstvi, vzdržujejo vire in imajo vzpostavljene rezervne zmogljivosti, ki jim omogočajo, da lahko kadar koli poročajo svojemu pristojnemu organu.

15.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo platformo za trgovanje, vsaj pet let hranijo ustrezne podatke o vseh naročilih v vezi s kriptosredstvi, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov, ali pristojnemu organu omogočijo dostop do knjige naročil, tako da lahko ta pristojni organ spremlja dejavnost trgovanja. Ti ustrezni podatki vsebujejo značilnosti naročila, vključno s tistimi, ki povezujejo naročilo z izvršenimi posli, ki izhajajo iz tega naročila.

16.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi podrobneje določi:

| (a) | način predstavitve podatkov o preglednosti, vključno s stopnjo razčlenitve podatkov, ki se dajo na voljo javnosti, kot je navedeno v odstavkih 1, 9 in 10; |
| --- | --- |

(a)

način predstavitve podatkov o preglednosti, vključno s stopnjo razčlenitve podatkov, ki se dajo na voljo javnosti, kot je navedeno v odstavkih 1, 9 in 10;

| (b) | vsebino in obliko evidenc iz knjige naročil, ki jih je treba voditi, kot je določeno v odstavku 15. |
| --- | --- |

(b)

vsebino in obliko evidenc iz knjige naročil, ki jih je treba voditi, kot je določeno v odstavku 15.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 77

Menjava kriptosredstev za denarna sredstva ali druga kriptosredstva

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki menjavajo kriptosredstva za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, vzpostavijo nediskriminatorno trgovinsko politiko, v kateri so navedene zlasti vrste strank, s katerimi so pripravljeni poslovati, in pogoji, ki jih take stranke izpolnjujejo.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki menjavajo kriptosredstva za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, objavijo trdno ceno kriptosredstev ali metodo za določanje cene kriptosredstev, ki jo predlagajo za menjavo v denarna sredstva ali druga kriptosredstva, ter vse veljavne omejitve, ki jih določi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, za znesek, ki se bo zamenjal.

3.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki menjavajo kriptosredstva za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, izvršijo naročila strank po cenah, ki so prikazane v času zaključka menjave naročila. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi svoje stranke obvestijo o pogojih, pod katerimi se njihovo naročilo šteje za zaključeno.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki menjavajo kriptosredstva za denarna sredstva ali druga kriptosredstva, objavijo informacije o poslih, ki so jih opravili, na primer obseg poslov in cene.

Člen 78

Izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, sprejmejo vse potrebne ukrepe, da pri izvrševanju naročil dosežejo najboljši možni rezultat za svoje stranke, pri čemer upoštevajo dejavnike, kot so cena, stroški, hitrost, verjetnost izvršitve in poravnave, velikost, narava, pogoji skrbništva kriptosredstev ali katere koli druge dejavnike, pomembne za izvršitev naročila.

Ne glede na prvi pododstavek ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, ni treba sprejeti potrebnih ukrepov iz prvega pododstavka, v primerih kadar izvršujejo naročila za kriptosredstva po posebnih navodilih svojih strank.

2.   Za zagotovitev skladnosti z odstavkom 1 ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, vzpostavijo in izvajajo učinkovite ureditve izvrševanja. Zlasti vzpostavijo in izvajajo politiko izvrševanja naročil, ki jim omogoča skladnost z odstavkom 1. Ta politika izvrševanja naročil med drugim zagotavlja takojšnje, pošteno in hitro izvrševanje naročil stranke in preprečuje, da bi zaposleni pri ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi zlorabili kakršne koli informacije v zvezi z naročili stranke.

3.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, svojim strankam zagotovijo ustrezne in jasne informacije o svoji politiki izvrševanja naročil iz odstavka 2 in vseh njenih pomembnih spremembah. V teh informacijah jasno in dovolj podrobno razložijo, na način, ki ga stranke zlahka razumejo, kako bodo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi izvršili naročila stranke. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi pridobijo predhodno soglasje vsake stranke glede politike izvrševanja naročil.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, so svojim strankam na njihovo zahtevo sposobni dokazati, da so izvršili njihova naročila v skladu s politiko izvrševanja naročil, in pristojnemu organu na njegovo zahtevo dokazati skladnost s tem členom.

5.   Kadar politika izvrševanja naročil predvideva možnost, da se naročila stranke izvršijo zunaj platforme za trgovanje, ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, o tej možnosti obvestijo svoje stranke in pridobijo njihovo predhodno izrecno soglasje, preden začnejo izvrševati njihova naročila zunaj platforme za trgovanje, bodisi v obliki splošnega dogovora bodisi v zvezi s posameznimi posli.

6.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, spremljajo učinkovitost svojih ureditev izvrševanja naročil in politike izvrševanja naročil, da bi ugotovili in, kadar je ustrezno, odpravili vse morebitne pomanjkljivosti v zvezi s tem. Zlasti redno ocenjujejo, ali mesta izvrševanja, vključena v politiko izvrševanja naročil, omogočajo najboljši možni rezultat za stranke ali pa morajo svojo ureditev izvrševanja naročil spremeniti, pri čemer med drugim upoštevajo informacije iz odstavka 3. Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki izvršujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, stranke, s katerimi imajo vzpostavljeno stalno poslovno razmerje, uradno obvestijo o vseh pomembnih spremembah svojih ureditev izvrševanja naročil ali politike izvrševanja naročil.

Člen 79

Plasiranje kriptosredstev

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki plasirajo kriptosredstva, pred sklenitvijo dogovora z njimi ponudniku, osebi, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali kateri koli tretji osebi, ki deluje v njihovem imenu, sporočijo naslednje informacije:

| (a) | vrsto predvidenega plasiranja, vključno s tem, ali je minimalni znesek nakupa zajamčen ali ne; |
| --- | --- |

(a)

vrsto predvidenega plasiranja, vključno s tem, ali je minimalni znesek nakupa zajamčen ali ne;

| (b) | navedbo zneska provizij za posel, povezanih s predlaganim plasiranjem; |
| --- | --- |

(b)

navedbo zneska provizij za posel, povezanih s predlaganim plasiranjem;

| (c) | predvideni časovni razpored, postopek in ceno za predlagano dejanje; |
| --- | --- |

(c)

predvideni časovni razpored, postopek in ceno za predlagano dejanje;

| (d) | informacije o ciljnih kupcih. |
| --- | --- |

(d)

informacije o ciljnih kupcih.

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki plasirajo kriptosredstva, pred plasiranjem teh kriptosredstev pridobijo soglasje izdajateljev teh kriptosredstev ali katere koli tretje osebe, ki deluje v njihovem imenu, v zvezi z informacijami, navedenimi v prvem pododstavku.

2.   S pravili ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi o nasprotju interesov iz člena 72(1) se vzpostavijo posebni in ustrezni postopki za opredeljevanje, preprečevanje, obvladovanje in razkritje vseh nasprotij interesov, ki izhajajo iz naslednjih situacij:

| (a) | ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi plasirajo kriptosredstva pri svojih strankah; |
| --- | --- |

(a)

ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi plasirajo kriptosredstva pri svojih strankah;

| (b) | predlagana cena za plasiranje kriptosredstev je bila precenjena ali podcenjena; |
| --- | --- |

(b)

predlagana cena za plasiranje kriptosredstev je bila precenjena ali podcenjena;

| (c) | spodbude, vključno z nedenarnimi spodbudami, ponudnik plača ali dodeli ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(c)

spodbude, vključno z nedenarnimi spodbudami, ponudnik plača ali dodeli ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi.

Člen 80

Prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki prejemajo in posredujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, vzpostavijo in izvajajo postopke in ureditve, ki zagotavljajo takojšnje in pravilno posredovanje naročil stranke v izvršitev na platformi za trgovanje s kriptosredstvi ali drugemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki prejemajo in posredujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, v zameno za usmerjanje prejetih naročil strank od strank določeni platformi za trgovanje s kriptosredstvi ali drugemu ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi ne prejmejo nobenega plačila, popusta ali nedenarne koristi.

3.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki prejemajo in posredujejo naročila za kriptosredstva v imenu strank, ne zlorabljajo informacij v zvezi z odprtimi naročili stranke in sprejmejo vse razumne ukrepe za preprečevanje zlorabe takih informacij s strani svojih zaposlenih.

Člen 81

Svetovanje o kriptosredstvih in upravljanje portfeljev kriptosredstev

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih ali upravljajo portfelje kriptosredstev, ocenijo, ali so storitve v zvezi s kriptosredstvi ali kriptosredstva primerni za njihove stranke ali potencialne stranke, ob upoštevanju njihovega znanja o vlaganju v kriptosredstva in njihovih tozadevnih izkušenj, njihovih naložbenih ciljev, vključno z dovoljenim tveganjem in njihovim finančnim položajem ter zmožnostjo kritja izgub.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih, potencialne stranke, preden jim svetujejo o kriptosredstvih, pravočasno opozorijo:

| (a) | ali je svetovanje neodvisno; |
| --- | --- |

(a)

ali je svetovanje neodvisno;

| (b) | ali svetovanje temelji na širši ali ožji analizi različnih kriptosredstev, vključno s tem, ali je svetovanje omejeno na kriptosredstva, ki jih izdajo ali ponujajo subjekti, ki so tesno povezani s ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi ali so z njim v kakršnem koli drugem pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki bi lahko vplivalo na neodvisnost svetovanja. |
| --- | --- |

(b)

ali svetovanje temelji na širši ali ožji analizi različnih kriptosredstev, vključno s tem, ali je svetovanje omejeno na kriptosredstva, ki jih izdajo ali ponujajo subjekti, ki so tesno povezani s ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi ali so z njim v kakršnem koli drugem pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki bi lahko vplivalo na neodvisnost svetovanja.

3.   Kadar ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja svetovanje o kriptosredstvih, potencialno stranko obvesti, da to svetovanje opravlja neodvisno:

| (a) | oceni zadosten nabor kriptosredstev, ki so na voljo na trgu in morajo biti dovolj raznolika, da se lahko ustrezno izpolnijo naložbeni cilji stranke, ter ki ne smejo biti omejena na kriptosredstva, ki jih izdajo ali zagotovijo:






  (i) | isti ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- | --- |

(a)

oceni zadosten nabor kriptosredstev, ki so na voljo na trgu in morajo biti dovolj raznolika, da se lahko ustrezno izpolnijo naložbeni cilji stranke, ter ki ne smejo biti omejena na kriptosredstva, ki jih izdajo ali zagotovijo:

(i)

isti ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (ii) | subjekti, ki so tesno povezani z istim ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi ali |
| --- | --- |

(ii)

subjekti, ki so tesno povezani z istim ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi ali

| (iii) | drugi subjekti, s katerimi je isti ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi v pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki je tako tesno, da lahko ogrozi neodvisnost svetovanja; |
| --- | --- |

(iii)

drugi subjekti, s katerimi je isti ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi v pravnem ali gospodarskem razmerju, kot je pogodbeno razmerje, ki je tako tesno, da lahko ogrozi neodvisnost svetovanja;

| (b) | ne sprejme in ne obdrži nadomestil, provizij ali denarnih ali nedenarnih koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja oseba ali oseba, ki v zvezi z zagotavljanjem storitve stranki ukrepa v imenu tretje osebe. |
| --- | --- |

(b)

ne sprejme in ne obdrži nadomestil, provizij ali denarnih ali nedenarnih koristi, ki jih plača ali zagotovi tretja oseba ali oseba, ki v zvezi z zagotavljanjem storitve stranki ukrepa v imenu tretje osebe.

Ne glede na točko (b), prvi pododstavek, so manjše nedenarne koristi, ki lahko izboljšajo kakovost storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki se zagotavljajo stranki, in ki so tako obsežne in take narave, da ne ovirajo izpolnjevanja dolžnosti ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, da deluje v najboljšem interesu svoje stranke, dovoljene v primerih, ko so jasno razkrite stranki.

4.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih, potencialnim strankam zagotovijo tudi informacije o vseh stroških in povezanih dajatvah, tudi o stroških svetovanja, kadar je ustrezno, o stroških kriptosredstev, ki se priporočajo ali tržijo stranki, in o načinu, kako lahko stranka plača za kriptosredstva, kar vključuje tudi vsa plačila tretjih oseb.

5.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo portfelje kriptosredstev, ne sprejemajo ali zadržujejo nadomestil, provizij ali denarnih ali nedenarnih koristi, ki jih plača ali zagotovi izdajatelj, ponudnik, oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali katera koli tretja stran ali oseba, ki deluje v imenu tretje strani v zvezi z upravljanjem portfeljev kriptosredstev svojim strankam.

6.   Kadar ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi potencialno stranko obvesti, da njegovo svetovanje ni neodvisno, lahko ta ponudnik prejme spodbude pod pogoji, da je plačilo ali korist:

| (a) | namenjena povečanju kakovosti zadevne storitve za stranko ter |
| --- | --- |

(a)

namenjena povečanju kakovosti zadevne storitve za stranko ter

| (b) | ne vpliva na spoštovanje obveznosti ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, da ukrepa pošteno, pravično in profesionalno v skladu z najboljšimi interesi stranke. |
| --- | --- |

(b)

ne vpliva na spoštovanje obveznosti ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, da ukrepa pošteno, pravično in profesionalno v skladu z najboljšimi interesi stranke.

Obstoj, narava in znesek plačila ali koristi iz odstavka 4 ali, kadar zneska ni mogoče določiti, način izračuna tega zneska, je na izčrpen, natančen in razumljiv način jasno razkrit stranki pred začetkom opravljanja zadevne storitve v zvezi s kriptosredstvi.

7.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih, zagotovijo, da imajo fizične osebe, ki v njihovem imenu zagotavljajo nasvete ali informacije o kriptosredstvih ali storitvah v zvezi s kriptosredstvi, potrebno znanje in kompetence za izpolnjevanje svojih obveznosti. Države članice objavijo merila, ki se uporabljajo za ocenjevanje takega znanja in kompetenc.

8.   Za namene ocene primernosti iz odstavka 1 ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih ali upravljajo portfelje kriptosredstev, od svojih strank ali potencialnih strank pridobijo potrebne informacije o njihovem znanju in izkušnjah z vlaganjem, tudi v kriptosredstva, njihovih naložbenih ciljih, vključno z dovoljenim tveganjem, njihovem finančnim položaju, vključno z zmožnostjo kritja izgub in njihovim osnovnim razumevanjem tveganj, povezanih z nakupom kriptosredstev, da lahko ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi strankam ali potencialnim strankam priporočijo, ali so kriptosredstva zanje primerna ali ne, ter so zlasti v skladu z njihovim dovoljenim tveganjem in zmožnostjo kritja izgub.

9.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih ali upravljajo portfelje kriptosredstev, stranke ali potencialne stranke opozorijo, da:

| (a) | lahko vrednost kriptosredstev niha; |
| --- | --- |

(a)

lahko vrednost kriptosredstev niha;

| (b) | lahko kriptosredstva izgubijo del svoje vrednosti ali kar celotno vrednost; |
| --- | --- |

(b)

lahko kriptosredstva izgubijo del svoje vrednosti ali kar celotno vrednost;

| (c) | kriptosredstva morda niso likvidna; |
| --- | --- |

(c)

kriptosredstva morda niso likvidna;

| (d) | kadar je ustrezno, kriptosredstva niso zajeta v odškodninskih shemah za vlagatelje na podlagi Direktive 97/9/ES; |
| --- | --- |

(d)

kadar je ustrezno, kriptosredstva niso zajeta v odškodninskih shemah za vlagatelje na podlagi Direktive 97/9/ES;

| (e) | kriptosredstva niso zajeta v sistemih jamstva za vloge na podlagi Direktive 2014/49/EU. |
| --- | --- |

(e)

kriptosredstva niso zajeta v sistemih jamstva za vloge na podlagi Direktive 2014/49/EU.

10.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih ali upravljajo portfelje kriptosredstev, vzpostavijo, vzdržujejo in izvajajo politike in postopke, ki jim omogočajo zbiranje in ocenjevanje vseh informacij, potrebnih za izvedbo navedene ocene iz odstavka 1 za vsako stranko. Sprejmejo vse razumne ukrepe za zagotovitev, da so informacije, zbrane o njihovih strankah ali potencialnih strankah, zanesljive.

11.   Kadar stranke ne predložijo informacij, zahtevanih na podlagi odstavka 8, ali kadar ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih ali upravljajo portfelje kriptosredstev, menijo, da storitve v zvezi s kriptosredstvi ali kriptosredstva niso primerni za njihove stranke, takih storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kriptosredstva ne priporočijo, niti ne začnejo zagotavljati storitev upravljanja portfeljev teh kriptosredstev.

12.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki svetujejo o kriptosredstvih ali upravljajo portfelje kriptosredstev, redno pregledujejo oceno primernosti iz odstavka 1 za vsako stranko vsaj vsaki dve leti po začetni oceni, opravljeni v skladu z navedenim odstavkom.

13.   Po opravljeni oceni primernosti iz odstavka 1 ali njenem pregledu na podlagi odstavka 12 ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo svetovanje o kriptosredstvih, strankam v poročilu o primernosti podrobno opišejo nasvete in navedejo, kako dani nasveti ustrezajo preferencam, ciljem in drugim značilnostim strank. To poročilo se pripravi in strankam posreduje v elektronski obliki. V poročilu so vsaj:

| (a) | vključene posodobljene informacije o oceni iz odstavka 1 ter |
| --- | --- |

(a)

vključene posodobljene informacije o oceni iz odstavka 1 ter

| (b) | opisani dani nasveti. |
| --- | --- |

(b)

opisani dani nasveti.

V poročilu o primernosti iz prvega pododstavka je jasno navedeno, da svetovanje temelji na znanju in izkušnjah stranke pri vlaganju v kriptosredstva, naložbenih ciljih stranke, dovoljenem tveganju, finančnem položaju in zmožnosti kritja izgub.

14.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravljajo portfelje kriptosredstev, svojim strankam redno zagotovijo poročila v elektronski obliki o dejavnostih upravljanja portfeljev, ki se izvajajo v njihovem imenu. Ta redna poročila vsebujejo pošten in uravnotežen pregled izvedenih dejavnosti in uspešnosti portfelja v poročevalskem obdobju, posodobljeno poročilo o tem, kako izvedene dejavnosti ustrezajo preferencam, ciljem in drugim značilnostim stranke, ter posodobljene informacije o oceni primernosti iz odstavka 1 ali njenem pregledu iz odstavka 12.

Redno poročilo iz prvega pododstavka tega odstavka se predloži vsake tri mesece, razen kadar ima stranka dostop do spletnega sistema, kadar lahko dostopa do najnovejšega vrednotenja portfelja stranke in posodobljenih informacij o oceni primernosti iz odstavka 1, ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi pa ima dokaz, da je stranka v zadevnem četrtletju vsaj enkrat dostopala do vrednotenja. Tak spletni sistem se šteje za elektronsko obliko.

15.   ESMA do 30. decembra 2024 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010, v katerih so določena:

| (a) | merila za oceno znanja in kompetenc stranke v skladu z odstavkom 2; |
| --- | --- |

(a)

merila za oceno znanja in kompetenc stranke v skladu z odstavkom 2;

| (b) | informacije iz odstavka 8 ter |
| --- | --- |

(b)

informacije iz odstavka 8 ter

| (c) | oblika rednih poročil iz odstavka 14. |
| --- | --- |

(c)

oblika rednih poročil iz odstavka 14.

Člen 82

Opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank

1.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki opravljajo storitve prenosa kriptosredstev v imenu strank, z njimi sklenejo dogovor, s katerim se določijo njihove dolžnosti in odgovornosti. Tak dogovor vsebuje vsaj naslednje:

| (a) | identiteto strank v dogovoru; |
| --- | --- |

(a)

identiteto strank v dogovoru;

| (b) | opis načinov opravljanja storitve prenosa; |
| --- | --- |

(b)

opis načinov opravljanja storitve prenosa;

| (c) | opis varnostnih sistemov, ki jih uporablja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(c)

opis varnostnih sistemov, ki jih uporablja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (d) | provizije, ki jih zaračunava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(d)

provizije, ki jih zaračunava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (e) | veljavno zakonodajo. |
| --- | --- |

(e)

veljavno zakonodajo.

2.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki opravljajo storitve prenosa kriptosredstev v imenu strank, v zvezi s postopki in politikami, vključno s pravicami strank, v okviru storitev prenosa kriptosredstev.

POGLAVJE 4

Pridobitev ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi

Člen 83

Ocena predlagane pridobitve ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi

1.   Vsaka fizična ali pravna oseba ali osebe, ki delujejo usklajeno, ki so se odločile, da neposredno ali posredno pridobijo (v nadaljnjem besedilu: predlagani pridobitelj) kvalificirani delež v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi ali neposredno ali posredno povečajo tak kvalificirani delež v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, in bi bil zaradi tega njihov delež glasovalnih pravic ali delež kapitala enak ali večji od 20 %, 30 % ali 50 % ali takšen, da bi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi postal njihovo odvisno podjetje, o tem najprej pisno uradno obvestijo pristojni organ tega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ter pri tem navedejo velikost nameravanega deleža in ustrezne informacije, ki se zahtevajo na podlagi regulativnih tehničnih standardov, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 84(4).

2.   Vsaka fizična oseba ali pravna oseba, ki se je odločila, da neposredno ali posredno odsvoji kvalificirani delež v ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, pred odsvojitvijo tega deleža o svoji odločitvi najprej pisno uradno obvesti pristojni organ in pri tem navede velikost takega deleža. Ta oseba pristojni organ uradno obvesti tudi, kadar se je odločila, da bo zmanjšala svoj kvalificirani delež, tako da bi bil njen delež glasovalnih pravic ali delež kapitala manjši od 10 %, 20 %, 30 % ali 50 % ali da bi ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi prenehal biti njeno odvisno podjetje.

3.   Pristojni organ prejem uradnega obvestila na podlagi odstavka 1 potrdi takoj, najpozneje pa v dveh delovnih dneh po njegovem prejemu.

4.   Pristojni organ predlagano pridobitev iz odstavka 1 tega člena in informacije, ki se zahtevajo na podlagi regulativnih tehničnih standardov, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 84(4), oceni v 60 delovnih dneh od datuma pisnega potrdila o prejemu iz odstavka 3 tega člena. Ko pristojni organ potrdi prejem uradnega obvestila, predlaganega pridobitelja obvesti o datumu zaključka ocenjevalnega obdobja.

5.   Za namene ocene iz odstavka 4 se lahko pristojni organ posvetuje s pristojnim organom za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter finančnoobveščevalnimi enotami in ustrezno upošteva njihova stališča.

6.   Pri oceni iz odstavka 4 lahko pristojni organ od predlaganega pridobitelja zahteva katere koli dodatne informacije, ki so potrebne za dokončanje te ocene. Taka zahteva se predloži pred zaključkom ocene, v vsakem primeru pa najpozneje 50. delovni dan od datuma pisnega potrdila o prejemu iz odstavka 3. Take zahteve so pisne, v njih pa se opredeli, katere dodatne informacije so potrebne.

Pristojni organ začasno prekine ocenjevalno obdobje iz odstavka 4, dokler ne prejme dodatnih informacij iz prvega pododstavka tega odstavka. Začasna prekinitev ne sme biti daljša od 20 delovnih dni. Vse dodatne zahteve pristojnega organa po dodatnih informacijah ali pojasnilih o prejetih informacijah ne povzročijo dodatne začasne prekinitve ocenjevalnega obdobja.

Pristojni organ lahko začasno prekinitev iz drugega pododstavka tega odstavka podaljša za največ 30 delovnih dni, če je predlagani pridobitelj zunaj Unije ali je reguliran z zakoni tretje države.

7.   Pristojni organ, ki se po opravljeni oceni iz odstavka 4 odloči, da bo nasprotoval predlagani pridobitvi iz odstavka 1, predlaganega pridobitelja o tem uradno obvesti v dveh delovnih dneh, in v vsakem primeru pred datumom iz odstavka 4, ki je, kadar je ustrezno, podaljšan v skladu z odstavkom 6, drugi in tretji pododstavek. V uradnem obvestilu se navedejo razlogi za tako odločitev.

8.   Kadar pristojni organ ne nasprotuje predlagani pridobitvi iz odstavka 1 pred datumom iz odstavka 4, ki je, kadar je ustrezno, podaljšan v skladu z odstavkom 6, drugi in tretji pododstavek, se šteje, da je predlagana pridobitev odobrena.

9.   Pristojni organ lahko določi najdaljše obdobje za sklenitev predlagane pridobitve iz odstavka 1 in, kadar je ustrezno, to obdobje podaljša.

Člen 84

Vsebina ocene predlagane pridobitve ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi

1.   Pristojni organ pri ocenjevanju iz člena 83(4) oceni primernost predlaganega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve iz člena 83(1) na podlagi vseh naslednjih meril:

| (a) | ugleda predlaganega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

ugleda predlaganega pridobitelja;

| (b) | ugleda, znanja, veščin in izkušenj vseh oseb, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodile dejavnost ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(b)

ugleda, znanja, veščin in izkušenj vseh oseb, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodile dejavnost ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (c) | finančne trdnosti predlaganega pridobitelja, zlasti v zvezi z vrsto načrtovanih in opravljanih poslov ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, na katero se nanaša predlagana pridobitev; |
| --- | --- |

(c)

finančne trdnosti predlaganega pridobitelja, zlasti v zvezi z vrsto načrtovanih in opravljanih poslov ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, na katero se nanaša predlagana pridobitev;

| (d) | ali bo ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi lahko izpolnil in še naprej izpolnjeval določbe tega naslova; |
| --- | --- |

(d)

ali bo ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi lahko izpolnil in še naprej izpolnjeval določbe tega naslova;

| (e) | ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1(3) oziroma (5) Direktive (EU) 2015/849 ali za poskus tega ali da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje za to. |
| --- | --- |

(e)

ali obstajajo razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje terorizma v smislu člena 1(3) oziroma (5) Direktive (EU) 2015/849 ali za poskus tega ali da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje za to.

2.   Pristojni organ lahko nasprotuje predlagani pridobitvi samo, kadar za to obstajajo utemeljeni razlogi na podlagi meril iz odstavka 1 tega člena ali kadar so informacije, predložene v skladu s členom 83(4), nepopolne ali napačne.

3.   Države članice ne določijo nobenih predhodnih pogojev glede obsega kvalificiranega deleža, ki ga je treba pridobiti na podlagi te uredbe, niti ne dovolijo svojim pristojnim organom, da preučijo predlagano pridobitev v smislu gospodarskih potreb trga.

4.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi natančno vsebino informacij, ki so potrebne za izvedbo ocene iz člena 83(4), prvi odstavek. Zahtevane informacije so relevantne za skrbno oceno, sorazmerne in prilagojene naravi predlaganega pridobitelja in predlagani pridobitvi iz člena 83(1).

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

POGLAVJE 5

Pomembni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi

Člen 85

Opredelitev pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi

1.   Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi se šteje za pomembnega, če ima v Uniji v povprečju vsaj 15 milijonov aktivnih uporabnikov v enem koledarskem letu, pri čemer se povprečje izračuna kot povprečje dnevnega števila aktivnih uporabnikov v preteklem koledarskem letu.

2.   Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi svoje pristojne organe uradno obvestijo v dveh mesecih po tem, ko dosežejo število aktivnih uporabnikov, določeno v odstavku 1. Kadar se pristojni organ strinja, da je prag iz odstavka 1 dosežen, o tem uradno obvesti ESMA.

3.   Brez poseganja v odgovornosti pristojnih organov na podlagi te uredbe pristojni organi matičnih držav članic odboru nadzornikov ESMA vsako leto predložijo posodobljene informacije o naslednjem razvoju na področju nadzora nad pomembnimi ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi:

| (a) | tekočih ali zaključenih postopkih izdaje dovoljenja iz člena 59; |
| --- | --- |

(a)

tekočih ali zaključenih postopkih izdaje dovoljenja iz člena 59;

| (b) | tekočih ali zaključenih postopkih odvzema dovoljenj iz člena 64; |
| --- | --- |

(b)

tekočih ali zaključenih postopkih odvzema dovoljenj iz člena 64;

| (c) | izvajanju nadzornih pooblastil iz člena 94(1), prvi pododstavek, točke (b), (c), (e), (f), (g), (y) in (aa). |
| --- | --- |

(c)

izvajanju nadzornih pooblastil iz člena 94(1), prvi pododstavek, točke (b), (c), (e), (f), (g), (y) in (aa).

Pristojni organ matične države članice lahko odboru nadzornikov ESMA predloži pogostejše posodobitve ali ga uradno obvesti, preden pristojni organ matične države članice sprejme katero koli odločitev v zvezi s prvim pododstavkom, točka (a), (b) ali (c).

4.   Obveščanju iz odstavka 3, drugi pododstavek, lahko sledi izmenjava mnenj v odboru nadzornikov ESMA.

5.   ESMA lahko, kadar je ustrezno, uporabi svoja pooblastila na podlagi členov 29, 30, 31 in 31b Uredbe (EU) št. 1095/2010.

NASLOV VI

PREPREČEVANJE IN PREPOVED ZLORABE TRGA, KI VKLJUČUJE KRIPTOSREDSTVA

Člen 86

Področje uporabe pravil o zlorabi trga

1.   Ta naslov se uporablja za dejanja, ki jih izvaja vsaka oseba v zvezi s kriptosredstvi, ki so uvrščena v trgovanje ali v zvezi s katerimi je bil vložen zahtevek za uvrstitev v trgovanje.

2.   Ta naslov se uporablja tudi za vsak posel, naročilo ali ravnanje v zvezi s kriptosredstvi iz odstavka 1, ne glede na to, ali tak posel, naročilo ali ravnanje poteka na platformi za trgovanje.

3.   Ta naslov se uporablja za dejanja in opustitve dejanj v Uniji in tretjih državah v zvezi s kriptosredstvi iz odstavka 1.

Člen 87

Notranje informacije

1.   Za namene te uredbe notranje informacije zajemajo naslednje vrste informacij:

| (a) | informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se neposredno ali posredno nanašajo na enega ali več izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali na eno ali več kriptosredstev ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh kriptosredstev ali na ceno povezanega kriptosredstva; |
| --- | --- |

(a)

informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki niso javne in se neposredno ali posredno nanašajo na enega ali več izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali na eno ali več kriptosredstev ter ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh kriptosredstev ali na ceno povezanega kriptosredstva;

| (b) | za osebe, ki so odgovorne za izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank, pomeni tudi informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki jih posreduje stranka ter se nanašajo na odprta naročila strank v zvezi s kriptosredstvi, neposredno ali posredno nanašajo na enega ali več izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali na eno ali več kriptosredstev ter bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh kriptosredstev ali na ceno povezanega kriptosredstva. |
| --- | --- |

(b)

za osebe, ki so odgovorne za izvrševanje naročil za kriptosredstva v imenu strank, pomeni tudi informacije z natančno določenimi lastnostmi, ki jih posreduje stranka ter se nanašajo na odprta naročila strank v zvezi s kriptosredstvi, neposredno ali posredno nanašajo na enega ali več izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali na eno ali več kriptosredstev ter bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene teh kriptosredstev ali na ceno povezanega kriptosredstva.

2.   Za namene odstavka 1 se informacija šteje za natančno, če navaja serijo okoliščin, ki že obstajajo ali za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo nastale, ali dogodek, ki je že nastopil ali za katerega se lahko razumno pričakuje, da bo nastopil, in je dovolj natančna, da omogoči ugotovitev o možnem vplivu te serije okoliščin ali tega dogodka na cene kriptosredstev. V zvezi s tem se pri podaljšanem postopku, ki naj bi povzročil ali povzroči posebno okoliščino ali poseben dogodek, kot natančna informacija lahko šteje ta prihodnja okoliščina ali ta prihodnji dogodek ter tudi vmesne faze tega postopka, ki so povezani z ustvarjanjem teh prihodnjih okoliščin ali tega prihodnjega dogodka ali ju povzroči.

3.   Vmesna faza v podaljšanem postopku lahko šteje za notranjo informacijo, če sama po sebi izpolnjuje merila za notranje informacije iz odstavka 2.

4.   Za namene odstavka 1 informacije, ki bi, če bi postale javne, verjetno znatno vplivale na cene kriptosredstev, pomenijo informacije, ki bi jih razumen imetnik kriptosredstev verjetno uporabil kot del podlage za odločitve imetnika o naložbi.

Člen 88

Javno razkritje notranjih informacij

1.   Izdajatelji, ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, čim prej obvestijo javnost o notranjih informacijah iz člena 87, ki jih neposredno zadevajo, na način, ki javnosti omogoča hiter dostop ter popolno, pravilno in pravočasno oceno informacij. Izdajatelji, ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, razkritja notranjih informacij javnosti ne kombinirajo s trženjem svojih dejavnosti. Izdajatelji, ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, na svojem spletišču objavijo in vsaj pet let hranijo vse notranje informacije, ki jih morajo razkriti javnosti.

2.   Izdajatelji, ponudniki in osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, lahko na lastno odgovornost odložijo razkritje notranjih informacij iz člena 87 javnosti, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | takojšnje razkritje bi najverjetneje ogrozilo upravičene interese izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

takojšnje razkritje bi najverjetneje ogrozilo upravičene interese izdajateljev, ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje;

| (b) | odložitev razkritja verjetno ne bi zavajala javnosti; |
| --- | --- |

(b)

odložitev razkritja verjetno ne bi zavajala javnosti;

| (c) | izdajatelji, ponudniki ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, lahko zagotovijo zaupnost teh informacij. |
| --- | --- |

(c)

izdajatelji, ponudniki ali osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, lahko zagotovijo zaupnost teh informacij.

3.   Kadar je izdajatelj, ponudnik ali oseba, ki je zaprosila za uvrstitev v trgovanje, odložila razkritje notranjih informacij v skladu z odstavkom 2, obvesti pristojni organ, da je bilo razkritje informacij odloženo, in pisno obrazloži, kako so bili izpolnjeni pogoji iz odstavka 2, in sicer takoj po razkritju informacij javnosti. Države članice lahko namesto tega določijo, da se taka obrazložitev predloži le na zahtevo pristojnega organa.

4.   Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov za določitev tehničnih sredstev za:

| (a) | ustrezno javno razkritje notranjih informacij iz odstavka 1 in |
| --- | --- |

(a)

ustrezno javno razkritje notranjih informacij iz odstavka 1 in

| (b) | odložitev razkritja notranjih informacij javnosti iz odstavkov 2 in 3. |
| --- | --- |

(b)

odložitev razkritja notranjih informacij javnosti iz odstavkov 2 in 3.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 89

Prepoved trgovanja na podlagi notranjih informacij

1.   Za namene te uredbe se šteje, da do trgovanja na podlagi notranjih informacij pride, kadar oseba, ki ima notranje informacije, na podlagi teh informacij neposredno ali posredno za svoj račun ali za račun tretje osebe pridobi ali odtuji kriptosredstva, na katera se te informacije nanašajo. Za trgovanje na podlagi notranjih informacij se šteje tudi uporaba notranjih informacij pri preklicu ali spremembi naročila v zvezi s kriptosredstvi, na katera se informacije nanašajo, če je bilo naročilo oddano, preden je zadevna oseba imela notranje informacije. Uporaba notranjih informacij zajema tudi predložitev, spremembo ali umik ponudbe osebe za svoj račun ali za račun tretje osebe.

2.   Nihče ne sme trgovati ali poskušati trgovati na podlagi notranjih informacij ali uporabljati notranjih informacij o kriptosredstvih za pridobitev ali odtujitev teh kriptosredstev, neposredno ali posredno, za svoj račun ali za račun tretje osebe. Nihče ne sme drugi osebi priporočiti trgovanja na podlagi notranjih informacij ali je napeljevati k trgovanju na njihovi podlagi.

3.   Oseba, ki ima notranje informacije o kriptosredstvih, na njihovi podlagi ne sme drugi osebi priporočiti ali jo napeljati:

| (a) | da pridobit ali odtuji ta kriptosredstva ali |
| --- | --- |

(a)

da pridobit ali odtuji ta kriptosredstva ali

| (b) | da odpove ali spremeni naročilo v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(b)

da odpove ali spremeni naročilo v zvezi s kriptosredstvi.

4.   Uporaba priporočil ali napeljevanja iz odstavka 3 pomeni trgovanje na podlagi notranjih informacij v smislu tega člena, kadar oseba, ki uporabi ta priporočila ali napeljevanje, ve ali bi morala vedeti, da to temelji na notranjih informacijah.

5.   Ta člen se uporablja za vsako osebo, ki ima notranje informacije, ker:

| (a) | je članica upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

je članica upravnega, poslovodnega ali nadzornega organa izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje;

| (b) | ima delež v kapitalu izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje; |
| --- | --- |

(b)

ima delež v kapitalu izdajatelja, ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje;

| (c) | ima dostop do informacij z opravljanjem službe, poklica ali dolžnosti ali v zvezi s svojo vlogo v tehnologiji razpršene evidence ali podobni tehnologiji ali |
| --- | --- |

(c)

ima dostop do informacij z opravljanjem službe, poklica ali dolžnosti ali v zvezi s svojo vlogo v tehnologiji razpršene evidence ali podobni tehnologiji ali

| (d) | je vpletena v kriminalne dejavnosti. |
| --- | --- |

(d)

je vpletena v kriminalne dejavnosti.

Ta člen se uporablja tudi za vsako osebo, ki je pridobila notranje informacije v okoliščinah, ki niso navedene v prvem pododstavku, kadar te osebe vedo ali bi morale vedeti, da so to notranje informacije.

6.   Kadar je oseba iz odstavka 1 pravna oseba, se ta člen v skladu z nacionalnim pravom uporablja za fizične osebe, ki sodelujejo pri odločanju o pridobitvi, odtujitvi, preklicu ali spremembi naročila za račun zadevne pravne osebe.

Člen 90

Prepoved protipravnega razkritja notranjih informacij

1.   Oseba, ki ima notranje informacije, teh informacij protipravno ne razkrije nobeni drugi osebi, razen kadar je tako razkritje opravljeno v okviru rednega opravljanja dela, poklica ali dolžnosti.

2.   Posredovanje priporočil ali napeljevanj iz člena 89(4) pomeni protipravno razkritje notranjih informacij, kadar oseba, ki razkrije priporočilo ali napeljevanje, ve ali bi morala vedeti, da ta temelji na notranjih informacijah.

Člen 91

Prepoved tržne manipulacije

1.   Nihče ne sme izvajati ali poskušati izvajati tržne manipulacije.

2.   Za namene te uredbe tržna manipulacija zajema katero koli od naslednjih dejavnosti:

| (a) | razen če se izvaja iz zakonitih razlogov, sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali kakršno koli drugo ravnanje, ki:






  (i) | daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče znake o ponudbi, povpraševanju ali ceni kriptosredstva; |
| --- | --- | --- |

(a)

razen če se izvaja iz zakonitih razlogov, sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali kakršno koli drugo ravnanje, ki:

(i)

daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče znake o ponudbi, povpraševanju ali ceni kriptosredstva;

| (ii) | zagotavlja ali bi lahko zagotovilo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več kriptosredstev; |
| --- | --- |

(ii)

zagotavlja ali bi lahko zagotovilo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več kriptosredstev;

| (b) | sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali drugo dejavnost ali ravnanje, ki vpliva ali bi lahko vplivalo na ceno enega ali več kriptosredstev, pri čemer se uporabljajo navidezna sredstva ali kakršna koli druga oblika zavajanja ali zvijače; |
| --- | --- |

(b)

sklenitev posla, oddajo naročila za trgovanje ali drugo dejavnost ali ravnanje, ki vpliva ali bi lahko vplivalo na ceno enega ali več kriptosredstev, pri čemer se uporabljajo navidezna sredstva ali kakršna koli druga oblika zavajanja ali zvijače;

| (c) | razširjanje informacij prek sredstev javnega obveščanja, vključno z internetom, ali katerih koli drugih sredstev, ki daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče znake glede ponudbe enega ali več kriptosredstev, povpraševanja po njem ali njegove cene ali zagotavlja ali bi lahko zagotovilo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več kriptosredstev, vključno z razširjanjem govoric, kadar je oseba, ki jih je razširjala, vedela ali bi morala vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče. |
| --- | --- |

(c)

razširjanje informacij prek sredstev javnega obveščanja, vključno z internetom, ali katerih koli drugih sredstev, ki daje ali bi lahko dajalo napačne ali zavajajoče znake glede ponudbe enega ali več kriptosredstev, povpraševanja po njem ali njegove cene ali zagotavlja ali bi lahko zagotovilo nenormalno ali umetno raven cene enega ali več kriptosredstev, vključno z razširjanjem govoric, kadar je oseba, ki jih je razširjala, vedela ali bi morala vedeti, da so bile informacije napačne ali zavajajoče.

3.   Za tržno manipulacijo med drugim štejejo naslednja ravnanja:

| (a) | zagotavljanje prevladujočega položaja nad ponudbo kriptosredstva ali povpraševanjem po njem, ki posredno ali neposredno vpliva ali bi lahko vplivalo na določanje nakupnih ali prodajnih cen ali ustvarja ali bi lahko ustvarilo druge nepoštene pogoje trgovanja; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje prevladujočega položaja nad ponudbo kriptosredstva ali povpraševanjem po njem, ki posredno ali neposredno vpliva ali bi lahko vplivalo na določanje nakupnih ali prodajnih cen ali ustvarja ali bi lahko ustvarilo druge nepoštene pogoje trgovanja;

| (b) | pošiljanje naročil na platformo za trgovanje s kriptosredstvi, vključno z vsakim njihovim preklicem ali spremembo, z uporabo katerega koli razpoložljivega sredstva trgovanja, in ki imajo eno od posledic iz odstavka 2, točka (a), prek:






  (i) | oviranja ali upočasnitve delovanja platforme za trgovanje s kriptosredstvi ali kakršnega koli ravnanja, ki bi lahko imelo tak učinek; |
| --- | --- | --- |

(b)

pošiljanje naročil na platformo za trgovanje s kriptosredstvi, vključno z vsakim njihovim preklicem ali spremembo, z uporabo katerega koli razpoložljivega sredstva trgovanja, in ki imajo eno od posledic iz odstavka 2, točka (a), prek:

(i)

oviranja ali upočasnitve delovanja platforme za trgovanje s kriptosredstvi ali kakršnega koli ravnanja, ki bi lahko imelo tak učinek;

| (ii) | oteževanja prepoznavanja pristnih naročil na platformi za trgovanje s kriptosredstvi ali kakršnega koli ravnanja, ki bi lahko imelo tak učinek, vključno z oddajanjem naročil, ki privedejo do preobremenitve ali destabilizacije običajnega delovanja platforme za trgovanje s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(ii)

oteževanja prepoznavanja pristnih naročil na platformi za trgovanje s kriptosredstvi ali kakršnega koli ravnanja, ki bi lahko imelo tak učinek, vključno z oddajanjem naročil, ki privedejo do preobremenitve ali destabilizacije običajnega delovanja platforme za trgovanje s kriptosredstvi;

| (iii) | ustvarjanja napačnih ali zavajajočih signalov glede ponudbe ali povpraševanja po kriptosredstvu ali cene kriptosredstva, zlasti z oddajanjem naročil za začetek ali utrditev tega trenda, ali kakršnega koli ravnanja, ki bi lahko imelo tak učinek; |
| --- | --- |

(iii)

ustvarjanja napačnih ali zavajajočih signalov glede ponudbe ali povpraševanja po kriptosredstvu ali cene kriptosredstva, zlasti z oddajanjem naročil za začetek ali utrditev tega trenda, ali kakršnega koli ravnanja, ki bi lahko imelo tak učinek;

| (c) | izkoriščanja občasnega ali rednega dostopa do tradicionalnih ali elektronskih medijev z izražanjem mnenj o kriptosredstvu, potem ko je oseba predhodno pridobila pozicije v tem kriptosredstvu, in posledične koristi, ki izhajajo iz učinka izraženih mnenj o ceni kriptosredstva, ne da bi bilo hkrati javno razkrito nasprotje interesov na primeren in učinkovit način. |
| --- | --- |

(c)

izkoriščanja občasnega ali rednega dostopa do tradicionalnih ali elektronskih medijev z izražanjem mnenj o kriptosredstvu, potem ko je oseba predhodno pridobila pozicije v tem kriptosredstvu, in posledične koristi, ki izhajajo iz učinka izraženih mnenj o ceni kriptosredstva, ne da bi bilo hkrati javno razkrito nasprotje interesov na primeren in učinkovit način.

Člen 92

Preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga

1.   Vsaka oseba, ki se poklicno dogovarja o poslih s kriptosredstvi ali jih izvaja, ima vzpostavljene učinkovite ureditve, sisteme in postopke za preprečevanje in odkrivanje zlorabe trga. Za to osebo veljajo pravila obveščanja države članice, v kateri je registrirana ali ima glavni sedež, ali, v primeru podružnice, države članice, v kateri je podružnica, in brez odlašanja pristojnemu organu te države članice poroča o vsakem utemeljenem sumu v zvezi z naročilom ali poslom, vključno z njenim preklicem ali spremembo, in drugimi vidiki delovanja tehnologije razpršene evidence, kot je mehanizem soglasja, kadar bi lahko obstajale okoliščine, ki kažejo, da je bila storjena ali se dogaja zloraba trga ali bi do nje lahko prišlo.

Pristojni organi, ki prejmejo prijavo sumljivih naročil ali poslov, take informacije takoj posredujejo pristojnim organom zadevnih platform za trgovanje.

2.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi podrobneje določi:

| (a) | ustrezne ureditve, sisteme in postopke, ki osebam omogočajo izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne ureditve, sisteme in postopke, ki osebam omogočajo izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1;

| (b) | predloge, ki jih morajo osebe uporabljati za izpolnjevanje zahtev iz odstavkov 1 in 2; |
| --- | --- |

(b)

predloge, ki jih morajo osebe uporabljati za izpolnjevanje zahtev iz odstavkov 1 in 2;

| (c) | za primere čezmejne zlorabe trga postopke usklajevanja med ustreznimi pristojnimi organi za odkrivanje in sankcioniranje zlorabe trga. |
| --- | --- |

(c)

za primere čezmejne zlorabe trga postopke usklajevanja med ustreznimi pristojnimi organi za odkrivanje in sankcioniranje zlorabe trga.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. decembra 2024.

3.   Da se zagotovi doslednost nadzornih praks iz tega člena, ESMA do 30. junija 2025 izda smernice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 o nadzornih praksah pristojnih organov za preprečevanje in odkrivanje zlorab trga, če to še ni zajeto v regulativnih tehničnih standardih iz odstavka 2.

NASLOV VII

PRISTOJNI ORGANI, EBA IN ESMA

POGLAVJE 1

Pooblastila pristojnih organov in sodelovanje med pristojnimi organi, EBA in ESMA

Člen 93

Pristojni organi

1.   Države članice imenujejo pristojne organe, ki so odgovorni za opravljanje nalog in dolžnosti iz te uredbe. Države članice o teh pristojnih organih uradno obvestijo EBA in ESMA.

2.   Kadar države članice na podlagi odstavka 1 imenujejo več kot en pristojni organ, določijo naloge vsakega od njih ter enega od pristojnih organov imenujejo za enotno kontaktno točko za čezmejno upravno sodelovanje med pristojnimi organi ter z EBA in ESMA. Države članice lahko za vsako od teh vrst upravnega sodelovanja imenujejo drugo enotno kontaktno točko.

3.   ESMA na svojem spletišču objavi seznam pristojnih organov, imenovanih v skladu z odstavkoma 1 in 2.

Člen 94

Pooblastila pristojnih organov

1.   Da lahko pristojni organi izvajajo svoje naloge iz naslovov II do VI te uredbe, imajo v skladu z nacionalnim pravom vsaj naslednja nadzorna in preiskovalna pooblastila:

| (a) | od vsake osebe lahko zahtevajo, naj zagotovi informacije in dokumente, za katere pristojni organi menijo, da bi lahko bili pomembni za opravljanje njihovih nalog; |
| --- | --- |

(a)

od vsake osebe lahko zahtevajo, naj zagotovi informacije in dokumente, za katere pristojni organi menijo, da bi lahko bili pomembni za opravljanje njihovih nalog;

| (b) | vsakokrat, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je bila kršena ta uredba, lahko začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekinejo opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi ali od zadevnega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, naj začasno prekine opravljanje teh storitev; |
| --- | --- |

(b)

vsakokrat, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je bila kršena ta uredba, lahko začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekinejo opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi ali od zadevnega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, naj začasno prekine opravljanje teh storitev;

| (c) | prepovejo lahko opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi, kadar ugotovijo, da je bila kršena ta uredba; |
| --- | --- |

(c)

prepovejo lahko opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi, kadar ugotovijo, da je bila kršena ta uredba;

| (d) | razkrijejo lahko vse bistvene informacije, ki bi lahko vplivale na opravljanje zadevnih storitev v zvezi s kriptosredstvi, ali od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, naj razkrije te informacije, da se zagotovi zaščita interesov strank, zlasti malih imetnikov, ali nemoteno delovanje trga; |
| --- | --- |

(d)

razkrijejo lahko vse bistvene informacije, ki bi lahko vplivale na opravljanje zadevnih storitev v zvezi s kriptosredstvi, ali od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, naj razkrije te informacije, da se zagotovi zaščita interesov strank, zlasti malih imetnikov, ali nemoteno delovanje trga;

| (e) | objavijo lahko dejstvo, da ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izpolnjuje svojih obveznosti; |
| --- | --- |

(e)

objavijo lahko dejstvo, da ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi ne izpolnjuje svojih obveznosti;

| (f) | začasno lahko prekinejo opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi ali od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, naj začasno prekine opravljanje teh storitev, kadar pristojni organi menijo, da je položaj ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi tak, da bi opravljanje storitve v zvezi s kriptosredstvi škodilo interesom strank, zlasti malih imetnikov; |
| --- | --- |

(f)

začasno lahko prekinejo opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi ali od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, naj začasno prekine opravljanje teh storitev, kadar pristojni organi menijo, da je položaj ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi tak, da bi opravljanje storitve v zvezi s kriptosredstvi škodilo interesom strank, zlasti malih imetnikov;

| (g) | zahtevajo lahko, da se obstoječe pogodbe prenesejo na drugega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kadar se ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi odvzame dovoljenje v skladu s členom 64, pod pogojem, da se stranke in ponudnik storitev, na katerega naj se pogodbe v zvezi s kriptosredstvi prenesejo, o tem dogovorijo; |
| --- | --- |

(g)

zahtevajo lahko, da se obstoječe pogodbe prenesejo na drugega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kadar se ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi odvzame dovoljenje v skladu s členom 64, pod pogojem, da se stranke in ponudnik storitev, na katerega naj se pogodbe v zvezi s kriptosredstvi prenesejo, o tem dogovorijo;

| (h) | kadar obstaja razlog za domnevo, da oseba opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi brez dovoljenja, lahko odredijo takojšnje prenehanje dejavnosti brez predhodnega opozorila ali določitve roka; |
| --- | --- |

(h)

kadar obstaja razlog za domnevo, da oseba opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi brez dovoljenja, lahko odredijo takojšnje prenehanje dejavnosti brez predhodnega opozorila ali določitve roka;

| (i) | od ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali ponudnikov žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, zahtevajo, naj spremenijo svojo belo knjigo o kriptosredstvu ali dodatno spremenijo svojo spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu, kadar ugotovijo, da bela knjiga o kriptosredstvu ali spremenjena knjiga o kriptosredstvu ne vsebuje informacij, ki so zahtevane v skladu s členom 6, 19 ali 51; |
| --- | --- |

(i)

od ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali ponudnikov žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov, zahtevajo, naj spremenijo svojo belo knjigo o kriptosredstvu ali dodatno spremenijo svojo spremenjeno belo knjigo o kriptosredstvu, kadar ugotovijo, da bela knjiga o kriptosredstvu ali spremenjena knjiga o kriptosredstvu ne vsebuje informacij, ki so zahtevane v skladu s členom 6, 19 ali 51;

| (j) | od ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov zahtevajo, da spremenijo svoja tržna sporočila, kadar ugotovijo, da tržna sporočila ne izpolnjujejo zahtev iz členov 7, 29 ali 53 te uredbe; |
| --- | --- |

(j)

od ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov zahtevajo, da spremenijo svoja tržna sporočila, kadar ugotovijo, da tržna sporočila ne izpolnjujejo zahtev iz členov 7, 29 ali 53 te uredbe;

| (k) | od ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov lahko zahtevajo, naj v svoje bele knjige o kriptosredstvu vključijo dodatne informacije, kadar je to potrebno za finančno stabilnost ali zaščito interesov imetnikov kriptosredstev, zlasti malih imetnikov; |
| --- | --- |

(k)

od ponudnikov ali oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ali izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov lahko zahtevajo, naj v svoje bele knjige o kriptosredstvu vključijo dodatne informacije, kadar je to potrebno za finančno stabilnost ali zaščito interesov imetnikov kriptosredstev, zlasti malih imetnikov;

| (l) | začasno lahko prekinejo javno ponudbo ali uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi za največ 30 zaporednih delovnih dni vsakokrat, ko utemeljeno sumijo, da se krši ta uredba; |
| --- | --- |

(l)

začasno lahko prekinejo javno ponudbo ali uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi za največ 30 zaporednih delovnih dni vsakokrat, ko utemeljeno sumijo, da se krši ta uredba;

| (m) | prepovejo lahko ponudbo javnosti ali uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, kadar ugotovijo, da je bila kršena ta uredba, ali kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se bo kršila; |
| --- | --- |

(m)

prepovejo lahko ponudbo javnosti ali uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, kadar ugotovijo, da je bila kršena ta uredba, ali kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se bo kršila;

| (n) | vsakokrat, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je bila kršena ta uredba, lahko začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekinejo trgovanje s kriptosredstvi ali od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje s kriptosredstvi, zahtevajo, naj začasno prekine opravljanje teh storitev; |
| --- | --- |

(n)

vsakokrat, kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je bila kršena ta uredba, lahko začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekinejo trgovanje s kriptosredstvi ali od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje s kriptosredstvi, zahtevajo, naj začasno prekine opravljanje teh storitev;

| (o) | prepovejo trgovanje s kriptosredstvi na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, kadar ugotovijo, da je bila kršena ta uredba ali kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se bo kršila; |
| --- | --- |

(o)

prepovejo trgovanje s kriptosredstvi na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, kadar ugotovijo, da je bila kršena ta uredba ali kadar obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da se bo kršila;

| (p) | začasno prekinejo ali prepovejo tržna sporočila, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba; |
| --- | --- |

(p)

začasno prekinejo ali prepovejo tržna sporočila, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba;

| (q) | vsakokrat, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba, lahko od ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev kriptosredstev v trgovanje, izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov ali ustreznih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, da prekinejo ali za največ 30 zaporednih delovnih dni začasno prekinejo tržna sporočila; |
| --- | --- |

(q)

vsakokrat, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba, lahko od ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev kriptosredstev v trgovanje, izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov ali ustreznih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi zahtevajo, da prekinejo ali za največ 30 zaporednih delovnih dni začasno prekinejo tržna sporočila;

| (r) | objavijo lahko dejstvo, da ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev kriptosredstva v trgovanje, ali izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona, ne izpolnjuje svojih obveznosti na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(r)

objavijo lahko dejstvo, da ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev kriptosredstva v trgovanje, ali izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona, ne izpolnjuje svojih obveznosti na podlagi te uredbe;

| (s) | razkrijejo lahko vse bistvene informacije, ki lahko vplivajo na oceno kriptosredstev, ki so javno ponujena ali uvrščena v trgovanje, ali pa takšno razkritje zahtevajo od ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev kriptosredstva v trgovanje, ali izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona, da se zagotovi zaščita interesov imetnikov kriptosredstev, zlasti malih imetnikov, ali nemoteno delovanje trga; |
| --- | --- |

(s)

razkrijejo lahko vse bistvene informacije, ki lahko vplivajo na oceno kriptosredstev, ki so javno ponujena ali uvrščena v trgovanje, ali pa takšno razkritje zahtevajo od ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev kriptosredstva v trgovanje, ali izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona, da se zagotovi zaščita interesov imetnikov kriptosredstev, zlasti malih imetnikov, ali nemoteno delovanje trga;

| (t) | kadar menijo, da je položaj ponudnika, osebe, ki zaprosi za uvrstitev kriptosredstva v trgovanje, ali izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona tak, da bi trgovanje škodilo interesom imetnikov kriptosredstev, predvsem malih imetnikov, začasno prekinejo ali od zadevnega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje s kriptosredstvi, zahtevajo, naj začasno prekine trgovanje s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(t)

kadar menijo, da je položaj ponudnika, osebe, ki zaprosi za uvrstitev kriptosredstva v trgovanje, ali izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona tak, da bi trgovanje škodilo interesom imetnikov kriptosredstev, predvsem malih imetnikov, začasno prekinejo ali od zadevnega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje s kriptosredstvi, zahtevajo, naj začasno prekine trgovanje s kriptosredstvi;

| (u) | kadar obstaja razlog za domnevo, da oseba izdaja žetone, vezane na sredstva, ali e-denarne žetone brez dovoljenja ali da oseba ponuja kriptosredstva ali je zaprosila za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, brez bele knjige o kriptosredstvu, o kateri je predložila uradno obvestilo v skladu s členom 8, lahko odredijo takojšnje prenehanje dejavnosti brez predhodnega opozorila ali določitve roka; |
| --- | --- |

(u)

kadar obstaja razlog za domnevo, da oseba izdaja žetone, vezane na sredstva, ali e-denarne žetone brez dovoljenja ali da oseba ponuja kriptosredstva ali je zaprosila za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, brez bele knjige o kriptosredstvu, o kateri je predložila uradno obvestilo v skladu s členom 8, lahko odredijo takojšnje prenehanje dejavnosti brez predhodnega opozorila ali določitve roka;

| (v) | sprejmejo katere koli ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi izpolnjuje zahteve iz te uredbe, vključno z zahtevo po prenehanju vseh dejavnosti ali ravnanj, za katere pristojni organi menijo, da so v nasprotju s to uredbo; |
| --- | --- |

(v)

sprejmejo katere koli ukrepe, s katerimi zagotovijo, da ponudnik ali oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi izpolnjuje zahteve iz te uredbe, vključno z zahtevo po prenehanju vseh dejavnosti ali ravnanj, za katere pristojni organi menijo, da so v nasprotju s to uredbo;

| (w) | izvajajo lahko inšpekcijske preglede ali preiskave na kraju samem, in sicer na krajih, ki niso zasebna prebivališča fizičnih oseb, in za ta namen vstopijo v prostore, da pridobijo dostop do dokumentov in drugih podatkov v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

(w)

izvajajo lahko inšpekcijske preglede ali preiskave na kraju samem, in sicer na krajih, ki niso zasebna prebivališča fizičnih oseb, in za ta namen vstopijo v prostore, da pridobijo dostop do dokumentov in drugih podatkov v kakršni koli obliki;

| (x) | oddajo preverjanje ali preiskave v zunanje izvajanje revizorjem ali strokovnjakom; |
| --- | --- |

(x)

oddajo preverjanje ali preiskave v zunanje izvajanje revizorjem ali strokovnjakom;

| (y) | zahtevajo umik fizične osebe iz upravljalnega organa izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(y)

zahtevajo umik fizične osebe iz upravljalnega organa izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (z) | od katere koli osebe lahko zahtevajo, da sprejme ukrepe za zmanjšanje velikosti pozicije ali izpostavljenosti kriptosredstvom; |
| --- | --- |

(z)

od katere koli osebe lahko zahtevajo, da sprejme ukrepe za zmanjšanje velikosti pozicije ali izpostavljenosti kriptosredstvom;

| (aa) | kadar ni na voljo nobene druge učinkovite poti, da bi se doseglo prenehanje kršitve te uredbe, in da se prepreči nevarnost resnega oškodovanja interesov strank ali imetnikov kriptosredstev, sprejmejo vse potrebne ukrepe, vključno na način, da od tretje osebe ali javnega organa zahtevajo izvedbo takih ukrepov, za:






  (i) | odstranitev vsebine ali omejitev dostopa do spletnega vmesnika ali odreditev izrecnega prikaza opozorila strankam in imetnikom kriptosredstev, ki dostopajo do spletnega vmesnika; |
| --- | --- | --- |

(aa)

kadar ni na voljo nobene druge učinkovite poti, da bi se doseglo prenehanje kršitve te uredbe, in da se prepreči nevarnost resnega oškodovanja interesov strank ali imetnikov kriptosredstev, sprejmejo vse potrebne ukrepe, vključno na način, da od tretje osebe ali javnega organa zahtevajo izvedbo takih ukrepov, za:

(i)

odstranitev vsebine ali omejitev dostopa do spletnega vmesnika ali odreditev izrecnega prikaza opozorila strankam in imetnikom kriptosredstev, ki dostopajo do spletnega vmesnika;

| (ii) | odreditev ponudniku storitev gostovanja, da odstrani, onemogoči ali omeji dostop do spletnega vmesnika ali |
| --- | --- |

(ii)

odreditev ponudniku storitev gostovanja, da odstrani, onemogoči ali omeji dostop do spletnega vmesnika ali

| (iii) | odreditev registrom ali registratorjem domen, da izbrišejo popolno domensko ime in zadevnemu pristojnemu organu omogočijo, da ga registrira; |
| --- | --- |

(iii)

odreditev registrom ali registratorjem domen, da izbrišejo popolno domensko ime in zadevnemu pristojnemu organu omogočijo, da ga registrira;

| (ab) | od izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona, v skladu s členom 23(4), 24(3) ali 58(3) zahtevajo, da uvede najmanjšo nominalno vrednost ali omeji izdani znesek. |
| --- | --- |

(ab)

od izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona, v skladu s členom 23(4), 24(3) ali 58(3) zahtevajo, da uvede najmanjšo nominalno vrednost ali omeji izdani znesek.

2.   Nadzorna in preiskovalna pooblastila, ki se izvajajo v zvezi s ponudniki, osebami, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, izdajatelji in ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ne posegajo v pooblastila, podeljena istim ali drugim nadzornim organom v zvezi s temi subjekti, vključno s pooblastili, podeljenimi zadevnim pristojnim organom na podlagi določb nacionalnega prava, s katerim se prenaša Direktiva 2009/110/ES, in pooblastili za bonitetni nadzor, podeljenimi ECB na podlagi Uredbe (EU) št. 1024/2013.

3.   Da lahko pristojni organi izpolnjujejo svoje naloge iz naslova VI, imajo v skladu z nacionalnim pravom poleg pooblastil iz odstavka 1 vsaj naslednja nadzorniška in preiskovalna pooblastila:

| (a) | imajo dostop do kakršnega koli dokumenta in podatkov v kakršni koli obliki in prejmejo ali dobijo njegove kopije; |
| --- | --- |

(a)

imajo dostop do kakršnega koli dokumenta in podatkov v kakršni koli obliki in prejmejo ali dobijo njegove kopije;

| (b) | naročijo ali zahtevajo lahko informacije od vseh oseb, vključno z osebami, ki so se naknadno pridružile prenosu naročil ali izvajanju zadevnih poslov, in njihovih naročnikov, ter lahko po potrebi te osebe povabijo na zaslišanje in jih zaslišijo, da bi pridobili informacije; |
| --- | --- |

(b)

naročijo ali zahtevajo lahko informacije od vseh oseb, vključno z osebami, ki so se naknadno pridružile prenosu naročil ali izvajanju zadevnih poslov, in njihovih naročnikov, ter lahko po potrebi te osebe povabijo na zaslišanje in jih zaslišijo, da bi pridobili informacije;

| (c) | vstopijo lahko v prostore fizičnih in pravnih oseb, da zasežejo dokumente in podatke v kateri koli obliki, na podlagi utemeljenega suma, da bi lahko bili dokumenti ali podatki, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje primera trgovanja na podlagi notranjih informacij ali tržne manipulacije; |
| --- | --- |

(c)

vstopijo lahko v prostore fizičnih in pravnih oseb, da zasežejo dokumente in podatke v kateri koli obliki, na podlagi utemeljenega suma, da bi lahko bili dokumenti ali podatki, povezani z vsebino inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembni za dokazovanje primera trgovanja na podlagi notranjih informacij ali tržne manipulacije;

| (d) | predložijo lahko zadeve v kazenski pregon; |
| --- | --- |

(d)

predložijo lahko zadeve v kazenski pregon;

| (e) | zahtevajo lahko, kolikor to dovoljuje nacionalno pravo, obstoječe zapise podatkov o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, kadar obstaja utemeljen sum o kršitvi in kadar so lahko taki zapisi pomembni za preiskovanje kršitev členov 88 do 91; |
| --- | --- |

(e)

zahtevajo lahko, kolikor to dovoljuje nacionalno pravo, obstoječe zapise podatkov o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, kadar obstaja utemeljen sum o kršitvi in kadar so lahko taki zapisi pomembni za preiskovanje kršitev členov 88 do 91;

| (f) | zahtevajo lahko začasno zamrznitev ali odvzem premoženja ali oboje; |
| --- | --- |

(f)

zahtevajo lahko začasno zamrznitev ali odvzem premoženja ali oboje;

| (g) | zahtevajo lahko začasno prepoved izvajanja poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

(g)

zahtevajo lahko začasno prepoved izvajanja poklicne dejavnosti;

| (h) | sprejmejo lahko vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo javnost pravilno obveščena, med drugim s popravkom napačnih ali zavajajočih razkritih informacij, pri čemer lahko med drugim od ponudnika, osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali izdajatelja ali druge osebe, ki je objavila ali razširjala netočne ali zavajajoče informacije, zahtevajo, naj objavi popravek. |
| --- | --- |

(h)

sprejmejo lahko vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da bo javnost pravilno obveščena, med drugim s popravkom napačnih ali zavajajočih razkritih informacij, pri čemer lahko med drugim od ponudnika, osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ali izdajatelja ali druge osebe, ki je objavila ali razširjala netočne ali zavajajoče informacije, zahtevajo, naj objavi popravek.

4.   Pristojni organ lahko na podlagi nacionalnega prava po potrebi zaprosi ustrezno sodišče, naj sprejme odločitev o uporabi pooblastil iz odstavkov 1 in 2.

5.   Pristojni organi izvajajo pooblastila iz odstavkov 1 in 2 na katerega koli od naslednjih načinov:

| (a) | neposredno; |
| --- | --- |

(a)

neposredno;

| (b) | v sodelovanju z drugimi organi, vključno z organi, pristojnimi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima; |
| --- | --- |

(b)

v sodelovanju z drugimi organi, vključno z organi, pristojnimi za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma ter boj proti njima;

| (c) | v okviru svoje pristojnosti s prenosom pooblastil na organe iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

v okviru svoje pristojnosti s prenosom pooblastil na organe iz točke (b);

| (d) | z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodiščih. |
| --- | --- |

(d)

z vložitvijo zahtevka pri pristojnih sodiščih.

6.   Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi, na podlagi katerih lahko pristojni organi izvajajo nadzorniška in preiskovalna pooblastila, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih dolžnosti.

7.   Za osebo, ki v skladu s to uredbo daje na razpolago informacije pristojnemu organu, se ne šteje, da krši kakršne koli omejitve o razkritju informacij, ki so uvedene s pogodbo ali zakoni in drugimi predpisi, in zanjo ne velja nobena odgovornost v zvezi s takim uradnim obveščanjem.

Člen 95

Sodelovanje med pristojnimi organi

1.   Pristojni organi za namene te uredbe sodelujejo med seboj. Pristojni organi zlasti zagotavljajo pomoč pristojnim organom drugih držav članic, EBA in ESMA. Brez nepotrebnega odlašanja si izmenjujejo informacije in sodelujejo pri dejavnostih preiskovanja, nadzora in izvršilnih ukrepih.

Kadar so države članice v skladu s členom 111(1), drugi pododstavek, določile kazenske sankcije za kršitve te uredbe iz člena 111(1), prvi pododstavek, zagotovijo, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi, na podlagi katerih imajo pristojni organi na voljo vsa potrebna pooblastila za sodelovanje s sodnimi organi, organi pregona ali pravosodnimi organi v njihovi jurisdikciji, da lahko prejemajo specifične informacije, povezane s kazenskimi preiskavami ali postopki, sproženimi ob kršitvah te uredbe, in da enake informacije zagotovijo drugim pristojnim organom ter EBA in ESMA, s čimer jim omogočijo izpolnitev njihove obveznosti sodelovanja za namene te uredbe.

2.   Pristojni organ lahko zahtevo za informacije ali zahtevo za sodelovanje v preiskavi zavrne le v naslednjih primerih:

| (a) | sporočanje zadevnih informacij bi lahko negativno vplivalo na varnost naslovljene države članice, zlasti kar zadeva boj proti terorizmu in druga huda kazniva dejanja; |
| --- | --- |

(a)

sporočanje zadevnih informacij bi lahko negativno vplivalo na varnost naslovljene države članice, zlasti kar zadeva boj proti terorizmu in druga huda kazniva dejanja;

| (b) | kadar bi izpolnitev zahteve lahko negativno vplivala na njegovo lastno preiskavo, dejavnosti izvrševanja ali, kadar je ustrezno, kazensko preiskavo; |
| --- | --- |

(b)

kadar bi izpolnitev zahteve lahko negativno vplivala na njegovo lastno preiskavo, dejavnosti izvrševanja ali, kadar je ustrezno, kazensko preiskavo;

| (c) | kadar se je pred sodišči naslovljene države članice že začel postopek v zvezi z istimi dejanji in proti istim fizičnim ali pravnim osebam; |
| --- | --- |

(c)

kadar se je pred sodišči naslovljene države članice že začel postopek v zvezi z istimi dejanji in proti istim fizičnim ali pravnim osebam;

| (d) | kadar je bila že izrečena pravnomočna sodba v zvezi z istim dejanjem ter zoper isto fizično ali pravno osebo v naslovljeni državi članici. |
| --- | --- |

(d)

kadar je bila že izrečena pravnomočna sodba v zvezi z istim dejanjem ter zoper isto fizično ali pravno osebo v naslovljeni državi članici.

3.   Pristojni organi na zahtevo brez nepotrebnega odlašanja predložijo vse informacije, ki so potrebne za namene te uredbe.

4.   Pristojni organ lahko zahteva pomoč pristojnega organa druge države članice pri inšpekcijskih pregledih ali preiskavah na kraju samem.

Pristojni organ, ki zahteva pomoč, obvesti EBA in ESMA o vsaki zahtevi, vloženi na podlagi prvega pododstavka. Kadar pristojni organ prejme zahtevo pristojnega organa druge države članice za izvedbo inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem, lahko:

| (a) | sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem; |
| --- | --- |

(a)

sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;

| (b) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem; |
| --- | --- |

(b)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sodeluje v inšpekcijskem pregledu ali preiskavi na kraju samem;

| (c) | pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem; |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu, ki je predložil zahtevo, omogoči, da sam opravi inšpekcijski pregled ali preiskavo na kraju samem;

| (d) | določene naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, deli z drugimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(d)

določene naloge, povezane z nadzornimi dejavnostmi, deli z drugimi pristojnimi organi.

5.   ESMA v primeru inšpekcijskega pregleda ali preiskave na kraju samem iz odstavka 4 na zahtevo enega od pristojnih organov koordinira inšpekcijski pregled ali preiskavo.

Kadar inšpekcijski pregled ali preiskava na kraju samem iz odstavka 4 zadeva izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona ali storitve v zvezi s kriptosredstvi, povezane z žetoni, vezanimi na sredstva, ali e-denarnimi žetoni, EBA koordinira inšpekcijski pregled ali preiskavo, kadar to zahteva eden od pristojnih organov.

6.   Pristojni organi se lahko v primerih, ko je bila zahteva za sodelovanje, zlasti za izmenjavo informacij, zavrnjena ali pa ni bila obravnavana v razumnem roku, obrnejo na ESMA. V takih primerih se smiselno uporablja člen 19(4) Uredbe (EU) št. 1095/2010.

7.   Z odstopanjem od odstavka 6 tega člena se lahko pristojni organi v primerih, ko je bila zahteva za sodelovanje, zlasti za informacije v zvezi z izdajateljem žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov ali storitvami v zvezi s kriptosredstvi, povezanimi z žetonom, vezanim na sredstva, ali e-denarnim žetonom, zavrnjena ali ni bila obravnavana v razumnem roku, obrnejo na EBA. V takih primerih se smiselno uporablja člen 19(4) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

8.   Pristojni organi tesno usklajujejo njihov nadzor za odkrivanje in odpravljanje kršitev te uredbe, razvoj in spodbujanje najboljših praks, lajšanje sodelovanja, spodbujanje doslednosti razlage ter pripravo ocen sodne pristojnosti druge države v primeru nesoglasij.

Za namene prvega pododstavka tega odstavka EBA in ESMA skrbita za usklajevanje med pristojnimi organi in med nadzornimi kolegiji, kot je navedeno v členu 119, s ciljem vzpostavitve skupne kulture na področju nadzora in doslednih nadzornih praks ter zagotovitve enotnih postopkov.

9.   Kadar pristojni organ ugotovi, da katera koli od zahtev na podlagi te uredbe ni bila izpolnjena, ali utemeljeno domneva, da je tako, pristojni organ subjekta ali subjektov, za katere obstaja sum take kršitve, dovolj podrobno obvesti o svojih ugotovitvah.

10.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, da se dodatno opredelijo informacije, ki si jih pristojni organi izmenjujejo na podlagi odstavka 1.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

11.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge ter postopki za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 96

Sodelovanje z EBA in ESMA

1.   Za namene te uredbe pristojni organi tesno sodelujejo z ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 in z EBA v skladu z Uredbo (EU) št. 1093/2010. Izmenjujejo si informacije za opravljanje svojih dolžnosti na podlagi tega poglavja ter poglavij 2 in 3 tega naslova.

2.   Pristojni organi EBA in ESMA brez odlašanja zagotovijo vse informacije, potrebne za opravljanje njunih nalog, v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1093/2010 oziroma členom 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

3.   ESMA po posvetovanju z EBA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo standardni obrazci, predloge ter postopki za sodelovanje in izmenjavo informacij med pristojnimi organi ter EBA in ESMA.

ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo, da sprejme izvedbene tehnične standarde iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 97

Spodbujanje konvergence pri klasifikaciji kriptosredstev

1.   Evropski nadzorni organi do 30. decembra 2024 skupaj pripravijo izda smernice v skladu z členom 16 Uredbe (EU) št. 1093/2010, členom 16 Uredbe (EU) št. 1094/2010 in členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 za določitev vsebine in oblike razlage, priložene beli knjigi o kriptosredstvu iz člena 8(4), ter pravnih mnenj o kvalifikaciji žetonov, vezanih na sredstva, iz člena 17(1), točka (b)(ii), in člena 18(2), točka (e). Smernice vključujejo predlogo za razlago in mnenje ter standardiziran preskus za razvrstitev kriptosredstev.

2.   Evropski nadzorni organi v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1093/2010, členom 29 Uredbe (EU) št. 1094/2010 oziroma členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010 spodbujajo razpravo med pristojnimi organi o razvrstitvi kriptosredstev, vključno z razvrstitvijo kriptosredstev, ki so izključena s področja uporabe te uredbe na podlagi člena 2(3). Evropski nadzorni organi opredelijo tudi vire morebitnih razlik v pristopih pristojnih organov k razvrstitvi teh kriptosredstev in, kolikor je to mogoče, spodbujajo skupni pristop k temu.

3.   Pristojni organi matične države članice ali države članice gostiteljice lahko od ESMA, EIOPA ali EBA, kot je ustrezno, zahtevajo mnenje o razvrstitvi kriptosredstev, vključno s tistimi, ki so na podlagi člena 2(3) izključena s področja uporabe te uredbe. ESMA, EIOPA ali EBA, kot je ustrezno, tako mnenje v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1093/2010, členom 29 Uredbe (EU) št. 1094/2010 in členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010, kot je ustrezno, izda v 15 delovnih dneh po prejemu zahteve pristojnih organov.

4.   Evropski nadzorni organi skupaj pripravijo letno poročilo na podlagi informacij v registru iz člena 109, in rezultatov svojega dela iz odstavkov 2 in 3 tega člena, v katerem opredelijo težave pri klasifikaciji kriptosredstev in razhajanja v pristopih pristojnih organov.

Člen 98

Sodelovanje z drugimi organi

Kadar ponudnik, oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravlja druge dejavnosti, ki niso zajete v tej uredbi, pristojni organi sodelujejo z organi, odgovornimi za nadzor ali pregled takih drugih dejavnosti na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava, vključno z davčnimi organi in ustreznimi nadzornimi organi tretjih držav.

Člen 99

Dolžnost uradnega obveščanja

Države članice Komisijo, EBA in ESMA do 30. junija 2025 uradno obvestijo o zakonih in drugih predpisih za izvajanje tega naslova, tudi o katerih koli ustreznih kazenskopravnih določbah. Države članice Komisijo, EBA in ESMA brez nepotrebnega odlašanja uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh zakonov in drugih predpisov.

Člen 100

Poslovna skrivnost

1.   Vse informacije, ki si jih pristojni organi izmenjajo na podlagi te uredbe ter zadevajo poslovne ali operativne pogoje in druge gospodarske ali osebne zadeve, se obravnavajo kot zaupne in zanje veljajo zahteve o varovanju poslovne skrivnosti, razen kadar pristojni organ v času njihovega posredovanja navede, da se take informacije lahko razkrijejo ali da je takšno razkritje potrebno za sodne postopke ali zadeve, ki jih ureja nacionalno davčno ali kazensko pravo.

2.   Obveznost varovanja poslovne skrivnosti velja za vse fizične in pravne osebe, ki so ali so bile zaposlene pri pristojnih organih. Informacije, ki so poslovna skrivnost, se ne smejo razkriti nobeni drugi fizični ali pravni osebi ali organu, razen na podlagi zakonodajnih aktov Unije ali nacionalnih zakonodajnih aktov.

Člen 101

Varstvo podatkov

Pri obdelavi osebnih podatkov v okviru te uredbe pristojni organi opravljajo svoje naloge za namene te uredbe v skladu z Uredbo (EU) 2016/679.

EBA in ESMA obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe izvajata v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725.

Člen 102

Previdnostni ukrepi

1.   Kadar ima pristojni organ države članice gostiteljice jasne in dokazljive razloge za sum, da obstajajo nepravilnosti v dejavnostih ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje s kriptosredstvi, izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, o tem uradno obvesti pristojni organ matične države članice in ESMA.

Kadar nepravilnosti iz prvega pododstavka zadevajo izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona ali storitev v zvezi s kriptosredstvi, povezanimi z žetonom, vezanim na sredstva, ali e-denarnim žetonom, pristojni organ države članice gostiteljice o tem uradno obvesti tudi EBA.

2.   Kadar kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, ostajajo nepravilnosti iz odstavka 1, ki pomenijo kršitev te uredbe, pristojni organ države članice gostiteljice, potem ko o tem obvesti pristojni organ matične države članice, ESMA in, kadar je ustrezno, EBA, sprejme ustrezne ukrepe za zaščito strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in imetnikov kriptosredstev, predvsem malih imetnikov. Taki ukrepi vključujejo preprečevanje, da bi ponudnik, oseba, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona ali ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljal nadaljnje dejavnosti v državi članici gostiteljici. Pristojni organ o tem brez nepotrebnega odlašanja obvesti ESMA in po potrebi EBA. ESMA in, če je vključena, EBA o tem brez nepotrebnega odlašanja obvestita Komisijo.

3.   Kadar se pristojni organ matične države članice ne strinja s katerim koli od ukrepov, ki jih je na podlagi odstavka 2 tega člena sprejel pristojni organ matične države članice, lahko o tem seznani ESMA. V teh primerih se smiselno uporablja člen 19(4) Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka lahko pristojni organ matične države, kadar ukrepi iz odstavka 2 tega člena zadevajo izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona ali storitev v zvezi s kriptosredstvi, povezanimi z žetoni, vezanimi na sredstva, ali e-denarnimi žetoni, o tem obvesti EBA. V teh primerih se smiselno uporablja člen 19(4) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 103

Pristojnosti ESMA za začasne intervencijske ukrepe

1.   Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 tega člena, lahko ESMA v skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 začasno prepove ali omeji:

| (a) | trženje, distribucijo ali prodajo določenih kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni ali kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni z nekaterimi določenimi značilnostmi, ali |
| --- | --- |

(a)

trženje, distribucijo ali prodajo določenih kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni ali kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni z nekaterimi določenimi značilnostmi, ali

| (b) | tip dejavnosti ali prakse, povezane s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni. |
| --- | --- |

(b)

tip dejavnosti ali prakse, povezane s kriptosredstvi, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni.

ESMA določi, v katerih okoliščinah se lahko uporablja prepoved ali omejitev oziroma katere izjeme lahko veljajo zanjo.

2.   ESMA sprejme ukrep na podlagi odstavka 1 le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predlagana prepoved ali omejitev se nanaša na pomemben zadržek glede zaščite vlagateljev ali grožnjo pravilnemu delovanju in celovitosti trgov s kriptosredstvi ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; |
| --- | --- |

(a)

predlagana prepoved ali omejitev se nanaša na pomemben zadržek glede zaščite vlagateljev ali grožnjo pravilnemu delovanju in celovitosti trgov s kriptosredstvi ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;

| (b) | regulativne zahteve na podlagi prava Unije, ki se uporabljajo za zadevna kriptosredstva in storitve v zvezi s kriptosredstvi, ne obravnavajo zadevne grožnje; |
| --- | --- |

(b)

regulativne zahteve na podlagi prava Unije, ki se uporabljajo za zadevna kriptosredstva in storitve v zvezi s kriptosredstvi, ne obravnavajo zadevne grožnje;

| (c) | ustrezni pristojni organ ni sprejel ukrepov, s katerimi bi grožnjo obravnaval, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo. |
| --- | --- |

(c)

ustrezni pristojni organ ni sprejel ukrepov, s katerimi bi grožnjo obravnaval, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo.

3.   ESMA pri sprejemanju ukrepa na podlagi odstavka 1 zagotovi, da ukrep:

| (a) | nima škodljivega vpliva na učinkovitost trgov kriptosredstev ali na imetnike kriptosredstev ali stranke storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je nesorazmeren s koristmi ukrepa, in |
| --- | --- |

(a)

nima škodljivega vpliva na učinkovitost trgov kriptosredstev ali na imetnike kriptosredstev ali stranke storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je nesorazmeren s koristmi ukrepa, in

| (b) | ne povzroča nevarnosti regulativne arbitraže. |
| --- | --- |

(b)

ne povzroča nevarnosti regulativne arbitraže.

Kadar pristojni organi sprejmejo ukrep na podlagi člena 105, lahko ESMA sprejme kateri koli ukrep iz odstavka 1 tega člena, pri čemer mu ni treba izdati mnenja na podlagi člena 106(2).

4.   Preden ESMA sprejme ukrep na podlagi odstavka 1, o ukrepu, ki ga namerava sprejeti, uradno obvesti zadevne pristojne organe.

5.   ESMA na svojem spletišču objavi uradno obvestilo o odločitvi o sprejemu ukrepa na podlagi odstavka 1. V tem obvestilu se navedejo podrobnosti o naloženi prepovedi ali omejitvi in v kolikšnem času po objavi uradnega obvestila začnejo ukrepi učinkovati. Prepoved ali omejitev velja le za dejavnosti, ki se izvajajo po tem, ko so ukrepi začeli učinkovati.

6.   ESMA prepoved ali omejitev na podlagi odstavka 1 pregleda v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsakih šest mesecev. ESMA lahko po najmanj dveh zaporednih podaljšanjih in na podlagi ustrezne analize, s katero oceni vpliv na potrošnika, odloči o letnem podaljšanju prepovedi ali omejitve.

7.   Ukrepi, ki jih na podlagi tega člena sprejme ESMA, prevladajo nad vsemi predhodnimi ukrepi, ki so jih v zvezi z isto zadevo sprejeli ustrezni pristojni organi.

8.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 139 za dopolnitev te uredbe z določitvijo meril in dejavnikov, ki jih mora ESMA upoštevati pri ugotavljanju, ali obstaja resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali grožnja pravilnemu delovanju in celovitosti trgov kriptosredstev ali stabilnosti celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela za namene odstavka 2, točka (a), tega člena.

Člen 104

Pristojnosti EBA za začasne intervencijske ukrepe

1.   Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3 tega člena, lahko EBA v skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1093/2010 začasno prepove ali omeji:

| (a) | trženje, distribucijo ali prodajo nekaterih žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov ali žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov z nekaterimi določenimi značilnostmi ali |
| --- | --- |

(a)

trženje, distribucijo ali prodajo nekaterih žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov ali žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov z nekaterimi določenimi značilnostmi ali

| (b) | tip dejavnosti ali prakse, povezane z žetoni, vezanimi na sredstva, ali e-denarnimi žetoni. |
| --- | --- |

(b)

tip dejavnosti ali prakse, povezane z žetoni, vezanimi na sredstva, ali e-denarnimi žetoni.

EBA lahko določi, v katerih okoliščinah se prepoved ali omejitev uporablja oziroma zanjo veljajo izjeme.

2.   EBA sprejme ukrep na podlagi odstavka 1 le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predlagana prepoved ali omejitev se nanaša na resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali grožnjo pravilnemu delovanju in celovitosti trgov s kriptosredstvi ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela; |
| --- | --- |

(a)

predlagana prepoved ali omejitev se nanaša na resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali grožnjo pravilnemu delovanju in celovitosti trgov s kriptosredstvi ali stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;

| (b) | regulativne zahteve na podlagi prava Unije, ki se uporabljajo za zadevne žetone, vezane na sredstva, e-denarne žetone ali z njimi povezane storitve v zvezi s kriptosredstvi, ne obravnavajo zadevne grožnje; |
| --- | --- |

(b)

regulativne zahteve na podlagi prava Unije, ki se uporabljajo za zadevne žetone, vezane na sredstva, e-denarne žetone ali z njimi povezane storitve v zvezi s kriptosredstvi, ne obravnavajo zadevne grožnje;

| (c) | ustrezni pristojni organ ni sprejel ukrepov, s katerimi bi grožnjo obravnaval, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo. |
| --- | --- |

(c)

ustrezni pristojni organ ni sprejel ukrepov, s katerimi bi grožnjo obravnaval, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo.

3.   EBA pri sprejemanju ukrepa na podlagi odstavka 1 zagotovi, da ukrep:

| (a) | nima škodljivega vpliva na učinkovitosti trgov s kriptosredstvi ali imetnike žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov ali stranke storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je nesorazmeren s koristmi ukrepa, in |
| --- | --- |

(a)

nima škodljivega vpliva na učinkovitosti trgov s kriptosredstvi ali imetnike žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov ali stranke storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je nesorazmeren s koristmi ukrepa, in

| (b) | ne povzroča nevarnosti regulativne arbitraže. |
| --- | --- |

(b)

ne povzroča nevarnosti regulativne arbitraže.

Kadar pristojni organi sprejmejo ukrep na podlagi člena 105, lahko EBA sprejme katere koli ukrepe iz odstavka 1 tega člena, ne da bi izdal mnenje na podlagi člena 106(2).

4.   Preden EBA sprejme ukrep na podlagi odstavka 1, o ukrepu, ki ga namerava sprejeti, uradno obvesti zadevne pristojne organe.

5.   EBA na svojem spletišču objavi uradno obvestilo o odločitvi o uvedbi ukrepa na podlagi odstavka 1. V tem obvestilu navede podrobnosti o naloženi prepovedi ali omejitvi in v kolikšnem času po objavi uradnega obvestila začnejo ukrepi učinkovati. Prepoved ali omejitev velja le za dejavnosti, ki se izvajajo po tem, ko je ukrep začel učinkovati.

6.   EBA prepoved ali omejitev na podlagi odstavka 1 pregleda v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsakih šest mesecev. EBA lahko po najmanj dveh zaporednih podaljšanjih in na podlagi ustrezne analize, s katero oceni vpliv na potrošnika, odloči o letnem podaljšanju prepovedi ali omejitve.

7.   Ukrepi, ki jih na podlagi tega člena sprejme EBA, prevladajo nad vsemi predhodnimi ukrepi, ki so jih v zvezi z isto zadevo sprejeli ustrezni pristojni organi.

8.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 139 za dopolnitev te uredbe z določitvijo meril in dejavnikov, ki jih mora EBA upoštevati pri ugotavljanju, ali obstaja resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali grožnja pravilnemu delovanju in celovitosti trgov kriptosredstev ali stabilnosti celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela za namene odstavka 2, točka (a), tega člena.

Člen 105

Poseganje pristojnih organov v zvezi s produkti

1.   Pristojni organ lahko v njegovi državi članici ali iz nje prepove ali omeji naslednje:

| (a) | trženje, distribucijo ali prodajo nekaterih kriptosredstev ali kriptosredstev z nekaterimi določenimi značilnostmi ali |
| --- | --- |

(a)

trženje, distribucijo ali prodajo nekaterih kriptosredstev ali kriptosredstev z nekaterimi določenimi značilnostmi ali

| (b) | tip dejavnosti ali prakse, povezane s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(b)

tip dejavnosti ali prakse, povezane s kriptosredstvi.

2.   Pristojni organ sprejme ukrep na podlagi odstavka 1 le, če se na podlagi utemeljenih razlogov prepriča, da:

| (a) | kriptosredstvo povzroča resne skrbi glede zaščite vlagateljev ali ogroža pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v najmanj eni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

kriptosredstvo povzroča resne skrbi glede zaščite vlagateljev ali ogroža pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v najmanj eni državi članici;

| (b) | z obstoječimi regulativnimi zahtevami v skladu s pravom Unije, ki veljajo za kriptosredstvo ali storitev v zvezi s kriptosredstvom, ni mogoče v celoti odpraviti tveganja iz točke (a) ter tega vprašanja tudi ne bi bilo mogoče učinkoviteje obravnavati z boljšim nadzorom ali izvrševanjem obstoječih zahtev; |
| --- | --- |

(b)

z obstoječimi regulativnimi zahtevami v skladu s pravom Unije, ki veljajo za kriptosredstvo ali storitev v zvezi s kriptosredstvom, ni mogoče v celoti odpraviti tveganja iz točke (a) ter tega vprašanja tudi ne bi bilo mogoče učinkoviteje obravnavati z boljšim nadzorom ali izvrševanjem obstoječih zahtev;

| (c) | je ukrep sorazmeren glede na naravo ugotovljenih tveganj, strukturo zadevnih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetni učinek ukrepa na vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo kriptosredstvo ali storitev v zvezi s kriptosredstvom oziroma imajo od tega koristi; |
| --- | --- |

(c)

je ukrep sorazmeren glede na naravo ugotovljenih tveganj, strukturo zadevnih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetni učinek ukrepa na vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo kriptosredstvo ali storitev v zvezi s kriptosredstvom oziroma imajo od tega koristi;

| (d) | pristojni organ se je ustrezno posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva, ter |
| --- | --- |

(d)

pristojni organ se je ustrezno posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva, ter

| (e) | ukrep nima diskriminatornega učinka na storitve ali dejavnosti, ki se zagotavljajo iz druge države članice. |
| --- | --- |

(e)

ukrep nima diskriminatornega učinka na storitve ali dejavnosti, ki se zagotavljajo iz druge države članice.

Kadar so izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka tega odstavka, lahko pristojni organ kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev iz odstavka 1, preden se kriptosredstvo začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.

Pristojni organ se lahko odloči, da bo prepoved ali omejitev iz odstavka 1 uporabil le v določenih okoliščinah ali da bo zanjo določil izjeme.

3.   Pristojni organ ne sme uvesti prepovedi ali omejitve na podlagi tega člena, če ni najmanj en mesec pred predvidenim začetkom veljavnosti ukrepa vsem drugim organom in ESMA, ali EBA za žetone, vezane na sredstva, in e-denarne žetone, pisno ali na drug način, ki je bil dogovorjen med organi, uradno sporočil naslednje podrobnosti:

| (a) | kriptosredstvo ali dejavnost ali praksa, na katero se nanaša predlagani ukrep; |
| --- | --- |

(a)

kriptosredstvo ali dejavnost ali praksa, na katero se nanaša predlagani ukrep;

| (b) | natančna narava predlagane prepovedi ali omejitve in predvideni začetek njene veljavnosti ter |
| --- | --- |

(b)

natančna narava predlagane prepovedi ali omejitve in predvideni začetek njene veljavnosti ter

| (c) | dokazi, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2, prvi pododstavek. |
| --- | --- |

(c)

dokazi, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2, prvi pododstavek.

4.   V izjemnih primerih lahko pristojni organ, kadar meni, da je to potrebno, da se preprečijo škodljivi učinki kriptosredstev ali dejavnosti ali, dejavnosti ali prakse iz odstavka 1, in so hkrati izpolnjena vsa merila iz tega člena, obenem pa z enomesečnim rokom za obvestilo očitno ne bi bilo mogoče ustrezno rešiti specifičnega vprašanja ali odpraviti nevarnosti, sprejme nujni ukrep, o katerem najmanj 24 ur pred predvidenim začetkom učinkovanja tega ukrepa uradno pisno obvesti vse druge pristojne organe in ESMA. Trajanje začasnih ukrepov ne presega treh mesecev.

5.   Pristojni organ na svojem spletišču objavi uradno obvestilo o odločitvi o uvedbi prepovedi ali omejitve iz odstavka 1. V tem obvestilu se navedejo podrobnosti o naloženi prepovedi ali omejitvi in v kolikšnem času po objavi uradnega obvestila začnejo ukrepi učinkovati ter dokazi, na katerih temelji odločitev pristojnega organa, in na podlagi katerih meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2, prvi pododstavek. Prepoved ali omejitev velja le za dejavnosti, ki se izvajajo po tem, ko so ukrepi začeli učinkovati.

6.   Pristojni organ prekliče prepoved ali omejitev, če pogoji iz odstavka 2 ne veljajo več.

7.   Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 139 za dopolnitev te uredbe z določitvijo meril in dejavnikov, ki jih morajo pristojni organi upoštevati pri ugotavljanju, ali obstaja resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali grožnja za pravilno delovanje in celovitost trgov kriptosredstev ali za stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela v vsaj eni državi članici za namene odstavka 2, prvi pododstavek, točka (a).

Člen 106

Sodelovanje z ESMA ali EBA

1.   ESMA, oziroma EBA za žetone, vezane na sredstva, in e-denarne žetone, opravlja podporno in usklajevalno vlogo v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi na podlagi člena 105. ESMA, oziroma EBA za žetone, vezane na sredstva, in e-denarne žetone, zlasti zagotovi, da so ukrepi, ki jih sprejme pristojni organ, upravičeni in sorazmerni ter da pristojni organi sprejmejo dosleden pristop, kadar je ustrezno.

2.   Po prejemu obvestila v skladu s členom 105(3) o vseh ukrepih, ki jih je treba sprejeti na podlagi navedenega člena, ESMA, oziroma EBA za žetone, vezane na sredstva, in e-denarne žetone, izda mnenje o tem, ali je prepoved ali omejitev upravičena in sorazmerna. Če ESMA, oziroma EBA za žetone, vezane na sredstva, in e-denarne žetone, meni, da je za obravnavo tveganja potreben ukrep drugih pristojnih organov, to navede v mnenju. Mnenje se objavi na spletišču ESMA, oziroma EBA za žetone, vezane na sredstva, in e-denarne žetone.

3.   Kadar pristojni organ v nasprotju z mnenjem, ki ga je izdal ESMA ali EBA na podlagi odstavka 2, predlaga sprejetje ukrepov ali sprejme ukrepe oziroma zavrne sprejetje ukrepov, na svojem spletišču takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni razloge za tako ravnanje.

Člen 107

Sodelovanje s tretjimi državami

1.   Pristojni organi držav članic po potrebi sklenejo dogovore o sodelovanju z nadzornimi organi tretjih držav glede izmenjave informacij z njimi in uveljavljanja obveznosti na podlagi te uredbe v teh tretjih državah. Ti dogovori o sodelovanju zagotavljajo vsaj učinkovito izmenjavo informacij, kar pristojnim organom omogoča, da opravljajo svoje dolžnosti iz te uredbe.

Pristojni organ obvesti EBA, ESMA in druge pristojne organe, kadar namerava skleniti takšen dogovor.

2.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA po možnosti lajša in usklajuje pripravo dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi in zadevnimi nadzornimi organi tretjih držav.

3.   ESMA v tesnem sodelovanju z EBA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, s katerimi se določi predloga dokumenta za dogovore o sodelovanju iz odstavka 1, ki jo pristojni organi držav članic uporabijo, kadar je mogoče.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

4.   ESMA v tesnem sodelovanje z EBA po možnosti lajša in usklajuje tudi izmenjavo informacij med pristojnimi organi, ki so bile pridobljene od nadzornih organov tretjih držav ter so lahko pomembne za sprejetje ukrepov iz poglavja 3 v tem naslovu.

5.   Pristojni organi sklenejo dogovore o sodelovanju glede izmenjave informacij z nadzornimi organi tretjih držav le, kadar za razkrite informacije velja jamstvo poslovne skrivnosti, ki je vsaj enakovredno jamstvu iz člena 100. Taka izmenjava informacij je namenjena opravljanju nalog teh pristojnih organov na podlagi te uredbe.

Člen 108

Obravnava pritožb s strani pristojnih organov

1.   Pristojni organi vzpostavijo postopke, ki strankam in drugim zainteresiranim stranem, vključno z združenji potrošnikov, omogočijo, da jim predložijo pritožbe glede domnevnih kršitev te uredbe s strani ponudnikov, oseb, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje, izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, ali e-denarnih žetonov ali ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. Pritožbe se sprejmejo v pisni obliki, tudi elektronsko, in v uradnem jeziku države članice, v kateri je pritožba predložena, ali v jeziku, ki ga sprejmejo pristojni organi te države članice.

2.   Informacije o postopkih za obravnavo pritožb iz odstavka 1 tega člena se dajo na voljo na spletišču vsakega pristojnega organa in sporočijo EBA in ESMA. ESMA v registru kriptosredstev iz člena 109 objavi hiperpovezave do delov spletišč pristojnih organov, ki so povezani s postopki za obravnavo pritožb.

POGLAVJE 2

Register ESMA

Člen 109

Register belih knjig o kriptosredstvu, izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov ter ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi

1.   ESMA vzpostavi register:

| (a) | belih knjig o kriptosredstvu za kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, in e-denarni žetoni; |
| --- | --- |

(a)

belih knjig o kriptosredstvu za kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, in e-denarni žetoni;

| (b) | izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva; |
| --- | --- |

(b)

izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva;

| (c) | izdajateljev e-denarnih žetonov ter |
| --- | --- |

(c)

izdajateljev e-denarnih žetonov ter

| (d) | ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(d)

ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi.

Register ESMA je javno dostopen na njegovem spletišču in se redno posodablja. Zaradi lažjega posodabljanja pristojni organi sporočijo ESMA vse spremembe, ki so jim bile uradno sporočene v zvezi z informacijami iz odstavkov 2 do 5.

Pristojni organi ESMA zagotovijo podatke, ki so potrebni za razvrstitev belih knjig o kriptosredstvu v register, kot je določeno v skladu z odstavkom 8.

2.   Kar zadeva bele knjige o kriptosredstvu za kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, register vsebuje bele knjige o kriptosredstvu in vse spremenjene bele knjige o kriptosredstvu. Vse zastarele različice belih knjig o kriptosredstvu se hranijo v ločenem arhivu in so jasno označene kot zastarele različice.

3.   Kar zadeva izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, register vsebuje naslednje informacije:

| (a) | ime, pravno obliko in identifikator pravnega subjekta izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

ime, pravno obliko in identifikator pravnega subjekta izdajatelja;

| (b) | trgovsko ime, fizični naslov, telefonsko številko, elektronski naslov in spletišče izdajatelja; |
| --- | --- |

(b)

trgovsko ime, fizični naslov, telefonsko številko, elektronski naslov in spletišče izdajatelja;

| (c) | bele knjige o kriptosredstvu in vse spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, pri čemer se zastarele različice bele knjige o kriptosredstvu hranijo v ločenem arhivu in so jasno označene kot zastarele; |
| --- | --- |

(c)

bele knjige o kriptosredstvu in vse spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, pri čemer se zastarele različice bele knjige o kriptosredstvu hranijo v ločenem arhivu in so jasno označene kot zastarele;

| (d) | seznam držav članic gostiteljic v katerih namerava vložnik javno ponuditi žeton, vezan na sredstva, ali namerava zaprositi za uvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, v trgovanje; |
| --- | --- |

(d)

seznam držav članic gostiteljic v katerih namerava vložnik javno ponuditi žeton, vezan na sredstva, ali namerava zaprositi za uvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, v trgovanje;

| (e) | datum začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje ali, če v času uradnega obvestila pristojnega organa ni na voljo, nameravan datum začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje; |
| --- | --- |

(e)

datum začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje ali, če v času uradnega obvestila pristojnega organa ni na voljo, nameravan datum začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje;

| (f) | vse druge storitve, ki jih opravlja izdajatelj, ki niso zajete v tej uredbi, s sklicem na veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo; |
| --- | --- |

(f)

vse druge storitve, ki jih opravlja izdajatelj, ki niso zajete v tej uredbi, s sklicem na veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo;

| (g) | datum izdaje dovoljenja za javno ponudbo ali za uvrstitev v trgovanje žetona, vezanega na sredstva, ali dovoljenja kot kreditna institucija in, kadar je ustrezno, odvzem katerega koli od teh dovoljenj. |
| --- | --- |

(g)

datum izdaje dovoljenja za javno ponudbo ali za uvrstitev v trgovanje žetona, vezanega na sredstva, ali dovoljenja kot kreditna institucija in, kadar je ustrezno, odvzem katerega koli od teh dovoljenj.

4.   Kar zadeva izdajatelje e-denarnih žetonov, register vsebuje naslednje informacije:

| (a) | ime, pravno obliko in identifikator pravnega subjekta izdajatelja; |
| --- | --- |

(a)

ime, pravno obliko in identifikator pravnega subjekta izdajatelja;

| (b) | trgovsko ime, fizični naslov, telefonsko številko, elektronski naslov in spletišče izdajatelja; |
| --- | --- |

(b)

trgovsko ime, fizični naslov, telefonsko številko, elektronski naslov in spletišče izdajatelja;

| (c) | bele knjige o kriptosredstvu in vse spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, pri čemer se zastarele različice bele knjige o kriptosredstvu hranijo v ločenem arhivu in so jasno označene kot zastarele; |
| --- | --- |

(c)

bele knjige o kriptosredstvu in vse spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, pri čemer se zastarele različice bele knjige o kriptosredstvu hranijo v ločenem arhivu in so jasno označene kot zastarele;

| (d) | datum začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje ali, če v času uradnega obvestila pristojnega organa ni na voljo, nameravan datum začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje; |
| --- | --- |

(d)

datum začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje ali, če v času uradnega obvestila pristojnega organa ni na voljo, nameravan datum začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje;

| (e) | vse druge storitve, ki jih opravlja izdajatelj, ki niso zajete v tej uredbi, s sklicem na veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo; |
| --- | --- |

(e)

vse druge storitve, ki jih opravlja izdajatelj, ki niso zajete v tej uredbi, s sklicem na veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo;

| (f) | datum izdaje dovoljenja kot kreditne institucije ali institucije za izdajo elektronskega denarja in, kadar je ustrezno, odvzema tega dovoljenja. |
| --- | --- |

(f)

datum izdaje dovoljenja kot kreditne institucije ali institucije za izdajo elektronskega denarja in, kadar je ustrezno, odvzema tega dovoljenja.

5.   Kar zadeva ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, register vsebuje naslednje informacije:

| (a) | ime, pravno obliko in identifikator pravnega subjekta ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi in, kadar je ustrezno, podružnice ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(a)

ime, pravno obliko in identifikator pravnega subjekta ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi in, kadar je ustrezno, podružnice ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (b) | trgovsko ime, fizični naslov, telefonsko številko, elektronski naslov in spletišče ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi in, kadar je ustrezno, platformo za trgovanje s kriptosredstvi, ki jo upravlja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(b)

trgovsko ime, fizični naslov, telefonsko številko, elektronski naslov in spletišče ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi in, kadar je ustrezno, platformo za trgovanje s kriptosredstvi, ki jo upravlja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (c) | ime in naslov pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje, in njegove kontaktne podatke; |
| --- | --- |

(c)

ime in naslov pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje, in njegove kontaktne podatke;

| (d) | seznam storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih zagotavlja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(d)

seznam storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih zagotavlja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (e) | seznam držav članic gostiteljic, v katerih namerava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(e)

seznam držav članic gostiteljic, v katerih namerava ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi opravljati storitve v zvezi s kriptosredstvi;

| (f) | datum začetka zagotavljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi ali, če v času uradnega obvestila pristojnega organa ni na voljo, načrtovan datum začetka zagotavljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(f)

datum začetka zagotavljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi ali, če v času uradnega obvestila pristojnega organa ni na voljo, načrtovan datum začetka zagotavljanja storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (g) | vse druge storitve, ki jih zagotavlja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki niso zajete v tej uredbi, s sklicem na veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo; |
| --- | --- |

(g)

vse druge storitve, ki jih zagotavlja ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki niso zajete v tej uredbi, s sklicem na veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo;

| (h) | datum izdaje dovoljenja in, kadar je ustrezno, odvzema dovoljenja. |
| --- | --- |

(h)

datum izdaje dovoljenja in, kadar je ustrezno, odvzema dovoljenja.

6.   Pristojni organi brez odlašanja uradno obvestijo ESMA o ukrepih, navedenih v členu 94(1), točka (b), (c), (f), (l), (m), (n), (o) ali (t), in o vseh javnih previdnostnih ukrepih, sprejetih na podlagi člena 102, ki vplivajo na zagotavljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi oziroma na izdajanje, javno ponujanje ali uporabo kriptosredstev. ESMA take informacije vključi v register.

7.   Vsak odvzem dovoljenja izdajatelju žetonov, vezanih na sredstva, izdajatelju e-denarnih žetonov ali ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi in vsak ukrep, ki je bil priglašen v skladu z odstavkom 6, ostane objavljen v registru za obdobje petih let.

8.   ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da se podrobneje določijo podatki, potrebni za razvrstitev po vrsti kriptosredstva belih knjig o kriptosredstvu, vključno z identifikatorji pravnega subjekta, v registru, in podrobno določi praktične ureditve za zagotavljanje strojne berljivosti takih podatkov.

ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 110

Register subjektov, ki opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi in ne izpolnjujejo zahtev

1.   ESMA vzpostavi neizčrpen register subjektov, ki opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi v nasprotju s členom 59 ali 61.

2.   Register vsebuje vsaj trgovsko ime ali spletišče subjekta, ki ne izpolnjuje zahtev, in ime pristojnega organa, ki je predložil informacije.

3.   Register je javno dostopen na spletišču ESMA v strojno berljivi obliki in se redno posodablja, da se upoštevajo vse spremembe okoliščin ali vse informacije, ki so bile posredovane ESMA v zvezi z registriranimi subjekti, ki ne izpolnjujejo zahtev. Register omogoča centraliziran dostop do informacij, ki jih predložijo pristojni organi držav članic ali tretjih držav ter EBA.

4.   ESMA posodoblja register tako, da vanj vključi informacije o vsakem primeru kršitve te uredbe, ki ga je na lastno pobudo ugotovila v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 1095/2010 in za katerega je sprejela odločitev na podlagi odstavka 6 navedenega člena, naslovljeno na subjekt, ki opravlja storitve v zvezi s kriptosredstvi in ne izpolnjuje zahtev, ali vse informacije o subjektih, ki opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi in nimajo potrebnega dovoljenja ali registracije, ki jo predložijo ustrezni nadzorni organi tretjih držav.

5.   ESMA lahko v primerih iz odstavka 4 tega člena uporabi ustrezna nadzorna in preiskovalna pooblastila pristojnih organov iz člena 94(1) za subjekte, ki opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi in ne izpolnjujejo zahtev.

POGLAVJE 3

Upravne kazni in drugi upravni ukrepi pristojnih organov

Člen 111

Upravne kazni in drugi upravni ukrepi

1.   Brez poseganja v kazenske sankcije in v nadzorna in preiskovalna pooblastila pristojnih organov, navedenih v členu 94, države članice v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni za sprejemanje ustreznih upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov vsaj za naslednje kršitve:

| (a) | kršitve členov 4 do 14; |
| --- | --- |

(a)

kršitve členov 4 do 14;

| (b) | kršitve členov 16, 17, 19, 22, 23, 25, členov 27 do 41, členov 46 in 47; |
| --- | --- |

(b)

kršitve členov 16, 17, 19, 22, 23, 25, členov 27 do 41, členov 46 in 47;

| (c) | kršitve členov 48 do 51, členov 53, 54 in 55; |
| --- | --- |

(c)

kršitve členov 48 do 51, členov 53, 54 in 55;

| (d) | kršitve členov 59, 60, 64 in členov 65 do 83; |
| --- | --- |

(d)

kršitve členov 59, 60, 64 in členov 65 do 83;

| (e) | kršitve členov 88 do 92; |
| --- | --- |

(e)

kršitve členov 88 do 92;

| (f) | nesodelovanje ali neskladno ravnanje v preiskavi, inšpekcijskem pregledu ali zahtevi iz člena 94(3). |
| --- | --- |

(f)

nesodelovanje ali neskladno ravnanje v preiskavi, inšpekcijskem pregledu ali zahtevi iz člena 94(3).

Države članice se do 30. junija 2024 lahko odločijo, da ne bodo določile pravil o upravnih kaznih, za kršitve iz prvega pododstavka, točke (a), (b), (c), (d) ali (e), za katere v njihovem nacionalnem pravu že veljajo kazenske sankcije. V tem primeru države članice uradno podrobno obvestijo Komisijo, ESMA in EBA o zadevnih delih kazenskega prava.

Države članice do 30. junija 2024 uradno podrobno obvestijo Komisijo, EBA in ESMA o pravilih iz prvega in drugega pododstavka. Komisijo, ESMA in EBA brez odlašanja tudi uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

2.   Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom zagotovijo, da so pristojni organi v zvezi s kršitvami iz odstavka 1, prvi pododstavek, točke (a) do (d) pooblaščeni, da naložijo vsaj naslednje upravne kazni in druge upravne ukrepe:

| (a) | javno izjavo, v kateri je navedena odgovorna fizična ali pravna oseba in narava kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno izjavo, v kateri je navedena odgovorna fizična ali pravna oseba in narava kršitve;

| (b) | odredbo, ki od odgovorne fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z ravnanjem, ki predstavlja kršitev, in da tega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

odredbo, ki od odgovorne fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z ravnanjem, ki predstavlja kršitev, in da tega ravnanja več ne ponovi;

| (c) | najvišje upravne globe v višini vsaj dvakratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti, tudi če presega najvišje zneske, določene za fizične osebe v točki (d) tega odstavka oziroma za pravne osebe v odstavku 3; |
| --- | --- |

(c)

najvišje upravne globe v višini vsaj dvakratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti, tudi če presega najvišje zneske, določene za fizične osebe v točki (d) tega odstavka oziroma za pravne osebe v odstavku 3;

| (d) | v primeru fizične osebe najvišje upravne globe v višini najmanj 700 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih uradna valuta ni euro, ustrezne vrednosti v uradni valuti 29. junija 2023. |
| --- | --- |

(d)

v primeru fizične osebe najvišje upravne globe v višini najmanj 700 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih uradna valuta ni euro, ustrezne vrednosti v uradni valuti 29. junija 2023.

3.   Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni, da v zvezi s kršitvami, ki jih storijo pravne osebe, naložijo najvišje upravne globe v višini vsaj:

| (a) | 5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih uradna valuta ni euro, ustrezne vrednosti v uradni valuti 29. junija 2023 za kršitve iz odstavka 1, prvi pododstavek, točke (a) do (d); |
| --- | --- |

(a)

5 000 000 EUR oziroma v državah članicah, katerih uradna valuta ni euro, ustrezne vrednosti v uradni valuti 29. junija 2023 za kršitve iz odstavka 1, prvi pododstavek, točke (a) do (d);

| (b) | 3 % skupnega letnega prometa zadevne pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril upravljalni organ, za kršitve iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a); |
| --- | --- |

(b)

3 % skupnega letnega prometa zadevne pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril upravljalni organ, za kršitve iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (a);

| (c) | 5 % skupnega letnega prometa zadevne pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril upravljalni organ, za kršitve iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (d); |
| --- | --- |

(c)

5 % skupnega letnega prometa zadevne pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril upravljalni organ, za kršitve iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (d);

| (d) | 12,5 % skupnega letnega prometa zadevne pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril upravljalni organ, za kršitve iz odstavka 1, prvi pododstavek, točki (b) in (c). |
| --- | --- |

(d)

12,5 % skupnega letnega prometa zadevne pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je odobril upravljalni organ, za kršitve iz odstavka 1, prvi pododstavek, točki (b) in (c).

Kadar je pravna oseba iz prvega pododstavka, točke (a) do (d), nadrejeno podjetje ali odvisno podjetje nadrejenega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, je zadevni skupni letni promet enak skupnemu letnemu prometu ali ustrezni vrsti prihodka v skladu z veljavnim pravom Unije na področju računovodstva glede na najnovejše razpoložljive konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravljalni organ končnega nadrejenega podjetja.

4.   Poleg upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov ter upravnih glob iz odstavkov 2 in 3 države članice v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo, da so pristojni organi pooblaščeni, da v primeru kršitev iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (d), izrečejo začasno prepoved, ki kateremu koli članu upravljalnega organa ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, preprečuje opravljanje poslovodne funkcije pri ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi.

5.   Države članice v skladu s svojim nacionalnim pravom zagotovijo, da so v primeru kršitev iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (e), pristojni organi pooblaščeni, da naložijo vsaj naslednje upravne kazni in sprejmejo vsaj naslednje upravne ukrepe:

| (a) | javno izjavo, v kateri je navedena odgovorna fizična ali pravna oseba in narava kršitve; |
| --- | --- |

(a)

javno izjavo, v kateri je navedena odgovorna fizična ali pravna oseba in narava kršitve;

| (b) | odredbo, ki od odgovorne fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z ravnanjem, ki predstavlja kršitev, in da tega ravnanja več ne ponovi; |
| --- | --- |

(b)

odredbo, ki od odgovorne fizične ali pravne osebe zahteva, da preneha z ravnanjem, ki predstavlja kršitev, in da tega ravnanja več ne ponovi;

| (c) | povrnitev dobička, pridobljenega s kršitvijo, ali izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti; |
| --- | --- |

(c)

povrnitev dobička, pridobljenega s kršitvijo, ali izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti;

| (d) | odvzem ali začasni odvzem dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(d)

odvzem ali začasni odvzem dovoljenja za ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (e) | začasno prepoved, ki kateremu koli članu upravljalnega organa ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, preprečuje opravljanje poslovodne funkcije pri ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(e)

začasno prepoved, ki kateremu koli članu upravljalnega organa ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, preprečuje opravljanje poslovodne funkcije pri ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (f) | v primeru ponovne kršitve člena 89, 90, 91 ali 92, vsaj desetletno prepoved, ki kateremu koli članu upravljalnega organa ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, preprečuje opravljanje poslovodne funkcije pri ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(f)

v primeru ponovne kršitve člena 89, 90, 91 ali 92, vsaj desetletno prepoved, ki kateremu koli članu upravljalnega organa ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, preprečuje opravljanje poslovodne funkcije pri ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (g) | začasno prepoved kateremu koli članu upravljalnega organa ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, da posluje za svoj račun; |
| --- | --- |

(g)

začasno prepoved kateremu koli članu upravljalnega organa ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali kateri koli drugi fizični osebi, odgovorni za kršitev, da posluje za svoj račun;

| (h) | najvišje upravne globe v višini vsaj trikratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti, tudi če presega najvišje zneske iz točke (i) ali (j), kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(h)

najvišje upravne globe v višini vsaj trikratnega zneska pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti, tudi če presega najvišje zneske iz točke (i) ali (j), kot je ustrezno;

| (i) | v zvezi s fizično osebo najvišje upravne globe v višini najmanj 1 000 000 EUR za kršitve člena 88 in 5 000 000 EUR za kršitve členov 89 do 92 oziroma v državah članicah, katerih uradna valuta ni euro, ustrezne vrednosti v uradni valuti 29. junija 2023; |
| --- | --- |

(i)

v zvezi s fizično osebo najvišje upravne globe v višini najmanj 1 000 000 EUR za kršitve člena 88 in 5 000 000 EUR za kršitve členov 89 do 92 oziroma v državah članicah, katerih uradna valuta ni euro, ustrezne vrednosti v uradni valuti 29. junija 2023;

| (j) | v zvezi s pravnimi osebami najvišje upravne globe v višini najmanj 2 500 000 EUR za kršitve člena 88 in 15 000 000 EUR za kršitve členov 89 do 92 oziroma 2 % skupnega letnega prometa pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravljalni organ, za kršitve člena 88 in 15 % za kršitve členov 89 do 92, oziroma v državah članicah, katerih uradna valuta ni euro, ustrezne vrednosti v uradni valuti 29. junija 2023. |
| --- | --- |

(j)

v zvezi s pravnimi osebami najvišje upravne globe v višini najmanj 2 500 000 EUR za kršitve člena 88 in 15 000 000 EUR za kršitve členov 89 do 92 oziroma 2 % skupnega letnega prometa pravne osebe glede na najnovejše razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravljalni organ, za kršitve člena 88 in 15 % za kršitve členov 89 do 92, oziroma v državah članicah, katerih uradna valuta ni euro, ustrezne vrednosti v uradni valuti 29. junija 2023.

Kadar je pravna oseba nadrejeno podjetje ali odvisno podjetje nadrejenega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU, je za namene točke (j) prvega pododstavka zadevni skupni letni promet enak skupnemu letnemu prometu ali ustrezni vrsti prihodka v skladu z veljavnim pravom Unije na področju računovodstva glede na najnovejše razpoložljive konsolidirane računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravljalni organ končnega nadrejenega podjetja.

6.   Države članice lahko na te pristojne organe prenesejo druga pooblastila poleg tistih iz odstavkov 2 do 5 in lahko določijo kazni, višje od tistih iz navedenih odstavkov, za fizične in pravne osebe, odgovorne za kršitev.

Člen 112

Izvajanje nadzorniških pooblastil in pooblastil za naložitev kazni

1.   Pristojni organi pri določanju vrste in ravni upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa, ki se naloži v skladu s členom 111, upoštevajo vse relevantne okoliščine, po potrebi tudi:

| (a) | resnost in trajanje kršitve; |
| --- | --- |

(a)

resnost in trajanje kršitve;

| (b) | ali je bila kršitev naklepna ali je do nje prišlo iz malomarnosti; |
| --- | --- |

(b)

ali je bila kršitev naklepna ali je do nje prišlo iz malomarnosti;

| (c) | stopnjo odgovornosti fizične ali pravne osebe, ki je odgovorna za kršitev; |
| --- | --- |

(c)

stopnjo odgovornosti fizične ali pravne osebe, ki je odgovorna za kršitev;

| (d) | finančno trdnost fizične ali pravne osebe, odgovorne za kršitev, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim dohodkom in neto sredstvi odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(d)

finančno trdnost fizične ali pravne osebe, odgovorne za kršitev, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim dohodkom in neto sredstvi odgovorne fizične osebe;

| (e) | pomen pridobljenega dobička ali preprečene izgube za fizično ali pravno osebo, odgovorno za kršitev, kolikor ju je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(e)

pomen pridobljenega dobička ali preprečene izgube za fizično ali pravno osebo, odgovorno za kršitev, kolikor ju je mogoče opredeliti;

| (f) | izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje strani, če jih je mogoče opredeliti; |
| --- | --- |

(f)

izgube, ki so jih zaradi kršitve imele tretje strani, če jih je mogoče opredeliti;

| (g) | raven sodelovanja fizične ali pravne osebe, odgovorne za kršitev, s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povračila pridobljenega dobička ali preprečenih izgub te osebe; |
| --- | --- |

(g)

raven sodelovanja fizične ali pravne osebe, odgovorne za kršitev, s pristojnim organom, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povračila pridobljenega dobička ali preprečenih izgub te osebe;

| (h) | predhodne kršitve te uredbe s strani fizične ali pravne osebe, odgovorne za kršitev; |
| --- | --- |

(h)

predhodne kršitve te uredbe s strani fizične ali pravne osebe, odgovorne za kršitev;

| (i) | ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela, da kršitve ne bi ponovila; |
| --- | --- |

(i)

ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela, da kršitve ne bi ponovila;

| (j) | učinek kršitve na interese imetnikov kriptosredstev in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zlasti malih imetnikov. |
| --- | --- |

(j)

učinek kršitve na interese imetnikov kriptosredstev in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zlasti malih imetnikov.

2.   Pristojni organi pri izvajanju pooblastil za naložitev upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov na podlagi člena 111 tesno sodelujejo, da zagotovijo učinkovito in ustrezno izvajanje svojih nadzorniških in preiskovalnih pooblastil ter naloženih upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov. Svoje delovanje usklajujejo, da se preprečita podvajanje in prekrivanje pri izvajanju nadzorniških in preiskovalnih pooblastil ter pri nalaganju upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov v čezmejnih primerih.

Člen 113

Pravica do pritožbe

1.   Države članice zagotovijo, da so odločitve pristojnih organov, sprejete na podlagi te uredbe, ustrezno utemeljene in da zanje velja pravica do pritožbe na sodišču. Pravica do pritožbe na sodišču se uporablja tudi, če v šestih mesecih po predložitvi zahtevka za pridobitev dovoljenja, v katerem so navedene vse potrebne informacije, ni sprejeta nobena odločitev v zvezi z njim.

2.   Države članice poskrbijo, da lahko eden ali več naslednjih organov, kot je določeno v nacionalnem pravu, v interesu potrošnikov in v skladu z nacionalnim pravom začnejo postopek pred sodišči ali pristojnimi upravnimi organi, da se zagotovi uporaba te uredbe:

| (a) | javni organi ali njihovi zastopniki; |
| --- | --- |

(a)

javni organi ali njihovi zastopniki;

| (b) | potrošniške organizacije, ki imajo zakonit interes za varstvo imetnikov kriptosredstev; |
| --- | --- |

(b)

potrošniške organizacije, ki imajo zakonit interes za varstvo imetnikov kriptosredstev;

| (c) | poklicne organizacije, ki imajo zakonit interes za zaščito svojih članov. |
| --- | --- |

(c)

poklicne organizacije, ki imajo zakonit interes za zaščito svojih članov.

Člen 114

Objava odločitev

1.   Pristojni organi brez nepotrebnega odlašanja objavijo odločitev o naložitvi upravnih kazni in drugih upravnih ukrepov zaradi kršitve te uredbe v skladu s členom 111 na svojih uradnih spletiščih, in sicer po tem, ko se fizična ali pravna oseba, na katero se nanaša odločitev, obvesti o tej odločitvi. Objava vključuje vsaj informacije o vrsti in naravi kršitve ter identiteti odgovornih fizičnih ali pravnih oseb. Odločitev o naložitvi ukrepov preiskovalne narave ni treba objaviti.

2.   Kadar je objava identitete pravnih oseb oziroma identitete ali osebnih podatkov fizičnih oseb po mnenju pristojnega organa nesorazmerna, pri čemer se sorazmernost objave takih podatkov oceni za vsak posamezni primer, ali kadar bi taka objava ogrozila preiskavo v teku, pristojni organi sprejmejo enega od naslednjih ukrepov:

| (a) | odložijo objavo odločitve o naložitvi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa, dokler razlogi za njihovo neobjavo prenehajo; |
| --- | --- |

(a)

odložijo objavo odločitve o naložitvi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa, dokler razlogi za njihovo neobjavo prenehajo;

| (b) | objavijo odločitev o naložitvi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa na anonimni podlagi na način, ki je skladen z nacionalnim pravom, kadar taka anonimna objava zagotavlja učinkovito varstvo zadevnih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(b)

objavijo odločitev o naložitvi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa na anonimni podlagi na način, ki je skladen z nacionalnim pravom, kadar taka anonimna objava zagotavlja učinkovito varstvo zadevnih osebnih podatkov;

| (c) | ne objavijo odločitve o naložitvi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa, če menijo, da možnosti iz točk (a) in (b) ne zadostujejo za zagotovitev, da:






  (i) | stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena; |
| --- | --- | --- |

(c)

ne objavijo odločitve o naložitvi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa, če menijo, da možnosti iz točk (a) in (b) ne zadostujejo za zagotovitev, da:

(i)

stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena;

| (ii) | bi se zagotovila sorazmernost objave takšne odločitve v zvezi z ukrepi, ki štejejo za blažje. |
| --- | --- |

(ii)

bi se zagotovila sorazmernost objave takšne odločitve v zvezi z ukrepi, ki štejejo za blažje.

V primeru odločitve o objavi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa na anonimni podlagi iz prvega pododstavka, točka (b), se lahko objava zadevnih podatkov odloži za razumno obdobje, kadar se predvideva, da v navedenem obdobju ne bo več razlogov za anonimno objavo.

3.   Kadar je proti odločitvi o naložitvi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa vložena pritožba pred ustreznimi sodišči ali upravnimi organi, pristojni organi na svojih uradnih spletiščih takoj objavijo take informacije in vse poznejše informacije o rezultatu take pritožbe. Poleg tega se objavi tudi vsaka odločitev, s katero se razveljavi predhodna odločitev o naložitvi upravne kazni ali drugega upravnega ukrepa.

4.   Pristojni organi zagotovijo, da vsaka objava v skladu s tem členom ostane na njihovem uradnem spletišču najmanj pet let po objavi. Objavljeni osebni podatki ostanejo na uradnem spletišču pristojnega organa le toliko časa, kot je potrebno v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.

Člen 115

Poročanje o upravnih kaznih in drugih upravnih ukrepih ESMA in EBA

1.   Pristojni organ ESMA in EBA vsako leto predloži zbrane informacije o vseh upravnih kaznih in drugih upravnih ukrepih, naloženih v skladu s členom 111. ESMA te informacije objavi v letnem poročilu.

Kadar so države članice v skladu s členom 111(1), drugi pododstavek, določile kazenske sankcije za kršitve določb iz navedenega pododstavka, njihovi pristojni organi EBA in ESMA vsako leto zagotovijo anonimizirane in zbirne podatke o vseh relevantnih opravljenih kazenskih preiskavah in naloženih kazenskih sankcijah. ESMA podatke o naloženih kazenskih sankcijah objavi v letnem poročilu.

2.   Kadar pristojni organ javno razkrije upravne kazni, druge upravne ukrepe ali kazenske sankcije, o njih sočasno poroča ESMA.

3.   Pristojni organi obvestijo EBA in ESMA o vseh upravnih kaznih ali drugih upravnih ukrepih, ki so bili naloženi, vendar niso bili objavljeni, vključno o katerih koli pritožbah v zvezi z njimi in izidu takšnih pritožb. Države članice zagotovijo, da pristojni organi prejmejo informacije in končno sodbo v zvezi z vsemi naloženimi kazenskimi sankcijami ter jih predložijo EBA in ESMA. ESMA vzdržuje centralno podatkovno zbirko o kaznih in sankcijah ter upravnih ukrepih, o katerih je bil obveščen, in sicer izključno za namene izmenjave informacij med pristojnimi organi. Do te podatkovne zbirke imajo dostop samo EBA, ESMA ter pristojni organi, posodablja pa se na podlagi informacij, ki jih zagotovijo pristojni organi.

Člen 116

Prijava kršitev in zaščita prijaviteljev

Za prijavo kršitev te uredbe in zaščito oseb, ki prijavijo take kršitve, se uporablja Direktiva (EU) 2019/1937.

POGLAVJE 4

Nadzorniške odgovornosti EBA v zvezi z izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov ter kolegiji nadzornikov

Člen 117

Nadzorniške odgovornosti EBA v zvezi z izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov

1.   Kadar je bil žeton, vezan na sredstva, razvrščen kot pomembni v skladu s členom 43 ali 44, izdajatelj takega žetona, vezanega na sredstva, svoje dejavnosti opravlja pod nadzorom EBA.

Brez poseganja v pooblastila pristojnih nacionalnih organov iz odstavka 2 tega člena, EBA izvaja pooblastila pristojnih organov iz členov 22 do 25, 29, 33, člena 34(7) in(12), člena 35(3) in(5), člena 36(10) in členov 41, 42, 46 in 47 v zvezi z izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva.

2.   Kadar izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, opravlja tudi storitve v zvezi s kriptosredstvi ali izdaja kriptosredstva, ki niso pomembni žetoni, vezani na sredstva, take storitve in dejavnosti še naprej nadzoruje pristojni organ matične države članice.

3.   Kadar je bil žeton, vezan na sredstva, razvrščen kot pomembni v skladu s členom 43, EBA opravi ponovno nadzorniško oceno, da zagotovi, da izdajatelj zagotavlja skladnost z naslovom III.

4.   Kadar je bil e-denarni žeton, ki ga je izdala institucija za izdajo elektronskega denarja, razvrščen kot pomembni v skladu s členom 56 ali 57, EBA nadzoruje skladnost izdajatelja takega pomembnega e-denarnega žetona s členi 55 in 58.

Za namen izvajanja nadzora skladnosti s členoma 55 in 58 EBA izvaja pooblastila, ki so na pristojne organe prenesena s členoma 22 in 23, členom 24(3), členom 35(3) in (5), členom 36(10) in členoma 46 in 47, v zvezi z institucijami za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo pomembne e-denarne žetone.

5.   EBA izvaja nadzorniška pooblastila iz odstavkov 1 do 4 v tesnem sodelovanju z drugimi pristojnimi organi, odgovornimi za nadzor izdajatelja, zlasti z:

| (a) | organom za bonitetni nadzor, vključno z ECB, kadar je ustrezno, na podlagi Uredbe (EU) št. 1024/2013; |
| --- | --- |

(a)

organom za bonitetni nadzor, vključno z ECB, kadar je ustrezno, na podlagi Uredbe (EU) št. 1024/2013;

| (b) | zadevnimi pristojnimi organi na podlagi nacionalnega prava, s katerim se prenaša Direktiva 2009/110/ES, kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

zadevnimi pristojnimi organi na podlagi nacionalnega prava, s katerim se prenaša Direktiva 2009/110/ES, kadar je ustrezno;

| (c) | pristojnimi organi iz člena 20(1). |
| --- | --- |

(c)

pristojnimi organi iz člena 20(1).

Člen 118

Odbor EBA za kriptosredstva

1.   EBA ustanovi stalni notranji odbor na podlagi člena 41 Uredbe (EU) št. 1093/2010 za pripravo odločitev EBA, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 44 navedene uredbe, vključno z odločitvami v zvezi z nadzorniškimi nalogami, ki so bile na EBA prenesene s to uredbo.

2.   Odbor za kriptosredstva lahko pripravi tudi odločitve v zvezi z osnutki regulativnih tehničnih standardov in osnutki izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z nadzorniškimi nalogami, ki so bile s to uredbo prenesene na EBA.

3.   EBA zagotovi, da odbor za kriptosredstva opravlja samo dejavnosti iz odstavkov 1 in 2 ter vse druge naloge, potrebne za opravljanje njegovih dejavnosti, povezanih s kriptosredstvi.

Člen 119

Kolegiji za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov

1.   EBA v 30 koledarskih dneh od odločitve o razvrstitvi žetona, vezanega na sredstva, ali e-denarnega žetona kot pomembnega na podlagi člena 43, 44, 56 ali 57, kot je ustrezno, za vsakega izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pomembnega e-denarnega žetona ustanovi ter upravlja posvetovalni nadzorni kolegij in mu predseduje, da se olajša izvajanje nadzornih nalog, hkrati pa deluje kot nosilec usklajevanja nadzorniških dejavnosti na podlagi te uredbe.

2.   Kolegij iz odstavka 1 sestavljajo:

| (a) | EBA; |
| --- | --- |

(a)

EBA;

| (b) | ESMA; |
| --- | --- |

(b)

ESMA;

| (c) | pristojni organi matične države članice, v kateri ima sedež izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pomembnega e-denarnega žetona; |
| --- | --- |

(c)

pristojni organi matične države članice, v kateri ima sedež izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pomembnega e-denarnega žetona;

| (d) | pristojni organi najpomembnejših ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij, ki zagotavljajo skrbništvo rezervnih sredstev v skladu s členom 37 ali denarnih sredstev, prejetih v zameno za pomembne e-denarne žetone; |
| --- | --- |

(d)

pristojni organi najpomembnejših ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij, ki zagotavljajo skrbništvo rezervnih sredstev v skladu s členom 37 ali denarnih sredstev, prejetih v zameno za pomembne e-denarne žetone;

| (e) | kadar je ustrezno, pristojni organi najpomembnejših platform za trgovanje s kriptosredstvi, kjer so pomembni žetoni, vezani na sredstva, ali pomembni e-denarni žetoni uvrščeni v trgovanje; |
| --- | --- |

(e)

kadar je ustrezno, pristojni organi najpomembnejših platform za trgovanje s kriptosredstvi, kjer so pomembni žetoni, vezani na sredstva, ali pomembni e-denarni žetoni uvrščeni v trgovanje;

| (f) | pristojni organi najpomembnejših ponudnikov plačilnih storitev, ki opravljajo plačilne storitve v zvezi s pomembnimi e-denarnimi žetoni; |
| --- | --- |

(f)

pristojni organi najpomembnejših ponudnikov plačilnih storitev, ki opravljajo plačilne storitve v zvezi s pomembnimi e-denarnimi žetoni;

| (g) | kadar je ustrezno, pristojni organi subjektov, ki zagotavljajo funkcije iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h); |
| --- | --- |

(g)

kadar je ustrezno, pristojni organi subjektov, ki zagotavljajo funkcije iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h);

| (h) | kadar je ustrezno, pristojni organi najpomembnejših ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi za zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank v zvezi s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva, ali pomembnimi e-denarnimi žetoni; |
| --- | --- |

(h)

kadar je ustrezno, pristojni organi najpomembnejših ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi za zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank v zvezi s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva, ali pomembnimi e-denarnimi žetoni;

| (i) | ECB; |
| --- | --- |

(i)

ECB;

| (j) | kadar ima izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je pomembni žeton, vezan na sredstva, vezan na uradno valuto, ki ni euro, centralna banka te države članice; |
| --- | --- |

(j)

kadar ima izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je pomembni žeton, vezan na sredstva, vezan na uradno valuto, ki ni euro, centralna banka te države članice;

| (k) | kadar ima izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je pomembni e-denarni žeton vezan na uradno valuto, ki ni euro, centralna banka te države članice; |
| --- | --- |

(k)

kadar ima izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona sedež v državi članici, katere uradna valuta ni euro, ali kadar je pomembni e-denarni žeton vezan na uradno valuto, ki ni euro, centralna banka te države članice;

| (l) | pristojni organi držav članic, v katerih se žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, uporabljajo v velikem obsegu, če sami tako zahtevajo; |
| --- | --- |

(l)

pristojni organi držav članic, v katerih se žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni, uporabljajo v velikem obsegu, če sami tako zahtevajo;

| (m) | ustrezni nadzorni organi tretjih držav, s katerimi je EBA sklenila upravne dogovore v skladu s členom 126. |
| --- | --- |

(m)

ustrezni nadzorni organi tretjih držav, s katerimi je EBA sklenila upravne dogovore v skladu s členom 126.

3.   EBA lahko povabi druge organe, da postanejo člani kolegija iz odstavka 1, kadar so subjekti, ki jih nadzorujejo, relevantni za delo kolegija.

4.   Pristojni organ države članice, ki ni član kolegija, lahko od kolegija zahteva vsakršne informacije, ki so pomembne za opravljanje njegovih nadzorniških dolžnosti na podlagi te uredbe.

5.   Kolegij iz odstavka 1 tega člena brez poseganja v odgovornosti pristojnih organov na podlagi te uredbe zagotavlja:

| (a) | pripravo nezavezujočega mnenja iz člena 120; |
| --- | --- |

(a)

pripravo nezavezujočega mnenja iz člena 120;

| (b) | izmenjavo informacij v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij v skladu s to uredbo;

| (c) | dogovor o prostovoljnem poverjanju nalog med člani. |
| --- | --- |

(c)

dogovor o prostovoljnem poverjanju nalog med člani.

Da se olajša opravljanje nalog, dodeljenih kolegijem na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, imajo lahko člani kolegija iz odstavka 2 pravico prispevati k oblikovanju dnevnega reda sej kolegija, zlasti tako, da nanj dodajo točke.

6.   Ustanovitev in delovanje kolegija iz odstavka 1 temeljita na pisnem dogovoru med vsemi njegovimi člani.

Dogovor iz prvega pododstavka določa praktične ureditve delovanja kolegija, vključno s podrobnimi pravili o:

| (a) | postopkih glasovanja iz člena 120(3); |
| --- | --- |

(a)

postopkih glasovanja iz člena 120(3);

| (b) | postopkih oblikovanja dnevnega reda sej kolegija; |
| --- | --- |

(b)

postopkih oblikovanja dnevnega reda sej kolegija;

| (c) | pogostosti sej kolegija; |
| --- | --- |

(c)

pogostosti sej kolegija;

| (d) | ustreznih minimalnih časovnih okvirih, v katerih člani kolegija ocenijo zadevno dokumentacijo; |
| --- | --- |

(d)

ustreznih minimalnih časovnih okvirih, v katerih člani kolegija ocenijo zadevno dokumentacijo;

| (e) | načinih komunikacije med člani kolegija; |
| --- | --- |

(e)

načinih komunikacije med člani kolegija;

| (f) | ustanovitvi več kolegijev, enega za vsako posamezno kriptosredstvo ali skupino kriptosredstev. |
| --- | --- |

(f)

ustanovitvi več kolegijev, enega za vsako posamezno kriptosredstvo ali skupino kriptosredstev.

Dogovor lahko določa tudi naloge, ki se poverijo EBA ali drugemu članu kolegija.

7.   EBA, kot predsedujoči vsakemu kolegiju:

| (a) | po posvetovanju z drugimi člani kolegija določi pisne dogovore in postopke za delovanje kolegija; |
| --- | --- |

(a)

po posvetovanju z drugimi člani kolegija določi pisne dogovore in postopke za delovanje kolegija;

| (b) | usklajuje vse dejavnosti kolegija; |
| --- | --- |

(b)

usklajuje vse dejavnosti kolegija;

| (c) | sklicuje vse njegove seje in jim predseduje ter člane kolegija vnaprej v celoti obvešča o organizaciji sej kolegija, o najpomembnejših točkah dnevnega reda in o vprašanjih za razpravo; |
| --- | --- |

(c)

sklicuje vse njegove seje in jim predseduje ter člane kolegija vnaprej v celoti obvešča o organizaciji sej kolegija, o najpomembnejših točkah dnevnega reda in o vprašanjih za razpravo;

| (d) | člane kolegija uradno obvešča o vseh načrtovanih sejah, da lahko zaprosijo za sodelovanje na njih; |
| --- | --- |

(d)

člane kolegija uradno obvešča o vseh načrtovanih sejah, da lahko zaprosijo za sodelovanje na njih;

| (e) | člane kolegija pravočasno obvešča o sklepih in rezultatih teh sej. |
| --- | --- |

(e)

člane kolegija pravočasno obvešča o sklepih in rezultatih teh sej.

8.   Da se zagotovi dosledno in usklajeno delovanje kolegijev, EBA v sodelovanju z ESMA in ECB pripravi osnutke regulativnih standardov, ki določajo:

| (a) | pogoje, pod katerimi se bodo subjekti iz odstavka 2, točke (d), (e), (f) in (h), šteli za najpomembnejše; |
| --- | --- |

(a)

pogoje, pod katerimi se bodo subjekti iz odstavka 2, točke (d), (e), (f) in (h), šteli za najpomembnejše;

| (b) | pogoje, pod katerimi se šteje, da se žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni uporabljajo v velikem obsegu, kot je navedeno v odstavku 2, točka (l), in |
| --- | --- |

(b)

pogoje, pod katerimi se šteje, da se žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni uporabljajo v velikem obsegu, kot je navedeno v odstavku 2, točka (l), in

| (c) | podrobnosti o praktičnih ureditvah iz odstavka 6. |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o praktičnih ureditvah iz odstavka 6.

EBA osnutke regulativnih standardov iz prvega pododstavka Komisiji predloži do 30. junija 2024.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za dopolnitev te uredbe s sprejetjem regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 120

Nezavezujoča mnenja kolegijev za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov

1.   Kolegij iz člena 119(1) lahko izda nezavezujoče mnenje o naslednjem:

| (a) | ponovni nadzorniški oceni iz člena 117(3); |
| --- | --- |

(a)

ponovni nadzorniški oceni iz člena 117(3);

| (b) | vsaki odločitvi, da se od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pomembnega e-denarnega žetona zahteva višji znesek kapitala v skladu s členom 35(2), (3) in (5), členom 45(5) in členom 58(1), kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

vsaki odločitvi, da se od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pomembnega e-denarnega žetona zahteva višji znesek kapitala v skladu s členom 35(2), (3) in (5), členom 45(5) in členom 58(1), kot je ustrezno;

| (c) | vseh posodobitvah načrta sanacije ali načrta unovčenja izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona na podlagi členov 46, 47 in 55, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

vseh posodobitvah načrta sanacije ali načrta unovčenja izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona na podlagi členov 46, 47 in 55, kot je ustrezno;

| (d) | vsaki spremembi poslovnega modela izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, na podlagi člena 25(1); |
| --- | --- |

(d)

vsaki spremembi poslovnega modela izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, na podlagi člena 25(1);

| (e) | osnutku spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, pripravljenem v skladu s členom 25(2); |
| --- | --- |

(e)

osnutku spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, pripravljenem v skladu s členom 25(2);

| (f) | vseh predvidenih ustreznih popravnih ukrepih na podlagi člena 25(4); |
| --- | --- |

(f)

vseh predvidenih ustreznih popravnih ukrepih na podlagi člena 25(4);

| (g) | vseh predvidenih nadzornih ukrepih na podlagi člena 130; |
| --- | --- |

(g)

vseh predvidenih nadzornih ukrepih na podlagi člena 130;

| (h) | vseh predvidenih upravnih dogovorih o izmenjavi informacij z nadzornim organom tretje države v skladu s členom 126; |
| --- | --- |

(h)

vseh predvidenih upravnih dogovorih o izmenjavi informacij z nadzornim organom tretje države v skladu s členom 126;

| (i) | vseh prenosih nadzornih nalog z EBA na pristojni organ na podlagi člena 138; |
| --- | --- |

(i)

vseh prenosih nadzornih nalog z EBA na pristojni organ na podlagi člena 138;

| (j) | vseh predvidenih spremembah glede dovoljenja članov kolegija iz člena 119(2), točke (d) do (h) ali vseh predvidenih nadzornih ukrepih v zvezi z njimi; |
| --- | --- |

(j)

vseh predvidenih spremembah glede dovoljenja članov kolegija iz člena 119(2), točke (d) do (h) ali vseh predvidenih nadzornih ukrepih v zvezi z njimi;

| (k) | osnutku spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, pripravljenem v skladu s členom 51(12); |
| --- | --- |

(k)

osnutku spremenjene bele knjige o kriptosredstvu, pripravljenem v skladu s členom 51(12);

2.   Kadar kolegij izda mnenje v skladu z odstavkom 1, lahko mnenje na zahtevo katerega koli člana kolegija in po sprejetju z večino v kolegiju v skladu z odstavkom 3 vključuje vsa priporočila, namenjena odpravi pomanjkljivosti ukrepa, ki ga načrtujejo EBA ali pristojni organi.

3.   Mnenje kolegija se sprejme na podlagi navadne večine članov.

Kadar ima država članica v kolegiju več članov, lahko glasuje samo eden od teh članov.

Kadar je članica kolegija ECB, ki ima več funkcij, vključno z nadzornimi funkcijami, ima samo en glas.

Nadzorni organi tretjih držav iz člena 119(2), točka (m), nimajo pravice glasovati o mnenju kolegija.

4.   EBA ali pristojni organi, kot je ustrezno, ustrezno upoštevajo nezavezujoče mnenje kolegija, ki je bilo sprejeto v skladu z odstavkom 3, vključno z vsemi priporočili, namenjenimi odpravi pomanjkljivosti nadzornega ukrepa, predvidenega za izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, ali za subjekt oziroma ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi iz člena 119(2), točke (d) do (h). Kadar se EBA ali pristojni organ ne strinja z mnenjem kolegija, vključno z vsemi priporočili, namenjenimi odpravi pomanjkljivosti predvidenega nadzornega ukrepa, svojo odločitev utemelji in obrazloži vsakršno pomembnejše odstopanje od tega mnenja ali priporočil.

POGLAVJE 5

Pooblastila in pristojnosti EBA v zvezi z izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov

Člen 121

Varovanje zaupnosti

Pooblastila, podeljena EBA v skladu s členi 122 do 125 ali kateri koli uradni ali drugi osebi, ki jo pooblasti EBA, se ne uporabljajo za zahteve po razkritju informacij, za katere velja varovanje zaupnosti.

Člen 122

Zahtevek za informacije

1.   Za izvajanje svojih nadzorniških odgovornosti na podlagi člena 117 lahko EBA z enostavnim zahtevkom ali odločitvijo zahteva predložitev vseh potrebnih informacij, ki mu omogočajo izpolnjevanje njegovih nalog na podlagi te uredbe, od naslednjih oseb:

| (a) | izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali osebe, ki ga obvladuje ali ki jo neposredno ali posredno obvladuje izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva; |
| --- | --- |

(a)

izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali osebe, ki ga obvladuje ali ki jo neposredno ali posredno obvladuje izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva;

| (b) | tretje osebe iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h), s katero ima izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, pogodbeni dogovor; |
| --- | --- |

(b)

tretje osebe iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h), s katero ima izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, pogodbeni dogovor;

| (c) | ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijskega podjetja, ki zagotavlja skrbništvo rezervnih sredstev v skladu s členom 37; |
| --- | --- |

(c)

ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijskega podjetja, ki zagotavlja skrbništvo rezervnih sredstev v skladu s členom 37;

| (d) | izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona ali osebe, ki ga obvladuje ali ki jo neposredno ali posredno obvladuje izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona; |
| --- | --- |

(d)

izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona ali osebe, ki ga obvladuje ali ki jo neposredno ali posredno obvladuje izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona;

| (e) | ponudnika plačilnih storitev, ki opravlja plačilne storitve v zvezi s pomembnimi e-denarnimi žetoni; |
| --- | --- |

(e)

ponudnika plačilnih storitev, ki opravlja plačilne storitve v zvezi s pomembnimi e-denarnimi žetoni;

| (f) | fizične ali pravne osebe, odgovorne za distribucijo pomembnih e-denarnih žetonov v imenu izdajatelja pomembnih e-denarnih žetonov; |
| --- | --- |

(f)

fizične ali pravne osebe, odgovorne za distribucijo pomembnih e-denarnih žetonov v imenu izdajatelja pomembnih e-denarnih žetonov;

| (g) | ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank v zvezi s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva, ali pomembnimi e-denarnimi žetoni; |
| --- | --- |

(g)

ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank v zvezi s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva, ali pomembnimi e-denarnimi žetoni;

| (h) | upravljavca platforme za trgovanje s kriptosredstvi, ki je v trgovanje uvrstil pomemben žeton, vezan na sredstva, ali pomemben e-denarni žeton; |
| --- | --- |

(h)

upravljavca platforme za trgovanje s kriptosredstvi, ki je v trgovanje uvrstil pomemben žeton, vezan na sredstva, ali pomemben e-denarni žeton;

| (i) | upravljalnega organa oseb iz točk (a) do (h). |
| --- | --- |

(i)

upravljalnega organa oseb iz točk (a) do (h).

2.   V enostavnem zahtevku za informacije iz odstavka 1 se navedejo:

| (a) | ta člen kot pravna podlaga za ta zahtevek; |
| --- | --- |

(a)

ta člen kot pravna podlaga za ta zahtevek;

| (b) | namen zahtevka; |
| --- | --- |

(b)

namen zahtevka;

| (c) | zahtevane informacije; |
| --- | --- |

(c)

zahtevane informacije;

| (d) | rok, do katerega je treba predložiti informacije; |
| --- | --- |

(d)

rok, do katerega je treba predložiti informacije;

| (e) | obvestilo osebi, od katere se zahtevajo informacije, da teh sicer ni dolžna zagotoviti, vendar pa morajo biti v primeru, da jih predloži prostovoljno, točne in nezavajajoče ter |
| --- | --- |

(e)

obvestilo osebi, od katere se zahtevajo informacije, da teh sicer ni dolžna zagotoviti, vendar pa morajo biti v primeru, da jih predloži prostovoljno, točne in nezavajajoče ter

| (f) | globo, določeno v členu 131, kadar so odgovori na zastavljena vprašanja netočni ali zavajajoči. |
| --- | --- |

(f)

globo, določeno v členu 131, kadar so odgovori na zastavljena vprašanja netočni ali zavajajoči.

3.   Kadar EBA zahteva predložitev informacij na podlagi odločitve na podlagi odstavka 1:

| (a) | navede ta člen kot pravno podlago za ta zahtevek; |
| --- | --- |

(a)

navede ta člen kot pravno podlago za ta zahtevek;

| (b) | navede namen zahtevka; |
| --- | --- |

(b)

navede namen zahtevka;

| (c) | navede zahtevane informacije; |
| --- | --- |

(c)

navede zahtevane informacije;

| (d) | določi rok, do katerega je treba predložiti informacije; |
| --- | --- |

(d)

določi rok, do katerega je treba predložiti informacije;

| (e) | navede periodične denarne kazni, določene v členu 132, kadar se zahteva predložitev informacij; |
| --- | --- |

(e)

navede periodične denarne kazni, določene v členu 132, kadar se zahteva predložitev informacij;

| (f) | navede globo, določeno v členu 131, če so odgovori na zastavljena vprašanja netočni ali zavajajoči; |
| --- | --- |

(f)

navede globo, določeno v členu 131, če so odgovori na zastavljena vprašanja netočni ali zavajajoči;

| (g) | opozori na pravico do pritožbe na odločitev pri odboru EBA za pritožbe ter pravico, da se odločitev predloži v presojo Sodišču v skladu s členoma 60 in 61 Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(g)

opozori na pravico do pritožbe na odločitev pri odboru EBA za pritožbe ter pravico, da se odločitev predloži v presojo Sodišču v skladu s členoma 60 in 61 Uredbe (EU) št. 1093/2010.

4.   Zahtevane informacije zagotovijo osebe iz odstavka 1 ali njihovi zastopniki in, v primeru pravnih oseb ali združenj, ki nimajo pravne osebnosti, osebe, ki so po zakonu pooblaščene za njihovo zastopanje.

5.   EBA pristojnemu organu države članice, kjer imajo osebe, na katere se nanaša zahteva po informacijah, prebivališče ali sedež, brez odlašanja pošlje kopijo enostavnega zahtevka ali svoje odločitve.

Člen 123

Splošna preiskovalna pooblastila

1.   EBA lahko za opravljanje svojih nadzorniških odgovornosti na podlagi člena 117 izvaja preiskave o izdajateljih pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in izdajateljih pomembnih e-denarnih žetonov. V ta namen imajo uradniki EBA in druge osebe, ki jih pooblasti EBA, pooblastilo, da:

| (a) | preučijo vse evidence, podatke, postopke in vse drugo gradivo, relevantno za izvajanje njihovih nalog, ne glede na vrsto nosilca podatkov, na katerem so shranjeni; |
| --- | --- |

(a)

preučijo vse evidence, podatke, postopke in vse drugo gradivo, relevantno za izvajanje njihovih nalog, ne glede na vrsto nosilca podatkov, na katerem so shranjeni;

| (b) | izdelajo ali pridobijo overjene kopije ali izvlečke iz takih evidenc, podatkov, postopkov in drugega gradiva; |
| --- | --- |

(b)

izdelajo ali pridobijo overjene kopije ali izvlečke iz takih evidenc, podatkov, postopkov in drugega gradiva;

| (c) | pozovejo in zaprosijo vsakega izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona ali njegov upravljalni organ ali zaposlene, da poda ustno ali pisno obrazložitev dejstev ali dokumentov, povezanih s predmetom in namenom preiskave, ter zabeležijo odgovore; |
| --- | --- |

(c)

pozovejo in zaprosijo vsakega izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona ali njegov upravljalni organ ali zaposlene, da poda ustno ali pisno obrazložitev dejstev ali dokumentov, povezanih s predmetom in namenom preiskave, ter zabeležijo odgovore;

| (d) | opravijo razgovor s katero koli drugo fizično ali pravno osebo, ki privoli v razgovor, za namene zbiranja informacij v zvezi s predmetom preiskave; |
| --- | --- |

(d)

opravijo razgovor s katero koli drugo fizično ali pravno osebo, ki privoli v razgovor, za namene zbiranja informacij v zvezi s predmetom preiskave;

| (e) | zahtevajo evidence o telefonskem in podatkovnem prometu. |
| --- | --- |

(e)

zahtevajo evidence o telefonskem in podatkovnem prometu.

Kolegij iz člena 119(1) se brez nepotrebnega odlašanja obvesti o vseh ugotovitvah, ki bi lahko bile pomembne za izvajanje njegovih nalog.

2.   Uradniki EBA in druge osebe, ki jih EBA pooblasti za namene preiskave iz odstavka 1, svoja pooblastila izvajajo ob predložitvi pisnega pooblastila, v katerem sta navedena predmet in namen preiskave. V pooblastilu so navedene tudi periodične denarne kazni iz člena 132, kadar zahtevane evidence, podatki, postopki ali drugo gradivo ali odgovori na vprašanja, ki se zastavijo izdajateljem pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali izdajateljem pomembnih e-denarnih žetonov, niso zagotovljeni ali so nepopolni, in globe iz člena 131, kadar so odgovori na vprašanja, ki se zastavijo izdajateljem pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali izdajateljem pomembnih e-denarnih žetonov, netočni ali zavajajoči.

3.   Izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov morajo privoliti v preiskave, ki se začnejo na podlagi odločitve EBA. V odločitvi so navedeni predmet in namen preiskave, periodične denarne kazni, določene v členu 132, pravna sredstva, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) št. 1093/2010, ter pravica, da se odločitev predloži v presojo Sodišču.

4.   EBA v razumnem roku pred preiskavo iz odstavka 1 o njej in o identiteti pooblaščenih oseb obvesti pristojni organ države članice, v kateri bo preiskava opravljena. Uradniki zadevnega pristojnega organa tem pooblaščenim osebam na zahtevo EBA pomagajo pri izvajanju njihovih nalog. Uradniki zadevnega pristojnega organa se lahko preiskav tudi udeležijo, če za to zaprosijo.

5.   Če je za pridobitev evidenc o telefonskem ali podatkovnem prometu iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (e), na podlagi veljavnega nacionalnega prava potrebna odobritev sodišča, EBA zaprosi zanjo. Prošnja za tako odobritev se lahko uporabi tudi kot previdnostni ukrep.

6.   Kadar sodišče v državi članici prejme prošnjo za odobritev zahtevka za pridobitev evidenc o telefonskem ali podatkovnem prometu iz odstavka 1, prvi pododstavek, točka (e), to sodišče preveri, ali:

| (a) | je odločitev EBA iz odstavka 3 verodostojna; |
| --- | --- |

(a)

je odločitev EBA iz odstavka 3 verodostojna;

| (b) | so vsi ukrepi, ki bodo sprejeti, sorazmerni, in ne arbitrarni ali pretirani. |
| --- | --- |

(b)

so vsi ukrepi, ki bodo sprejeti, sorazmerni, in ne arbitrarni ali pretirani.

7.   Za namene odstavka 6, točka (b), lahko sodišče zaprosi EBA za podrobna pojasnila, zlasti glede razlogov, ki jih ima za sum o kršitvi te uredbe, pa tudi glede resnosti domnevne kršitve in narave vpletenosti osebe, za katero veljajo prisilni ukrepi. Vendar to sodišče ne presoja o tem, ali je bila preiskava potrebna, ali zahtevati informacij iz spisa EBA. Zakonitost odločitve EBA lahko presoja samo Sodišče v skladu s postopkom, določenim v Uredbi (EU) št. 1093/2010.

Člen 124

Inšpekcijski pregledi na kraju samem

1.   EBA lahko za opravljanje svojih nadzorniških odgovornosti na podlagi člena 117 izvaja vse potrebne inšpekcijske preglede na kraju samem v vsej poslovnih prostorih izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov.

Kolegij iz člena 119 se brez nepotrebnega odlašanja obvesti o vseh ugotovitvah, ki bi lahko bile pomembne za izvajanje njegovih nalog.

2.   Uradniki EBA in druge osebe, ki jih EBA pooblasti za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, lahko vstopijo v vse poslovne prostore oseb, na katere se nanaša odločitev o preiskavi, ki jo je sprejela EBA, in imajo vsa pooblastila, navedena v členu 123(1). Imajo tudi pooblastilo, da zapečatijo vse poslovne prostore ter poslovne knjige ali evidence za čas trajanja inšpekcijskega pregleda in v obsegu, potrebnem za njegovo izvedbo.

3.   EBA o inšpekcijskem pregledu pravočasno obvesti pristojni organ države članice, v kateri se bo pregled izvajal. EBA lahko zaradi pravilne izvedbe in učinkovitosti inšpekcijskega pregleda po tem, ko je obvestila ta pristojni organ, izvede inšpekcijski pregled na kraju samem brez predhodnega obvestila izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelju pomembnega e-denarnega žetona.

4.   Uradniki in druge osebe, ki jih EBA pooblasti za izvajanje inšpekcijskih pregledov na kraju samem, izvajajo svoja pooblastila ob predložitvi pisnega pooblastila, ki podrobno določa predmet in namen pregleda ter periodične denarne kazni, določene v členu 132, kadar zadevne osebe ne privolijo v inšpekcijski pregled.

5.   Izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona privoli v inšpekcijske preglede na kraju samem, ki se začnejo na podlagi odločitve EBA. V odločitvi so navedeni predmet in namen inšpekcijskega pregleda, datum njegovega začetka, periodične denarne kazni, določene v členu 132, pravna sredstva, ki so na voljo na podlagi Uredbe (EU) št. 1093/2010, ter pravica, da odločitev pregleda Sodišče.

6.   Uradniki pristojnega organa države članice, v kateri se izvaja inšpekcijski pregled, pa tudi uradniki, ki jih pristojni organ pooblasti ali imenuje, na zahtevo EBA aktivno pomagajo uradnikom EBA in drugim osebam, ki jih je pooblastil EBA. Uradniki pristojnega organa zadevne države članice se lahko tudi udeležijo inšpekcijskih pregledov na kraju samem.

7.   EBA lahko od pristojnih organov tudi zahteva, da v njegovem imenu izvedejo določene preiskave in inšpekcijske preglede na kraju samem, kot je določeno v tem členu in v členu 123(1).

8.   Kadar uradniki EBA in druge spremljevalne osebe, ki jih pooblasti EBA, ugotovijo, da oseba nasprotuje inšpekcijskemu pregledu, ki je bil odrejen na podlagi tega člena, jim pristojni organ zadevne države članice zagotovi ustrezno pomoč in, kadar je ustrezno, zahteva tudi podporo policije ali drugega ustreznega izvršilnega organa, da jim omogoči izvedbo inšpekcijskega pregleda na kraju samem.

9.   Če je za inšpekcijski pregled na kraju samem iz odstavka 1 ali za pomoč iz odstavka 7 na podlagi nacionalnega prava potrebna odobritev sodišča, EBA zaprosi za tako odobritev. Prošnja za tako odobritev se lahko uporabi tudi kot previdnostni ukrep.

10.   Kadar sodišče države članice prejme prošnjo za odobritev inšpekcijskega pregleda na kraju samem iz odstavka 1 ali pomoč iz odstavka 7, to sodišče preveri, ali:

| (a) | je odločitev iz odstavka 4, ki jo je sprejel EBA, pristna; |
| --- | --- |

(a)

je odločitev iz odstavka 4, ki jo je sprejel EBA, pristna;

| (b) | so vsi ukrepi, ki bodo sprejeti, sorazmerni, in ne arbitrarni ali pretirani. |
| --- | --- |

(b)

so vsi ukrepi, ki bodo sprejeti, sorazmerni, in ne arbitrarni ali pretirani.

11.   Za namene odstavka 10, točka (b), lahko sodišče zaprosi EBA za podrobna pojasnila, zlasti glede razlogov, ki jih ima za sum o kršitvi te uredbe, pa tudi glede resnosti domnevne kršitve in narave vpletenosti osebe, za katero veljajo prisilni ukrepi. Vendar to sodišče ne presoja o tem, ali je bila preiskava potrebna, ali zahtevati informacij iz spisa EBA. Zakonitost odločitve EBA presoja samo Sodišče v skladu s postopkom, določenim v Uredbi (EU) št. 1093/2010.

Člen 125

Izmenjava informacij

1.   Za opravljanje nadzorniških odgovornosti EBA na podlagi s člena 117 in brez poseganja v člen 96 si EBA in pristojni organi brez nepotrebnega odlašanja izmenjajo informacije, potrebne za opravljanje nalog na podlagi te uredbe. V ta namen si pristojni organi in EBA izmenjujejo informacije v zvezi z:

| (a) | izdajateljem pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali osebo, ki ga obvladuje ali ki jo neposredno ali posredno obvladuje izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva; |
| --- | --- |

(a)

izdajateljem pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali osebo, ki ga obvladuje ali ki jo neposredno ali posredno obvladuje izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva;

| (b) | tretjo osebo iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h), s katero ima izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, pogodbeni dogovor; |
| --- | --- |

(b)

tretjo osebo iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h), s katero ima izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, pogodbeni dogovor;

| (c) | ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditno institucijo ali investicijskim podjetjem, ki zagotavlja skrbništvo rezervnih sredstev v skladu s členom 37; |
| --- | --- |

(c)

ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditno institucijo ali investicijskim podjetjem, ki zagotavlja skrbništvo rezervnih sredstev v skladu s členom 37;

| (d) | izdajateljem pomembnega e-denarnega žetona ali osebo, ki ga obvladuje ali ki jo neposredno ali posredno obvladuje izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona; |
| --- | --- |

(d)

izdajateljem pomembnega e-denarnega žetona ali osebo, ki ga obvladuje ali ki jo neposredno ali posredno obvladuje izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona;

| (e) | ponudnikom plačilnih storitev, ki opravlja plačilne storitve v zvezi s pomembnimi e-denarnimi žetoni; |
| --- | --- |

(e)

ponudnikom plačilnih storitev, ki opravlja plačilne storitve v zvezi s pomembnimi e-denarnimi žetoni;

| (f) | fizično ali pravno osebo, odgovorno za distribucijo pomembnih e-denarnih žetonov v imenu izdajatelja pomembnih e-denarnih žetonov; |
| --- | --- |

(f)

fizično ali pravno osebo, odgovorno za distribucijo pomembnih e-denarnih žetonov v imenu izdajatelja pomembnih e-denarnih žetonov;

| (g) | ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank v zvezi s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva, ali pomembnimi e-denarnimi žetoni; |
| --- | --- |

(g)

ponudnikom storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank v zvezi s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva, ali pomembnimi e-denarnimi žetoni;

| (h) | platformo za trgovanje s kriptosredstvi, s katero je bil v trgovanje uvrščen pomemben žeton, vezan na sredstva, ali pomemben e-denarni žeton; |
| --- | --- |

(h)

platformo za trgovanje s kriptosredstvi, s katero je bil v trgovanje uvrščen pomemben žeton, vezan na sredstva, ali pomemben e-denarni žeton;

| (i) | upravljalnim organom subjektov iz točk (a) do (h). |
| --- | --- |

(i)

upravljalnim organom subjektov iz točk (a) do (h).

2.   Pristojni organ lahko zavrne ugoditev zahtevi za izmenjavo informacij iz odstavka 1 tega člena ali zahtevi za sodelovanje pri izvajanju preiskave ali sodelovanje pri inšpekcijskem pregledu na kraju samem iz člena 123 oziroma 124, zgolj kadar:

| (a) | bi izpolnitev zahteve verjetno negativno vplivala na njegovo preiskavo, dejavnosti izvrševanja ali, kadar je ustrezno, kazensko preiskavo; |
| --- | --- |

(a)

bi izpolnitev zahteve verjetno negativno vplivala na njegovo preiskavo, dejavnosti izvrševanja ali, kadar je ustrezno, kazensko preiskavo;

| (b) | se je pred sodišči naslovljene države članice že začel postopek v zvezi z istimi dejanji in proti istim fizičnim ali pravnim osebam; |
| --- | --- |

(b)

se je pred sodišči naslovljene države članice že začel postopek v zvezi z istimi dejanji in proti istim fizičnim ali pravnim osebam;

| (c) | je bila že izrečena pravnomočna sodba v zvezi s to fizično ali pravno osebo za ista dejanja v naslovljeni državi članici. |
| --- | --- |

(c)

je bila že izrečena pravnomočna sodba v zvezi s to fizično ali pravno osebo za ista dejanja v naslovljeni državi članici.

Člen 126

Upravni dogovori o izmenjavi informacij med EBA in tretjimi državami

1.   EBA lahko za opravljanje svojih nadzorniških odgovornosti na podlagi člena 117 sklene upravne dogovore o izmenjavi informacij z nadzornimi organi tretjih držav le, kadar za razkrite informacije velja jamstvo poslovne skrivnosti, ki je najmanj enakovredno jamstvu iz člena 129.

2.   Izmenjava informacij je namenjena opravljanju nalog EBA ali nadzornih organov iz odstavka 1.

3.   EBA v zvezi s prenosi osebnih podatkov v tretjo državo uporablja Uredbo (EU) 2018/1725.

Člen 127

Razkrivanje informacij iz tretjih držav

1.   EBA lahko informacije, ki jih je prejel od nadzornih organov tretjih držav, razkrije samo, kadar je EBA ali pristojni organ, ki mu je predložil informacije, pridobil izrecno soglasje nadzornega organa tretje države, ki je posredoval informacije, in se, kadar je ustrezno, informacije razkrijejo samo za namene, za katere je ta nadzorni organ dal svoje soglasje, ali kadar je takšno razkritje potrebno za sodne postopke.

2.   Zahteva po izrecnem soglasju iz odstavka 1 se ne uporablja za druge nadzorne organe Unije, kadar so informacije, ki jih ti zahtevajo, potrebne za izpolnjevanje njihovih nalog, in se ne uporablja za sodišča, kadar so informacije, ki jih zahtevajo, potrebne za preiskave ali postopke v zvezi s kršitvami, za katere so predpisane kazenske sankcije.

Člen 128

Sodelovanje z drugimi organi

Kadar izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona opravlja druge dejavnosti, ki niso zajete v tej uredbi, EBA sodeluje z organi, odgovornimi za nadzor takih drugih dejavnosti, kot je določeno v ustreznem pravu Unije ali nacionalnem pravu, vključno z davčnimi organi in ustreznimi nadzornimi organi tretjih držav, ki niso člani kolegija, iz člena 119(2), točka (m).

Člen 129

Poslovna skrivnost

Obveznost varovanja poslovne skrivnosti velja za EBA in vse osebe, ki so ali so bile zaposlene pri EBA ali pri kateri koli drugi osebi, na katero EBA prenese naloge, vključno z revizorji in strokovnjaki, ki jih EBA pogodbeno zaposli.

Člen 130

Nadzorni ukrepi EBA

1.   Kadar EBA ugotovi, da je izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, storil kršitev iz Priloge V, lahko sprejme enega ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zahteva prenehanje ravnanja, ki povzroča kršitev; |
| --- | --- |

(a)

sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zahteva prenehanje ravnanja, ki povzroča kršitev;

| (b) | sprejme odločitev, s katero naloži globe ali periodične denarne kazni na podlagi členov 131 in 132; |
| --- | --- |

(b)

sprejme odločitev, s katero naloži globe ali periodične denarne kazni na podlagi členov 131 in 132;

| (c) | sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da posreduje dodatne informacije, kadar so potrebne za varstvo imetnikov žetona, vezanega na sredstva, zlasti malih imetnikov; |
| --- | --- |

(c)

sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da posreduje dodatne informacije, kadar so potrebne za varstvo imetnikov žetona, vezanega na sredstva, zlasti malih imetnikov;

| (d) | vsakokrat, kadar ugotovi obstoj utemeljenih razlogov za sum, da je bila kršena ta uredba, sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, zahteva, da začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekine javno ponudbo kriptosredstev; |
| --- | --- |

(d)

vsakokrat, kadar ugotovi obstoj utemeljenih razlogov za sum, da je bila kršena ta uredba, sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, zahteva, da začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekine javno ponudbo kriptosredstev;

| (e) | sprejme odločitev, s katero prepove javno ponudbo pomembnega žetona, vezanega na sredstva, kadar ugotovi, da je bila kršena ta uredba ali da obstajajo razlogi za utemeljen sum, da se bo kršila; |
| --- | --- |

(e)

sprejme odločitev, s katero prepove javno ponudbo pomembnega žetona, vezanega na sredstva, kadar ugotovi, da je bila kršena ta uredba ali da obstajajo razlogi za utemeljen sum, da se bo kršila;

| (f) | vsakokrat, kadar ugotovi obstoj razlogov za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba, sprejme odločitev, s katero od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje s kripto sredstvi, s katero je bil v trgovanje uvrščen pomembni žeton, vezan na sredstva, zahteva, da začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekine trgovanje s takim kriptosredstvom; |
| --- | --- |

(f)

vsakokrat, kadar ugotovi obstoj razlogov za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba, sprejme odločitev, s katero od ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje s kripto sredstvi, s katero je bil v trgovanje uvrščen pomembni žeton, vezan na sredstva, zahteva, da začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekine trgovanje s takim kriptosredstvom;

| (g) | sprejme odločitev, s katero prepove trgovanje s pomembnim žetonom, vezanim na sredstva, na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, če ugotovi, da je bila kršena ta uredba; |
| --- | --- |

(g)

sprejme odločitev, s katero prepove trgovanje s pomembnim žetonom, vezanim na sredstva, na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, če ugotovi, da je bila kršena ta uredba;

| (h) | sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da spremeni svoja tržna sporočila, kadar ugotovi, da tržna sporočila niso skladna s členom 29; |
| --- | --- |

(h)

sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da spremeni svoja tržna sporočila, kadar ugotovi, da tržna sporočila niso skladna s členom 29;

| (i) | sprejme odločitev, s katero začasno prekine ali prepove tržna sporočila, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba; |
| --- | --- |

(i)

sprejme odločitev, s katero začasno prekine ali prepove tržna sporočila, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba;

| (j) | sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da razkrije vse bistvene informacije, ki lahko vplivajo na oceno pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ki je javno ponujen ali uvrščen v trgovanje, da se zagotovi varstvo potrošnikov ali neovirano delovanje trga; |
| --- | --- |

(j)

sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zahteva, da razkrije vse bistvene informacije, ki lahko vplivajo na oceno pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ki je javno ponujen ali uvrščen v trgovanje, da se zagotovi varstvo potrošnikov ali neovirano delovanje trga;

| (k) | izda opozorila, da izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ne izpolnjuje svojih obveznosti na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(k)

izda opozorila, da izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ne izpolnjuje svojih obveznosti na podlagi te uredbe;

| (l) | odvzame dovoljenje izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva; |
| --- | --- |

(l)

odvzame dovoljenje izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva;

| (m) | sprejme odločitev, s katero zahteva umik fizične osebe iz upravljalnega organa izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva; |
| --- | --- |

(m)

sprejme odločitev, s katero zahteva umik fizične osebe iz upravljalnega organa izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva;

| (n) | zahteva, da izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ki je pod njegovim nadzorom, določi najmanjši nominalni znesek tega pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali omeji znesek izdanega pomembnega žetona, vezanega na sredstva, v skladu s členom 23(4) in členom 24(3). |
| --- | --- |

(n)

zahteva, da izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ki je pod njegovim nadzorom, določi najmanjši nominalni znesek tega pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali omeji znesek izdanega pomembnega žetona, vezanega na sredstva, v skladu s členom 23(4) in členom 24(3).

2.   Kadar EBA ugotovi, da je izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona storil kršitev iz Priloge VI, lahko sprejme enega ali več naslednjih ukrepov:

| (a) | sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona zahteva prenehanje ravnanja, ki povzroča kršitev; |
| --- | --- |

(a)

sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona zahteva prenehanje ravnanja, ki povzroča kršitev;

| (b) | sprejme odločitev, s katero naloži globe ali periodične denarne kazni na podlagi členov 131 in 132; |
| --- | --- |

(b)

sprejme odločitev, s katero naloži globe ali periodične denarne kazni na podlagi členov 131 in 132;

| (c) | sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona zahteva, da posreduje dodatne informacije, kadar so potrebne za varstvo imetnikov pomembnega e-denarnega žetona, zlasti malih imetnikov; |
| --- | --- |

(c)

sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona zahteva, da posreduje dodatne informacije, kadar so potrebne za varstvo imetnikov pomembnega e-denarnega žetona, zlasti malih imetnikov;

| (d) | vsakokrat, kadar ugotovi obstoj razlogov za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba, sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona zahteva, da začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekine javno ponudbo kriptosredstev; |
| --- | --- |

(d)

vsakokrat, kadar ugotovi obstoj razlogov za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba, sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona zahteva, da začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekine javno ponudbo kriptosredstev;

| (e) | sprejme odločitev, s katero prepove javno ponudbo pomembnega e-denarnega žetona, kadar ugotovi, da je bila kršena ta uredba ali da obstajajo razlogi za utemeljen sum, da se bo kršila; |
| --- | --- |

(e)

sprejme odločitev, s katero prepove javno ponudbo pomembnega e-denarnega žetona, kadar ugotovi, da je bila kršena ta uredba ali da obstajajo razlogi za utemeljen sum, da se bo kršila;

| (f) | vsakokrat, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba, sprejme odločitev, s katero od zadevnega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje s kriptosredstvi, s katero so bili v trgovanje uvrščeni pomembni e-denarni žetoni, zahteva, da začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekine trgovanje s takimi kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(f)

vsakokrat, kadar obstajajo razlogi za utemeljen sum, da je bila kršena ta uredba, sprejme odločitev, s katero od zadevnega ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki upravlja platformo za trgovanje s kriptosredstvi, s katero so bili v trgovanje uvrščeni pomembni e-denarni žetoni, zahteva, da začasno za največ 30 zaporednih delovnih dni prekine trgovanje s takimi kriptosredstvi;

| (g) | sprejme odločitev, s katero prepove trgovanje s pomembnimi e-denarnimi žetoni na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, kadar ugotovi, da je bila kršena ta uredba; |
| --- | --- |

(g)

sprejme odločitev, s katero prepove trgovanje s pomembnimi e-denarnimi žetoni na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, kadar ugotovi, da je bila kršena ta uredba;

| (h) | sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona zahteva, da razkrije vse bistvene informacije, ki lahko vplivajo na oceno pomembnega e-denarnega žetona, ki je javno ponujen ali uvrščen v trgovanje na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, da se zagotovi varstvo potrošnikov ali neovirano delovanje trga; |
| --- | --- |

(h)

sprejme odločitev, s katero od izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona zahteva, da razkrije vse bistvene informacije, ki lahko vplivajo na oceno pomembnega e-denarnega žetona, ki je javno ponujen ali uvrščen v trgovanje na platformi za trgovanje s kriptosredstvi, da se zagotovi varstvo potrošnikov ali neovirano delovanje trga;

| (i) | izda opozorila, da izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona ne izpolnjuje svojih obveznosti na podlagi to uredbe; |
| --- | --- |

(i)

izda opozorila, da izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona ne izpolnjuje svojih obveznosti na podlagi to uredbe;

| (j) | zahteva, da izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona, ki je pod njegovim nadzorom, določi najmanjšo nominalno vrednost tega pomembnega e-denarnega žetona ali omeji znesek izdanega pomembnega e-denarnega žetona zaradi uporabe člena 58(3). |
| --- | --- |

(j)

zahteva, da izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona, ki je pod njegovim nadzorom, določi najmanjšo nominalno vrednost tega pomembnega e-denarnega žetona ali omeji znesek izdanega pomembnega e-denarnega žetona zaradi uporabe člena 58(3).

3.   EBA pri sprejemanju ukrepov iz odstavka 1 ali 2 upošteva naravo in resnost kršitve, pri čemer upošteva:

| (a) | trajanje in pogostost kršitve; |
| --- | --- |

(a)

trajanje in pogostost kršitve;

| (b) | ali je bilo zaradi kršitve storjeno ali omogočeno finančno kaznivo dejanje oziroma kršitev kako drugače prispeva k finančnemu kaznivemu dejanju; |
| --- | --- |

(b)

ali je bilo zaradi kršitve storjeno ali omogočeno finančno kaznivo dejanje oziroma kršitev kako drugače prispeva k finančnemu kaznivemu dejanju;

| (c) | ali je kršitev razkrila resne ali sistemske pomanjkljivosti v postopkih, politikah in ukrepih za upravljanje tveganj pri izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pri izdajatelju pomembnega e-denarnega žetona; |
| --- | --- |

(c)

ali je kršitev razkrila resne ali sistemske pomanjkljivosti v postopkih, politikah in ukrepih za upravljanje tveganj pri izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pri izdajatelju pomembnega e-denarnega žetona;

| (d) | ali je bila kršitev storjena naklepno ali iz malomarnosti; |
| --- | --- |

(d)

ali je bila kršitev storjena naklepno ali iz malomarnosti;

| (e) | stopnjo odgovornosti izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev; |
| --- | --- |

(e)

stopnjo odgovornosti izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev;

| (f) | finančno trdnost izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim dohodkom in neto sredstvi odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(f)

finančno trdnost izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim dohodkom in neto sredstvi odgovorne fizične osebe;

| (g) | vpliv kršitve na interese imetnikov pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali pomembnih e-denarnih žetonov; |
| --- | --- |

(g)

vpliv kršitve na interese imetnikov pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali pomembnih e-denarnih žetonov;

| (h) | pomembnost pridobljenega dobička ali preprečenih izgub izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, ali izgub, ki so jih zaradi kršitve utrpele tretje osebe, če se lahko ugotovijo; |
| --- | --- |

(h)

pomembnost pridobljenega dobička ali preprečenih izgub izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, ali izgub, ki so jih zaradi kršitve utrpele tretje osebe, če se lahko ugotovijo;

| (i) | raven sodelovanja izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, z EBA, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve; |
| --- | --- |

(i)

raven sodelovanja izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, z EBA, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve;

| (j) | predhodne kršitve s strani izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev; |
| --- | --- |

(j)

predhodne kršitve s strani izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev;

| (k) | ukrepe, ki jih izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona, sprejme po kršitvi, da prepreči njeno ponovitev. |
| --- | --- |

(k)

ukrepe, ki jih izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona, sprejme po kršitvi, da prepreči njeno ponovitev.

4.   EBA pred sprejetjem katerega koli ukrepa iz odstavka 1, točke (d) do (g) in točka (j), obvesti ESMA in, kadar so pomembni žetoni, vezani na sredstva, vezani na euro ali uradno valuto države članice, ki ni euro, ECB oziroma centralno banko zadevne države članice, ki izdaja navedeno uradno valuto.

5.   EBA pred sprejetjem katerega koli ukrepa iz odstavka 2 obvesti pristojni organ izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona in centralno banko države članice izdajateljice uradne valute, na katero se veže pomembni e-denarni žeton.

6.   EBA o vsakem ukrepu, sprejetem na podlagi odstavka 1 ali 2, brez nepotrebnega odlašanja uradno obvesti izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, ter o tem ukrepu seznani zadevne pristojne organe in Komisijo. EBA vse take odločitve v 10 delovnih dneh od datuma njihovega sprejetja javno objavi na svojem spletišču, razen če bi taka objava resno ogrozila finančno stabilnost ali povzročila nesorazmerno škodo vpletenim stranem. Tako razkritje ne zajema osebnih podatkov.

7.   Razkritje iz odstavka 6 vključuje naslednje izjave:

| (a) | izjavo, ki potrjuje pravico osebe, odgovorne za kršitev, da se pritoži na odločitev pred Sodiščem; |
| --- | --- |

(a)

izjavo, ki potrjuje pravico osebe, odgovorne za kršitev, da se pritoži na odločitev pred Sodiščem;

| (b) | kadar je smiselno, izjavo, ki potrjuje, da je bila vložena pritožba, z navedbo, da taka pritožba nima odložilnega učinka; |
| --- | --- |

(b)

kadar je smiselno, izjavo, ki potrjuje, da je bila vložena pritožba, z navedbo, da taka pritožba nima odložilnega učinka;

| (c) | izjavo, da lahko odbor za pritožbe EBA začasno prekine izvajanje izpodbijane odločitve v skladu s členom 60(3) Uredbe (EU) št. 1093/2010. |
| --- | --- |

(c)

izjavo, da lahko odbor za pritožbe EBA začasno prekine izvajanje izpodbijane odločitve v skladu s členom 60(3) Uredbe (EU) št. 1093/2010.

Člen 131

Globe

1.   EBA sprejme odločitev o naložitvi globe v skladu z odstavkom 3 ali 4 tega člena, kadar v skladu s členom 134(8) ugotovi, da:

| (a) | je izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali član upravljalnega organa kršitev iz Priloge V storil naklepno ali iz malomarnosti; |
| --- | --- |

(a)

je izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali član upravljalnega organa kršitev iz Priloge V storil naklepno ali iz malomarnosti;

| (b) | je izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona ali član upravljalnega organa kršitev iz Priloge VI storil naklepno ali iz malomarnosti. |
| --- | --- |

(b)

je izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona ali član upravljalnega organa kršitev iz Priloge VI storil naklepno ali iz malomarnosti.

Kršitev se šteje za naklepno, če EBA ugotovi objektivne elemente, ki dokazujejo, da je tak izdajatelj ali član njegovega upravljalnega organa kršitev storil namerno.

2.   Kadar sprejeman odločitev iz odstavka 1, EBA upošteva naravo in resnost kršitve, pri čemer upošteva:

| (a) | trajanje in pogostost kršitve; |
| --- | --- |

(a)

trajanje in pogostost kršitve;

| (b) | ali je bilo zaradi kršitve storjeno ali omogočeno finančno kaznivo dejanje oziroma kršitev kako drugače prispeva k finančnemu kaznivemu dejanju; |
| --- | --- |

(b)

ali je bilo zaradi kršitve storjeno ali omogočeno finančno kaznivo dejanje oziroma kršitev kako drugače prispeva k finančnemu kaznivemu dejanju;

| (c) | ali je kršitev razkrila resne ali sistemske pomanjkljivosti v postopkih, politikah in ukrepih za upravljanje tveganja pri izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pri izdajatelju pomembnega e-denarnega žetona; |
| --- | --- |

(c)

ali je kršitev razkrila resne ali sistemske pomanjkljivosti v postopkih, politikah in ukrepih za upravljanje tveganja pri izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali pri izdajatelju pomembnega e-denarnega žetona;

| (d) | ali je bila kršitev storjena naklepno ali iz malomarnosti; |
| --- | --- |

(d)

ali je bila kršitev storjena naklepno ali iz malomarnosti;

| (e) | stopnjo odgovornosti izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev; |
| --- | --- |

(e)

stopnjo odgovornosti izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev;

| (f) | finančno trdnost izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim dohodkom in neto sredstvi odgovorne fizične osebe; |
| --- | --- |

(f)

finančno trdnost izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, kot je prikazana s skupnim prometom odgovorne pravne osebe ali letnim dohodkom in neto sredstvi odgovorne fizične osebe;

| (g) | vpliv kršitve na interese imetnikov pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali pomembnih e-denarnih žetonov; |
| --- | --- |

(g)

vpliv kršitve na interese imetnikov pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali pomembnih e-denarnih žetonov;

| (h) | pomembnost pridobljenega dobička, preprečenih izgub izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, ali izgub, ki so jih zaradi kršitve utrpele tretje osebe, če se lahko ugotovijo; |
| --- | --- |

(h)

pomembnost pridobljenega dobička, preprečenih izgub izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, ali izgub, ki so jih zaradi kršitve utrpele tretje osebe, če se lahko ugotovijo;

| (i) | raven sodelovanja izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, z EBA, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve; |
| --- | --- |

(i)

raven sodelovanja izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev, z EBA, brez poseganja v potrebo po zagotovitvi povrnitve pridobljenega dobička ali preprečene izgube na podlagi kršitve;

| (j) | predhodne kršitve s strani izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev; |
| --- | --- |

(j)

predhodne kršitve s strani izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, odgovornega za kršitev;

| (k) | ukrepe, ki jih izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona, sprejme po kršitvi, da prepreči njeno ponovitev. |
| --- | --- |

(k)

ukrepe, ki jih izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona, sprejme po kršitvi, da prepreči njeno ponovitev.

3.   Za izdajatelje pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, najvišji znesek globe iz odstavka 1 znaša do 12,5 % letnega prometa v predhodnem poslovnem letu ali dvakratnik pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti.

4.   Za izdajatelje pomembnih e-denarnih žetonov najvišji znesek globe iz odstavka 1 znaša do 10 % letnega prometa v predhodnem poslovnem letu ali dvakratnik pridobljenega dobička ali preprečene izgube zaradi kršitve, kadar ju je mogoče določiti.

Člen 132

Periodične denarne kazni

1.   EBA sprejme odločitev o naložitvi periodične denarne kazni z namenom prisiliti:

| (a) | osebo, da preneha z ravnanjem, ki pomeni kršitev, v skladu z odločitvijo, sprejeto na podlagi člena 130; |
| --- | --- |

(a)

osebo, da preneha z ravnanjem, ki pomeni kršitev, v skladu z odločitvijo, sprejeto na podlagi člena 130;

| (b) | osebo iz člena 122(1), da:






  (i) | predloži popolne informacije, ki se zahtevajo z odločitvijo na podlagi člena 122; |
| --- | --- | --- |

(b)

osebo iz člena 122(1), da:

(i)

predloži popolne informacije, ki se zahtevajo z odločitvijo na podlagi člena 122;

| (ii) | privoli v preiskavo in zlasti zagotovi popolne evidence, podatke, postopke ali katero koli drugo potrebno gradivo ter dopolni in popravi druge informacije, predložene v okviru preiskave, odrejene z odločitvijo na podlagi člena 123; |
| --- | --- |

(ii)

privoli v preiskavo in zlasti zagotovi popolne evidence, podatke, postopke ali katero koli drugo potrebno gradivo ter dopolni in popravi druge informacije, predložene v okviru preiskave, odrejene z odločitvijo na podlagi člena 123;

| (iii) | privoli v inšpekcijski pregled na kraju samem, odrejen z odločitvijo na podlagi člena 124. |
| --- | --- |

(iii)

privoli v inšpekcijski pregled na kraju samem, odrejen z odločitvijo na podlagi člena 124.

2.   Periodična denarna kazen je učinkovita in sorazmerna. Periodična denarna kazen se naloži za vsak dan zamude.

3.   Ne glede na odstavek 2 znesek periodičnih denarnih kazni ustreza 3 % povprečnega dnevnega prometa v preteklem poslovnem letu, za fizične osebe pa 2 % povprečnega dnevnega dohodka v preteklem koledarskem letu. Izračuna se od datuma, določenega v odločitvi EBA, s katero se naloži periodična denarna kazen.

4.   Periodična denarna kazen se naloži za obdobje največ šestih mesecev po uradnem obvestilu o odločitvi EBA. Po preteku tega obdobja EBA ukrep pregleda.

Člen 133

Razkritje, narava, izvršitev in dodelitev glob ter periodičnih denarnih kazni

1.   EBA javnosti razkrije vsako globo in periodično denarno kazen, ki jo je naložil na podlagi členov 131 in 132, razen če bi tako razkritje javnosti resno ogrozilo finančno stabilnost ali povzročilo nesorazmerno škodo vpletenim stranem. Tako razkritje ne zajema osebnih podatkov.

2.   Globe in periodične denarne kazni, naložene na podlagi členov 131 in 132, so upravne narave.

3.   Globe in periodične denarne kazni, naložene na podlagi členov 131 in 132 so izvršljive v skladu s pravili civilnega postopka, ki veljajo v državi, na ozemlju katere se opravi izvršitev globe ali periodične denarne kazni.

4.   Zneski glob in periodičnih denarnih kazni se dodelijo v splošni proračun Unije.

5.   Kadar EBA ne glede na člena 131 in 132 odloči, da ne bo naložil glob ali periodičnih denarnih kazni, o tem obvesti Evropski parlament, Svet, Komisijo in pristojne organe zadevne države članice ter navede razloge za svojo odločitev.

Člen 134

Postopkovna pravila za sprejemanje nadzornih ukrepov in nalaganje glob

1.   Kadar pri izvajanju nadzorniških odgovornosti na podlagi člena 117 obstajajo jasni in dokazljivi razlogi za sum, da je prišlo ali bo prišlo do kršitve iz Priloge V ali VI, EBA imenuje neodvisnega preiskovalnega uradnika v okviru EBA, da razišče zadevo. Preiskovalni uradnik ne sodeluje oziroma ni neposredno ali posredno sodeloval pri nadzoru zadevnih izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov ter svoje naloge opravlja neodvisno od EBA.

2.   Preiskovalni uradnik razišče domnevne kršitve ob upoštevanju morebitnih pripomb preiskovanih oseb in celoten spis z ugotovitvami preiskovalnega uradnika predloži EBA.

3.   Pri opravljanju svojih nalog lahko preiskovalni uradnik izvaja pooblastilo za vložitev zahteve za informacije v skladu s členom 122 ter pooblastilo za izvajanje preiskav in inšpekcijskih pregledov na kraju samem v skladu s členoma 123 in 124. Preiskovalni uradnik pri izvajanju teh pristojnosti ravna v skladu s členom 121.

4.   Preiskovalni uradnik ima pri opravljanju svojih nalog dostop do vseh dokumentov in informacij, ki jih je EBA zbral pri svojih nadzornih dejavnostih.

5.   Potem ko preiskovalni uradnik zaključi preiskavo in preden spis z ugotovitvami predloži EBA, preiskovanim osebam omogoči, da podajo izjavo v zvezi s preiskovanimi zadevami. Preiskovalni uradnik svoje ugotovitve utemelji le z dejstvi, glede katerih so zadevne osebe imele priložnost dati pripombe.

6.   V preiskavah na podlagi tega člena se v celoti upošteva pravica zadevnih oseb do obrambe.

7.   Ko preiskovalni uradnik spis z ugotovitvami predloži EBA, o tem uradno obvesti preiskovane osebe. Preiskovane osebe so upravičene do vpogleda v spis, pri čemer se upošteva pravni interes drugih oseb glede varstva njihovih poslovnih skrivnosti. Pravica do vpogleda v spis ne zajema zaupnih informacij, ki vplivajo na tretje osebe, ali notranjih pripravljalnih dokumentov EBA.

8.   Na podlagi spisa z ugotovitvami preiskovalnega uradnika in potem ko so preiskovane osebe v skladu s členom 135 podale izjavo, če so to zahtevale, EBA odloči, ali je preiskovani izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali preiskovani izdajatelj pomembnega e-denarnega žetona storil kršitev iz prilog V ali VI in v takem primeru sprejme nadzorni ukrep v skladu s členom 130 ali naloži globo v skladu s členom 131.

9.   Preiskovalni uradnik ne sodeluje pri razpravah EBA niti na noben drug način ne posega v njegov postopek odločanja.

10.   Komisija do 30. junija 2024 v skladu s členom 139 sprejme delegirane akte, s katerimi to uredbo dopolni s tem, da natančneje opredeli postopkovna pravila v zvezi z izvajanjem pooblastil za nalaganje glob ali periodičnih denarnih kazni, vključno z določbami glede pravice do obrambe, začasnimi določbami, pobiranjem glob ali periodičnih denarnih kazni, ter roki zastaranja za nalaganje in izvrševanje glob in periodičnih denarnih kazni.

11.   Kadar EBA pri opravljanju svojih nalog na podlagi te uredbe ugotovi, da obstajajo resni znaki o morebitnem obstoju dejstev, ki bi lahko pomenila kazniva dejanja, zadeve za preiskovanje in, kadar je ustrezno, kazenski pregon predloži ustreznim nacionalnim organom. EBA poleg tega ne naloži glob ali periodičnih denarnih kazni, kadar ve, da je predhodna oprostilna ali obsodilna sodba, ki temelji na istem dejstvu ali dejstvih, ki so bistveno enaka, že postala pravnomočna kot rezultat kazenskega postopka na podlagi nacionalnega prava.

Člen 135

Zaslišanje zadevnih oseb

1.   EBA pred sprejetjem kakršne koli odločitve na podlagi členov 130, 131 ali 132 osebam, zoper katere poteka preiskava, omogoči, da se izjavijo glede njegovih ugotovitev. Odločitve EBA temeljijo samo na ugotovitvah, v zvezi s katerimi so preiskovane osebe imele priložnost podati pripombe.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja, če so potrebni nujni ukrepi, da se prepreči večja in neposredna škoda finančni stabilnosti ali imetnikom kriptosredstev, zlasti malim imetnikom. V takem primeru lahko EBA sprejme začasno odločitev in zadevnim osebam omogoči, da podajo izjavo, čim prej po sprejetju odločitve.

3.   Pravica preiskovanih oseb do obrambe se spoštuje v celoti. Te osebe imajo pravico do vpogleda v spis organa EBA, ob upoštevanju pravnega interesa drugih oseb za varstvo njihovih poslovnih skrivnosti. Pravica dostopa do spisa EBA ne velja za zaupne informacije ali notranje pripravljalne dokumente EBA.

Člen 136

Presoja Sodišča

Sodišče ima neomejeno pristojnost za presojanje odločitev, s katerimi je EBA naložil globo, periodično denarno kazen oziroma kakršno koli drugo upravno kazen ali drug upravni ukrep v skladu s to uredbo. Naloženo globo ali periodično denarno kazen lahko razveljavi, zniža ali zviša.

Člen 137

Nadomestila za nadzor

1.   EBA izdajateljem pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in pomembnih e-denarnih žetonov, zaračunava nadomestila. Ta nadomestila pokrivajo stroške EBA za izvajanje njegovih nadzornih nalog v zvezi z izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov v skladu s členoma 117 in 119 ter povračilom stroškov, ki bi jih lahko imeli pristojni organi pri opravljanju svojega dela na podlagi te uredbe, zlasti zaradi prenosa nalog v skladu s členom 138.

2.   Znesek nadomestila, ki se zaračuna posameznemu izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva, je sorazmeren z velikostjo njegovih rezervnih sredstev in krije vse stroške, ki nastanejo EBA pri opravljanju nadzornih nalog na podlagi te uredbe.

Znesek nadomestila, ki se zaračuna posameznemu izdajatelju pomembnega e-denarnega žetona, je sorazmeren z obsegom izdaje e-denarnega žetona v zamenjavo za denarna sredstva in krije vse stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja nadzornih nalog EBA na podlagi te uredbe, vključno s povračilom vseh stroškov, ki nastanejo zaradi izvajanja teh nalog.

3.   Komisija do 30. junija 2024 v skladu s členom 139 sprejme delegirani akt, s katerim to uredbo dopolni s tem, da nadalje natančneje opredeli vrsto nadomestil, zadeve, za katere jih je treba plačati, njihovo višino in način njihovega plačila ter metodologijo za izračun najvišjega zneska na subjekt iz odstavka 2 tega člena, ki ga lahko zaračuna EBA.

Člen 138

Prenos nalog EBA na pristojne organe

1.   EBA lahko, kadar je to potrebno za pravilno izvajanje posamezne nadzorne naloge v zvezi z izdajatelji pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, ali izdajatelji pomembnih e-denarnih žetonov, posamezno nadzorno nalogo prenese na pristojni organ. Take posebne nadzorne naloge lahko vključujejo pooblastilo za izvrševanje zahtev po informacijah v skladu s členom 122 ter za izvajanje preiskav in inšpekcijskih pregledov na kraju samem v skladu s členom 123 ali členom 124.

2.   EBA se pred prenosom naloge iz odstavka 1 posvetuje z ustreznim pristojnim organom o:

| (a) | obsegu naloge, ki se bo prenesla; |
| --- | --- |

(a)

obsegu naloge, ki se bo prenesla;

| (b) | časovnem okviru za izvedbo te naloge in |
| --- | --- |

(b)

časovnem okviru za izvedbo te naloge in

| (c) | predložitvi potrebnih informacij, ki jih predloži EBA in se predložijo EBA. |
| --- | --- |

(c)

predložitvi potrebnih informacij, ki jih predloži EBA in se predložijo EBA.

3.   EBA v skladu z delegiranim aktom o nadomestilih, ki ga na podlagi člena 137(3) in člena 139 sprejme Komisija, pristojnemu organu povrne stroške, ki nastanejo zaradi izvajanja prenesenih nalog.

4.   EBA prenos nalog pregleduje v ustreznih časovnih presledkih. Tak prenos se lahko kadar koli prekliče.

NASLOV VIII

DELEGIRANI AKTI

Člen 139

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3(2), 43(11), 103(8), 104(8), 105(7), 134(10) in 137(3) se prenese na Komisijo za obdobje 36 mesecev od 29. junija 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem 36-mesečnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastil iz členov 3(2), 43(11), 103(8), 104(8), 105(7), 134(10) in 137(3) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 3(2), 43(11), 103(8), 104(8), 105(7), 134(10) in 137(3), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet delegiranemu aktu ne nasprotujeta v treh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta Evropski parlament in Svet pred iztekom tega roka Komisijo obvestila, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

NASLOV IX

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 140

Poročili o uporabi te uredbe

1.   Komisija do 30. junija 2027 po posvetovanju z EBA in ESMA Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe ter, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog. Vmesno poročilo se predloži do 30. junija 2025, kadar je ustrezno pa se mu priloži zakonodajni predlog.

2.   Poročili iz odstavka 1 vsebujeta:

| (a) | število izdanih kriptosredstev v Uniji, število belih knjig o kriptosredstvu, ki so bile predložene pristojnim organom, ali so bili ti o njih obveščeni, vrsto izdanih kriptosredstev in njihovo tržno kapitalizacijo ter število kriptosredstev, uvrščenih v trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

število izdanih kriptosredstev v Uniji, število belih knjig o kriptosredstvu, ki so bile predložene pristojnim organom, ali so bili ti o njih obveščeni, vrsto izdanih kriptosredstev in njihovo tržno kapitalizacijo ter število kriptosredstev, uvrščenih v trgovanje;

| (b) | opis izkušnje s klasifikacijo kriptosredstev, vključno z možnimi razhajanji v pristopih pristojnih organov; |
| --- | --- |

(b)

opis izkušnje s klasifikacijo kriptosredstev, vključno z možnimi razhajanji v pristopih pristojnih organov;

| (c) | oceno nujnosti uvedbe mehanizma za odobritev belih knjig o kriptosredstvu za kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni; |
| --- | --- |

(c)

oceno nujnosti uvedbe mehanizma za odobritev belih knjig o kriptosredstvu za kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, ali e-denarni žetoni;

| (d) | oceno števila rezidentov Unije, ki uporabljajo kriptosredstva, izdana v Uniji, ali vlagajo vanje; |
| --- | --- |

(d)

oceno števila rezidentov Unije, ki uporabljajo kriptosredstva, izdana v Uniji, ali vlagajo vanje;

| (e) | kadar je mogoče, oceno števila rezidentov Unije, ki uporabljajo kriptosredstva, ki so bila izdana zunaj Unije, ali vlagajo vanje, in pojasnilo v zvezi z dostopnostjo tovrstnih podatkov; |
| --- | --- |

(e)

kadar je mogoče, oceno števila rezidentov Unije, ki uporabljajo kriptosredstva, ki so bila izdana zunaj Unije, ali vlagajo vanje, in pojasnilo v zvezi z dostopnostjo tovrstnih podatkov;

| (f) | število in vrednost goljufij, prevar, vdorov, primerov, ko so bila kriptosredstva uporabljena pri napadih z izsiljevalskim programjem, kibernetskih napadov tatvin ali izgub kriptosredstev, prijavljenih v Uniji, vrste goljufivega ravnanja, število pritožb, ki so jih prejeli ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, število pritožb, ki so jih prejeli pristojni organi, in na kaj so se prejete pritožbe nanašale; |
| --- | --- |

(f)

število in vrednost goljufij, prevar, vdorov, primerov, ko so bila kriptosredstva uporabljena pri napadih z izsiljevalskim programjem, kibernetskih napadov tatvin ali izgub kriptosredstev, prijavljenih v Uniji, vrste goljufivega ravnanja, število pritožb, ki so jih prejeli ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, število pritožb, ki so jih prejeli pristojni organi, in na kaj so se prejete pritožbe nanašale;

| (g) | število izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg plačil v žetonih, vezanih na sredstva; |
| --- | --- |

(g)

število izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, in analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg plačil v žetonih, vezanih na sredstva;

| (h) | število izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg plačil, izvedenih v pomembnih žetonih, vezanih na sredstva; |
| --- | --- |

(h)

število izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg plačil, izvedenih v pomembnih žetonih, vezanih na sredstva;

| (i) | število izdajateljev e-denarnih žetonov, ter analizo uradnih valut, na katere so vezani e-denarni žetoni, velikost rezerv sredstev in obseg plačil, izvedenih v e-denarnih žetonih; |
| --- | --- |

(i)

število izdajateljev e-denarnih žetonov, ter analizo uradnih valut, na katere so vezani e-denarni žetoni, velikost rezerv sredstev in obseg plačil, izvedenih v e-denarnih žetonih;

| (j) | število izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov, ter analizo uradnih valut, na katere so vezani pomembni e-denarni žetoni, za institucije za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo pomembne e-denarne žetone, pa analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg plačil, izvedenih v e-denarnih žetonih; |
| --- | --- |

(j)

število izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov, ter analizo uradnih valut, na katere so vezani pomembni e-denarni žetoni, za institucije za izdajo elektronskega denarja, ki izdajajo pomembne e-denarne žetone, pa analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg plačil, izvedenih v e-denarnih žetonih;

| (k) | število pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(k)

število pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (l) | oceno delovanja trgov kriptosredstev v Uniji, vključno z razvojem trga in trendi, ob upoštevanju izkušenj nadzornih organov, števila pooblaščenih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in njihovega povprečnega tržnega deleža; |
| --- | --- |

(l)

oceno delovanja trgov kriptosredstev v Uniji, vključno z razvojem trga in trendi, ob upoštevanju izkušenj nadzornih organov, števila pooblaščenih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in njihovega povprečnega tržnega deleža;

| (m) | oceno ravni varstva imetnikov kriptosredstev in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zlasti malih imetnikov; |
| --- | --- |

(m)

oceno ravni varstva imetnikov kriptosredstev in strank ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zlasti malih imetnikov;

| (n) | oceno goljufivih tržnih sporoči in prevar v zvezi s kriptosredstvi, ki se pojavljajo prek družbenih omrežij; |
| --- | --- |

(n)

oceno goljufivih tržnih sporoči in prevar v zvezi s kriptosredstvi, ki se pojavljajo prek družbenih omrežij;

| (o) | oceno zahtev, ki se uporabljajo za izdajatelje kriptosredstev in ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ter njihovega vpliva na operativno odpornost, celovitost trga, finančno stabilnost ter varstvo strank in imetnikov kriptosredstev; |
| --- | --- |

(o)

oceno zahtev, ki se uporabljajo za izdajatelje kriptosredstev in ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi, ter njihovega vpliva na operativno odpornost, celovitost trga, finančno stabilnost ter varstvo strank in imetnikov kriptosredstev;

| (p) | oceno uporabe člena 81 in možnosti uvedbe preskusov ustreznosti v člene 78, 79 in 80, da bi bolje zaščitili stranke ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zlasti male imetnike; |
| --- | --- |

(p)

oceno uporabe člena 81 in možnosti uvedbe preskusov ustreznosti v člene 78, 79 in 80, da bi bolje zaščitili stranke ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, zlasti male imetnike;

| (q) | oceno, ali je področje uporabe storitev v zvezi s kriptosredstev, ki jih zajema ta uredba, ustrezno in ali je potrebna kakršna koli prilagoditev opredelitev iz te uredbe ter ali je treba na področje uporabe te uredbe vključiti dodatne inovativne oblike kriptosredstev; |
| --- | --- |

(q)

oceno, ali je področje uporabe storitev v zvezi s kriptosredstev, ki jih zajema ta uredba, ustrezno in ali je potrebna kakršna koli prilagoditev opredelitev iz te uredbe ter ali je treba na področje uporabe te uredbe vključiti dodatne inovativne oblike kriptosredstev;

| (r) | oceno, ali so bonitetne zahteve za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi ustrezne in ali bi jih bilo treba uskladiti z zahtevami glede ustanovnega kapitala in kapitala, ki se uporabljajo za investicijska podjetja, na podlagi Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (46) in Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (47); |
| --- | --- |

(r)

oceno, ali so bonitetne zahteve za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi ustrezne in ali bi jih bilo treba uskladiti z zahtevami glede ustanovnega kapitala in kapitala, ki se uporabljajo za investicijska podjetja, na podlagi Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (46) in Direktive (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta (47);

| (s) | oceno ustreznosti pragov za razvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov kot pomembnih, kot so določeni v členu 43(1), točke (a), (b) in (c), ter oceno, ali bi bilo treba te pragove redno ocenjevati; |
| --- | --- |

(s)

oceno ustreznosti pragov za razvrstitev žetonov, vezanih na sredstva, in e-denarnih žetonov kot pomembnih, kot so določeni v členu 43(1), točke (a), (b) in (c), ter oceno, ali bi bilo treba te pragove redno ocenjevati;

| (t) | oceno razvoja decentraliziranega financiranja na trgih kriptosredstev in ustrezne regulativne obravnave decentraliziranih sistemov kriptosredstev; |
| --- | --- |

(t)

oceno razvoja decentraliziranega financiranja na trgih kriptosredstev in ustrezne regulativne obravnave decentraliziranih sistemov kriptosredstev;

| (u) | oceno ustreznosti pragov, na podlagi katerih se na podlagi člena 85 ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi štejejo za pomembne, in oceno, ali bi bilo treba te pragove redno ocenjevati; |
| --- | --- |

(u)

oceno ustreznosti pragov, na podlagi katerih se na podlagi člena 85 ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi štejejo za pomembne, in oceno, ali bi bilo treba te pragove redno ocenjevati;

| (v) | oceno, ali bi bilo treba na podlagi te uredbe vzpostaviti sistem enakovrednosti za subjekte, ki opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, ali izdajatelje e-denarnih žetonov iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(v)

oceno, ali bi bilo treba na podlagi te uredbe vzpostaviti sistem enakovrednosti za subjekte, ki opravljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, ali izdajatelje e-denarnih žetonov iz tretjih držav;

| (w) | oceno, ali so izjeme iz členov 4 in 16 ustrezne; |
| --- | --- |

(w)

oceno, ali so izjeme iz členov 4 in 16 ustrezne;

| (x) | oceno učinka te uredbe na pravilno delovanje notranjega trga za kriptosredstva, vključno z vsemi učinki na dostop MSP do financiranja ter na razvoj novih plačilnih sredstev, vključno s plačilnimi instrumenti; |
| --- | --- |

(x)

oceno učinka te uredbe na pravilno delovanje notranjega trga za kriptosredstva, vključno z vsemi učinki na dostop MSP do financiranja ter na razvoj novih plačilnih sredstev, vključno s plačilnimi instrumenti;

| (y) | opis razvoja poslovnih modelov in tehnologij na trgih kriptosredstev s posebnim poudarkom na okoljskem in podnebnem vplivu novih tehnologij ter oceno možnosti politike in po potrebi vseh dodatnih ukrepov, ki bi lahko bili upravičeni za ublažitev podnebnih in drugih z okoljem povezanih škodljivih vplivov tehnologij, ki se uporabljajo na trgih kriptosredstev, zlasti mehanizmov soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(y)

opis razvoja poslovnih modelov in tehnologij na trgih kriptosredstev s posebnim poudarkom na okoljskem in podnebnem vplivu novih tehnologij ter oceno možnosti politike in po potrebi vseh dodatnih ukrepov, ki bi lahko bili upravičeni za ublažitev podnebnih in drugih z okoljem povezanih škodljivih vplivov tehnologij, ki se uporabljajo na trgih kriptosredstev, zlasti mehanizmov soglasja, ki se uporabljajo za potrjevanje transakcij s kriptosredstvi;

| (z) | oceno, ali so potrebne kakršne koli spremembe ukrepov iz te uredbe, da se zagotovijo varstvo strank in imetnikov kriptosredstev, celovitost trga in finančna stabilnost; |
| --- | --- |

(z)

oceno, ali so potrebne kakršne koli spremembe ukrepov iz te uredbe, da se zagotovijo varstvo strank in imetnikov kriptosredstev, celovitost trga in finančna stabilnost;

| (aa) | uporabo upravnih sankcij in drugih upravnih ukrepov; |
| --- | --- |

(aa)

uporabo upravnih sankcij in drugih upravnih ukrepov;

| (ab) | oceno sodelovanja med pristojnimi organi, EBA, ESMA, centralnimi bankami in drugimi zadevnimi organi, tudi kar zadeva interakcijo med njihovimi odgovornostmi ali nalogami, ter oceno prednosti in slabosti tega, da so pristojni organi držav članic in EBA na podlagi te uredbe odgovorni za nadzor; |
| --- | --- |

(ab)

oceno sodelovanja med pristojnimi organi, EBA, ESMA, centralnimi bankami in drugimi zadevnimi organi, tudi kar zadeva interakcijo med njihovimi odgovornostmi ali nalogami, ter oceno prednosti in slabosti tega, da so pristojni organi držav članic in EBA na podlagi te uredbe odgovorni za nadzor;

| (ac) | oceno sodelovanja med pristojnimi organi in ESMA pri nadzoru pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi ter oceno prednosti in slabosti tega, da so pristojni organi držav članic in ESMA na podlagi te uredbe odgovorni za nadzor pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(ac)

oceno sodelovanja med pristojnimi organi in ESMA pri nadzoru pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi ter oceno prednosti in slabosti tega, da so pristojni organi držav članic in ESMA na podlagi te uredbe odgovorni za nadzor pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (ad) | stroške skladnosti s to uredbo za izdajatelje kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, in e-denarni žetoni, kot odstotek zneska, zbranega z izdajami kriptosredstev; |
| --- | --- |

(ad)

stroške skladnosti s to uredbo za izdajatelje kriptosredstev, ki niso žetoni, vezani na sredstva, in e-denarni žetoni, kot odstotek zneska, zbranega z izdajami kriptosredstev;

| (ae) | stroške skladnosti s to uredbo za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, in izdajateljev e-denarnih žetonov kot odstotek njihovih operativnih stroškov; |
| --- | --- |

(ae)

stroške skladnosti s to uredbo za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, in izdajateljev e-denarnih žetonov kot odstotek njihovih operativnih stroškov;

| (af) | stroške skladnosti s to uredbo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi kot odstotek njihovih operativnih stroškov; |
| --- | --- |

(af)

stroške skladnosti s to uredbo za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi kot odstotek njihovih operativnih stroškov;

| (ag) | število in znesek upravnih glob in kazenskih sankcij, ki so jih pristojni organi in EBA naložili za kršitve te uredbe. |
| --- | --- |

(ag)

število in znesek upravnih glob in kazenskih sankcij, ki so jih pristojni organi in EBA naložili za kršitve te uredbe.

3.   Poročili iz odstavka 1 tega člena, kadar je ustrezno, vključujeta tudi nadaljevanje o temah, ki so obravnavane v poročilih iz členov 141 in 142.

Člen 141

Letno poročilo ESMA o razvoju trga

ESMA v tesnem sodelovanju z EBA do 31. decembra 2025 in nato vsako leto Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe in razvoju na trgih kriptosredstev. Poročilo se objavi.

Poročilo vsebuje naslednje:

| (a) | število izdanih kriptosredstev v Uniji, število belih knjig o kriptosredstvu, ki so bile predložene pristojnim organom ali so bili ti o njih uradno obveščeni, vrsto izdanih kriptosredstev in njihovo tržno kapitalizacijo ter število kriptosredstev, uvrščenih v trgovanje; |
| --- | --- |

(a)

število izdanih kriptosredstev v Uniji, število belih knjig o kriptosredstvu, ki so bile predložene pristojnim organom ali so bili ti o njih uradno obveščeni, vrsto izdanih kriptosredstev in njihovo tržno kapitalizacijo ter število kriptosredstev, uvrščenih v trgovanje;

| (b) | število izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg poslov z žetoni, vezanimi na sredstva; |
| --- | --- |

(b)

število izdajateljev žetonov, vezanih na sredstva, analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg poslov z žetoni, vezanimi na sredstva;

| (c) | število izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg poslov s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva; |
| --- | --- |

(c)

število izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, analizo kategorij rezervnih sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg poslov s pomembnimi žetoni, vezanimi na sredstva;

| (d) | število izdajateljev e-denarnih žetonov, analizo uradnih valut, na katere so vezani e-denarni žetoni, sestavo in velikost sredstev, deponiranih ali vloženih v skladu s členom 5, in obseg plačil v e-denarnih žetonih; |
| --- | --- |

(d)

število izdajateljev e-denarnih žetonov, analizo uradnih valut, na katere so vezani e-denarni žetoni, sestavo in velikost sredstev, deponiranih ali vloženih v skladu s členom 5, in obseg plačil v e-denarnih žetonih;

| (e) | število izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov, analizo uradnih valut, na katere so vezani pomembni e-denarni žetoni, in za institucije, ki izdajajo pomembne e denarne žetone, analizo kategorij rezervni sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg plačil, opravljenih v pomembnih e-denarnih žetonih; |
| --- | --- |

(e)

število izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov, analizo uradnih valut, na katere so vezani pomembni e-denarni žetoni, in za institucije, ki izdajajo pomembne e denarne žetone, analizo kategorij rezervni sredstev, velikost rezerv sredstev in obseg plačil, opravljenih v pomembnih e-denarnih žetonih;

| (f) | število ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in število pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi; |
| --- | --- |

(f)

število ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi in število pomembnih ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi;

| (g) | oceno števila rezidentov Unije, ki uporabljajo kriptosredstva, izdana v Uniji, ali vlagajo vanje; |
| --- | --- |

(g)

oceno števila rezidentov Unije, ki uporabljajo kriptosredstva, izdana v Uniji, ali vlagajo vanje;

| (h) | kadar je mogoče, oceno števila rezidentov Unije, ki uporabljajo kriptosredstva, ki so bila izdana zunaj Unije, ali vlagajo vanje, in pojasnilo v zvezi z razpoložljivostjo podatkov v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(h)

kadar je mogoče, oceno števila rezidentov Unije, ki uporabljajo kriptosredstva, ki so bila izdana zunaj Unije, ali vlagajo vanje, in pojasnilo v zvezi z razpoložljivostjo podatkov v zvezi s tem;

| (i) | evidentiranje geografskih lokacij in kakovosti postopkov, ki se nanašajo na poznavanje strank in skrbno preverjanje strank, neregistriranih borz, ki rezidentom Unije zagotavljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, vključno s številom borz, katerih sedež ni jasno naveden, in številom borz v jurisdikcijah, ki so na seznamu tretjih držav z visokim tveganjem za namene pravil Unije o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ali na seznamu jurisdikcij, ki niso pripravljene davčno sodelovati, pri čemer se jih razvrsti glede na stopnjo skladnosti z ustreznimi postopki v zvezi s poznavanjem strank; |
| --- | --- |

(i)

evidentiranje geografskih lokacij in kakovosti postopkov, ki se nanašajo na poznavanje strank in skrbno preverjanje strank, neregistriranih borz, ki rezidentom Unije zagotavljajo storitve v zvezi s kriptosredstvi, vključno s številom borz, katerih sedež ni jasno naveden, in številom borz v jurisdikcijah, ki so na seznamu tretjih držav z visokim tveganjem za namene pravil Unije o preprečevanju pranja denarja in financiranja terorizma ali na seznamu jurisdikcij, ki niso pripravljene davčno sodelovati, pri čemer se jih razvrsti glede na stopnjo skladnosti z ustreznimi postopki v zvezi s poznavanjem strank;

| (j) | delež transakcij s kriptosredstvi, ki se izvršijo prek ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali nepooblaščenega ponudnika storitev ali medsebojne izmenjave, in obseg njihovih transakcij; |
| --- | --- |

(j)

delež transakcij s kriptosredstvi, ki se izvršijo prek ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi ali nepooblaščenega ponudnika storitev ali medsebojne izmenjave, in obseg njihovih transakcij;

| (k) | število in vrednost goljufij, prevar, vdorov, primerov, ko so bila kriptosredstva uporabljena pri napadih z izsiljevalskim programjem, kibernetskih napadov, tatvin in izgub kriptosredstev, prijavljenih v Uniji, vrste goljufivega ravnanja, število pritožb, ki so jih prejeli ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, število pritožb, ki so jih prejeli pristojni organi, in na kaj so se prejete pritožbe nanašale; |
| --- | --- |

(k)

število in vrednost goljufij, prevar, vdorov, primerov, ko so bila kriptosredstva uporabljena pri napadih z izsiljevalskim programjem, kibernetskih napadov, tatvin in izgub kriptosredstev, prijavljenih v Uniji, vrste goljufivega ravnanja, število pritožb, ki so jih prejeli ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi in izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, število pritožb, ki so jih prejeli pristojni organi, in na kaj so se prejete pritožbe nanašale;

| (l) | število pritožb, ki so jih ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, izdajatelji in pristojni organi prejeli v zvezi z netočnimi in zavajajočimi informacijami, navedenimi v belih knjigah o kriptosredstvu ali v tržnih sporočilih, vključno s tistimi, ki se razširjajo prek platform družbenih medijev; |
| --- | --- |

(l)

število pritožb, ki so jih ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, izdajatelji in pristojni organi prejeli v zvezi z netočnimi in zavajajočimi informacijami, navedenimi v belih knjigah o kriptosredstvu ali v tržnih sporočilih, vključno s tistimi, ki se razširjajo prek platform družbenih medijev;

| (m) | možni pristopi in možnosti, ki temeljijo na najboljših praksah in poročilih ustreznih mednarodnih organizacij, za zmanjšanje tveganja izogibanja tej uredbi, vključno glede storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih akterji iz tretjih držav v Uniji opravljajo brez dovoljenja. |
| --- | --- |

(m)

možni pristopi in možnosti, ki temeljijo na najboljših praksah in poročilih ustreznih mednarodnih organizacij, za zmanjšanje tveganja izogibanja tej uredbi, vključno glede storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki jih akterji iz tretjih držav v Uniji opravljajo brez dovoljenja.

Pristojni organi predložijo ESMA informacije, ki jih potrebuje za pripravo poročila. ESMA lahko za namene poročila zahteva informacije od organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj.

Člen 142

Poročilo o najnovejšem razvoju na področju kriptosredstev

1.   Komisija do 30. decembra 2024 in po posvetovanju z EBA in ESMA Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o najnovejšem razvoju v zvezi s kriptosredstvi, zlasti na področjih, ki v tej uredbi niso obravnavana, ter, kadar je ustrezno, priloži zakonodajni predlog.

2.   Poročilo iz odstavka 1 vsebuje vsaj naslednje:

| (a) | oceno razvoja decentraliziranega financiranja na trgih kriptosredstev in ustrezne regulativne obravnave decentraliziranih sistemov kriptosredstev brez izdajatelja ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, vključno z oceno nujnosti in izvedljivosti regulacije decentraliziranega financiranja; |
| --- | --- |

(a)

oceno razvoja decentraliziranega financiranja na trgih kriptosredstev in ustrezne regulativne obravnave decentraliziranih sistemov kriptosredstev brez izdajatelja ali ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, vključno z oceno nujnosti in izvedljivosti regulacije decentraliziranega financiranja;

| (b) | oceno nujnosti in izvedljivosti regulacije dajanja in najemanja posojil v kriptosredstvih; |
| --- | --- |

(b)

oceno nujnosti in izvedljivosti regulacije dajanja in najemanja posojil v kriptosredstvih;

| (c) | oceno obravnave storitev, povezanih s prenosom e-denarnih žetonov, kadar te niso obravnavane v okviru pregleda Direktive (EU) 2015/2366; |
| --- | --- |

(c)

oceno obravnave storitev, povezanih s prenosom e-denarnih žetonov, kadar te niso obravnavane v okviru pregleda Direktive (EU) 2015/2366;

| (d) | oceno razvoja trgov edinstvenih in nezamenljivih kriptosredstev ter ustrezne regulativne obravnave takih kriptosredstev, vključno z oceno nujnosti in izvedljivosti regulacije ponudnikov edinstvenih in nezamenljivih kriptosredstev ter ponudnikov storitev, povezanih s takimi kriptosredstvi. |
| --- | --- |

(d)

oceno razvoja trgov edinstvenih in nezamenljivih kriptosredstev ter ustrezne regulativne obravnave takih kriptosredstev, vključno z oceno nujnosti in izvedljivosti regulacije ponudnikov edinstvenih in nezamenljivih kriptosredstev ter ponudnikov storitev, povezanih s takimi kriptosredstvi.

Člen 143

Prehodni ukrepi

1.   Členi 4 do 15 se ne uporabljajo za javne ponudbe kriptosredstev, ki so se končale pred 30. decembra 2024.

2.   Z odstopanjem od naslova II se za kriptosredstva, ki niso žetoni, vezani na sredstva, in e-denarni žetoni, uvrščeni v trgovanje pred 30. decembra 2024, uporabljajo samo naslednje zahteve:

| (a) | člena 7 in 9 se uporabljata za tržna sporočila, objavljena po 30. decembra 2024; |
| --- | --- |

(a)

člena 7 in 9 se uporabljata za tržna sporočila, objavljena po 30. decembra 2024;

| (b) | upravljavci platform za trgovanje do 31. decembra 2027 zagotovijo, da je bela knjiga o kriptosredstvu, kadar se to zahteva s to uredbo, pripravljena, uradno predložena, objavljena v skladu s členi 6, 8 in 9 ter posodobljena v skladu s členom 12. |
| --- | --- |

(b)

upravljavci platform za trgovanje do 31. decembra 2027 zagotovijo, da je bela knjiga o kriptosredstvu, kadar se to zahteva s to uredbo, pripravljena, uradno predložena, objavljena v skladu s členi 6, 8 in 9 ter posodobljena v skladu s členom 12.

3.   Z odstopanjem od člena 149(2) lahko ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki so svoje storitve opravljali v skladu z veljavnim pravom pred 30. decembrom 2024, s tem nadaljujejo do 1. julija 2026 ali dokler jim ni izdano ali zavrnjeno dovoljenje na podlagi člena 63, kar koli nastopi prej.

Države članice se lahko odločijo, da ne bodo uveljavljale prehodne ureditve za ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi iz prvega pododstavka ali skrajšale njegovega trajanja, kadar menijo, da je njihov nacionalni regulativni okvir, ki se je uporabljal pred 30. decembrom 2024, manj strog od te uredbe.

Države članice do 30. junija 2024 Komisijo in ESMA uradno obvestijo, ali so uporabile možnost iz drugega pododstavka in kako dolgo je trajanje prehodne ureditve.

4.   Izdajatelji žetonov, vezanih na sredstva, ki niso kreditne institucije in ki so žetone, vezane na sredstva, izdali v skladu z veljavnim pravom pred 30. junijem 2024, s tem nadaljujejo, dokler jim ni izdano ali zavrnjeno dovoljenje na podlagi člena 21, pod pogojem, da so za dovoljenje zaprosili pred 30. julijem 2024.

5.   Kreditne institucije, ki so žetone, vezane na sredstva, izdale v skladu z veljavnim pravom pred 30. junijem 2024, s tem nadaljujejo, dokler bela knjiga o kriptosredstvu ni odobrena ali ni bila odobrena na podlagi člena 17, če o tem na podlagi odstavka 1 navedenega člena uradno obvestijo svoj pristojni organ pred 30. julijem 2024.

6.   Z odstopanjem od členov 62 in 63 lahko države članice uporabijo poenostavljeni postopek za vloge za izdajo dovoljenja, ki jih subjekti, ki so 30. decembrom 2024 imeli dovoljenje za opravljanje storitev v zvezi s kriptosredstvi na podlagi nacionalnega prava, predložijo med 30. decembrom 2024 in 1. julijem 2026. Pristojni organi zagotovijo, da se pred izdajo dovoljenja na podlagi takih poenostavljenih postopkov upoštevata poglavji 2 in 3 naslova V.

7.   EBA svoje nadzorniške odgovornosti izvaja na podlagi člena 117 od datuma uporabe delegiranih aktov iz člena 43(11).

Člen 144

Sprememba Uredbe (EU) št. 1093/2010

V členu 1(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Organ deluje v okviru pooblastil, podeljenih s to uredbo, ter na področju uporabe Direktive 2002/87/ES, Direktive 2008/48/ES (*1), Direktive 2009/110/ES, Uredbe (EU) št. 575/2013 (*2), Direktive 2013/36/EU (*3), Direktive 2014/49/EU (*4), Direktive 2014/92/EU (*5), Direktive (EU) 2015/2366 (*6), Uredbe (EU) 2023/1114 (*7) Evropskega parlamenta in Sveta in, kolikor se ti akti uporabljajo za kreditne in finančne institucije ter pristojne organe, ki jih nadzorujejo, v okviru ustreznih delov Direktive 2002/65/ES, vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na navedenih aktih, ter v okviru vsakega drugega pravno zavezujočega akta Unije, ki na Organ prenaša naloge. Organ deluje tudi v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1024/2013 (*8).

Člen 145

Sprememba Uredbe (EU) št. 1095/2010

V členu 1(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Organ deluje v okviru pooblastil, podeljenih s to uredbo, ter na področju uporabe direktiv 97/9/ES, 98/26/ES, 2001/34/ES, 2002/47/ES, 2004/109/ES in 2009/65/ES ter Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*9), Uredbe (ES) št. 1060/2009 in Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (*10), Uredbe (EU) 2017/1129 Evropskega parlamenta in Sveta (*11), Uredbe (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta (*12) ter, kolikor se ti akti uporabljajo za podjetja, ki izvajajo investicijske storitve, ali za kolektivne naložbene podjeme, ki tržijo svoje enote ali delnice, izdajatelje ali ponudnike kriptosredstev, osebe, ki zaprosijo za uvrstitev v trgovanje ali ponudnike storitev v zvezi s kriptosredstvi in za pristojne organe, ki jih nadzirajo, v skladu z zadevnimi deli direktiv 2002/87/ES in 2002/65/ES, vključno z vsemi direktivami, uredbami in sklepi, ki temeljijo na navedenih aktih, ter vsemi drugimi pravno zavezujočimi akti Unije, ki na Organ prenašajo naloge.

Člen 146

Sprememba Direktive 2013/36/EU

V Prilogi I k Direktivi 2013/36/EU se točka 15 nadomesti z naslednjim:

| „15. | Izdajanje elektronskega denarja, vključno z žetoni elektronskega denarja, kot je opredeljeno v členu 3(1), točka 7, Uredbe (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta (*13). |
| --- | --- |

„15.

Izdajanje elektronskega denarja, vključno z žetoni elektronskega denarja, kot je opredeljeno v členu 3(1), točka 7, Uredbe (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta (*13).

*13

| 16. | Izdaja žetonov, vezanih na sredstva, kot je opredeljena v členu 3(1), točka 6, Uredbe (EU) 2023/1114. |
| --- | --- |

16.

Izdaja žetonov, vezanih na sredstva, kot je opredeljena v členu 3(1), točka 6, Uredbe (EU) 2023/1114.

| 17. | Storitve v zvezi s kriptosredstvi, kot je opredeljena v členu 3(1), točka 16, Uredbe (EU) 2023/1114. |
| --- | --- |

17.

Storitve v zvezi s kriptosredstvi, kot je opredeljena v členu 3(1), točka 16, Uredbe (EU) 2023/1114.

Člen 147

Sprememba Direktive (EU) 2019/1937

V delu I.B Priloge k Direktivi (EU) 2019/1937 se doda naslednja točka:

| „(xxii) | Uredba (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o trgih kriptosredstev in spremembi uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010 ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937 (UL L 150, 9.6.2023, str. 40).“ |
| --- | --- |

„(xxii)

Uredba (EU) 2023/1114 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 2023 o trgih kriptosredstev in spremembi uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 1095/2010 ter direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937 (UL L 150, 9.6.2023, str. 40).“

Člen 148

Prenos sprememb direktiv 2013/36/EU in (EU) 2019/1937

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členoma 146 in 147, najpozneje do 30. decembra 2024.

2.   Države članice Komisiji, EBA in ESMA sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga zajema člen 116.

Člen 149

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se začne uporabljati od 30. decembra 2024.

3.   Z odstopanjem od odstavka 2 se naslova III in IV začneta uporabljati 30. junija 2024.

4.   Z odstopanjem od odstavka 2 in 3 tega člena se členi 2(5), 3(2), 6(11) in (12), člen 14(1), drugi pododstavek, členi 17(8), 18(6) in (7), 19(10) in (11), 21(3), 22(6) in (7), 31(5), 32(5), 34(13), 35(6), 36(4), 38(5), 42(4), 43(11), 45(7) in (8), 46(6), 47(5), 51(10) in (15), 60(13) in (14), 61(3), 62(5) in (6), 63(11), 66(6), 68(10), 71(5), 72(5), 76(16), 81(15), 82(2), 84(4), 88(4), 92(2) in (3), 95(10) in (11), 96(3), 97(1), 103(8), 104(8), 105(7), 107(3) in (4), 109(8) in 119(8), 134(10) 137(3) in člen 139 začnejo uporabljati od 29. junija 2023.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

P. KULLGREN

---

(1)  
  UL C 152, 29.4.2021, str. 1.

1

(2)  
  UL C 155, 30.4.2021, str. 31.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. maja 2023.

3

(4)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

4

(5)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

5

(6)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

6

(7)  Direktiva 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o sistemih jamstva za vloge (UL L 173, 12.6.2014, str. 149).

7

(8)  Direktiva (EU) 2015/2366 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o plačilnih storitvah na notranjem trgu, spremembah direktiv 2002/65/ES, 2009/110/ES ter 2013/36/EU in Uredbe (EU) št. 1093/2010 ter razveljavitvi Direktive 2007/64/ES (UL L 337, 23.12.2015, str. 35).

8

(9)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).

9

(10)  Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).

10

(11)  Uredba (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/79/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 48).

11

(12)  Uredba Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (UL L 287, 29.10.2013, str. 63).

12

(13)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

13

(14)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

14

(15)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29).

15

(16)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/65/ES z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo in o spremembi Direktive Sveta 90/619/EGS ter direktiv 97/7/ES in 98/27/ES (UL L 271, 9.10.2002, str. 16).

16

(17)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

17

(18)  Direktiva 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi Direktive Sveta 82/891/EGS, ter direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EU, 2012/30/EU in 2013/36/EU, in uredb (EU) št. 1093/2010 in (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 173, 12.6.2014, str. 190).

18

(19)  Uredba (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (UL L 225, 30.7.2014, str. 1).

19

(20)  Direktiva (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

20

(21)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

21

(22)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

22

(23)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

23

(24)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

25

(26)  
  UL C 337, 23.8.2021, str. 4.

26

(27)  Direktiva 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 335, 17.12.2009, str. 1).

27

(28)  Direktiva (EU) 2016/2341 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje (UL L 354, 23.12.2016, str. 37);

28

(29)  Uredba (EU) 2019/1238 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o vseevropskem osebnem pokojninskem produktu (PEPP) (UL L 198, 25.7.2019, str. 1).

29

(30)  Uredba (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 166, 30.4.2004, str. 1).

30

(31)  Uredba (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti (UL L 284, 30.10.2009, str. 1).

31

(32)  Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38).

32

(33)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

33

(34)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

34

(35)  Direktiva 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje (UL L 84, 26.3.1997, str. 22).

35

(36)  Uredba (EU) 2017/1129 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o prospektu, ki se objavi ob ponudbi vrednostnih papirjev javnosti ali njihovi uvrstitvi v trgovanje na reguliranem trgu, in razveljavitvi Direktive 2003/71/ES (UL L 168, 30.6.2017, str. 12).

36

(37)  Uredba (EU) 2022/2554 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 909/2014 in (EU) 2016/1011 (UL L 333, 27.12.2022, str. 1).

37

(38)  Uredba (EU) 2017/1131 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o skladih denarnega trga (UL L 169, 30.6.2017, str. 8).

38

(39)  Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).

39

(40)  Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 241, 2.9.2006, str. 26).

40

(41)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z zahtevo glede likvidnostnega kritja za kreditne institucije (UL L 11, 17.1.2015, str. 1).

41

(42)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

42

(43)  Uredba (EU) 2022/1925 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2022 o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju ter spremembi direktiv (EU) 2019/1937 in (EU) 2020/1828 (akt o digitalnih trgih) (UL L 265, 12.10.2022, str. 1).

43

(44)  Uredba (EU) 2021/23 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o okviru za sanacijo in reševanje centralnih nasprotnih strank ter spremembi uredb (EU) št. 1095/2010, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 806/2014 in (EU) 2015/2365 ter direktiv 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2007/36/ES, 2014/59/EU in (EU) 2017/1132 (UL L 22, 22.1.2021, str. 1).

44

(45)  Uredba (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o izboljšanju ureditve poravnav vrednostnih papirjev v Evropski uniji in o centralnih depotnih družbah ter o spremembi direktiv 98/26/ES in 2014/65/EU ter Uredbe (EU) št. 236/2012 (UL L 257, 28.8.2014, str. 1).

45

(46)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja ter o spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 575/2013, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 806/2014 (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

46

(47)  Direktiva (EU) 2019/2034 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnem nadzoru investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv 2002/87/ES, 2009/65/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU in 2014/65/EU (UL L 314, 5.12.2019, str. 64).

47

---

PRILOGA I

POSTAVKE ZA RAZKRITJE V BELI KNJIGI O KRIPTOSREDSTVU ZA KRIPTOSREDSTVA, KI NISO ŽETONI, VEZANI NA SREDSTVA, ALI E-DENARNI ŽETONI

Del A: Informacije o ponudniku ali osebi, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje

| 1. | Ime |
| --- | --- |

1.

Ime

| 2. | Pravna oblika |
| --- | --- |

2.

Pravna oblika

| 3. | Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna |
| --- | --- |

3.

Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna

| 4. | Datum registracije |
| --- | --- |

4.

Datum registracije

| 5. | Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava |
| --- | --- |

5.

Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava

| 6. | Kontaktna telefonska številka in elektronski naslov ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ter podatek, v kolikšnem času vlagatelj, ki stopi v stik s tem ponudnikom ali osebo prek navedene telefonske številke ali elektronskega naslova, prejme odgovor |
| --- | --- |

6.

Kontaktna telefonska številka in elektronski naslov ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ter podatek, v kolikšnem času vlagatelj, ki stopi v stik s tem ponudnikom ali osebo prek navedene telefonske številke ali elektronskega naslova, prejme odgovor

| 7. | Kadar je ustrezno, ime nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

7.

Kadar je ustrezno, ime nadrejenega podjetja

| 8. | Identiteta, poslovni naslovi in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje |
| --- | --- |

8.

Identiteta, poslovni naslovi in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje

| 9. | Poslovna ali poklicna dejavnost ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, in njenega nadrejenega podjetja, kadar je ustrezno |
| --- | --- |

9.

Poslovna ali poklicna dejavnost ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, in njenega nadrejenega podjetja, kadar je ustrezno

| 10. | Finančno stanje ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, za zadnja tri leta ali, kadar je bila ustanovljena pred manj kot tremi leti, njeno finančno stanje od datuma njene registracije.
  Finančno stanje se oceni na podlagi poštenega pregleda razvoja in uspešnosti poslovanja ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ter njenega položaja za posamezno leto in vmesno obdobje, za kateri se zahtevajo pretekle finančne informacije, vključno z vzroki za pomembne spremembe.
  Ta pregled je uravnotežena in celovita analiza razvoja in uspešnosti poslovanja ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ter njenega položaja, pri čemer se upoštevata velikost in kompleksnost poslovanja. |
| --- | --- |

10.

Finančno stanje ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, za zadnja tri leta ali, kadar je bila ustanovljena pred manj kot tremi leti, njeno finančno stanje od datuma njene registracije.

Finančno stanje se oceni na podlagi poštenega pregleda razvoja in uspešnosti poslovanja ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ter njenega položaja za posamezno leto in vmesno obdobje, za kateri se zahtevajo pretekle finančne informacije, vključno z vzroki za pomembne spremembe.

Ta pregled je uravnotežena in celovita analiza razvoja in uspešnosti poslovanja ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ter njenega položaja, pri čemer se upoštevata velikost in kompleksnost poslovanja.

Del B: Informacije o izdajatelju, če se razlikuje od ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje

| 1. | Ime |
| --- | --- |

1.

Ime

| 2. | Pravna oblika |
| --- | --- |

2.

Pravna oblika

| 3. | Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna |
| --- | --- |

3.

Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna

| 4. | Datum registracije |
| --- | --- |

4.

Datum registracije

| 5. | Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava |
| --- | --- |

5.

Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava

| 6. | Kadar je ustrezno, ime nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

6.

Kadar je ustrezno, ime nadrejenega podjetja

| 7. | Identiteta, poslovni naslovi in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa izdajatelja |
| --- | --- |

7.

Identiteta, poslovni naslovi in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa izdajatelja

| 8. | Poslovna ali poklicna dejavnost izdajatelja in, kadar je ustrezno, njegove nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

8.

Poslovna ali poklicna dejavnost izdajatelja in, kadar je ustrezno, njegove nadrejenega podjetja

Del C: Informacije o upravljavcu platforme za trgovanje v primerih, ko pripravi belo knjigo o kriptosredstvu

| 1. | Ime |
| --- | --- |

1.

Ime

| 2. | Pravna oblika |
| --- | --- |

2.

Pravna oblika

| 3. | Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna |
| --- | --- |

3.

Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna

| 4. | Datum registracije |
| --- | --- |

4.

Datum registracije

| 5. | Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava |
| --- | --- |

5.

Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava

| 6. | Kadar je ustrezno, ime nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

6.

Kadar je ustrezno, ime nadrejenega podjetja

| 7. | Razlog, zakaj je upravljavec pripravil belo knjigo o kriptosredstvu |
| --- | --- |

7.

Razlog, zakaj je upravljavec pripravil belo knjigo o kriptosredstvu

| 8. | Identiteta, poslovni naslovi in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa upravljavca |
| --- | --- |

8.

Identiteta, poslovni naslovi in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa upravljavca

| 9. | Poslovna ali poklicna dejavnost upravljavca in, kadar je ustrezno, njegovega nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

9.

Poslovna ali poklicna dejavnost upravljavca in, kadar je ustrezno, njegovega nadrejenega podjetja

Del D: Informacije o projektu v zvezi s kriptosredstvi

| 1. | Ime projekta v zvezi s kriptosredstvi in kriptosredstev, če se razlikuje od imena ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ter kratica ali ticker žetonov |
| --- | --- |

1.

Ime projekta v zvezi s kriptosredstvi in kriptosredstev, če se razlikuje od imena ponudnika ali osebe, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje, ter kratica ali ticker žetonov

| 2. | Kratek opis projekta v zvezi s kriptosredstvi |
| --- | --- |

2.

Kratek opis projekta v zvezi s kriptosredstvi

| 3. | Podatki o vseh fizičnih ali pravnih osebah (vključno s poslovnimi naslovi ali sedežem podjetja), ki sodelujejo pri izvajanju projekta v zvezi s kriptosredstvi, npr. svetovalcih, razvojni skupini in ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi |
| --- | --- |

3.

Podatki o vseh fizičnih ali pravnih osebah (vključno s poslovnimi naslovi ali sedežem podjetja), ki sodelujejo pri izvajanju projekta v zvezi s kriptosredstvi, npr. svetovalcih, razvojni skupini in ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi

| 4. | Kadar se projekt v zvezi s kriptosredstvi nanaša na uporabniške žetone – ključne značilnosti blaga ali storitev, ki bodo oblikovane |
| --- | --- |

4.

Kadar se projekt v zvezi s kriptosredstvi nanaša na uporabniške žetone – ključne značilnosti blaga ali storitev, ki bodo oblikovane

| 5. | Informacije o projektu v zvezi s kriptosredstvi, zlasti o njegovih preteklih in prihodnjih mejnikih ter, kadar je ustrezno, že dodeljenih mu virih |
| --- | --- |

5.

Informacije o projektu v zvezi s kriptosredstvi, zlasti o njegovih preteklih in prihodnjih mejnikih ter, kadar je ustrezno, že dodeljenih mu virih

| 6. | Kadar je ustrezno, načrtovana uporaba vseh zbranih denarnih sredstev ali drugih kriptosredstev |
| --- | --- |

6.

Kadar je ustrezno, načrtovana uporaba vseh zbranih denarnih sredstev ali drugih kriptosredstev

Del E: Informacije o javni ponudbi kriptosredstev ali njihovi uvrstitvi v trgovanje

| 1. | Navedba, ali bela knjiga o kriptosredstvu zadeva javno ponudbo kriptosredstev ali njihovo uvrstitev v trgovanje |
| --- | --- |

1.

Navedba, ali bela knjiga o kriptosredstvu zadeva javno ponudbo kriptosredstev ali njihovo uvrstitev v trgovanje

| 2. | Razlogi za javno ponudbo ali za vložitev prošnje za uvrstitev v trgovanje |
| --- | --- |

2.

Razlogi za javno ponudbo ali za vložitev prošnje za uvrstitev v trgovanje

| 3. | Kadar je ustrezno, znesek, ki se namerava s ponudbo zbrati v denarnih sredstvih ali v katerem koli drugem kriptosredstvu, vključno z morebitnim minimalnim ali maksimalnim ciljnim vpisom, določenim za javno ponudbo kriptosredstev, ter ali se prekoračitve ciljnega vpisa sprejmejo in kako se razporedijo |
| --- | --- |

3.

Kadar je ustrezno, znesek, ki se namerava s ponudbo zbrati v denarnih sredstvih ali v katerem koli drugem kriptosredstvu, vključno z morebitnim minimalnim ali maksimalnim ciljnim vpisom, določenim za javno ponudbo kriptosredstev, ter ali se prekoračitve ciljnega vpisa sprejmejo in kako se razporedijo

| 4. | Cena ponujenega kriptosredstva ob izdaji (v uradni valuti ali drugih kriptosredstvih), morebitna veljavna provizija za vpis ali metoda, v skladu s katero bo določena cena ponudbe |
| --- | --- |

4.

Cena ponujenega kriptosredstva ob izdaji (v uradni valuti ali drugih kriptosredstvih), morebitna veljavna provizija za vpis ali metoda, v skladu s katero bo določena cena ponudbe

| 5. | Kadar je ustrezno, skupno število kriptosredstev, ki bodo javno ponujena ali uvrščena v trgovanje |
| --- | --- |

5.

Kadar je ustrezno, skupno število kriptosredstev, ki bodo javno ponujena ali uvrščena v trgovanje

| 6. | Navedba potencialnih imetnikov, katerim je namenjena javna ponudba kriptosredstev ali uvrstitev takih kriptosredstev v trgovanje, vključno z vsemi omejitvami glede vrste imetnikov takih kriptosredstev |
| --- | --- |

6.

Navedba potencialnih imetnikov, katerim je namenjena javna ponudba kriptosredstev ali uvrstitev takih kriptosredstev v trgovanje, vključno z vsemi omejitvami glede vrste imetnikov takih kriptosredstev

| 7. | Posebno obvestilo, da bodo kupci, ki sodelujejo pri javni ponudbi kriptosredstev, lahko dobili povračilo, če ob koncu javne ponudbe ne bo dosežen minimalni ciljni vpis, če bodo uveljavljali pravico do odstopa od pogodbe, predvideno v členu 13, ali če bo ponudba preklicana, ter podroben opis mehanizma vračila, vključno s pričakovanim časovnim okvirom za dokončanje teh povračil |
| --- | --- |

7.

Posebno obvestilo, da bodo kupci, ki sodelujejo pri javni ponudbi kriptosredstev, lahko dobili povračilo, če ob koncu javne ponudbe ne bo dosežen minimalni ciljni vpis, če bodo uveljavljali pravico do odstopa od pogodbe, predvideno v členu 13, ali če bo ponudba preklicana, ter podroben opis mehanizma vračila, vključno s pričakovanim časovnim okvirom za dokončanje teh povračil

| 8. | Informacije o različnih fazah javne ponudbe kriptosredstev, vključno z informacijami o diskontirani nakupni ceni za zgodnje kupce kriptosredstev (stopnja pred javno prodajo); pri diskontiranih nakupnih cenah za nekatere kupce pojasnilo, zakaj so nakupne cene lahko različne, in opis učinka na druge vlagatelje |
| --- | --- |

8.

Informacije o različnih fazah javne ponudbe kriptosredstev, vključno z informacijami o diskontirani nakupni ceni za zgodnje kupce kriptosredstev (stopnja pred javno prodajo); pri diskontiranih nakupnih cenah za nekatere kupce pojasnilo, zakaj so nakupne cene lahko različne, in opis učinka na druge vlagatelje

| 9. | Za časovno omejene ponudbe obdobje vpisa, v katerem je javna ponudba odprta |
| --- | --- |

9.

Za časovno omejene ponudbe obdobje vpisa, v katerem je javna ponudba odprta

| 10. | Ureditve za zaščito denarnih sredstev ali drugih kriptosredstev iz člena 10 med časovno omejeno javno ponudbo ali odstopnim rokom |
| --- | --- |

10.

Ureditve za zaščito denarnih sredstev ali drugih kriptosredstev iz člena 10 med časovno omejeno javno ponudbo ali odstopnim rokom

| 11. | Načini plačila pri nakupu ponujenih kriptosredstev in načini prenosa vrednosti na kupce, kadar so ti upravičeni do povračila |
| --- | --- |

11.

Načini plačila pri nakupu ponujenih kriptosredstev in načini prenosa vrednosti na kupce, kadar so ti upravičeni do povračila

| 12. | Če gre za javne ponudbe, informacije o pravici do odstopa od pogodbe iz člena 13 |
| --- | --- |

12.

Če gre za javne ponudbe, informacije o pravici do odstopa od pogodbe iz člena 13

| 13. | Informacije o načinu in časovnem razporedu prenosa kupljenih kriptosredstev imetnikom |
| --- | --- |

13.

Informacije o načinu in časovnem razporedu prenosa kupljenih kriptosredstev imetnikom

| 14. | Informacije o tehničnih zahtevah, ki jih mora izpolniti kupec, da lahko poseduje kriptosredstva |
| --- | --- |

14.

Informacije o tehničnih zahtevah, ki jih mora izpolniti kupec, da lahko poseduje kriptosredstva

| 15. | Kadar je ustrezno, ime ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je odgovoren za plasiranje kriptosredstev, in oblika takega plasiranja (z obveznostjo odkupa ali brez nje) |
| --- | --- |

15.

Kadar je ustrezno, ime ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je odgovoren za plasiranje kriptosredstev, in oblika takega plasiranja (z obveznostjo odkupa ali brez nje)

| 16. | Kadar je ustrezno, ime platforme za trgovanje s kriptosredstvi, na kateri se zaprosi za uvrstitev v trgovanje, in informacije o tem, kako lahko vlagatelji dostopajo do takih platform in kakšni so stroški |
| --- | --- |

16.

Kadar je ustrezno, ime platforme za trgovanje s kriptosredstvi, na kateri se zaprosi za uvrstitev v trgovanje, in informacije o tem, kako lahko vlagatelji dostopajo do takih platform in kakšni so stroški

| 17. | Stroški, povezani z javno ponudbo kriptosredstev |
| --- | --- |

17.

Stroški, povezani z javno ponudbo kriptosredstev

| 18. | Potencialna nasprotja interesov, ki se nanašajo na javno ponudbo ali uvrstitev v trgovanje, pri osebah, ki sodelujejo pri ponudbi ali uvrstitvi v trgovanje |
| --- | --- |

18.

Potencialna nasprotja interesov, ki se nanašajo na javno ponudbo ali uvrstitev v trgovanje, pri osebah, ki sodelujejo pri ponudbi ali uvrstitvi v trgovanje

| 19. | Pravo, ki se uporablja za javno ponudbo kriptosredstev, in pristojno sodišče |
| --- | --- |

19.

Pravo, ki se uporablja za javno ponudbo kriptosredstev, in pristojno sodišče

Del F: Informacije o kriptosredstvih

| 1. | Vrsta kriptosredstva, ki bo javno ponujeno ali v zvezi s katerim se zaprosi za uvrstitev v trgovanje |
| --- | --- |

1.

Vrsta kriptosredstva, ki bo javno ponujeno ali v zvezi s katerim se zaprosi za uvrstitev v trgovanje

| 2. | Opis značilnosti, vključno s podatki potrebnimi za razvrstitev bele knjige o kriptosredstvu v registru iz člena 109, kot je določeno v skladu z odstavkom 8 navedenega člena, in funkcionalnosti kriptosredstev, ki se ponudijo ali uvrstijo v trgovanje, vključno z informacijami o tem, kdaj naj bi se funkcionalnosti uporabljale |
| --- | --- |

2.

Opis značilnosti, vključno s podatki potrebnimi za razvrstitev bele knjige o kriptosredstvu v registru iz člena 109, kot je določeno v skladu z odstavkom 8 navedenega člena, in funkcionalnosti kriptosredstev, ki se ponudijo ali uvrstijo v trgovanje, vključno z informacijami o tem, kdaj naj bi se funkcionalnosti uporabljale

Del G: Informacije o pravicah in obveznostih, povezanih s kriptosredstvi

| 1. | Opis morebitnih pravic in obveznosti, ki jih ima kupec, ter postopka in pogojev za uveljavljanje teh pravic |
| --- | --- |

1.

Opis morebitnih pravic in obveznosti, ki jih ima kupec, ter postopka in pogojev za uveljavljanje teh pravic

| 2. | Opis pogojev, pod katerimi se pravice in obveznosti lahko spremenijo |
| --- | --- |

2.

Opis pogojev, pod katerimi se pravice in obveznosti lahko spremenijo

| 3. | Kadar je ustrezno, informacije o prihodnjih javnih ponudbah kriptosredstev s strani izdajatelja in številu kriptosredstev, ki jih izdajatelj zadrži zase |
| --- | --- |

3.

Kadar je ustrezno, informacije o prihodnjih javnih ponudbah kriptosredstev s strani izdajatelja in številu kriptosredstev, ki jih izdajatelj zadrži zase

| 4. | Kadar se javna ponudba kriptosredstev ali njihova uvrstitev v trgovanje nanaša na uporabniške žetone, informacije o kakovosti in količini blaga ali storitev, do katerih uporabniški žetoni omogočajo dostop |
| --- | --- |

4.

Kadar se javna ponudba kriptosredstev ali njihova uvrstitev v trgovanje nanaša na uporabniške žetone, informacije o kakovosti in količini blaga ali storitev, do katerih uporabniški žetoni omogočajo dostop

| 5. | Kadar se javne ponudbe kriptosredstev ali njihova uvrstitev v trgovanje nanašajo na uporabniške žetone, informacije o tem, kako se lahko ti žetoni unovčijo za blago ali storitve, s katerimi so povezani |
| --- | --- |

5.

Kadar se javne ponudbe kriptosredstev ali njihova uvrstitev v trgovanje nanašajo na uporabniške žetone, informacije o tem, kako se lahko ti žetoni unovčijo za blago ali storitve, s katerimi so povezani

| 6. | Kadar se ne zaprosi za uvrstitev v trgovanje, informacije o tem, kako in kje je mogoče kupiti ali prodati kriptosredstva po javni ponudbi |
| --- | --- |

6.

Kadar se ne zaprosi za uvrstitev v trgovanje, informacije o tem, kako in kje je mogoče kupiti ali prodati kriptosredstva po javni ponudbi

| 7. | Omejitve glede prenosljivosti kriptosredstev, ki se ponudijo ali uvrstijo v trgovanje |
| --- | --- |

7.

Omejitve glede prenosljivosti kriptosredstev, ki se ponudijo ali uvrstijo v trgovanje

| 8. | Kadar se v zvezi s kriptosredstvi uporabljajo protokoli za povečanje ali zmanjšanje njihove ponudbe kot odziv na spremembe v povpraševanju, opis delovanja takih protokolov |
| --- | --- |

8.

Kadar se v zvezi s kriptosredstvi uporabljajo protokoli za povečanje ali zmanjšanje njihove ponudbe kot odziv na spremembe v povpraševanju, opis delovanja takih protokolov

| 9. | Kadar je ustrezno, opis zaščitnih shem, s katerimi se zaščiti vrednost kriptosredstev, in kompenzacijskih shem |
| --- | --- |

9.

Kadar je ustrezno, opis zaščitnih shem, s katerimi se zaščiti vrednost kriptosredstev, in kompenzacijskih shem

| 10. | Pravo, ki se uporablja za kriptosredstva, in pristojno sodišče |
| --- | --- |

10.

Pravo, ki se uporablja za kriptosredstva, in pristojno sodišče

Del H: Informacije o osnovni tehnologiji

| 1. | Informacije o uporabljeni tehnologiji, vključno s tehnologijo razpršene evidence, protokoli in uporabljenimi tehničnimi standardi |
| --- | --- |

1.

Informacije o uporabljeni tehnologiji, vključno s tehnologijo razpršene evidence, protokoli in uporabljenimi tehničnimi standardi

| 2. | Mehanizem soglasja, kadar je ustrezno |
| --- | --- |

2.

Mehanizem soglasja, kadar je ustrezno

| 3. | Mehanizmi spodbud za zavarovanje poslov in morebitne provizije, ki se uporabljajo |
| --- | --- |

3.

Mehanizmi spodbud za zavarovanje poslov in morebitne provizije, ki se uporabljajo

| 4. | Kadar se kriptosredstva izdajo, prenesejo in shranijo z uporabo tehnologije razpršene evidence, ki jo upravlja izdajatelj, ponudnik ali tretja oseba, ki deluje v njunem imenu, podroben opis delovanja take tehnologije razpršene evidence |
| --- | --- |

4.

Kadar se kriptosredstva izdajo, prenesejo in shranijo z uporabo tehnologije razpršene evidence, ki jo upravlja izdajatelj, ponudnik ali tretja oseba, ki deluje v njunem imenu, podroben opis delovanja take tehnologije razpršene evidence

| 5. | Informacije o rezultatih revizije uporabljene tehnologije, če je bila taka revizija opravljena |
| --- | --- |

5.

Informacije o rezultatih revizije uporabljene tehnologije, če je bila taka revizija opravljena

Del I: Informacije o tveganjih

| 1. | Opis tveganj, povezanih z javno ponudbo kriptosredstev ali njihovo uvrstitvijo v trgovanje |
| --- | --- |

1.

Opis tveganj, povezanih z javno ponudbo kriptosredstev ali njihovo uvrstitvijo v trgovanje

| 2. | Opis tveganj, povezanih z izdajateljem, če se razlikuje od ponudnika, ali osebo, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje |
| --- | --- |

2.

Opis tveganj, povezanih z izdajateljem, če se razlikuje od ponudnika, ali osebo, ki zaprosi za uvrstitev v trgovanje

| 3. | Opis tveganj, povezanih s kriptosredstvi |
| --- | --- |

3.

Opis tveganj, povezanih s kriptosredstvi

| 4. | Opis tveganj, povezanih z izvedbo projekta |
| --- | --- |

4.

Opis tveganj, povezanih z izvedbo projekta

| 5. | Opis tveganj, povezanih z uporabljeno tehnologijo, in morebitnih ukrepov za njihovo zmanjševanje |
| --- | --- |

5.

Opis tveganj, povezanih z uporabljeno tehnologijo, in morebitnih ukrepov za njihovo zmanjševanje

---

PRILOGA II

POSTAVKE ZA RAZKRITJE V BELI KNJIGI O KRIPTOSREDSTVU ZA ŽETON, VEZAN NA SREDSTVA

Del A: Informacije o izdajatelju žetona, vezanega na sredstva

| 1. | Ime |
| --- | --- |

1.

Ime

| 2. | Pravna oblika |
| --- | --- |

2.

Pravna oblika

| 3. | Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna |
| --- | --- |

3.

Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna

| 4. | Datum registracije |
| --- | --- |

4.

Datum registracije

| 5. | Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava |
| --- | --- |

5.

Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava

| 6. | Kadar je ustrezno, identiteta nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

6.

Kadar je ustrezno, identiteta nadrejenega podjetja

| 7. | Identiteta, poslovni naslovi in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa izdajatelja |
| --- | --- |

7.

Identiteta, poslovni naslovi in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa izdajatelja

| 8. | Poslovna ali poklicna dejavnost izdajatelja in, kadar je ustrezno, njegovega nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

8.

Poslovna ali poklicna dejavnost izdajatelja in, kadar je ustrezno, njegovega nadrejenega podjetja

| 9. | Finančno stanje izdajatelja za zadnja tri leta ali kadar je bil ustanovljen pred manj kot tremi leti, njegovo finančno stanje od datuma njegove registracije
  Finančno stanje se oceni na podlagi poštenega pregleda razvoja in uspešnosti izdajateljevega poslovanja ter njegovega položaja za posamezno leto in vmesno obdobje, za kateri se zahtevajo pretekle finančne informacije, vključno z vzroki za pomembne spremembe.
  Pregled je uravnotežena in celovita analiza razvoja in uspešnosti izdajateljevega poslovanja ter njegovega položaja, pri čemer se upoštevata velikost in kompleksnost poslovanja. |
| --- | --- |

9.

Finančno stanje izdajatelja za zadnja tri leta ali kadar je bil ustanovljen pred manj kot tremi leti, njegovo finančno stanje od datuma njegove registracije

Finančno stanje se oceni na podlagi poštenega pregleda razvoja in uspešnosti izdajateljevega poslovanja ter njegovega položaja za posamezno leto in vmesno obdobje, za kateri se zahtevajo pretekle finančne informacije, vključno z vzroki za pomembne spremembe.

Pregled je uravnotežena in celovita analiza razvoja in uspešnosti izdajateljevega poslovanja ter njegovega položaja, pri čemer se upoštevata velikost in kompleksnost poslovanja.

| 10. | Podroben opis ureditve upravljanja izdajatelja |
| --- | --- |

10.

Podroben opis ureditve upravljanja izdajatelja

| 11. | Razen za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, ki so izvzeti iz dovoljenja v skladu s členom 17, podatki o dovoljenju za izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, in ime pristojnega organa, ki je izdal tako dovoljenje.
  Za kreditne institucije ime pristojnega organa matične države članice. |
| --- | --- |

11.

Razen za izdajatelje žetonov, vezanih na sredstva, ki so izvzeti iz dovoljenja v skladu s členom 17, podatki o dovoljenju za izdajatelja žetona, vezanega na sredstva, in ime pristojnega organa, ki je izdal tako dovoljenje.

Za kreditne institucije ime pristojnega organa matične države članice.

| 12. | Kadar izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, izda še druga kriptosredstva ali vodi tudi dejavnosti, povezane z drugimi kriptosredstvi, bi bilo treba to jasno navesti. Izdajatelj bi moral navesti tudi, ali obstaja povezava med izdajateljem in subjektom, ki upravlja tehnologijo razpršene evidence, ki se uporablja za izdajo kriptosredstev, vključno s tem, ali protokole vodi ali nadzoruje oseba, ki je tesno povezana z udeleženci projekta. |
| --- | --- |

12.

Kadar izdajatelj žetona, vezanega na sredstva, izda še druga kriptosredstva ali vodi tudi dejavnosti, povezane z drugimi kriptosredstvi, bi bilo treba to jasno navesti. Izdajatelj bi moral navesti tudi, ali obstaja povezava med izdajateljem in subjektom, ki upravlja tehnologijo razpršene evidence, ki se uporablja za izdajo kriptosredstev, vključno s tem, ali protokole vodi ali nadzoruje oseba, ki je tesno povezana z udeleženci projekta.

Del B: Informacije o žetonu, vezanim na sredstva

| 1. | Ime in kratica ali ticker žetona vezanega na sredstva |
| --- | --- |

1.

Ime in kratica ali ticker žetona vezanega na sredstva

| 2. | Opis značilnosti žetona, vezanega na sredstva, vključno s podatki, potrebnimi za razvrstitev bele knjige o kriptosredstvu v registru iz člena 109, kot je določeno v skladu z odstavkom 8 navedenega člena |
| --- | --- |

2.

Opis značilnosti žetona, vezanega na sredstva, vključno s podatki, potrebnimi za razvrstitev bele knjige o kriptosredstvu v registru iz člena 109, kot je določeno v skladu z odstavkom 8 navedenega člena

| 3. | Podatki o vseh fizičnih ali pravnih osebah (vključno s poslovnimi naslovi ali sedežem podjetja), ki sodelujejo pri operacionalizaciji žetona, vezanega na sredstva, npr. svetovalcih, razvojni skupini in ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi |
| --- | --- |

3.

Podatki o vseh fizičnih ali pravnih osebah (vključno s poslovnimi naslovi ali sedežem podjetja), ki sodelujejo pri operacionalizaciji žetona, vezanega na sredstva, npr. svetovalcih, razvojni skupini in ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi

| 4. | Opis vloge, dolžnosti in odgovornosti tretjih subjektov iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h) |
| --- | --- |

4.

Opis vloge, dolžnosti in odgovornosti tretjih subjektov iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h)

| 5. | Informacije o načrtih za žetone, vezane na sredstva, vključno z opisom preteklih in prihodnjih mejnikov ter, kadar je ustrezno, z viri, ki so že bili dodeljeni |
| --- | --- |

5.

Informacije o načrtih za žetone, vezane na sredstva, vključno z opisom preteklih in prihodnjih mejnikov ter, kadar je ustrezno, z viri, ki so že bili dodeljeni

Del C: Informacije o javni ponudbi žetona, vezanega na sredstva, ali njegovi uvrstitvi v trgovanje

| 1. | Navedba, ali bela knjiga o kriptosredstvu zadeva javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, ali njegovo uvrstitev v trgovanje |
| --- | --- |

1.

Navedba, ali bela knjiga o kriptosredstvu zadeva javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, ali njegovo uvrstitev v trgovanje

| 2. | Kadar je ustrezno, znesek, ki se namerava z javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, zbrati v denarnih sredstvih ali v katerem koli drugem kriptosredstvu, vključno z morebitnim minimalnim ali maksimalnim ciljnim vpisom, določenim za javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, ter ali se prekoračitve ciljnega vpisa sprejmejo in kako se razporedijo |
| --- | --- |

2.

Kadar je ustrezno, znesek, ki se namerava z javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, zbrati v denarnih sredstvih ali v katerem koli drugem kriptosredstvu, vključno z morebitnim minimalnim ali maksimalnim ciljnim vpisom, določenim za javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, ter ali se prekoračitve ciljnega vpisa sprejmejo in kako se razporedijo

| 3. | Kadar je ustrezno, skupno število enot žetona, vezanega na sredstva, ki bodo ponujen ali uvrščen v trgovanje |
| --- | --- |

3.

Kadar je ustrezno, skupno število enot žetona, vezanega na sredstva, ki bodo ponujen ali uvrščen v trgovanje

| 4. | Navedba potencialnih imetnikov, katerim je namenjena javna ponudba žetona, vezanega na sredstva, ali uvrstitev takega žetona, vezanega na sredstva, v trgovanje, vključno z vsemi omejitvami glede vrste imetnikov takega žetona, vezanega na sredstva |
| --- | --- |

4.

Navedba potencialnih imetnikov, katerim je namenjena javna ponudba žetona, vezanega na sredstva, ali uvrstitev takega žetona, vezanega na sredstva, v trgovanje, vključno z vsemi omejitvami glede vrste imetnikov takega žetona, vezanega na sredstva

| 5. | Posebno obvestilo, da bodo kupci, ki sodelujejo pri javni ponudbi žetona, vezanega na sredstva, lahko dobili povračilo, če ob koncu te javne ponudbe ne bo dosežen minimalni ciljni vpis, vključno s pričakovanim časovnim okvirom za dokončanje takih povračil; izrecno bi bilo treba navesti posledice prekoračitve maksimalnega ciljnega vpisa. |
| --- | --- |

5.

Posebno obvestilo, da bodo kupci, ki sodelujejo pri javni ponudbi žetona, vezanega na sredstva, lahko dobili povračilo, če ob koncu te javne ponudbe ne bo dosežen minimalni ciljni vpis, vključno s pričakovanim časovnim okvirom za dokončanje takih povračil; izrecno bi bilo treba navesti posledice prekoračitve maksimalnega ciljnega vpisa.

| 6. | Informacije o različnih fazah javne ponudbe žetona, vezanega na sredstva, vključno z informacijami o diskontirani nakupni ceni za zgodnje kupce žetona, vezanega na sredstva (pred javno prodajo), pri diskontiranih nakupnih cenah za nekatere kupce pa tudi pojasnilo, zakaj so lahko nakupne cene različne, in opis učinka na druge vlagatelje |
| --- | --- |

6.

Informacije o različnih fazah javne ponudbe žetona, vezanega na sredstva, vključno z informacijami o diskontirani nakupni ceni za zgodnje kupce žetona, vezanega na sredstva (pred javno prodajo), pri diskontiranih nakupnih cenah za nekatere kupce pa tudi pojasnilo, zakaj so lahko nakupne cene različne, in opis učinka na druge vlagatelje

| 7. | Za časovno omejene ponudbe obdobje vpisa, v katerem je javna ponudba odprta |
| --- | --- |

7.

Za časovno omejene ponudbe obdobje vpisa, v katerem je javna ponudba odprta

| 8. | Načini plačila pri nakupu in unovčenju ponujenega žetona, vezanega na sredstva |
| --- | --- |

8.

Načini plačila pri nakupu in unovčenju ponujenega žetona, vezanega na sredstva

| 9. | Informacije o načinu in časovnem razporedu prenosa kupljenega žetona, vezanega na sredstva, imetnikom |
| --- | --- |

9.

Informacije o načinu in časovnem razporedu prenosa kupljenega žetona, vezanega na sredstva, imetnikom

| 10. | Informacije o tehničnih zahtevah, ki jih mora izpolniti kupec, da lahko poseduje žeton, vezan na sredstva |
| --- | --- |

10.

Informacije o tehničnih zahtevah, ki jih mora izpolniti kupec, da lahko poseduje žeton, vezan na sredstva

| 11. | Kadar je ustrezno, ime ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je odgovoren za posredovanje pri izdaji žetona, vezanega na sredstva, in oblika takega posredovanja pri izdaji (z jamstvom ali brez njega) |
| --- | --- |

11.

Kadar je ustrezno, ime ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki je odgovoren za posredovanje pri izdaji žetona, vezanega na sredstva, in oblika takega posredovanja pri izdaji (z jamstvom ali brez njega)

| 12. | Kadar je ustrezno, ime platforme za trgovanje s kriptosredstvi, na kateri se zaprosi za uvrstitev v trgovanje, in informacije o tem, kako lahko vlagatelji dostopajo do takih platform in kakšni so tozadevni stroški |
| --- | --- |

12.

Kadar je ustrezno, ime platforme za trgovanje s kriptosredstvi, na kateri se zaprosi za uvrstitev v trgovanje, in informacije o tem, kako lahko vlagatelji dostopajo do takih platform in kakšni so tozadevni stroški

| 13. | Stroški, povezani z javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva |
| --- | --- |

13.

Stroški, povezani z javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva

| 14. | Potencialna nasprotja interesov, ki se nanašajo na javno ponudbo ali uvrstitev v trgovanje, pri osebah, ki sodelujejo pri tej ponudbi ali uvrstitvi v trgovanje |
| --- | --- |

14.

Potencialna nasprotja interesov, ki se nanašajo na javno ponudbo ali uvrstitev v trgovanje, pri osebah, ki sodelujejo pri tej ponudbi ali uvrstitvi v trgovanje

| 15. | Pravo, ki se uporablja za javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, in pristojno sodišče |
| --- | --- |

15.

Pravo, ki se uporablja za javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, in pristojno sodišče

Del D: Informacije o pravicah in obveznostih, povezanih z žetonom, vezanim na sredstva

| 1. | Opis značilnosti in funkcionalnosti žetona, vezanega na sredstva, ki se ponudi ali uvrsti v trgovanje, vključno z informacijami o tem, kdaj naj bi se funkcionalnosti uporabljale |
| --- | --- |

1.

Opis značilnosti in funkcionalnosti žetona, vezanega na sredstva, ki se ponudi ali uvrsti v trgovanje, vključno z informacijami o tem, kdaj naj bi se funkcionalnosti uporabljale

| 2. | Opis morebitnih pravic in obveznosti, ki jih ima kupec, ter postopka in pogojev za uveljavljanje teh pravic |
| --- | --- |

2.

Opis morebitnih pravic in obveznosti, ki jih ima kupec, ter postopka in pogojev za uveljavljanje teh pravic

| 3. | Opis pogojev, pod katerimi se pravice in obveznosti lahko spremenijo |
| --- | --- |

3.

Opis pogojev, pod katerimi se pravice in obveznosti lahko spremenijo

| 4. | Kadar je ustrezno, informacije o prihodnjih javnih ponudbah žetona, vezanega na sredstva, s strani izdajatelja in številu enot žetona, vezanega na sredstva, ki jih izdajatelj zadrži zase |
| --- | --- |

4.

Kadar je ustrezno, informacije o prihodnjih javnih ponudbah žetona, vezanega na sredstva, s strani izdajatelja in številu enot žetona, vezanega na sredstva, ki jih izdajatelj zadrži zase

| 5. | Kadar se ne zaprosi za uvrstitev v trgovanje, informacije o tem, kako in kje je mogoče kupiti ali prodati žeton, vezan na sredstva, po javni ponudbi |
| --- | --- |

5.

Kadar se ne zaprosi za uvrstitev v trgovanje, informacije o tem, kako in kje je mogoče kupiti ali prodati žeton, vezan na sredstva, po javni ponudbi

| 6. | Morebitne omejitve glede prenosljivosti žetona, vezanega na sredstva, ki se ponudi ali uvrsti v trgovanje |
| --- | --- |

6.

Morebitne omejitve glede prenosljivosti žetona, vezanega na sredstva, ki se ponudi ali uvrsti v trgovanje

| 7. | Kadar se v zvezi z žetonom, vezanim na sredstva, uporabljajo protokoli za povečanje ali zmanjšanje njegove ponudbe kot odziv na spremembe v povpraševanju, opis delovanja takih protokolov |
| --- | --- |

7.

Kadar se v zvezi z žetonom, vezanim na sredstva, uporabljajo protokoli za povečanje ali zmanjšanje njegove ponudbe kot odziv na spremembe v povpraševanju, opis delovanja takih protokolov

| 8. | Kadar je ustrezno, opis zaščitnih shem, s katerimi se zaščiti vrednost žetona, vezanega na sredstva, in kompenzacijskih shem |
| --- | --- |

8.

Kadar je ustrezno, opis zaščitnih shem, s katerimi se zaščiti vrednost žetona, vezanega na sredstva, in kompenzacijskih shem

| 9. | Informacije o naravi in izvršljivosti pravic, vključno s trajnimi pravicami do unovčenja in vsemi terjatvami, ki jih lahko imajo imetniki in vse pravne ali fizične osebe iz člena 39(2) do izdajatelja, vključno z informacijami o tem, kako se bodo take pravice obravnavale v morebitnih postopkih v primeru insolventnosti, informacijami o tem, ali so različnim imetnikom dodeljene različne pravice, in nediskriminatornimi razlogi za tako različno obravnavo |
| --- | --- |

9.

Informacije o naravi in izvršljivosti pravic, vključno s trajnimi pravicami do unovčenja in vsemi terjatvami, ki jih lahko imajo imetniki in vse pravne ali fizične osebe iz člena 39(2) do izdajatelja, vključno z informacijami o tem, kako se bodo take pravice obravnavale v morebitnih postopkih v primeru insolventnosti, informacijami o tem, ali so različnim imetnikom dodeljene različne pravice, in nediskriminatornimi razlogi za tako različno obravnavo

| 10. | Podroben opis terjatve, ki jo žeton, vezan na sredstva, pomeni za imetnike, vključno z:






  (a) | opisom vsakega sredstva, na katerega je vezan, in navedbo deležev vsakega od teh sredstev; |
| --- | --- | --- |

10.

Podroben opis terjatve, ki jo žeton, vezan na sredstva, pomeni za imetnike, vključno z:

(a)

opisom vsakega sredstva, na katerega je vezan, in navedbo deležev vsakega od teh sredstev;

| (b) | razmerjem med vrednostjo sredstev, na katera je vezan žeton, in zneskom terjatve ter rezervo sredstev ter |
| --- | --- |

(b)

razmerjem med vrednostjo sredstev, na katera je vezan žeton, in zneskom terjatve ter rezervo sredstev ter

| (c) | opisom, kako se opravi pošteno in pregledno vrednotenje sestavin terjatve, pri čemer se po potrebi opredelijo neodvisne stranke |
| --- | --- |

(c)

opisom, kako se opravi pošteno in pregledno vrednotenje sestavin terjatve, pri čemer se po potrebi opredelijo neodvisne stranke

| 11. | Kadar je ustrezno, informacije o ureditvah, ki jih je izdajatelj vzpostavil za zagotovitev likvidnosti žetona, vezanega na sredstva, vključno z imeni subjektov, odgovornih za zagotavljanje take likvidnosti |
| --- | --- |

11.

Kadar je ustrezno, informacije o ureditvah, ki jih je izdajatelj vzpostavil za zagotovitev likvidnosti žetona, vezanega na sredstva, vključno z imeni subjektov, odgovornih za zagotavljanje take likvidnosti

| 12. | Kontaktni podatki za predložitev pritožb ter opis postopkov obravnave pritožb in katerega koli mehanizma za reševanje sporov ali postopka pravnega varstva, ki ga vzpostavi izdajatelj žetona, vezanega na sredstva |
| --- | --- |

12.

Kontaktni podatki za predložitev pritožb ter opis postopkov obravnave pritožb in katerega koli mehanizma za reševanje sporov ali postopka pravnega varstva, ki ga vzpostavi izdajatelj žetona, vezanega na sredstva

| 13. | Opis pravic imetnikov, če izdajatelj ne more izpolniti svojih obveznosti, tudi v primeru insolventnosti |
| --- | --- |

13.

Opis pravic imetnikov, če izdajatelj ne more izpolniti svojih obveznosti, tudi v primeru insolventnosti

| 14. | Opis pravic v okviru izvajanja načrta sanacije |
| --- | --- |

14.

Opis pravic v okviru izvajanja načrta sanacije

| 15. | Opis pravic v okviru izvajanja načrta unovčenja |
| --- | --- |

15.

Opis pravic v okviru izvajanja načrta unovčenja

| 16. | Podrobne informacije o tem, kako se žeton, vezan na sredstva, unovči, vključno s tem, ali bo imetnik lahko izbral obliko unovčenja, obliko prenosa ali uradno valuto unovčenja |
| --- | --- |

16.

Podrobne informacije o tem, kako se žeton, vezan na sredstva, unovči, vključno s tem, ali bo imetnik lahko izbral obliko unovčenja, obliko prenosa ali uradno valuto unovčenja

| 17. | Pravo, ki se uporablja za žeton, vezan na sredstva, ter pristojno sodišče |
| --- | --- |

17.

Pravo, ki se uporablja za žeton, vezan na sredstva, ter pristojno sodišče

Del E: Informacije o osnovni tehnologiji

| 1. | Informacije o uporabljeni tehnologiji, vključno s tehnologijo razpršene evidence, protokoli in uporabljenimi tehničnimi standardi, ki omogoča posedovanje, shranjevanje in prenos žetonov, vezanih na sredstva |
| --- | --- |

1.

Informacije o uporabljeni tehnologiji, vključno s tehnologijo razpršene evidence, protokoli in uporabljenimi tehničnimi standardi, ki omogoča posedovanje, shranjevanje in prenos žetonov, vezanih na sredstva

| 2. | Mehanizem soglasja, kadar je ustrezno |
| --- | --- |

2.

Mehanizem soglasja, kadar je ustrezno

| 3. | Mehanizmi spodbud za zavarovanje poslov in morebitne provizije, ki se uporabljajo |
| --- | --- |

3.

Mehanizmi spodbud za zavarovanje poslov in morebitne provizije, ki se uporabljajo

| 4. | Kadar se žetoni, vezani na sredstva, izdajo, prenesejo in shranijo z uporabo tehnologije razpršene evidence, ki jo upravlja izdajatelj ali tretja oseba, ki deluje v imenu izdajatelja, podroben opis delovanja take tehnologije razpršene evidence |
| --- | --- |

4.

Kadar se žetoni, vezani na sredstva, izdajo, prenesejo in shranijo z uporabo tehnologije razpršene evidence, ki jo upravlja izdajatelj ali tretja oseba, ki deluje v imenu izdajatelja, podroben opis delovanja take tehnologije razpršene evidence

| 5. | Informacije o rezultatih revizije uporabljene tehnologije, če je bila taka revizija opravljena |
| --- | --- |

5.

Informacije o rezultatih revizije uporabljene tehnologije, če je bila taka revizija opravljena

Del F: Informacije o tveganjih

| 1. | Tveganja, povezana z rezervo sredstev, kadar izdajatelj ne more izpolniti svojih obveznosti |
| --- | --- |

1.

Tveganja, povezana z rezervo sredstev, kadar izdajatelj ne more izpolniti svojih obveznosti

| 2. | Opis tveganj, povezanih z izdajateljem žetona, vezanega na sredstva |
| --- | --- |

2.

Opis tveganj, povezanih z izdajateljem žetona, vezanega na sredstva

| 3. | Opis tveganj, povezanih z javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, ali njegovo uvrstitvijo v trgovanje |
| --- | --- |

3.

Opis tveganj, povezanih z javno ponudbo žetona, vezanega na sredstva, ali njegovo uvrstitvijo v trgovanje

| 4. | Opis tveganj, povezanih z žetonom, vezanim na sredstva, zlasti kar zadeva sredstva, na katera so vezani |
| --- | --- |

4.

Opis tveganj, povezanih z žetonom, vezanim na sredstva, zlasti kar zadeva sredstva, na katera so vezani

| 5. | Opis tveganj, povezanih z operacionalizacijo projekta o žetonu, vezanim na sredstva |
| --- | --- |

5.

Opis tveganj, povezanih z operacionalizacijo projekta o žetonu, vezanim na sredstva

| 6. | Opis tveganj, povezanih z uporabljeno tehnologijo, in morebitnih ukrepov za njihovo zmanjševanje |
| --- | --- |

6.

Opis tveganj, povezanih z uporabljeno tehnologijo, in morebitnih ukrepov za njihovo zmanjševanje

Del G: Informacije o rezervi sredstev

| 1. | Podroben opis mehanizma, katerega namen je vrednost rezerve sredstev prilagoditi terjatvi, izhajajoči iz žetona, vezanega na sredstva, vključno s pravnimi in tehničnimi vidiki |
| --- | --- |

1.

Podroben opis mehanizma, katerega namen je vrednost rezerve sredstev prilagoditi terjatvi, izhajajoči iz žetona, vezanega na sredstva, vključno s pravnimi in tehničnimi vidiki

| 2. | Podroben opis rezerve sredstev in njihove sestave |
| --- | --- |

2.

Podroben opis rezerve sredstev in njihove sestave

| 3. | Opis mehanizmov za izdajanje in unovčenje žetonov, vezanih na sredstva |
| --- | --- |

3.

Opis mehanizmov za izdajanje in unovčenje žetonov, vezanih na sredstva

| 4. | Informacije o tem, ali je del rezervnih sredstev naložen, in, kadar je ustrezno, opis naložbene politike za ta rezervna sredstva |
| --- | --- |

4.

Informacije o tem, ali je del rezervnih sredstev naložen, in, kadar je ustrezno, opis naložbene politike za ta rezervna sredstva

| 5. | Opis ureditve skrbništva rezervnih sredstev, vključno z njihovim ločevanjem, in imena ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij imenovanih za skrbnike rezervnih sredstev. |
| --- | --- |

5.

Opis ureditve skrbništva rezervnih sredstev, vključno z njihovim ločevanjem, in imena ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavljajo skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij imenovanih za skrbnike rezervnih sredstev.

---

PRILOGA III

POSTAVKE ZA RAZKRITJE V BELI KNJIGI O KRIPTOSREDSTVU ZA E-DENARNI ŽETON

Del A: Informacije o izdajatelju e-denarnega žetona

| 1. | Ime |
| --- | --- |

1.

Ime

| 2. | Pravna oblika |
| --- | --- |

2.

Pravna oblika

| 3. | Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna |
| --- | --- |

3.

Statutarni sedež in uprava, kadar sta različna

| 4. | Datum registracije |
| --- | --- |

4.

Datum registracije

| 5. | Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava |
| --- | --- |

5.

Identifikator pravnega subjekta ali drug identifikator, ki se zahteva na podlagi veljavnega nacionalnega prava

| 6. | Kontaktna telefonska številka in elektronski naslov izdajatelja ter podatek, v kolikšnem času vlagatelj, ki stopi v stik z izdajateljem prek te telefonske številke ali elektronskega naslova, prejme odgovor |
| --- | --- |

6.

Kontaktna telefonska številka in elektronski naslov izdajatelja ter podatek, v kolikšnem času vlagatelj, ki stopi v stik z izdajateljem prek te telefonske številke ali elektronskega naslova, prejme odgovor

| 7. | Kadar je ustrezno, identiteta nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

7.

Kadar je ustrezno, identiteta nadrejenega podjetja

| 8. | Identiteta, poslovni naslov in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa izdajatelja |
| --- | --- |

8.

Identiteta, poslovni naslov in funkcije oseb, ki so člani upravljalnega organa izdajatelja

| 9. | Poslovna ali poklicna dejavnost izdajatelja in, kadar je ustrezno, njegovega nadrejenega podjetja |
| --- | --- |

9.

Poslovna ali poklicna dejavnost izdajatelja in, kadar je ustrezno, njegovega nadrejenega podjetja

| 10. | Morebitna nasprotja interesov |
| --- | --- |

10.

Morebitna nasprotja interesov

| 11. | Kadar izdajatelj e-denarnega žetona izda še druga kriptosredstva ali ima tudi druge dejavnosti, povezane s kriptosredstvi, bi bilo treba to jasno navesti; izdajatelj bi moral navesti tudi, ali obstaja povezava med izdajateljem in subjektom, ki upravlja tehnologijo razpršene evidence, ki se uporablja za izdajo kriptosredstev, vključno s tem, ali protokole vodi ali nadzoruje oseba, ki je tesno povezana z udeleženci projekta |
| --- | --- |

11.

Kadar izdajatelj e-denarnega žetona izda še druga kriptosredstva ali ima tudi druge dejavnosti, povezane s kriptosredstvi, bi bilo treba to jasno navesti; izdajatelj bi moral navesti tudi, ali obstaja povezava med izdajateljem in subjektom, ki upravlja tehnologijo razpršene evidence, ki se uporablja za izdajo kriptosredstev, vključno s tem, ali protokole vodi ali nadzoruje oseba, ki je tesno povezana z udeleženci projekta

| 12. | Finančno stanje izdajatelja za zadnja tri leta; če je bil ustanovljen pred manj kot tremi leti, njegovo finančno stanje od datuma njegove registracije.
  Finančno stanje se oceni na podlagi poštenega pregleda razvoja in uspešnosti izdajateljevega poslovanja ter njegovega položaja za posamezno leto in vmesno obdobje, za kateri se zahtevajo pretekle finančne informacije, vključno z vzroki za pomembne spremembe.
  Pregled je uravnotežena in celovita analiza razvoja in uspešnosti izdajateljevega poslovanja ter njegovega položaja, pri čemer se upoštevata velikost in kompleksnost poslovanja. |
| --- | --- |

12.

Finančno stanje izdajatelja za zadnja tri leta; če je bil ustanovljen pred manj kot tremi leti, njegovo finančno stanje od datuma njegove registracije.

Finančno stanje se oceni na podlagi poštenega pregleda razvoja in uspešnosti izdajateljevega poslovanja ter njegovega položaja za posamezno leto in vmesno obdobje, za kateri se zahtevajo pretekle finančne informacije, vključno z vzroki za pomembne spremembe.

Pregled je uravnotežena in celovita analiza razvoja in uspešnosti izdajateljevega poslovanja ter njegovega položaja, pri čemer se upoštevata velikost in kompleksnost poslovanja.

| 13. | Razen za izdajatelje e-denarnih žetonov, ki so izvzeti iz dovoljenja v skladu s členom 48(4) in (5), podatki o dovoljenju za izdajatelja e-denarnega žetona in ime pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje |
| --- | --- |

13.

Razen za izdajatelje e-denarnih žetonov, ki so izvzeti iz dovoljenja v skladu s členom 48(4) in (5), podatki o dovoljenju za izdajatelja e-denarnega žetona in ime pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje

Del B: Informacije o e-denarnem žetonu

| 1. | Ime in okrajšava |
| --- | --- |

1.

Ime in okrajšava

| 2. | Opis značilnosti e-denarnega žetona, vključno s podatki, potrebnimi za razvrstitev bele knjige o kriptosredstvu v registru iz člena 109, kot je določeno v skladu z odstavkom 8 navedenega člena |
| --- | --- |

2.

Opis značilnosti e-denarnega žetona, vključno s podatki, potrebnimi za razvrstitev bele knjige o kriptosredstvu v registru iz člena 109, kot je določeno v skladu z odstavkom 8 navedenega člena

| 3. | Podatki o vseh fizičnih ali pravnih osebah (vključno s poslovnimi naslovi in/ali sedežem podjetja), ki sodelujejo pri oblikovanju in razvoju, npr. svetovalcih, razvojni skupini in ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi |
| --- | --- |

3.

Podatki o vseh fizičnih ali pravnih osebah (vključno s poslovnimi naslovi in/ali sedežem podjetja), ki sodelujejo pri oblikovanju in razvoju, npr. svetovalcih, razvojni skupini in ponudnikih storitev v zvezi s kriptosredstvi

Del C: Informacije o javni ponudbi e-denarnega žetona ali njegovi uvrstitvi v trgovanje

| 1. | Navedba, ali bela knjiga o kriptosredstvu zadeva javno ponudbo e-denarnega žetona ali njegovo uvrstitev v trgovanje |
| --- | --- |

1.

Navedba, ali bela knjiga o kriptosredstvu zadeva javno ponudbo e-denarnega žetona ali njegovo uvrstitev v trgovanje

| 2. | Kadar je ustrezno, skupno število enot e-denarnega žetona, ki bodo javno ponujen ali uvrščen v trgovanje |
| --- | --- |

2.

Kadar je ustrezno, skupno število enot e-denarnega žetona, ki bodo javno ponujen ali uvrščen v trgovanje

| 3. | Kadar je ustrezno, ime platform za trgovanje s kriptosredstvi, na katerih se zaprosi za uvrstitev e-denarnega žetona v trgovanje |
| --- | --- |

3.

Kadar je ustrezno, ime platform za trgovanje s kriptosredstvi, na katerih se zaprosi za uvrstitev e-denarnega žetona v trgovanje

| 4. | Pravo, ki se uporablja za javno ponudbo e-denarnega žetona, in pristojno sodišče |
| --- | --- |

4.

Pravo, ki se uporablja za javno ponudbo e-denarnega žetona, in pristojno sodišče

Del D: Informacije o pravicah in obveznostih, povezanih z e-denarnimi žetoni

| 1. | Podroben morebitnih opis pravic in obveznosti, ki jih ima imetnik e-denarnega žetona, vključno s pravico do unovčenja po nominalni vrednosti, ter postopka in pogojev za uveljavljanje teh pravic |
| --- | --- |

1.

Podroben morebitnih opis pravic in obveznosti, ki jih ima imetnik e-denarnega žetona, vključno s pravico do unovčenja po nominalni vrednosti, ter postopka in pogojev za uveljavljanje teh pravic

| 2. | Opis pogojev, pod katerimi se pravice in obveznosti lahko spremenijo |
| --- | --- |

2.

Opis pogojev, pod katerimi se pravice in obveznosti lahko spremenijo

| 3. | Opis pravic imetnikov, če izdajatelj ne more izpolniti svojih obveznosti, tudi v primeru insolventnosti |
| --- | --- |

3.

Opis pravic imetnikov, če izdajatelj ne more izpolniti svojih obveznosti, tudi v primeru insolventnosti

| 4. | Opis pravic v okviru izvajanja načrta sanacije |
| --- | --- |

4.

Opis pravic v okviru izvajanja načrta sanacije

| 5. | Opis pravic v okviru izvajanja načrta unovčenja |
| --- | --- |

5.

Opis pravic v okviru izvajanja načrta unovčenja

| 6. | Kontaktni podatki za predložitev pritožbe ter opis postopkov obravnave pritožb in morebitnega mehanizma za reševanje sporov ali postopka pravnega varstva, ki ga vzpostavi izdajatelj e-denarnega žetona |
| --- | --- |

6.

Kontaktni podatki za predložitev pritožbe ter opis postopkov obravnave pritožb in morebitnega mehanizma za reševanje sporov ali postopka pravnega varstva, ki ga vzpostavi izdajatelj e-denarnega žetona

| 7. | Kadar je ustrezno, opis zaščitnih shem, s katerimi se zaščiti vrednost kriptosredstva, in kompenzacijskih shem |
| --- | --- |

7.

Kadar je ustrezno, opis zaščitnih shem, s katerimi se zaščiti vrednost kriptosredstva, in kompenzacijskih shem

| 8. | Pravo, ki se uporablja za e-denarni žeton, ter pristojno sodišče |
| --- | --- |

8.

Pravo, ki se uporablja za e-denarni žeton, ter pristojno sodišče

Del E: Informacije o osnovni tehnologiji

| 1. | Informacije o uporabljeni tehnologiji, vključno s tehnologijo razpršene evidence, ter o protokolih in uporabljenih tehničnih standardih, ki omogočajo posedovanje, shranjevanje in prenos e-denarnih žetonov |
| --- | --- |

1.

Informacije o uporabljeni tehnologiji, vključno s tehnologijo razpršene evidence, ter o protokolih in uporabljenih tehničnih standardih, ki omogočajo posedovanje, shranjevanje in prenos e-denarnih žetonov

| 2. | Informacije o tehničnih zahtevah, ki jih mora izpolniti kupec, da pridobi nadzor nad e-denarnim žetonom |
| --- | --- |

2.

Informacije o tehničnih zahtevah, ki jih mora izpolniti kupec, da pridobi nadzor nad e-denarnim žetonom

| 3. | Mehanizem soglasja, kadar je ustrezno |
| --- | --- |

3.

Mehanizem soglasja, kadar je ustrezno

| 4. | Mehanizmi spodbud za zavarovanje poslov in morebitne provizije, ki se uporabljajo |
| --- | --- |

4.

Mehanizmi spodbud za zavarovanje poslov in morebitne provizije, ki se uporabljajo

| 5. | Kadar se e-denarni žeton izda, prenese in shrani z uporabo tehnologije razpršene evidence, ki jo upravlja izdajatelj ali tretja oseba, ki deluje v njegovem imenu, podroben opis delovanja take razpršene evidence |
| --- | --- |

5.

Kadar se e-denarni žeton izda, prenese in shrani z uporabo tehnologije razpršene evidence, ki jo upravlja izdajatelj ali tretja oseba, ki deluje v njegovem imenu, podroben opis delovanja take razpršene evidence

| 6. | Informacije o rezultatih revizije uporabljene tehnologije, če je bila taka revizija opravljena |
| --- | --- |

6.

Informacije o rezultatih revizije uporabljene tehnologije, če je bila taka revizija opravljena

Del F: Informacije o tveganjih

| 1. | Opis tveganj, povezanih z izdajateljem e-denarnega žetona |
| --- | --- |

1.

Opis tveganj, povezanih z izdajateljem e-denarnega žetona

| 2. | Opis tveganj, povezanih z e-denarnim žetonom |
| --- | --- |

2.

Opis tveganj, povezanih z e-denarnim žetonom

| 3. | Opis tveganj, povezanih z uporabljeno tehnologijo, in morebitnih ukrepov za njihovo zmanjševanje |
| --- | --- |

3.

Opis tveganj, povezanih z uporabljeno tehnologijo, in morebitnih ukrepov za njihovo zmanjševanje

---

PRILOGA IV

MINIMALNE KAPITALSKE ZAHTEVE ZA PONUDNIKE STORITEV V ZVEZI S KRIPTOSREDSTVI

| Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi | Vrsta storitev v zvezi s kriptosredstvi | Minimalne kapitalske zahteve iz člena 67(1), točka (a) |
| --- | --- | --- |
| Razred 1 | Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje za opravljanje naslednjih storitev v zvezi s kriptosredstvi:






  — | izvrševanje naročil v imenu strank; |

Ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi

Vrsta storitev v zvezi s kriptosredstvi

Minimalne kapitalske zahteve iz člena 67(1), točka (a)

Razred 1

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje za opravljanje naslednjih storitev v zvezi s kriptosredstvi:

—

izvrševanje naročil v imenu strank;

| — | plasiranje kriptosredstev; |
| --- | --- |

—

plasiranje kriptosredstev;

| — | opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank; |
| --- | --- |

—

opravljanje storitev prenosa kriptosredstev v imenu strank;

| — | prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank; |
| --- | --- |

—

prejemanje in posredovanje naročil za kriptosredstva v imenu strank;

| — | svetovanje o kriptosredstvih in/ali |
| --- | --- |

—

svetovanje o kriptosredstvih in/ali

| — | upravljanje portfeljev o kriptosredstvih. |
| --- | --- |

—

upravljanje portfeljev o kriptosredstvih.

50 000  EUR

Razred 2

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje za opravljanje vseh storitev v zvezi s kriptosredstvi iz razreda 1 in za:

| — | zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank;

| — | menjavo kriptosredstev za denarna sredstva in/ali |
| --- | --- |

—

menjavo kriptosredstev za denarna sredstva in/ali

| — | menjavo kriptosredstev za druga kriptosredstva. |
| --- | --- |

—

menjavo kriptosredstev za druga kriptosredstva.

125 000  EUR

Razred 3

Ponudnik storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki ima dovoljenje za opravljanje vseh storitev v zvezi s kriptosredstvi iz razreda 2 in za:

| — | upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi. |
| --- | --- |

—

upravljanje platforme za trgovanje s kriptosredstvi.

150 000  EUR

---

PRILOGA V

SEZNAM KRŠITEV IZ NASLOVOV III IN VI ZA IZDAJATELJE POMEMBNIH ŽETONOV, VEZANIH NA SREDSTVA

| 1. | Izdajatelj krši člen 22(1), če za izdajo vsakega pomembnega žetona, vezanega na sredstva, katerega vrednost izdaje presega 100 000 000 EUR vsako četrtletje ne poroča EBA o informacijah iz prvega pododstavka, točke (a) do (d), navedenega odstavka. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izdajatelj krši člen 23(1), če ne preneha izdajati pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ko doseže pragove iz navedenega odstavka, ali če v 40 delovnih dneh po tem, ko je dosegel navedene pragove, ne predloži načrta EBA za zagotovitev, da ocenjeno četrtletno povprečno dnevno število in povprečna skupna vrednost poslov ostaneta pod temi pragovi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izdajatelj krši člen 23(4), če ne upošteva sprememb načrta iz odstavka 1, točka (b), navedenega člena, kot zahteva EBA. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izdajatelj krši člen 25, če EBA ne obvesti uradno o kakršni koli načrtovani spremembi svojega poslovnega modela, ki bi lahko pomembno vplivala na odločitev dejanskih imetnikov ali potencialnih imetnikov pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, o nakupu, ali če take spremembe ne opiše v beli knjigi o kriptosredstvu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izdajatelj krši člen 25, če ne ravna v skladu z ukrepom, ki ga EBA zahteva v skladu s členom 25(4). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izdajatelj krši člen 27(1), če ne ravna pošteno, pravično in profesionalno. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izdajatelj krši člen 27(1), če z imetniki in potencialnimi imetniki pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ne komunicira pošteno, jasno in nezavajajoče. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Izdajatelj krši člen 27(2), če ne deluje v najboljšem interesu imetnikov pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali če prednostno obravnava določene imetnike, ne da bi to razkril v beli knjigi o kriptosredstvu ali morebitnih tržnih sporočilih. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Izdajatelj krši člen 28, če na svojem spletišču ne objavi svoje odobrene bele knjige o kriptosredstvu iz člena 21(1) in, kadar je ustrezno, spremenjene bele knjige o kriptosredstvu iz člena 25. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Izdajatelj krši člen 28, če bela knjiga o kriptosredstvu ni javno dostopna najpozneje na datum začetka javne ponudbe pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali uvrstitve tega žetona v trgovanje. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izdajatelj krši člen 28, če ne zagotovi, da je bela knjiga o kriptosredstvu in, kadar je ustrezno, morebitna spremenjena bela knjiga o kriptosredstvu na voljo na njegovem spletišču, vse dokler javnost poseduje pomembni žeton, vezan na sredstva. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Izdajatelj krši člen 29(1) in (2) z objavo tržnih sporočil v zvezi z javno ponudbo pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali uvrstitvijo pomembnega žetona, vezanega na sredstva, v trgovanje, ki niso skladna z zahtevami iz odstavka 1, točke (a) do (d), ter odstavka 2 navedenega člena. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Izdajatelj krši člen 29(3), če na svojem spletišču ne objavi tržnih sporočil in morebitnih sprememb teh sporočil. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Izdajatelj krši člen 29(5), če na zahtevo EBA ne pošlje tržnih sporočil. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Izdajatelj krši člen 29(6), če razširja tržna sporočila, preden se objavi bela knjiga o kriptosredstvu. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Izdajatelj krši člen 30(1), če na javnem in zlahka dostopnem mestu na svojem spletišču jasno, natančno in transparentno ne razkrije zneska pomembnega žetona, vezanega na sredstva, v obtoku ter vrednosti in sestave rezerve sredstev iz člena 36, ali če zahtevanih informacij ne posodablja najmanj enkrat mesečno. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Izdajatelj krši člen 30(2), če na javnem in zlahka dostopnem mestu na svojem spletišču čim prej ne objavi kratek, jasen, natančen in pregleden povzetek revizijskega poročila ter celotno in neredigirano poročilo o reviziji rezerve sredstev iz člena 36. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Izdajatelj krši člen 30(3), če na javnem in zlahka dostopnem mestu na svojem spletišču čim prej jasno, natančno in pregledno ne razkrije vseh dogodkov, ki znatno vplivajo ali bi lahko znatno vplivali na vrednost pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali na rezervo sredstev iz člena 36. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Izdajatelj krši člen 31(1), če ne vzpostavi in ne vzdržuje učinkovitih in preglednih postopkov za hitro, pošteno in dosledno obravnavo pritožb, prejetih od imetnikov pomembnega žetona, vezanega na sredstva, in drugih zainteresiranih strani, vključno z združenji potrošnikov, ki zastopajo imetnike pomembnega žetona, vezanega na sredstva, in če ne objavi opisov teh postopkov, ali kadar pomembni žeton, vezan na sredstva, v celoti ali delno distribuirajo tretji subjekti in izdajatelj ne vzpostavi postopkov tudi za lažjo obravnavo pritožb med imetniki in tretjimi subjekti, kot je navedeno v členu 34(5), prvi pododstavek, točka (h). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Izdajatelj krši člen 31(2), če imetnikom pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ne omogoči, da pritožbo vložijo brezplačno. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Izdajatelj krši člen 31(3), če ne pripravi in imetnikom pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ne da na voljo predloge za vložitev pritožb in ne vodi evidence o vseh prejetih pritožbah in ukrepih, sprejetih v odziv nanje. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Izdajatelj krši člen 31(4), če vseh pritožb ne razišče pravočasno in pošteno in če imetnikom njegovega pomembnega žetona, vezanega na sredstva, v razumnem roku ne sporoči rezultatov teh preiskav. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Izdajatelj krši člen 32(1), če ne izvaja in vzdržuje učinkovitih politik in postopkov za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov med sabo in svojimi delničarji ali člani, med sabo in vsakim delničarjem ali članom, neposrednim ali posrednim, ki ima kvalificiran delež v izdajatelju, med sabo in člani upravljalnega organa, med sabo in svojimi zaposlenimi, med sabo in imetniki pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ali med sabo in katero koli tretjo osebo, ki opravlja eno od funkcij iz člena 34(5), prvi pododstavek, točka (h). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Izdajatelj krši člen 32(2), če ne sprejme vseh ustreznih ukrepov za prepoznavanje, preprečevanje, obvladovanje in razkrivanje nasprotij interesov, ki izhajajo iz upravljanja in naložb rezerve sredstev iz člena 36. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Izdajatelj krši člen 32(3) in (4), če imetnikom pomembnega žetona, vezanega na sredstva, na vidnem mestu na svojem spletišču ne razkrije splošne narave in virov nasprotij interesov ter ukrepov, sprejetih za zmanjšanje teh tveganj, ali če pri razkritju ni dovolj natančen, da bi potencialnim imetnikom pomembnega žetona, vezanega na sredstva, omogočil, da sprejmejo informirano odločitev o nakupu takega žetona. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Izdajatelj krši člen 33, če EBA ne obvesti takoj o vseh spremembah v svojem upravljalnem organu ali če EBA ne zagotovi vseh informacij, potrebnih za oceno skladnosti s členom 34(2). |
| --- | --- |

26.

| 27. | Izdajatelj krši člen 34(1), če nima zanesljive ureditve upravljanja, vključno z jasno organizacijsko strukturo z natančno opredeljenimi, preglednimi in doslednimi odgovornostmi, učinkovitimi postopki za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, ki jim je ali bi jim lahko bila izpostavljena, ter primernih mehanizmov za notranji nadzor, vključno z zanesljivimi upravnimi in računovodskimi postopki. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Izdajatelj krši člen 34(2), če ima njegov upravljalni organ člane, ki nimajo, posamično in skupaj, zadostnega ugleda ali nimajo ustreznega znanja, veščin in izkušenj za opravljanje svojih nalog ali ne dokažejo, da imajo dovolj časa za učinkovito opravljanje svojih nalog. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Izdajatelj krši člen 34(3), če ne poskrbi, da njegov upravljalni organ oceni in redno pregleduje učinkovitost ureditev politike in postopkov, vzpostavljenih za izpolnjevanje poglavij 2, 3, 5 in 6 naslova III, ali v zvezi s tem ne sprejme ustreznih ukrepov za odpravo morebitnih pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Izdajatelj krši člen 34(4), če imajo v njem kvalificiran delež delničarji ali člani, neposredni ali posredni, ki nimajo zadostnega ugleda. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Izdajatelj krši člen 34(5), če ne sprejme politik in postopkov, ki so dovolj učinkoviti za zagotavljanje skladnosti s to uredbo, zlasti če ne vzpostavi, vzdržuje in izvaja nobene od politik in postopkov iz prvega pododstavka, točke (a) do (k), navedenega odstavka. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Izdajatelj krši člen 34(5), če s tretjimi subjekti iz prvega pododstavka, točka (h), navedenega odstavka ne sklene pogodbenih dogovorov, ki določajo vloge, odgovornosti, pravice in obveznosti tako izdajatelja kot zadevnega tretjega subjekta, ali če nedvoumno ne določi, katero pravo se uporablja. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Izdajatelj krši člen 34(6), razen če je začel izvajati načrt iz člena 47, če ne uporabi ustreznih in sorazmernih sistemov, virov ali postopkov, da bi zagotovil neprekinjeno in redno izvajanje svojih storitev in dejavnosti, in če vseh svojih sistemov in vseh svojih protokolov za varen dostop ne vzdržuje v skladu z ustreznimi standardi Unije. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Izdajatelj krši člen 34(7), če EBA ne predloži načrta za prenehanje opravljanja storitev in dejavnosti v odobritev takega prenehanja. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Izdajatelj krši člen 34(8), če ne opredeli virov operativnega tveganja in če z razvojem ustreznih sistemov, kontrol in postopkov tega tveganja ne zmanjša na najnižjo možno raven. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Izdajatelj krši člen 34(9), če ne vzpostavi politike in načrtov neprekinjenega poslovanja, ki v primeru prekinitve njegovih sistemov IKT in postopkov zagotavljajo ohranjanje bistvenih podatkov in funkcij ter vzdrževanje njegovih dejavnosti, ali, kadar to ni mogoče, pravočasno obnovitev takih podatkov in funkcij ter pravočasen ponovni zagon svojih dejavnosti. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Izdajatelj krši člen 34(10), če nima vzpostavljenih mehanizmov notranje kontrole in učinkovitih postopkov za obvladovanje tveganj, vključno z učinkovito ureditvijo kontrole in zaščitnih ukrepov za upravljanje sistemov IKT, kot zahteva Uredba (EU) 2022/2554. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Izdajatelj krši člen 34(11), če nima vzpostavljenih sistemov in postopkov, ki so ustrezni za zaščito razpoložljivosti, avtentičnosti, celovitosti in zaupnosti informacij, kot zahteva Uredba (EU) 2022/2554 in v skladu z Uredbo (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Izdajatelj krši člen 34(12), če ne zagotovi, da ga redno revidirajo neodvisni revizorji. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Izdajatelj krši člen 35(1), če njegov kapital ni vedno najmanj enak najvišjim zneskom iz točke (a) ali (c) navedenega odstavka ali člena 45(5). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Izdajatelj krši člen 35(2) te uredbe, kadar njegovega kapitala ne predstavljajo postavke in instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz členov 26 do 30 Uredbe (EU) št. 575/2013 po polnih odbitkih na podlagi člena 36 navedene uredbe brez uporabe pragovnih izvzetij iz člena 46(4) in člena 48 navedene uredbe. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Izdajatelj krši člen 35(3), če ne izpolni zahteve EBA glede povišanja zneska kapitala na podlagi ocene v skladu s točkami (a) do (g) navedenega odstavka. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Izdajatelj krši člen 35(5), če ne izvaja redno stresnih testov, pri katerih upošteva scenarije hudih, vendar verjetnih finančnih težav, kot so obrestni pretresi, in scenarije nefinančnih težav, kot so operativna tveganja. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Izdajatelj krši člen 35(5), če ne izpolni zahteve EBA glede povišanja zneska kapitala na podlagi izidov stresnih testov. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Izdajatelj krši člen 36(1), če ne oblikuje in vedno ne vzdržuje rezerve sredstev. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Izdajatelj krši člen 36(1), če ne zagotovi, da je rezerva sredstev sestavljena in upravljana tako, da so krita tveganja, povezana s sredstvi, na katera se sklicuje pomembni žeton, vezan na sredstva. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Izdajatelj krši člen 36(1), če ne zagotovi, da je rezerva sredstev sestavljena in upravljana tako, da se obravnavajo likvidnostna tveganja, povezana s trajnimi pravicami imetnikov do unovčenja. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Izdajatelj krši člen 36(3), če ne zagotovi, da je rezerva sredstev operativno ločena od premoženja izdajatelja in rezerve sredstev drugih žetonov, vezanih na sredstva. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Izdajatelj krši člen 36(6), če njegov upravljalni organ ne zagotavlja učinkovitega in skrbnega upravljanja rezerve sredstev. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Izdajatelj krši člen 36(6), če ne zagotovi, da se izdaja in unovčenje pomembnega žetona, vezanega na sredstva, vedno ujemata z ustreznim povečanjem ali zmanjšanjem rezerve sredstev. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Izdajatelj krši člen 36(7), če skupne vrednosti rezerve sredstev ne določi z uporabo tržnih cen in če ne poskrbi, da je njegova skupna vrednost rezerve sredstev vedno najmanj enaka skupni vrednosti terjatev imetnikov pomembnega žetona, vezanega na sredstva, v obtoku do izdajatelja. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Izdajatelj krši člen 36(8), če nima jasne in podrobne politike glede mehanizma za stabilizacijo pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ki izpolnjuje pogoje iz točk (a) do (g) navedenega odstavka. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Izdajatelj krši člen 36(9), če vsakih šest mesecev od datuma izdaje dovoljenja ali datuma odobritve bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17 ne naroči neodvisne revizije rezerve sredstev. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Izdajatelj krši člen 36(10), če EBA ne obvesti uradno o rezultatih revizije v skladu z navedenim odstavkom ali če rezultatov revizije ne objavi v dveh tednih od datuma uradnega obvestila EBA. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Izdajatelj krši člen 37(1), če ne vzpostavi, vzdržuje ali izvaja politik, postopkov in pogodbenih dogovorov v zvezi s skrbništvom, ki zagotavljajo, da so pogoji iz prvega pododstavka, točke (a) do (e), navedenega odstavka vedno izpolnjeni. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Izdajatelj krši člen 37(2), če pri izdaji dveh ali več pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, nima vzpostavljene politike skrbništva za vsako skupino rezerv sredstev. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Izdajatelj krši člen 37(3), če ne zagotovi, da se rezervna sredstva najpozneje v petih delovnih dneh po datumu izdaje pomembnega žetona, vezanega na sredstva, hranijo v skrbništvu pri ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, pri kreditni instituciji ali pri investicijskem podjetju. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Izdajatelj krši člen 37(4), če pri izbiri, imenovanju in pregledu ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij in investicijskih podjetij, imenovanih za skrbnike rezervnih sredstev, ne ravna strokovno, skrbno in vestno ali če ne zagotovi, da je skrbnik druga pravna oseba kot izdajatelj. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Izdajatelj krši člen 37(4), če ne zagotovi, da imajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije in investicijska podjetja, imenovani za skrbnike rezervnih sredstev, potrebno strokovno znanje in tržni ugled, da lahko delujejo kot skrbniki takih rezervnih sredstev. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Izdajatelj krši člen 37(4), če v pogodbenih dogovorih s skrbniki ne zagotovi, da so rezervna sredstva, ki se hranijo v skrbništvu, zaščitena pred terjatvami upnikov skrbnikov. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Izdajatelj krši člen 37(5), če v politikah in postopkih skrbništva ne določi meril za izbor za imenovanje ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij kot skrbnikov rezervnih sredstev ali če ne določi postopka za pregled takega imenovanja. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Izdajatelj krši člen 37(5), če ne pregleduje redno imenovanja ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij kot skrbnikov rezervnih sredstev, če ne vrednoti svojih izpostavljenosti do takih skrbnikov ali če ne spremlja stalno njihovega finančnega stanja. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Izdajatelj krši člen 37(6), če ne poskrbi, da se skrbništvo rezervnih sredstev izvaja v skladu s prvim pododstavkom, točke (a) do (d), tega odstavka. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Izdajatelj krši člen 37(7), če se imenovanje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijskega podjetja kot skrbnika rezervnih sredstev ne dokaže s pogodbenim dogovorom ali če se s takim pogodbenim dogovorom ne ureja pretok informacij, ki so potrebne, da se izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditni instituciji in investicijskemu podjetju omogoči opravljanje skrbniških funkcij. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Izdajatelj krši člen 38(1), če rezervo sredstev vlaga v produkte, ki niso visoko likvidni finančni instrumenti z minimalnim tržnim tveganjem, kreditnim tveganjem in tveganjem koncentracije, ali če takih naložb ni mogoče hitro likvidirati z minimalnim negativnim cenovnim učinkom. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Izdajatelj krši člen 38(3), če ne hrani v skrbništvu finančnih instrumentov, v katerih je naložena rezerva sredstev, v skladu s členom 37. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Izdajatelj krši člen 38(4), če ne prevzame vseh dobičkov in izgub ter vseh tveganj nasprotne stranke ali operativnih tveganj, ki izhajajo iz naložb rezerve sredstev. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Izdajatelj krši člen 39(1), če ne vzpostavi, vzdržuje in izvaja jasnih in podrobnih politik in postopkov v zvezi s trajnimi pravicami do unovčenja, podeljenimi imetnikom pomembnega žetona, vezanega na sredstva. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Izdajatelj krši člen 39(1) in (2), če ne zagotovi, da imajo imetniki pomembnega žetona, vezanega na sredstva, trajne pravice do unovčenja v skladu z navedenima odstavkoma in če ne vzpostavi politike v zvezi s takimi trajnimi pravicami do unovčenja, ki izpolnjuje pogoje iz člena 39(2), prvi pododstavek, točke (a) do (e). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Izdajatelj krši člen 39(3), če v primeru unovčenja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, zaračuna provizije. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Izdajatelj krši člen 40, če podeljuje obresti v zvezi s pomembnim žetonom, vezanim na sredstva. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Izdajatelj krši člen 45(1), če ne sprejme, uvede in vzdržuje politike prejemkov, ki spodbuja trdno in učinkovito obvladovanje tveganj izdajateljev pomembnih žetonov, vezanih na sredstva, in ki ne znižuje standardov v zvezi s tveganjem. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Izdajatelj krši člen 45(2), če ne zagotovi, da lahko njegov pomembni žeton, vezan na sredstva, v skrbništvu hranijo različni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje za zagotavljanje skrbništva in upravljanja kriptosredstev v imenu strank, na pošten, razumen in nediskriminatoren način. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Izdajatelj krši člen 45(3), če ne ocenjuje ali spremlja likvidnostnih potreb za poplačilo zahtev za unovčenje s strani imetnikov pomembnega žetona, vezanega na sredstva. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Izdajatelj krši člen 45(3), če ne vzpostavi, vzdržuje ali izvaja politike in postopkov za upravljanje likvidnosti ali če s temi politikami in postopki ne zagotovi, da imajo rezervna sredstva odporen profil likvidnosti, ki izdajatelju pomembnega žetona, vezanega na sredstva, omogoča neprekinjeno normalno poslovanje, tudi v primeru scenarija likvidnostnega stresa. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Izdajatelj krši člen 45(4), če ne izvaja rednega stresnega testiranja likvidnosti ali če ne zaostri likvidnostnih zahtev, kadar to zahteva EBA na podlagi rezultatov takih testov. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Izdajatelj krši člen 46(1), če ne pripravi in vzdržuje načrta sanacije, v katerem določi ukrepe, ki jih mora sprejeti izdajatelj pomembnega žetona, vezanega na sredstva, da bi v primeru, ko ne bi več izpolnjeval zahtev, ki se uporabljajo za rezervo sredstev, te zahteve ponovno izpolnjeval, pri čemer tak načrt vključuje ohranitev njegovih storitev, povezanih s pomembnim žetonom, vezanim na sredstva, pravočasno ponovno vzpostavitev poslovanja in izpolnjevanje njegovih obveznosti v primeru dogodkov, ki pomenijo znatno tveganje za motenje poslovanja. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Izdajatelj krši člen 46(1), če ne pripravi in vzdržuje načrta sanacije, ki vključuje ustrezne pogoje in postopke za zagotovitev pravočasnega izvajanja sanacijskih ukrepov ter širok razpon sanacijskih možnosti, kot je navedeno v tretjem pododstavku navedenega odstavka. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Izdajatelj krši člen 46(2), če v šestih mesecih od datuma izdaje dovoljenja na podlagi člena 21 ali od datuma odobritve bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17 o svojem načrtu sanacije uradno ne obvesti EBA in, kadar je ustrezno, svojega organa za reševanje in organa za bonitetni nadzor. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Izdajatelj krši člen 46(2), če načrta sanacije redno ne pregleduje ali posodablja. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Izdajatelj krši člen 47(1), če ne pripravi in vzdržuje operativnega načrta za podporo urejenemu unovčenju svojega pomembnega žetona, vezanega na sredstva. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Izdajatelj krši člen 47(2), če nima načrta unovčenja, ki izkazuje sposobnost izdajatelja pomembnega žetona, vezanega na sredstva, da izvede unovčenje neporavnanega izdanega pomembnega žetona, vezanega na sredstva, ne da bi povzročil neupravičeno gospodarsko škodo njegovim imetnikom ali stabilnosti trgov rezervnih sredstev. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Izdajatelj krši člen 47(2), če nima načrta unovčenja, ki zajema pogodbene dogovore, postopke ali sisteme, vključno z imenovanjem začasnega upravitelja, za zagotovitev pravične obravnave vseh imetnikov pomembnega žetona, vezanega na sredstva, in za zagotovitev, da se tem imetnikom pravočasno plača iztržek od prodaje preostalih rezervnih sredstev. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Izdajatelj krši člen 47(2), če nima načrta unovčenja, s katerim se zagotovi, da izdajatelj ali vsak tretji subjekt neprekinjeno opravlja vse kritične dejavnosti, ki so potrebne za urejeno unovčenje. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Izdajatelj krši člen 47(3), če o načrtu unovčenja EBA uradno ne obvesti v šestih mesecih od datuma izdaje dovoljenja na podlagi člena 21 ali od datuma odobritve bele knjige o kriptosredstvu na podlagi člena 17. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Izdajatelj krši člen 47(3), če načrta unovčenja redno ne pregleduje ali posodablja. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Izdajatelj krši člen 88(1), če čim prej ne obvesti javnosti o notranjih informacijah iz člena 87, ki izdajatelja neposredno zadevajo, na način, ki javnosti omogoča hiter dostop ter popolno, pravilno in pravočasno oceno informacij, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 88(2). |
| --- | --- |

87.

---

PRILOGA VI

SEZNAM KRŠITEV DOLOČB IZ NASLOVA IV V POVEZAVI Z NASLOVOM III ZA IZDAJATELJE POMEMBNIH E-DENARNIH ŽETONOV

| 1. | Izdajatelj krši člen 22(1), če za izdajo vsakega pomembnega e-denarnega žetona, denominiranega v valuti, ki ni uradna valuta države članice, v vrednosti nad 100 000 000 EUR vsako četrtletje ne poroča EBA o informacijah iz prvega pododstavka, točke (a) do (d), navedenega odstavka. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izdajatelj krši člen 23(1), če ne preneha izdajati pomembnega e-denarnega žetona, denominiranega v valuti, ki ni uradna valuta države članice, ko doseže pragove iz navedenega odstavka, ali če v 40 delovnih dneh po tem, ko je dosegel navedene pragove, ne predloži EBA načrta za zagotovitev, da ocenjeno četrtletno povprečno število in povprečna skupna vrednost poslov ostaneta pod temi pragovi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izdajatelj krši člen 23(4), če ne upošteva sprememb načrta iz odstavka 1, točka (b), navedenega člena, kot zahteva EBA. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Izdajatelj krši člen 35(2) te uredbe, kadar njegovega kapitala ne predstavljajo postavke in instrumenti navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz členov 26 do 30 Uredbe (EU) št. 575/2013 po polnih odbitkih na podlagi člena 36 navedene uredbe brez uporabe pragovnih izvzetij iz člena 46(4) in člena 48 navedene uredbe. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Izdajatelj krši člen 35(3), če ne izpolni zahteve EBA glede povišanja zneska kapitala na podlagi ocene v skladu s točkami (a) do (g) navedenega odstavka. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Izdajatelj krši člen 35(5), če ne izvaja redno stresnih testov, pri katerih upošteva scenarije hudih, vendar verjetnih finančnih težav, kot so obrestni šoki, in scenarije nefinančnih težav, kot so operativna tveganja. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Izdajatelj krši člen 35(5), če ne izpolni zahteve EBA glede povišanja zneska kapitala na podlagi izidov stresnih testov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Izdajatelj krši člen 36(1), če ne oblikuje in stalno vzdržuje rezerve sredstev. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Izdajatelj krši člen 36(1), če ne zagotovi, da je rezerva sredstev sestavljena in upravljana tako, da so krita tveganja, povezana z uradno valuto, na katera se sklicuje pomemben e-denarni žeton. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Izdajatelj krši člen 36(1), če ne zagotovi, da je rezerva sredstev sestavljena in upravljana tako, da se obravnavajo likvidnostna tveganja, povezana s trajnimi pravicami imetnikov do unovčenja. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Izdajatelj krši člen 36(3), če ne zagotovi, da je rezerva sredstev operativno ločena od premoženja izdajatelja in rezerve sredstev drugih e-denarnih žetonov. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Izdajatelj krši člen 36(6), če njegov upravljalni organ ne zagotavlja učinkovitega in skrbnega upravljanja rezerve sredstev. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Izdajatelj krši člen 36(6), če ne zagotovi, da se izdaja in unovčenje pomembnega e-denarnega žetona vedno ujemata z ustreznim povečanjem ali zmanjšanjem rezerve sredstev. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Izdajatelj krši člen 36(7), če ne določi skupne vrednosti rezerve sredstev na podlagi tržnih cen in če ne zagotovi, da je njihova skupna vrednost vedno najmanj enaka skupni vrednosti terjatev imetnikov pomembnega e-denarnega žetona v obtoku do izdajatelja. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Izdajatelj krši člen 36(8), če nima jasne in podrobne politike glede mehanizma za stabilizacijo pomembnega e-denarnega žetona, ki izpolnjuje pogoje iz točk (a) do (g) navedenega odstavka. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Izdajatelj krši člen 36(9), če ne naroči neodvisne revizije rezerve sredstev vsakih šest mesecev po datumu izdaje začetka javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Izdajatelj krši člen 36(10), če EBA ne obvesti o rezultatih revizije v skladu z navedenim odstavkom ali če rezultatov revizije ne objavi v dveh tednih od datuma uradnega obvestila EBA. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Izdajatelj krši člen 37(1), če ne vzpostavi, vzdržuje ali izvaja politik, postopkov in pogodbenih dogovorov v zvezi s skrbništvom, ki zagotavljajo, da so pogoji iz prvega pododstavka, točke (a) do (e), navedenega odstavka vedno izpolnjeni. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Izdajatelj krši člen 37(2), če pri izdaji dveh ali več pomembnih e-denarnih žetonov nima vzpostavljene politike skrbništva za vsako skupino rezerv sredstev. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Izdajatelj krši člen 37(3), če ne zagotovi, da se rezervna sredstva najpozneje v petih delovnih dneh po datumu izdaje pomembnega e-denarnega žetona hranijo v skrbništvu pri ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki zagotavlja skrbništvo in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, kreditni instituciji ali investicijskem podjetju. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Izdajatelj krši člen 37(4), če pri izbiri, imenovanju in pregledu ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij in investicijskih podjetij, imenovanih za skrbnike rezervnih sredstev, ne ravna strokovno, skrbno in vestno ali če ne zagotovi, da je skrbnik druga pravna oseba kot izdajatelj. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Izdajatelj krši člen 37(4), če ne zagotovi, da imajo ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije in investicijska podjetja, imenovani za skrbnike rezervnih sredstev, potrebno strokovno znanje in tržni ugled, da lahko delujejo kot skrbniki takih rezervnih sredstev. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Izdajatelj krši člen 37(4), če v pogodbenih dogovorih s skrbniki ne zagotovi, da so rezervna sredstva, ki se hranijo v skrbništvu, zaščitena pred terjatvami upnikov skrbnikov. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Izdajatelj krši člen 37(5), če v politikah in postopkih skrbništva ne določi meril za izbor za imenovanje ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij kot skrbnikov rezervnih sredstev ali če ne določi postopka za pregled takega imenovanja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Izdajatelj krši člen 37(5), če ne pregleduje redno imenovanja ponudnikov storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnih institucij ali investicijskih podjetij kot skrbnikov rezervnih sredstev ter če ne vrednoti svojih izpostavljenosti do takih skrbnikov ali ne spremlja stalno njihovega finančnega stanja. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Izdajatelj krši člen 37(6), če ne poskrbi, da se skrbništvo rezervnih sredstev izvaja v skladu s prvim pododstavkom, točke (a) do (d), navedenega odstavka. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Izdajatelj krši člen 37(7), če se imenovanje ponudnika storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditne institucije ali investicijskega podjetja kot skrbnika rezervnih sredstev ne dokaže s pogodbenim dogovorom ali če se s takim pogodbenim dogovorom ne ureja pretok informacij, ki so potrebne, da se izdajatelju pomembnega e-denarnega žetona ter ponudniku storitev v zvezi s kriptosredstvi, kreditnim institucijam in investicijskim podjetjem omogoči opravljanje njihovih nalog skrbnikov. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Izdajatelj krši člen 38(1), če rezervo sredstev vlaga v produkte, ki niso visoko likvidni finančni instrumenti z minimalnim tržnim tveganjem, kreditnim tveganjem in tveganjem koncentracije, ali če takih naložb ni mogoče hitro likvidirati z minimalnim negativnim cenovnim učinkom. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Izdajatelj krši člen 38(3), če ne hrani v skrbništvu finančnih instrumentov, v katerih je naložena rezerva sredstev, v skladu s členom 37. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Izdajatelj krši člen 38(4), če ne prevzame vseh dobičkov in izgub ter vseh tveganj nasprotne stranke ali operativnih tveganj, ki izhajajo iz naložb rezerve sredstev. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Izdajatelj krši člen 45(1), če ne sprejme, uvede in vzdržuje politike prejemkov, ki spodbuja trdno in učinkovito obvladovanje tveganj izdajateljev pomembnih e-denarnih žetonov in ki ne znižuje standardov v zvezi s tveganjem. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Izdajatelj krši člen 45(2), če ne zagotovi, da lahko njegov pomembni e-denarni žeton v skrbništvu hranijo različni ponudniki storitev v zvezi s kriptosredstvi, ki imajo dovoljenje za zagotavljanje skrbništva in upravljanje kriptosredstev v imenu strank, na pošten, razumen in nediskriminatoren način. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Izdajatelj krši člen 45(3), če ne ocenjuje ali spremlja likvidnostnih potreb za poplačilo zahtev za unovčenje pomembnega e-denarnega žetona s strani njegovih imetnikov. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Izdajatelj krši člen 45(3), če ne vzpostavi, vzdržuje ali izvaja politike in postopkov za upravljanje likvidnosti ali če nima politike in postopkov, ki zagotavljajo, da imajo rezervna sredstva odporen profil likvidnosti, ki izdajatelju pomembnega e-denarnega žetona omogoča, da še naprej normalno posluje, tudi v primeru scenarija likvidnostnega stresa. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Izdajatelj krši člen 45(4), če ne izvaja rednega stresnega testiranja likvidnosti ali če ne zaostri likvidnostnih zahtev, kadar to zahteva EBA na podlagi rezultatov takih testov. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Izdajatelj krši člen 45(5), če ne izpolnjuje vedno kapitalskih zahtev. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Izdajatelj krši člen 46(1), če ne pripravi in vzdržuje načrta sanacije, v katerem določi ukrepe, ki jih mora sprejeti izdajatelj pomembnih e-denarnih žetonov, da bi v primeru, ko ne bi več izpolnjeval zahtev, ki se uporabljajo za rezervo sredstev, te zahteve ponovno izpolnjeval, pri čemer tak načrt vključuje ohranitev njegovih storitev, povezanih z izdanim pomembnim e-denarnim žetonom, pravočasno ponovno vzpostavitev poslovanja in izpolnjevanje njegovih obveznosti v primeru dogodkov, ki pomenijo znatno tveganje za motenje poslovanja. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Izdajatelj krši člen 46(1), če ne pripravi in vzdržuje načrta sanacije, ki vključuje ustrezne pogoje in postopke za zagotovitev pravočasnega izvajanja sanacijskih ukrepov ter širok razpon sanacijskih možnosti, kot je navedeno v tretjem pododstavku, točke (a), (b) in (c), navedenega odstavka. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Izdajatelj krši člen 46(2), če svojega načrta sanacije v šestih mesecih od datuma javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje ne priglasi EBA in, kadar je ustrezno, svojemu organu za reševanje in organu za bonitetni nadzor. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Izdajatelj krši člen 46(2), če načrta sanacije redno ne pregleduje ali posodablja. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Izdajatelj krši člen 47(1), če ne pripravi in vzdržuje operativnega načrta za podporo urejenemu unovčenju vsakega pomembnega e-denarnega žetona. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Izdajatelj krši člen 47(2), če nima načrta unovčenja, ki izkazuje sposobnost izdajatelja pomembnega e-denarnega žetona, da izvede unovčenje neporavnanega izdanega pomembnega e-denarnega žetona, ne da bi povzročil neupravičeno gospodarsko škodo njegovim imetnikom ali stabilnosti trgov rezervnih sredstev. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Izdajatelj krši člen 47(2), če nima načrta unovčenja, ki zajema pogodbene dogovore, postopke ali sisteme, vključno z imenovanjem začasnega upravitelja, za zagotovitev pravične obravnave vseh imetnikov pomembnega e-denarnega žetona, in za zagotovitev, da se imetnikom e-denarnega žetona pravočasno plača iztržek od prodaje preostalih rezervnih sredstev. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Izdajatelj krši člen 47(2), če nima načrta unovčenja, s katerim se zagotovi, da izdajatelj ali tretji subjekti neprekinjeno opravljajo vse kritične dejavnosti, ki so potrebne za urejeno unovčenje. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Izdajatelj krši člen 47(3), če v šestih mesecih od datuma javne ponudbe ali uvrstitve v trgovanje o načrtu unovčenja obvesti EBA. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Izdajatelj krši člen 47(3), če načrta unovčenja redno ne pregleduje ali posodablja. |
| --- | --- |

46.

---

| 9.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/206 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/206

---

UREDBA (EU) 2023/1115 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 31. maja 2023

o omogočanju dostopnosti nekaterih primarnih in drugih proizvodov, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na trgu Unije in njihovem izvozu iz Unije ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 995/2010

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi ter okoljskimi storitvami, bistvenimi za človeštvo, saj je v njih večina kopenske biotske raznovrstnosti na Zemlji. Ohranjajo funkcije ekosistemov, pomagajo varovati podnebni sistem, zagotavljajo čist zrak in imajo ključno vlogo pri čiščenju voda in tal ter zadrževanju in obnavljanju vode. Velika gozdna območja delujejo kot vir vlažnosti in pomagajo preprečevati dezertifikacijo celinskih območij. Poleg tega gozdovi zagotavljajo preživetje in dohodek približno tretjini svetovnega prebivalstva, uničenje gozdov pa ima resne posledice za možnosti preživljanja najranljivejših ljudi, vključno z domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, ki so močno odvisni od gozdnih ekosistemov. Hkrati krčenje in degradacija gozdov zmanjšujeta bistvene ponore ogljika. Krčenje in degradacija gozdov tudi povečujeta verjetnost stika med divjimi živalmi, rejnimi živalmi in ljudmi, s čimer se povečuje tveganje širjenja novih bolezni ter tveganja novih epidemij in pandemij. |
| --- | --- |

(1)

Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi ter okoljskimi storitvami, bistvenimi za človeštvo, saj je v njih večina kopenske biotske raznovrstnosti na Zemlji. Ohranjajo funkcije ekosistemov, pomagajo varovati podnebni sistem, zagotavljajo čist zrak in imajo ključno vlogo pri čiščenju voda in tal ter zadrževanju in obnavljanju vode. Velika gozdna območja delujejo kot vir vlažnosti in pomagajo preprečevati dezertifikacijo celinskih območij. Poleg tega gozdovi zagotavljajo preživetje in dohodek približno tretjini svetovnega prebivalstva, uničenje gozdov pa ima resne posledice za možnosti preživljanja najranljivejših ljudi, vključno z domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi, ki so močno odvisni od gozdnih ekosistemov. Hkrati krčenje in degradacija gozdov zmanjšujeta bistvene ponore ogljika. Krčenje in degradacija gozdov tudi povečujeta verjetnost stika med divjimi živalmi, rejnimi živalmi in ljudmi, s čimer se povečuje tveganje širjenja novih bolezni ter tveganja novih epidemij in pandemij.

| (2) | Krčenje in degradacija gozdov potekata zaskrbljujoče hitro. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ocenjuje, da je bilo med letoma 1990 in 2020 po vsem svetu izgubljenih 420 milijonov hektarov gozdov, kar je približno 10 % preostalih svetovnih gozdov oziroma območje, večje od Evropske unije. Krčenje in degradacija gozdov sta posledično pomembna dejavnika globalnega segrevanja in izgube biotske raznovrstnosti, ki sta najpomembnejša okoljska izziva našega časa. Kljub temu pa svet vsako leto izgubi 10 milijonov hektarov gozdov. Podnebne spremembe tudi močno vplivajo na gozdove in treba se bo odzivati na številne izzive, da bi v prihodnjih desetletjih zagotovili njihovo odpornost in prilagodljivost. |
| --- | --- |

(2)

Krčenje in degradacija gozdov potekata zaskrbljujoče hitro. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ocenjuje, da je bilo med letoma 1990 in 2020 po vsem svetu izgubljenih 420 milijonov hektarov gozdov, kar je približno 10 % preostalih svetovnih gozdov oziroma območje, večje od Evropske unije. Krčenje in degradacija gozdov sta posledično pomembna dejavnika globalnega segrevanja in izgube biotske raznovrstnosti, ki sta najpomembnejša okoljska izziva našega časa. Kljub temu pa svet vsako leto izgubi 10 milijonov hektarov gozdov. Podnebne spremembe tudi močno vplivajo na gozdove in treba se bo odzivati na številne izzive, da bi v prihodnjih desetletjih zagotovili njihovo odpornost in prilagodljivost.

| (3) | Krčenje in degradacija gozdov prispevata k svetovni podnebni krizi na več načinov. Zaradi z njima povezanih gozdnih požarov predvsem povečujeta emisije toplogrednih plinov, trajno škodujeta zmogljivosti ponorov ogljika, zmanjšujeta odpornost prizadetega območja na podnebne spremembe ter znatno zmanjšujeta njegovo biotsko raznovrstnost in odpornost na bolezni in škodljivce. Kot je navedeno v posebnem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih iz leta 2019, samo krčenje gozdov povzroča 11 % emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(3)

Krčenje in degradacija gozdov prispevata k svetovni podnebni krizi na več načinov. Zaradi z njima povezanih gozdnih požarov predvsem povečujeta emisije toplogrednih plinov, trajno škodujeta zmogljivosti ponorov ogljika, zmanjšujeta odpornost prizadetega območja na podnebne spremembe ter znatno zmanjšujeta njegovo biotsko raznovrstnost in odpornost na bolezni in škodljivce. Kot je navedeno v posebnem poročilu Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih iz leta 2019, samo krčenje gozdov povzroča 11 % emisij toplogrednih plinov.

| (4) | Podnebna kriza povzroča izgubo biotske raznovrstnosti po vsem svetu, ta izguba pa poslabšuje podnebne spremembe, zaradi česar sta neločljivo povezani, kot so potrdile nedavne študije. Biotska raznovrstnost in zdravi ekosistemi so bistveni za razvoj, odporen proti podnebnim spremembam. Žuželke, ptice in sesalci so opraševalci in raznašalci semen ter lahko neposredno ali posredno pomagajo učinkoviteje skladiščiti ogljik. Gozdovi zagotavljajo tudi stalno obnavljanje vodnih virov ter preprečujejo sušo in njene škodljive posledice za lokalne skupnosti, vključno z domorodnimi ljudstvi. Občutno zmanjšanje krčenja in degradacije gozdov ter sistematično obnavljanje gozdov in drugih ekosistemov predstavljata največjo naravno priložnost za blažitev podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(4)

Podnebna kriza povzroča izgubo biotske raznovrstnosti po vsem svetu, ta izguba pa poslabšuje podnebne spremembe, zaradi česar sta neločljivo povezani, kot so potrdile nedavne študije. Biotska raznovrstnost in zdravi ekosistemi so bistveni za razvoj, odporen proti podnebnim spremembam. Žuželke, ptice in sesalci so opraševalci in raznašalci semen ter lahko neposredno ali posredno pomagajo učinkoviteje skladiščiti ogljik. Gozdovi zagotavljajo tudi stalno obnavljanje vodnih virov ter preprečujejo sušo in njene škodljive posledice za lokalne skupnosti, vključno z domorodnimi ljudstvi. Občutno zmanjšanje krčenja in degradacije gozdov ter sistematično obnavljanje gozdov in drugih ekosistemov predstavljata največjo naravno priložnost za blažitev podnebnih sprememb.

| (5) | Biotska raznovrstnost je bistvena za odpornost ekosistemov in njihovih storitev na lokalni in svetovni ravni. Več kot polovica svetovnega bruto domačega proizvoda je odvisna od narave in storitev, ki jih zagotavlja. Trije pomembni gospodarski sektorji – gradbeništvo, kmetijstvo ter hrana in pijača – so močno odvisni od narave. Izguba biotske raznovrstnosti ogroža trajnostne vodne cikle in prehranske sisteme, s tem pa tudi prehransko varnost in prehrano. Več kot 75 % vrst prehrambnih posevkov na svetu je odvisnih od živalskega opraševanja. Poleg tega se več industrijskih sektorjev zanaša na gensko raznovrstnost in ekosistemske storitve, ki so kritični viri za proizvodnjo, zlasti za zdravila, vključno z antimikrobiki. |
| --- | --- |

(5)

Biotska raznovrstnost je bistvena za odpornost ekosistemov in njihovih storitev na lokalni in svetovni ravni. Več kot polovica svetovnega bruto domačega proizvoda je odvisna od narave in storitev, ki jih zagotavlja. Trije pomembni gospodarski sektorji – gradbeništvo, kmetijstvo ter hrana in pijača – so močno odvisni od narave. Izguba biotske raznovrstnosti ogroža trajnostne vodne cikle in prehranske sisteme, s tem pa tudi prehransko varnost in prehrano. Več kot 75 % vrst prehrambnih posevkov na svetu je odvisnih od živalskega opraševanja. Poleg tega se več industrijskih sektorjev zanaša na gensko raznovrstnost in ekosistemske storitve, ki so kritični viri za proizvodnjo, zlasti za zdravila, vključno z antimikrobiki.

| (6) | Podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti in krčenje gozdov so najbolj pereči svetovni problemi, ki vplivajo na preživetje človeštva in vzdržne življenjske razmere na Zemlji. Zaradi pospešenih podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja skupaj z oprijemljivimi primeri njihovih uničujočih učinkov na naravo, življenjske razmere ljudi in lokalna gospodarstva je zeleni prehod prepoznan kot odločilni cilj našega časa ter zadeva vprašanja enakosti spolov in medgeneracijske pravičnosti. |
| --- | --- |

(6)

Podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti in krčenje gozdov so najbolj pereči svetovni problemi, ki vplivajo na preživetje človeštva in vzdržne življenjske razmere na Zemlji. Zaradi pospešenih podnebnih sprememb, izgube biotske raznovrstnosti in degradacije okolja skupaj z oprijemljivimi primeri njihovih uničujočih učinkov na naravo, življenjske razmere ljudi in lokalna gospodarstva je zeleni prehod prepoznan kot odločilni cilj našega časa ter zadeva vprašanja enakosti spolov in medgeneracijske pravičnosti.

| (7) | Zagovorniki okoljskih človekovih pravic, ki si prizadevajo za varstvo in spodbujanje človekovih pravic v zvezi z okoljem, vključno z dostopom do čiste vode, zraka in zemlje, so pogosto tarče preganjanja in smrtonosnih napadov. Ti napadi nesorazmerno prizadenejo domorodna ljudstva. Glede na poročila iz leta 2020 si je več kot dve tretjini žrtev teh napadov prizadevalo za zaščito svetovnih gozdov pred krčenjem gozdov in industrijskim razvojem. |
| --- | --- |

(7)

Zagovorniki okoljskih človekovih pravic, ki si prizadevajo za varstvo in spodbujanje človekovih pravic v zvezi z okoljem, vključno z dostopom do čiste vode, zraka in zemlje, so pogosto tarče preganjanja in smrtonosnih napadov. Ti napadi nesorazmerno prizadenejo domorodna ljudstva. Glede na poročila iz leta 2020 si je več kot dve tretjini žrtev teh napadov prizadevalo za zaščito svetovnih gozdov pred krčenjem gozdov in industrijskim razvojem.

| (8) | Potrošnja v Uniji je pomemben dejavnik krčenja in degradacije gozdov na svetovni ravni. V oceni učinka te uredbe je bilo ocenjeno, da bosta brez ustreznega regulativnega posredovanja samo potrošnja in proizvodnja šestih primarnih proizvodov (govedo, kakav, kava, oljna palma, soja in les) v Uniji do leta 2030 povzročili krčenje približno 248 000 hektarov gozdov na leto. |
| --- | --- |

(8)

Potrošnja v Uniji je pomemben dejavnik krčenja in degradacije gozdov na svetovni ravni. V oceni učinka te uredbe je bilo ocenjeno, da bosta brez ustreznega regulativnega posredovanja samo potrošnja in proizvodnja šestih primarnih proizvodov (govedo, kakav, kava, oljna palma, soja in les) v Uniji do leta 2030 povzročili krčenje približno 248 000 hektarov gozdov na leto.

| (9) | Kar zadeva stanje gozdov v Uniji, poročilo o stanju evropskih gozdov v letu 2020 navaja, da se je med letoma 1990 in 2020 površina gozdov v Evropi povečala za 9 %, količina ogljika, shranjenega v biomasi, za 50 %, oskrba z lesom pa se je povečala za 40 %. Primarni gozdovi in gozdovi, ki se naravno obnavljajo, so med drugim ogroženi zaradi intenzivnega gospodarjenja, ogrožene pa so tudi njihova edinstvena biotska raznovrstnost in strukturne značilnosti. Poleg tega je Evropska agencija za okolje ugotovila, da trenutno manj kot 5 % evropskih gozdnih območij šteje za neokrnjene ali naravne, medtem ko je bilo 10 % evropskih gozdnih območij razvrščenih med gozdna območja, s katerimi se intenzivno gospodari. Gozdni ekosistemi se soočajo s številnimi pritiski, ki jih povzročajo podnebne spremembe, od ekstremnih vremenskih vzorcev do škodljivcev, in s človeškimi dejavnostmi, ki negativno vplivajo na ekosisteme in habitate. Zlasti intenzivno gospodarjenje z gozdovi, v katerih so drevesa enake starosti, prek posekov na golo in odstranjevanjem odmrlega lesa lahko močno vplivajo na celotne habitate. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva stanje gozdov v Uniji, poročilo o stanju evropskih gozdov v letu 2020 navaja, da se je med letoma 1990 in 2020 površina gozdov v Evropi povečala za 9 %, količina ogljika, shranjenega v biomasi, za 50 %, oskrba z lesom pa se je povečala za 40 %. Primarni gozdovi in gozdovi, ki se naravno obnavljajo, so med drugim ogroženi zaradi intenzivnega gospodarjenja, ogrožene pa so tudi njihova edinstvena biotska raznovrstnost in strukturne značilnosti. Poleg tega je Evropska agencija za okolje ugotovila, da trenutno manj kot 5 % evropskih gozdnih območij šteje za neokrnjene ali naravne, medtem ko je bilo 10 % evropskih gozdnih območij razvrščenih med gozdna območja, s katerimi se intenzivno gospodari. Gozdni ekosistemi se soočajo s številnimi pritiski, ki jih povzročajo podnebne spremembe, od ekstremnih vremenskih vzorcev do škodljivcev, in s človeškimi dejavnostmi, ki negativno vplivajo na ekosisteme in habitate. Zlasti intenzivno gospodarjenje z gozdovi, v katerih so drevesa enake starosti, prek posekov na golo in odstranjevanjem odmrlega lesa lahko močno vplivajo na celotne habitate.

| (10) | Komisija je leta 2019 sprejela več pobud za odziv na globalne okoljske krize, vključno s posebnimi ukrepi na področju krčenja gozdov. Komisija je v sporočilu z dne 23. julija 2019 o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov) kot prednostno nalogo opredelila zmanjšanje odtisa porabe Unije na zemljišča in spodbudila k porabi proizvodov iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov, v Uniji. V sporočilu z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru je določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, temelječem na trajnostni prosti trgovini na podlagi pravil, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov in ne bosta prezrta nobena oseba ali kraj. Njen cilj je tudi zaščititi, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobro počutje državljanov in državljank ter prihodnjih generacij pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki. Poleg tega je cilj evropskega zelenega dogovora državljanom in državljankam ter prihodnjim generacijam med drugim zagotoviti svež zrak, čisto vodo, zdrava tla in biotsko raznovrstnost. V ta namen je v sporočilu Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030), sporočilu Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji od vil do vilic za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (strategija „od vil do vilic“), sporočilu Komisije z dne 16. julija 2021 o strategiji EU za gozdove do leta 2030, sporočilu Komisije z dne 12. maja 2021 o poti do zdravega planeta za vse in drugih zadevnih strategijah, kot so sporočilo Komisije z dne 30. junija 2021 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040, razvitih v okviru evropskega zelenega dogovora, dodatno poudarjen pomen ukrepov za varstvo in odpornost gozdov. Cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 je zlasti zaščititi naravo in obrniti trend degradacije ekosistemov. Poleg tega sporočilo Komisije z dne 11. oktobra 2018 o trajnostnem biogospodarstvu za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem krepi varstvo okolja in ekosistemov, hkrati pa z iskanjem novih načinov proizvodnje in potrošnje obravnava vse večje povpraševanje po hrani, krmi, energiji, materialih in proizvodih. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je leta 2019 sprejela več pobud za odziv na globalne okoljske krize, vključno s posebnimi ukrepi na področju krčenja gozdov. Komisija je v sporočilu z dne 23. julija 2019 o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov) kot prednostno nalogo opredelila zmanjšanje odtisa porabe Unije na zemljišča in spodbudila k porabi proizvodov iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov, v Uniji. V sporočilu z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru je določila novo strategijo za rast, katere cilj je preobraziti Unijo v pravično in uspešno družbo s sodobnim, z viri gospodarnim in konkurenčnim gospodarstvom, temelječem na trajnostni prosti trgovini na podlagi pravil, ki v letu 2050 ne bo ustvarjalo nobenih neto emisij toplogrednih plinov in v katerem bo gospodarska rast ločena od rabe virov in ne bosta prezrta nobena oseba ali kraj. Njen cilj je tudi zaščititi, ohraniti in okrepiti naravni kapital Unije ter zaščititi zdravje in dobro počutje državljanov in državljank ter prihodnjih generacij pred nevarnostmi, ki izhajajo iz okolja, in njegovimi učinki. Poleg tega je cilj evropskega zelenega dogovora državljanom in državljankam ter prihodnjim generacijam med drugim zagotoviti svež zrak, čisto vodo, zdrava tla in biotsko raznovrstnost. V ta namen je v sporočilu Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030: vračanje narave v naša življenja (v nadaljnjem besedilu: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030), sporočilu Komisije z dne 20. maja 2020 o strategiji od vil do vilic za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem (strategija „od vil do vilic“), sporočilu Komisije z dne 16. julija 2021 o strategiji EU za gozdove do leta 2030, sporočilu Komisije z dne 12. maja 2021 o poti do zdravega planeta za vse in drugih zadevnih strategijah, kot so sporočilo Komisije z dne 30. junija 2021 o dolgoročni viziji za podeželska območja EU – do močnejših, povezanih, odpornih in uspešnih podeželskih območij do leta 2040, razvitih v okviru evropskega zelenega dogovora, dodatno poudarjen pomen ukrepov za varstvo in odpornost gozdov. Cilj strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 je zlasti zaščititi naravo in obrniti trend degradacije ekosistemov. Poleg tega sporočilo Komisije z dne 11. oktobra 2018 o trajnostnem biogospodarstvu za Evropo: krepitev povezave med gospodarstvom, družbo in okoljem krepi varstvo okolja in ekosistemov, hkrati pa z iskanjem novih načinov proizvodnje in potrošnje obravnava vse večje povpraševanje po hrani, krmi, energiji, materialih in proizvodih.

| (11) | Države članice so večkrat izrazile zaskrbljenost zaradi vztrajnega krčenja in degradacije gozdov. Poudarile so, da sedanje politike in ukrepi na svetovni ravni na področju ohranjanja, obnove in trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ne zadostujejo za zaustavitev krčenja in degradacije gozdov ter izgube biotske raznovrstnosti, zato je potrebno okrepljeno ukrepanje Unije, da bi učinkoviteje prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki so jo leta 2015 sprejele vse države članice Združenih narodov (ZN). Svet je izrecno podprl napoved Komisije iz njenega sporočila o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, da bo ocenila dodatne regulativne in neregulativne ukrepe ter predstavila predloge za obe vrsti ukrepov. Unija in države članice so podprle tudi desetletje ukrepov ZN za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, desetletje ZN za obnovo ekosistemov in desetletje družinskega kmetovanja ZN. |
| --- | --- |

(11)

Države članice so večkrat izrazile zaskrbljenost zaradi vztrajnega krčenja in degradacije gozdov. Poudarile so, da sedanje politike in ukrepi na svetovni ravni na področju ohranjanja, obnove in trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ne zadostujejo za zaustavitev krčenja in degradacije gozdov ter izgube biotske raznovrstnosti, zato je potrebno okrepljeno ukrepanje Unije, da bi učinkoviteje prispevali k doseganju ciljev trajnostnega razvoja v okviru agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki so jo leta 2015 sprejele vse države članice Združenih narodov (ZN). Svet je izrecno podprl napoved Komisije iz njenega sporočila o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, da bo ocenila dodatne regulativne in neregulativne ukrepe ter predstavila predloge za obe vrsti ukrepov. Unija in države članice so podprle tudi desetletje ukrepov ZN za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, desetletje ZN za obnovo ekosistemov in desetletje družinskega kmetovanja ZN.

| (12) | Evropski parlament je poudaril, da so sedanje uničevanje, degradacija in spreminjanje rabe svetovnih gozdov in naravnih ekosistemov ter kršenje človekovih pravic v veliki meri povezani s širitvijo kmetijske proizvodnje, zlasti s spreminjanjem gozdov v kmetijska zemljišča, namenjena proizvodnji številnih primarnih proizvodov, po katerih je veliko povpraševanje in drugih proizvodov. Evropski parlament je 22. oktobra 2020 sprejel resolucijo v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v kateri je Komisijo pozval, naj na podlagi člena 192(1) PDEU predloži predlog „pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU“, ki bo temeljil na zahtevah po potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

(12)

Evropski parlament je poudaril, da so sedanje uničevanje, degradacija in spreminjanje rabe svetovnih gozdov in naravnih ekosistemov ter kršenje človekovih pravic v veliki meri povezani s širitvijo kmetijske proizvodnje, zlasti s spreminjanjem gozdov v kmetijska zemljišča, namenjena proizvodnji številnih primarnih proizvodov, po katerih je veliko povpraševanje in drugih proizvodov. Evropski parlament je 22. oktobra 2020 sprejel resolucijo v skladu s členom 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v kateri je Komisijo pozval, naj na podlagi člena 192(1) PDEU predloži predlog „pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU“, ki bo temeljil na zahtevah po potrebni skrbnosti.

| (13) | Boj proti krčenju in degradaciji gozdov je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izpolnitev zavez Unije v okviru evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (3) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) in osmega okoljskega akcijskega programa, sprejetega s Sklepom (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter pravno zavezujoče zaveze v okviru Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5), da se najpozneje do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost in se emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšajo za vsaj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990. |
| --- | --- |

(13)

Boj proti krčenju in degradaciji gozdov je pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izpolnitev zavez Unije v okviru evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (3) (v nadaljnjem besedilu: Pariški sporazum) in osmega okoljskega akcijskega programa, sprejetega s Sklepom (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta (4), ter pravno zavezujoče zaveze v okviru Uredbe (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta (5), da se najpozneje do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost in se emisije toplogrednih plinov do leta 2030 zmanjšajo za vsaj 55 % v primerjavi z ravnjo iz leta 1990.

| (14) | Boj proti krčenju in degradaciji gozdov je tudi pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za boj proti izgubi biotske raznovrstnosti in za izpolnitev zavez Unije na podlagi Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti (6), evropskega zelenega dogovora, strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in s tem povezanih ciljev Unije za obnovo narave. |
| --- | --- |

(14)

Boj proti krčenju in degradaciji gozdov je tudi pomemben del svežnja ukrepov, potrebnih za boj proti izgubi biotske raznovrstnosti in za izpolnitev zavez Unije na podlagi Konvencije ZN o biološki raznovrstnosti (6), evropskega zelenega dogovora, strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in s tem povezanih ciljev Unije za obnovo narave.

| (15) | Primarni gozdovi so edinstveni in nenadomestljivi. Gozdni nasadi in zasajeni gozdovi imajo drugačno sestavo biotske raznovrstnosti in zagotavljajo drugačne ekosistemske storitve v primerjavi s primarnimi gozdovi in gozdovi, ki se naravno obnavljajo. |
| --- | --- |

(15)

Primarni gozdovi so edinstveni in nenadomestljivi. Gozdni nasadi in zasajeni gozdovi imajo drugačno sestavo biotske raznovrstnosti in zagotavljajo drugačne ekosistemske storitve v primerjavi s primarnimi gozdovi in gozdovi, ki se naravno obnavljajo.

| (16) | Širjenje kmetijstva je vzrok za skoraj 90 % svetovnega krčenja gozdov, pri čemer je več kot polovica izgube gozdov posledica spreminjanja gozdov v obdelovalne površine, paša živine pa povzroča skoraj 40 % njihove izgube. |
| --- | --- |

(16)

Širjenje kmetijstva je vzrok za skoraj 90 % svetovnega krčenja gozdov, pri čemer je več kot polovica izgube gozdov posledica spreminjanja gozdov v obdelovalne površine, paša živine pa povzroča skoraj 40 % njihove izgube.

| (17) | H krčenju in degradaciji gozdov lahko prispeva tudi proizvodnja krme za živino. S spodbujanjem alternativnih, trajnostnih kmetijskih praks se lahko rešujejo okoljski in podnebni izzivi ter preprečuje krčenje in degradacija gozdov po vsem svetu. Spodbude za bolj uravnoteženo, zdravo in hranljivo prehrano ter bolj trajnosten življenjski slog lahko zmanjšajo pritisk na zemljišča in vire. |
| --- | --- |

(17)

H krčenju in degradaciji gozdov lahko prispeva tudi proizvodnja krme za živino. S spodbujanjem alternativnih, trajnostnih kmetijskih praks se lahko rešujejo okoljski in podnebni izzivi ter preprečuje krčenje in degradacija gozdov po vsem svetu. Spodbude za bolj uravnoteženo, zdravo in hranljivo prehrano ter bolj trajnosten življenjski slog lahko zmanjšajo pritisk na zemljišča in vire.

| (18) | Unija je med letoma 1990 in 2008 uvozila in potrošila tretjino kmetijskih proizvodov, s katerimi se je trgovalo na svetovni ravni in ki so povezani s krčenjem gozdov. V tem obdobju je bila potrošnja Unije odgovorna za 10 % svetovnega krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo blaga ali zagotavljanjem storitev. Čeprav se relativni delež potrošnje Unije zmanjšuje, predstavlja potrošnja Unije nesorazmerno velik dejavnik krčenja gozdov. Unija bi zato morala sprejeti ukrepe za čim večje zmanjšanje svetovnega krčenja in degradacije gozdov, ki sta posledica njene potrošnje nekaterih primarnih in drugih proizvodov, ter si tako prizadevati za zmanjšanje svojega prispevka k emisijam toplogrednih plinov in izgubi svetovne biotske raznovrstnosti ter spodbujati trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje v Uniji in po svetu. Da bi politika Unije imela največji učinek, bi moral biti njen cilj vplivati na svetovni trg in ne le na dobavne verige v Uniji. V zvezi s tem so bistvenega pomena partnerstva in učinkovito mednarodno sodelovanje, vključno s sporazumi o prosti trgovini, z državami proizvajalkami in državami porabnicami. |
| --- | --- |

(18)

Unija je med letoma 1990 in 2008 uvozila in potrošila tretjino kmetijskih proizvodov, s katerimi se je trgovalo na svetovni ravni in ki so povezani s krčenjem gozdov. V tem obdobju je bila potrošnja Unije odgovorna za 10 % svetovnega krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo blaga ali zagotavljanjem storitev. Čeprav se relativni delež potrošnje Unije zmanjšuje, predstavlja potrošnja Unije nesorazmerno velik dejavnik krčenja gozdov. Unija bi zato morala sprejeti ukrepe za čim večje zmanjšanje svetovnega krčenja in degradacije gozdov, ki sta posledica njene potrošnje nekaterih primarnih in drugih proizvodov, ter si tako prizadevati za zmanjšanje svojega prispevka k emisijam toplogrednih plinov in izgubi svetovne biotske raznovrstnosti ter spodbujati trajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje v Uniji in po svetu. Da bi politika Unije imela največji učinek, bi moral biti njen cilj vplivati na svetovni trg in ne le na dobavne verige v Uniji. V zvezi s tem so bistvenega pomena partnerstva in učinkovito mednarodno sodelovanje, vključno s sporazumi o prosti trgovini, z državami proizvajalkami in državami porabnicami.

| (19) | Unija je zavezana spodbujanju in izvajanju ambicioznih okoljskih in podnebnih politik po vsem svetu v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členom 37 Listine, ki določa, da je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, ki se zagotavljata v skladu z načelom trajnostnega razvoja. V okviru zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora bi se moral pri ukrepih na podlagi te uredbe upoštevati pomen obstoječih globalnih sporazumov, zavez in okvirov, ki prispevajo k zmanjšanju krčenja in degradacije gozdov, kot so strateški načrt ZN za gozdove za obdobje 2017-2030 in njegovi svetovni cilji za gozdove, Okvirna konvencija ZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Pariški sporazum, Konvencija o biološki raznovrstnosti in njen globalni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020, globalni strateški načrt za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011-2020 in njegovi cilji glede biotske raznovrstnosti iz Aičija ter Konvencija ZN o boju proti dezertifikaciji in večstranski okvir v podporo odpravljanju temeljnih vzrokov krčenja in degradacije gozdov, kot so cilji trajnostnega razvoja in Deklaracija ZN o pravicah domorodnih ljudstev. |
| --- | --- |

(19)

Unija je zavezana spodbujanju in izvajanju ambicioznih okoljskih in podnebnih politik po vsem svetu v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členom 37 Listine, ki določa, da je treba v politike Unije vključiti visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja, ki se zagotavljata v skladu z načelom trajnostnega razvoja. V okviru zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora bi se moral pri ukrepih na podlagi te uredbe upoštevati pomen obstoječih globalnih sporazumov, zavez in okvirov, ki prispevajo k zmanjšanju krčenja in degradacije gozdov, kot so strateški načrt ZN za gozdove za obdobje 2017-2030 in njegovi svetovni cilji za gozdove, Okvirna konvencija ZN o spremembi podnebja (UNFCCC) in Pariški sporazum, Konvencija o biološki raznovrstnosti in njen globalni okvir za biotsko raznovrstnost po letu 2020, globalni strateški načrt za biotsko raznovrstnost za obdobje 2011-2020 in njegovi cilji glede biotske raznovrstnosti iz Aičija ter Konvencija ZN o boju proti dezertifikaciji in večstranski okvir v podporo odpravljanju temeljnih vzrokov krčenja in degradacije gozdov, kot so cilji trajnostnega razvoja in Deklaracija ZN o pravicah domorodnih ljudstev.

| (20) | Ustavitev krčenja in obnova degradiranih gozdov sta bistveni sestavini ciljev trajnostnega razvoja. Ta uredba bi morala prispevati zlasti k doseganju ciljev glede življenja na kopnem (cilj trajnostnega razvoja 15), podnebnih ukrepov (cilj trajnostnega razvoja 13), odgovorne porabe in proizvodnje (cilj trajnostnega razvoja 12), odprave lakote (cilj trajnostnega razvoja 2) ter zdravja in dobrega počutja (cilj trajnostnega razvoja 3). Zadevni cilj 15.2 za zaustavitev krčenja gozdov do leta 2020 ni bil dosežen, kar poudarja nujnost ambicioznih in učinkovitih ukrepov. |
| --- | --- |

(20)

Ustavitev krčenja in obnova degradiranih gozdov sta bistveni sestavini ciljev trajnostnega razvoja. Ta uredba bi morala prispevati zlasti k doseganju ciljev glede življenja na kopnem (cilj trajnostnega razvoja 15), podnebnih ukrepov (cilj trajnostnega razvoja 13), odgovorne porabe in proizvodnje (cilj trajnostnega razvoja 12), odprave lakote (cilj trajnostnega razvoja 2) ter zdravja in dobrega počutja (cilj trajnostnega razvoja 3). Zadevni cilj 15.2 za zaustavitev krčenja gozdov do leta 2020 ni bil dosežen, kar poudarja nujnost ambicioznih in učinkovitih ukrepov.

| (21) | Ta uredba bi morala biti tudi odgovor na newyorško deklaracijo o gozdovih, pravno nezavezujočo politično izjavo, ki podpira svetovni časovni načrt za zmanjšanje izgube naravnih gozdov za polovico do leta 2020 in si prizadeva za njeno odpravo do leta 2030. Deklaracijo so podprle številne vlade ter največja svetovna podjetja in vplivne organizacije civilne družbe in domorodcev. V njej je bil poleg tega zasebni sektor pozvan, naj najpozneje do leta 2020 izpolni cilj odprave krčenja gozdov zaradi proizvodnje primarnih kmetijskih proizvodov, kot so palmovo olje, soja, papir in proizvodi iz govejega mesa, vendar ta cilj ni bil dosežen. Poleg tega bi morala ta uredba prispevati k strateškemu načrtu ZN za gozdove za obdobje 2017-2030, katerega svetovni cilj za gozdove 1 je odpraviti izgubo gozdnih površin po vsem svetu s pomočjo trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, vključno z varstvom, obnovo, pogozdovanjem in ponovnim pogozdovanjem, ter povečati prizadevanja za preprečevanje degradacije gozdov in prispevati k svetovnemu prizadevanju za spoprijemanje s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba bi morala biti tudi odgovor na newyorško deklaracijo o gozdovih, pravno nezavezujočo politično izjavo, ki podpira svetovni časovni načrt za zmanjšanje izgube naravnih gozdov za polovico do leta 2020 in si prizadeva za njeno odpravo do leta 2030. Deklaracijo so podprle številne vlade ter največja svetovna podjetja in vplivne organizacije civilne družbe in domorodcev. V njej je bil poleg tega zasebni sektor pozvan, naj najpozneje do leta 2020 izpolni cilj odprave krčenja gozdov zaradi proizvodnje primarnih kmetijskih proizvodov, kot so palmovo olje, soja, papir in proizvodi iz govejega mesa, vendar ta cilj ni bil dosežen. Poleg tega bi morala ta uredba prispevati k strateškemu načrtu ZN za gozdove za obdobje 2017-2030, katerega svetovni cilj za gozdove 1 je odpraviti izgubo gozdnih površin po vsem svetu s pomočjo trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, vključno z varstvom, obnovo, pogozdovanjem in ponovnim pogozdovanjem, ter povečati prizadevanja za preprečevanje degradacije gozdov in prispevati k svetovnemu prizadevanju za spoprijemanje s podnebnimi spremembami.

| (22) | Ta uredba bi morala biti tudi odgovor na deklaracijo svetovnih voditeljev o gozdovih in rabi zemljišč iz Glasgowa, podano novembra 2021 na konferenci ZN o podnebnih spremembah, ki potrjuje, da „bodo za izpolnitev naših ciljev glede rabe zemljišč, podnebja in biotske raznovrstnosti ter ciljev trajnostnega razvoja, tako na svetovni kot nacionalni ravni, potrebni nadaljnji ukrepi za preobrazbo na medsebojno povezanih področjih trajnostne proizvodnje in potrošnje; razvoja infrastrukture; trgovine, financ in naložb ter podpore malim kmetom, domorodnim ljudstvom in lokalnim skupnostim“. Podpisnice so se zavezale, da si bodo skupaj prizadevale za zaustavitev in obrnitev trenda izgube in degradacije gozdov do leta 2030, in poudarile, da bodo okrepile skupna prizadevanja za spodbujanje trgovinskih in razvojnih politik na mednarodni in nacionalni ravni, ki spodbujajo trajnostni razvoj ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo primarnih proizvodov ter so v vzajemno korist držav. |
| --- | --- |

(22)

Ta uredba bi morala biti tudi odgovor na deklaracijo svetovnih voditeljev o gozdovih in rabi zemljišč iz Glasgowa, podano novembra 2021 na konferenci ZN o podnebnih spremembah, ki potrjuje, da „bodo za izpolnitev naših ciljev glede rabe zemljišč, podnebja in biotske raznovrstnosti ter ciljev trajnostnega razvoja, tako na svetovni kot nacionalni ravni, potrebni nadaljnji ukrepi za preobrazbo na medsebojno povezanih področjih trajnostne proizvodnje in potrošnje; razvoja infrastrukture; trgovine, financ in naložb ter podpore malim kmetom, domorodnim ljudstvom in lokalnim skupnostim“. Podpisnice so se zavezale, da si bodo skupaj prizadevale za zaustavitev in obrnitev trenda izgube in degradacije gozdov do leta 2030, in poudarile, da bodo okrepile skupna prizadevanja za spodbujanje trgovinskih in razvojnih politik na mednarodni in nacionalni ravni, ki spodbujajo trajnostni razvoj ter trajnostno proizvodnjo in potrošnjo primarnih proizvodov ter so v vzajemno korist držav.

| (23) | Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) zavezana k spodbujanju univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, predvidljivega, vključujočega, nediskriminatornega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema v okviru STO ter odprte, trajnostne in odločne trgovinske politike. Področje uporabe te uredbe bi zato moralo vključevati primarne in druge proizvode, proizvedene v Uniji, ter primarne in druge proizvode, uvožene v Unijo. |
| --- | --- |

(23)

Unija je kot članica Svetovne trgovinske organizacije (STO) zavezana k spodbujanju univerzalnega, na pravilih temelječega, odprtega, preglednega, predvidljivega, vključujočega, nediskriminatornega in pravičnega večstranskega trgovinskega sistema v okviru STO ter odprte, trajnostne in odločne trgovinske politike. Področje uporabe te uredbe bi zato moralo vključevati primarne in druge proizvode, proizvedene v Uniji, ter primarne in druge proizvode, uvožene v Unijo.

| (24) | Izzivi, povezani s podnebnimi spremembami in izgubljanjem biotske raznovrstnosti, s katerimi se sooča svet, se lahko rešujejo le z ukrepanjem na svetovni ravni. Unija bi morala biti močan svetovni akter, ki daje zgled in ima vodilno vlogo v mednarodnem sodelovanju, da bi vzpostavili odprt in pravičen večstranski sistem, v katerem je trajnostna trgovina ključen dejavnik, ki omogoča zeleni prehod za boj proti podnebnim spremembam in obrnitev trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(24)

Izzivi, povezani s podnebnimi spremembami in izgubljanjem biotske raznovrstnosti, s katerimi se sooča svet, se lahko rešujejo le z ukrepanjem na svetovni ravni. Unija bi morala biti močan svetovni akter, ki daje zgled in ima vodilno vlogo v mednarodnem sodelovanju, da bi vzpostavili odprt in pravičen večstranski sistem, v katerem je trajnostna trgovina ključen dejavnik, ki omogoča zeleni prehod za boj proti podnebnim spremembam in obrnitev trenda izgubljanja biotske raznovrstnosti.

| (25) | Ta uredba upošteva tudi sporočili Komisije z dne 22. junija 2022 o moči trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast in z dne 18. februarja 2021 o pregledu trgovinske politike - odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika, v katerih je navedeno, da Unija zaradi novih notranjih in zunanjih izzivov ter zlasti novega, bolj trajnostnega modela rasti, kot je opredeljen v evropskem zelenem dogovoru in evropski digitalni strategiji iz sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, potrebuje novo strategijo trgovinske politike, ki bo podpirala doseganje njenih ciljev notranje in zunanje politike ter spodbujala večjo trajnostnost v skladu z zavezo, da bo v celoti dosegla cilje trajnostnega razvoja. Trgovinska politika mora v celoti odigrati svojo vlogo pri okrevanju Unije po pandemiji COVID-19, pri zeleni in digitalni preobrazbi gospodarstva in pri vzpostavitvi odpornejše Unije v svetu. |
| --- | --- |

(25)

Ta uredba upošteva tudi sporočili Komisije z dne 22. junija 2022 o moči trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast in z dne 18. februarja 2021 o pregledu trgovinske politike - odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika, v katerih je navedeno, da Unija zaradi novih notranjih in zunanjih izzivov ter zlasti novega, bolj trajnostnega modela rasti, kot je opredeljen v evropskem zelenem dogovoru in evropski digitalni strategiji iz sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope, potrebuje novo strategijo trgovinske politike, ki bo podpirala doseganje njenih ciljev notranje in zunanje politike ter spodbujala večjo trajnostnost v skladu z zavezo, da bo v celoti dosegla cilje trajnostnega razvoja. Trgovinska politika mora v celoti odigrati svojo vlogo pri okrevanju Unije po pandemiji COVID-19, pri zeleni in digitalni preobrazbi gospodarstva in pri vzpostavitvi odpornejše Unije v svetu.

| (26) | Komisija v skladu s svojim sporočilom z dne 22. junija 2022 o moči trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast krepi sodelovanje s trgovinskimi partnerji, da bi spodbujala izpolnjevanje mednarodnih delovnih in okoljskih standardov. V sporočilu so predvidena konkretna poglavja o trajnostnem razvoju, ki vključujejo klavzule o krčenju in degradaciji gozdov. Zagotavljanje izvrševanja sedanjih in sklepanje novih trgovinskih sporazumov s takimi poglavji bo dopolnilo cilje te uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Komisija v skladu s svojim sporočilom z dne 22. junija 2022 o moči trgovinskih partnerstev: skupaj za zeleno in pravično gospodarsko rast krepi sodelovanje s trgovinskimi partnerji, da bi spodbujala izpolnjevanje mednarodnih delovnih in okoljskih standardov. V sporočilu so predvidena konkretna poglavja o trajnostnem razvoju, ki vključujejo klavzule o krčenju in degradaciji gozdov. Zagotavljanje izvrševanja sedanjih in sklepanje novih trgovinskih sporazumov s takimi poglavji bo dopolnilo cilje te uredbe.

| (27) | Ta uredba bi morala dopolnjevati druge ukrepe, predlagane v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, zlasti partnersko sodelovanje z državami proizvajalkami, da se jih podpre pri odpravljanju temeljnih vzrokov krčenja gozdov, kot so slabo upravljanje, neučinkovito izvrševanje zakonodaje in korupcija, ter krepitev mednarodnega sodelovanja z glavnimi državami porabnicami, med drugim s spodbujanjem trgovine s proizvodi, ki ne povzročajo krčenja gozdov, in sprejetjem podobnih ukrepov, da bi se izognili dajanju proizvodov iz dobavnih verig, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na njihove trge. |
| --- | --- |

(27)

Ta uredba bi morala dopolnjevati druge ukrepe, predlagane v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, zlasti partnersko sodelovanje z državami proizvajalkami, da se jih podpre pri odpravljanju temeljnih vzrokov krčenja gozdov, kot so slabo upravljanje, neučinkovito izvrševanje zakonodaje in korupcija, ter krepitev mednarodnega sodelovanja z glavnimi državami porabnicami, med drugim s spodbujanjem trgovine s proizvodi, ki ne povzročajo krčenja gozdov, in sprejetjem podobnih ukrepov, da bi se izognili dajanju proizvodov iz dobavnih verig, povezanih s krčenjem in degradacijo gozdov, na njihove trge.

| (28) | V tej uredbi bi bilo treba upoštevati načelo skladnosti politik za razvoj ter spodbujati in lajšati sodelovanje z državami v razvoju, zlasti z najmanj razvitimi državami, med drugim z zagotavljanjem tehnične in finančne pomoči, kadar je to mogoče in ustrezno. |
| --- | --- |

(28)

V tej uredbi bi bilo treba upoštevati načelo skladnosti politik za razvoj ter spodbujati in lajšati sodelovanje z državami v razvoju, zlasti z najmanj razvitimi državami, med drugim z zagotavljanjem tehnične in finančne pomoči, kadar je to mogoče in ustrezno.

| (29) | Komisija bi morala ob usklajevanju z državami članicami še naprej partnersko sodelovati z državami proizvajalkami, na splošno pa delovati v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami in organi ter z ustreznimi deležniki, dejavnimi na terenu, v okviru dialogov z več deležniki. Komisija bi morala okrepiti svojo podporo in spodbude v zvezi z varstvom gozdov in prehodom na proizvodnjo, ki ne povzroča krčenja gozdov, ob priznavanju in krepitvi vloge in pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, malih kmetov in mikro, malih in srednjih podjetij (MSP), izboljšanjem upravljanja in zemljiške posesti, krepitvijo izvrševanja zakonodaje in spodbujanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi s poudarkom na bolj sonaravnih gozdarskih praksah, ki temeljijo na znanstveno utemeljenih kazalnikih in pragovih, ekoturizma, kmetijstva, odpornega proti podnebnim spremembam, diverzifikacije, agroekologije in kmetijskega gozdarstva. Pri tem bi morala Komisija v celoti priznati vlogo in pravice domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti pri varstvu gozdov ter pri tem upoštevati načelo prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju. Na podlagi izkušenj in spoznanj, pridobljenih v okviru obstoječih pobud, bi si morale Unija in države članice prizadevati za partnerstva z državami proizvajalkami na njihovo zahtevo ter se odzivati na svetovne izzive, hkrati pa izpolnjevati lokalne potrebe in posvečati pozornost izzivom, s katerimi se soočajo mali kmetje, v skladu s sporočilom o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov. Partnerski pristop bi moral državam proizvajalkam in delom teh držav pomagati pri zaščiti, obnovi in trajnostni rabi gozdov ter tako prispevati k cilju te uredbe, da se zmanjšata krčenje in degradacija gozdov, tudi z uporabo digitalnih tehnologij, geoprostorskih informacij in krepitvijo zmogljivosti. |
| --- | --- |

(29)

Komisija bi morala ob usklajevanju z državami članicami še naprej partnersko sodelovati z državami proizvajalkami, na splošno pa delovati v sodelovanju z mednarodnimi organizacijami in organi ter z ustreznimi deležniki, dejavnimi na terenu, v okviru dialogov z več deležniki. Komisija bi morala okrepiti svojo podporo in spodbude v zvezi z varstvom gozdov in prehodom na proizvodnjo, ki ne povzroča krčenja gozdov, ob priznavanju in krepitvi vloge in pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti, malih kmetov in mikro, malih in srednjih podjetij (MSP), izboljšanjem upravljanja in zemljiške posesti, krepitvijo izvrševanja zakonodaje in spodbujanju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi s poudarkom na bolj sonaravnih gozdarskih praksah, ki temeljijo na znanstveno utemeljenih kazalnikih in pragovih, ekoturizma, kmetijstva, odpornega proti podnebnim spremembam, diverzifikacije, agroekologije in kmetijskega gozdarstva. Pri tem bi morala Komisija v celoti priznati vlogo in pravice domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti pri varstvu gozdov ter pri tem upoštevati načelo prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju. Na podlagi izkušenj in spoznanj, pridobljenih v okviru obstoječih pobud, bi si morale Unija in države članice prizadevati za partnerstva z državami proizvajalkami na njihovo zahtevo ter se odzivati na svetovne izzive, hkrati pa izpolnjevati lokalne potrebe in posvečati pozornost izzivom, s katerimi se soočajo mali kmetje, v skladu s sporočilom o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov. Partnerski pristop bi moral državam proizvajalkam in delom teh držav pomagati pri zaščiti, obnovi in trajnostni rabi gozdov ter tako prispevati k cilju te uredbe, da se zmanjšata krčenje in degradacija gozdov, tudi z uporabo digitalnih tehnologij, geoprostorskih informacij in krepitvijo zmogljivosti.

| (30) | Gospodarske subjekte in trgovce bi morale zavezovati obveznosti iz te uredbe, ne glede na to, ali se dostopnost na trgu omogoča na tradicionalen način ali prek spleta. Ta uredba bi zato morala zagotoviti, da je v vsaki dobavni verigi gospodarski subjekt v smislu te uredbe, ki ima sedež v Uniji in se ga lahko šteje za odgovornega v primeru neizpolnjevanja obveznosti iz te uredbe. Komisija in države članice bi morale spremljati izvajanje te uredbe in ustrezno ugotoviti, ali bodo zaradi digitalnega in tehnološkega razvoja potrebne dodatne specifikacije ali pobude, kakor je to primerno, v prihodnosti. |
| --- | --- |

(30)

Gospodarske subjekte in trgovce bi morale zavezovati obveznosti iz te uredbe, ne glede na to, ali se dostopnost na trgu omogoča na tradicionalen način ali prek spleta. Ta uredba bi zato morala zagotoviti, da je v vsaki dobavni verigi gospodarski subjekt v smislu te uredbe, ki ima sedež v Uniji in se ga lahko šteje za odgovornega v primeru neizpolnjevanja obveznosti iz te uredbe. Komisija in države članice bi morale spremljati izvajanje te uredbe in ustrezno ugotoviti, ali bodo zaradi digitalnega in tehnološkega razvoja potrebne dodatne specifikacije ali pobude, kakor je to primerno, v prihodnosti.

| (31) | Drugi pomemben ukrep, napovedan v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, je ustanovitev evropske opazovalnice krčenja in degradacije gozdov, sprememb v svetovni gozdni površini in s tem povezanih dejavnikov (v nadaljnjem besedilu: opazovalnica EU), ki jo bo Komisija ustanovila, da bo lahko bolje spremljala spremembe v svetovnih gozdnih površinah in z njimi povezane dejavnike. Opazovalnica EU bi morala na podlagi obstoječih orodij za spremljanje, vključno s produkti programa Copernicus in drugimi javno ali zasebno dostopnimi viri, javnim subjektom, potrošnikom in podjetjem olajšati dostop do informacij o dobavnih verigah, pri čemer naj bi zagotavljala lahko razumljive podatke in informacije, ki bodo krčenje in degradacijo gozdov ter spremembe v gozdnih površinah po svetu povezali s povpraševanjem po primarnih in drugih proizvodih v Uniji in trgovino z njimi v Uniji. Opazovalnica EU bi tako morala podpirati izvajanje te uredbe z zagotavljanjem znanstvenih dokazov o krčenju in degradaciji gozdov po svetu ter s tem povezani trgovini. Opazovalnica EU bi morala zagotavljati zemljevide gozdne pokritosti, vključno s časovnimi vrstami od presečnega datuma opredeljenega v tej uredbi, in različne razrede, na podlagi katerih je mogoče preučiti sestavine krajine. Opazovalnica EU bi morala sodelovati pri razvoju sistema zgodnjega opozarjanja, ki bi združeval zmogljivosti za raziskave in spremljanje. V zvezi s to uredbo bi moral biti cilj sistema zgodnjega opozarjanja, kadar je tehnično izvedljivo, da postane del platforme, ki lahko pomaga pristojnim organom, gospodarskim subjektom, trgovcem in drugim ustreznim deležnikom ter zagotavlja stalno spremljanje in zgodnje obveščanje o morebitnih dejavnostih krčenja ali degradacije gozdov. Ta platforma bi morala začeti delovati čim prej. Opazovalnica EU bi morala sodelovati s pristojnimi organi, ustreznimi mednarodnimi organizacijami in organi, raziskovalnimi inštituti, nevladnimi organizacijami, gospodarskimi subjekti, trgovci, tretjimi državami in drugimi ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

(31)

Drugi pomemben ukrep, napovedan v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, je ustanovitev evropske opazovalnice krčenja in degradacije gozdov, sprememb v svetovni gozdni površini in s tem povezanih dejavnikov (v nadaljnjem besedilu: opazovalnica EU), ki jo bo Komisija ustanovila, da bo lahko bolje spremljala spremembe v svetovnih gozdnih površinah in z njimi povezane dejavnike. Opazovalnica EU bi morala na podlagi obstoječih orodij za spremljanje, vključno s produkti programa Copernicus in drugimi javno ali zasebno dostopnimi viri, javnim subjektom, potrošnikom in podjetjem olajšati dostop do informacij o dobavnih verigah, pri čemer naj bi zagotavljala lahko razumljive podatke in informacije, ki bodo krčenje in degradacijo gozdov ter spremembe v gozdnih površinah po svetu povezali s povpraševanjem po primarnih in drugih proizvodih v Uniji in trgovino z njimi v Uniji. Opazovalnica EU bi tako morala podpirati izvajanje te uredbe z zagotavljanjem znanstvenih dokazov o krčenju in degradaciji gozdov po svetu ter s tem povezani trgovini. Opazovalnica EU bi morala zagotavljati zemljevide gozdne pokritosti, vključno s časovnimi vrstami od presečnega datuma opredeljenega v tej uredbi, in različne razrede, na podlagi katerih je mogoče preučiti sestavine krajine. Opazovalnica EU bi morala sodelovati pri razvoju sistema zgodnjega opozarjanja, ki bi združeval zmogljivosti za raziskave in spremljanje. V zvezi s to uredbo bi moral biti cilj sistema zgodnjega opozarjanja, kadar je tehnično izvedljivo, da postane del platforme, ki lahko pomaga pristojnim organom, gospodarskim subjektom, trgovcem in drugim ustreznim deležnikom ter zagotavlja stalno spremljanje in zgodnje obveščanje o morebitnih dejavnostih krčenja ali degradacije gozdov. Ta platforma bi morala začeti delovati čim prej. Opazovalnica EU bi morala sodelovati s pristojnimi organi, ustreznimi mednarodnimi organizacijami in organi, raziskovalnimi inštituti, nevladnimi organizacijami, gospodarskimi subjekti, trgovci, tretjimi državami in drugimi ustreznimi deležniki.

| (32) | Obstoječi zakonodajni okvir Unije se osredotoča na boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, krčenja gozdov pa neposredno ne obravnava. Sestavljata ga Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ter Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 (8). Obe uredbi sta bili ocenjeni v okviru preverjanja primernosti, s katerim je bilo ugotovljeno, da čeprav je zakonodaja pozitivno vplivala na upravljanje na področju gozdov, cilji obeh uredb, in sicer omejitev nezakonite sečnje in z njo povezane trgovine ter v Uniji zmanjšanje porabe nezakonito pridobljenega lesa, niso bili doseženi, ugotovljeno pa je bilo tudi, da osredotočanje zgolj na zakonitost lesa ne zadostuje za izpolnitev zastavljenih ciljev. |
| --- | --- |

(32)

Obstoječi zakonodajni okvir Unije se osredotoča na boj proti nezakoniti sečnji in z njo povezani trgovini, krčenja gozdov pa neposredno ne obravnava. Sestavljata ga Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ter Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 (8). Obe uredbi sta bili ocenjeni v okviru preverjanja primernosti, s katerim je bilo ugotovljeno, da čeprav je zakonodaja pozitivno vplivala na upravljanje na področju gozdov, cilji obeh uredb, in sicer omejitev nezakonite sečnje in z njo povezane trgovine ter v Uniji zmanjšanje porabe nezakonito pridobljenega lesa, niso bili doseženi, ugotovljeno pa je bilo tudi, da osredotočanje zgolj na zakonitost lesa ne zadostuje za izpolnitev zastavljenih ciljev.

| (33) | Razpoložljiva poročila potrjujejo, da je znaten del trenutnega krčenja gozdov zakonit v skladu z zakoni države proizvajalke. V poročilu pobude gozdarska politika, trgovina in finance, objavljenem maja 2021, je ocenjeno, da je bilo med letoma 2013 in 2019 približno 30 % krčenja gozdov, povzročenega zaradi komercialnega kmetijstva v tropskih državah, zakonitega. Razpoložljivi podatki se običajno osredotočajo na države s šibkim upravljanjem – svetovni delež nezakonitega krčenja gozdov je morda manjši, vendar je iz podatkov jasno razvidno, da neupoštevanje krčenja gozdov, ki je v državi proizvodnje zakonito, spodkopava učinkovitost ukrepov politike. |
| --- | --- |

(33)

Razpoložljiva poročila potrjujejo, da je znaten del trenutnega krčenja gozdov zakonit v skladu z zakoni države proizvajalke. V poročilu pobude gozdarska politika, trgovina in finance, objavljenem maja 2021, je ocenjeno, da je bilo med letoma 2013 in 2019 približno 30 % krčenja gozdov, povzročenega zaradi komercialnega kmetijstva v tropskih državah, zakonitega. Razpoložljivi podatki se običajno osredotočajo na države s šibkim upravljanjem – svetovni delež nezakonitega krčenja gozdov je morda manjši, vendar je iz podatkov jasno razvidno, da neupoštevanje krčenja gozdov, ki je v državi proizvodnje zakonito, spodkopava učinkovitost ukrepov politike.

| (34) | V oceni učinka možnih ukrepov politike za obravnavanje krčenja in degradacije gozdov, ki ju povzroča Unija, je v sklepih Sveta z dne 16. decembra 2019 in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 jasno opredeljena potreba po določitvi krčenja in degradacije gozdov kot vodilnega merila za prihodnje ukrepe Unije. Izključno osredotočanje na zakonitost bi lahko pomenilo tveganje znižanih okoljskih standardov za pridobitev dostopa do trga. Zato bi moral novi pravni okvir Unije obravnavati tako zakonitost kot tudi vprašanje, ali je proizvodnja zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov taka, da ne povzroča krčenja gozdov. |
| --- | --- |

(34)

V oceni učinka možnih ukrepov politike za obravnavanje krčenja in degradacije gozdov, ki ju povzroča Unija, je v sklepih Sveta z dne 16. decembra 2019 in resoluciji Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 jasno opredeljena potreba po določitvi krčenja in degradacije gozdov kot vodilnega merila za prihodnje ukrepe Unije. Izključno osredotočanje na zakonitost bi lahko pomenilo tveganje znižanih okoljskih standardov za pridobitev dostopa do trga. Zato bi moral novi pravni okvir Unije obravnavati tako zakonitost kot tudi vprašanje, ali je proizvodnja zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov taka, da ne povzroča krčenja gozdov.

| (35) | Opredelitev pojma „ne povzroča krčenja gozdov“ bi morala biti dovolj široka, da zajame krčenje in degradacijo gozdov, zagotoviti bi morala pravno jasnost in biti merljiva na podlagi kvantitativnih, objektivnih in mednarodno priznanih podatkov. |
| --- | --- |

(35)

Opredelitev pojma „ne povzroča krčenja gozdov“ bi morala biti dovolj široka, da zajame krčenje in degradacijo gozdov, zagotoviti bi morala pravno jasnost in biti merljiva na podlagi kvantitativnih, objektivnih in mednarodno priznanih podatkov.

| (36) | Za namene te uredbe bi bilo treba kmetijsko rabo opredeliti kot rabo zemljišč za namene kmetijstva. V zvezi s tem bi morala Komisija pripraviti smernice, da pojasni tolmačenje navedene opredelitve, zlasti v zvezi s spreminjanjem gozda v zemljišča, ki niso namenjena kmetijski rabi. |
| --- | --- |

(36)

Za namene te uredbe bi bilo treba kmetijsko rabo opredeliti kot rabo zemljišč za namene kmetijstva. V zvezi s tem bi morala Komisija pripraviti smernice, da pojasni tolmačenje navedene opredelitve, zlasti v zvezi s spreminjanjem gozda v zemljišča, ki niso namenjena kmetijski rabi.

| (37) | V skladu z opredelitvami FAO se kmetijsko-gozdarski sistemi, tudi kadar se pridelki gojijo pod zastorom dreves, ter kmetijsko-gozdni, gozdno-pašni ter kmetijsko-gozdno-pašni sistemi ne bi smeli šteti za gozdove, temveč kot namenjeni kmetijski rabi. |
| --- | --- |

(37)

V skladu z opredelitvami FAO se kmetijsko-gozdarski sistemi, tudi kadar se pridelki gojijo pod zastorom dreves, ter kmetijsko-gozdni, gozdno-pašni ter kmetijsko-gozdno-pašni sistemi ne bi smeli šteti za gozdove, temveč kot namenjeni kmetijski rabi.

| (38) | Ta uredba bi morala zajemati primarne proizvode, katerih potrošnja v Uniji je najpomembnejša z vidika povzročanja krčenja in degradacije svetovnih gozdov in za katere bi lahko posredovanje politike Unije prineslo največje koristi glede na vrednost na enoto trgovine. V okviru študije v podporo ocene učinka za to uredbo je bil izveden obsežen pregled zadevne znanstvene literature primarnih virov, ki ocenjujejo vpliv potrošnje v Uniji na krčenje gozdov po svetu in ta okoljski odtis povezujejo s specifičnimi primarnimi proizvodi, ki je bil navzkrižno preverjen z obsežnim posvetovanjem z deležniki. Na podlagi tega postopka je bil sestavljen prvi seznam osmih primarnih proizvodov. V področje uporabe je bil neposredno vključen les, saj je že zajet v Uredbi (EU) št. 995/2010. Glede na nedavni znanstveni članek (9), uporabljenim za analizo učinkovitosti, sedem od osmih primarnih proizvodov, analiziranih v navedenem članku, povzroča največji delež krčenja gozdov, ki ga povzroča Unija, in sicer: oljna palma (34,0 %), soja (32,8 %), les (8,6 %), kakav (7,5 %), kava (7,0 %), govedo (5,0 %) in guma (3,4 %). |
| --- | --- |

(38)

Ta uredba bi morala zajemati primarne proizvode, katerih potrošnja v Uniji je najpomembnejša z vidika povzročanja krčenja in degradacije svetovnih gozdov in za katere bi lahko posredovanje politike Unije prineslo največje koristi glede na vrednost na enoto trgovine. V okviru študije v podporo ocene učinka za to uredbo je bil izveden obsežen pregled zadevne znanstvene literature primarnih virov, ki ocenjujejo vpliv potrošnje v Uniji na krčenje gozdov po svetu in ta okoljski odtis povezujejo s specifičnimi primarnimi proizvodi, ki je bil navzkrižno preverjen z obsežnim posvetovanjem z deležniki. Na podlagi tega postopka je bil sestavljen prvi seznam osmih primarnih proizvodov. V področje uporabe je bil neposredno vključen les, saj je že zajet v Uredbi (EU) št. 995/2010. Glede na nedavni znanstveni članek (9), uporabljenim za analizo učinkovitosti, sedem od osmih primarnih proizvodov, analiziranih v navedenem članku, povzroča največji delež krčenja gozdov, ki ga povzroča Unija, in sicer: oljna palma (34,0 %), soja (32,8 %), les (8,6 %), kakav (7,5 %), kava (7,0 %), govedo (5,0 %) in guma (3,4 %).

| (39) | Da bi ta uredba izpolnila svoje cilje, je treba zagotoviti, da krma, ki se uporablja za živino, ki spada na področje uporabe te uredbe, ne povzroča krčenja gozdov. Zato bi morali gospodarski subjekti, ki dajejo na trg ali izvažajo zadevne proizvode, ki vsebujejo govedo ali so bili proizvedeni iz goveda, ki je bilo krmljeno z zadevnimi proizvodi, ki vsebujejo druge zadevne primarne ali druge zadevne proizvode ali so bili proizvedeni iz takih proizvodov, v okviru sistema potrebne skrbnosti zagotoviti, da krma ne povzroča krčenja gozdov. V tem primeru bi morale biti zahteve glede geolokacije iz te uredbe omejene na navedbo geografske lokacije vsakega od obratov, kjer je bilo govedo vzrejeno, za samo krmo pa se ne bi smelo zahtevati nobenih informacij o geolokaciji. Če pristojni organ pridobi relevantne informacije, tudi informacije na osnovi utemeljenih pomislekov tretjih oseb, da za krmo obstaja tveganje, da ni skladna s to uredbo, ali je seznanjen s takimi informacijami, bi moral pristojni organ nemudoma zahtevati podrobne informacije o tej krmi. Če je bila krma že predmet potrebne skrbnosti v prejšnji fazi dobavne verige, bi morali gospodarski subjekti kot dokaz, da krma ne povzroča krčenja gozdov, uporabiti ustrezne račune, referenčne številke ustreznih izjav o potrebni skrbnosti ali katero koli drugo ustrezno dokumentacijo, ki bi jih morali na zahtevo predložiti pristojnim organom. V dokazih bi morala biti zajeta življenjska doba živali, in sicer do največ pet let. |
| --- | --- |

(39)

Da bi ta uredba izpolnila svoje cilje, je treba zagotoviti, da krma, ki se uporablja za živino, ki spada na področje uporabe te uredbe, ne povzroča krčenja gozdov. Zato bi morali gospodarski subjekti, ki dajejo na trg ali izvažajo zadevne proizvode, ki vsebujejo govedo ali so bili proizvedeni iz goveda, ki je bilo krmljeno z zadevnimi proizvodi, ki vsebujejo druge zadevne primarne ali druge zadevne proizvode ali so bili proizvedeni iz takih proizvodov, v okviru sistema potrebne skrbnosti zagotoviti, da krma ne povzroča krčenja gozdov. V tem primeru bi morale biti zahteve glede geolokacije iz te uredbe omejene na navedbo geografske lokacije vsakega od obratov, kjer je bilo govedo vzrejeno, za samo krmo pa se ne bi smelo zahtevati nobenih informacij o geolokaciji. Če pristojni organ pridobi relevantne informacije, tudi informacije na osnovi utemeljenih pomislekov tretjih oseb, da za krmo obstaja tveganje, da ni skladna s to uredbo, ali je seznanjen s takimi informacijami, bi moral pristojni organ nemudoma zahtevati podrobne informacije o tej krmi. Če je bila krma že predmet potrebne skrbnosti v prejšnji fazi dobavne verige, bi morali gospodarski subjekti kot dokaz, da krma ne povzroča krčenja gozdov, uporabiti ustrezne račune, referenčne številke ustreznih izjav o potrebni skrbnosti ali katero koli drugo ustrezno dokumentacijo, ki bi jih morali na zahtevo predložiti pristojnim organom. V dokazih bi morala biti zajeta življenjska doba živali, in sicer do največ pet let.

| (40) | Ob upoštevanju, da bi bilo treba spodbujati uporabo recikliranih zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov ter da bi vključitev tovrstnih primarnih in drugih proizvodov v področje uporabe te uredbe pomenila nesorazmerno obremenitev za gospodarske subjekte, bi bilo treba s področja uporabe te uredbe izključiti rabljene primarne in druge proizvode, ki so na koncu svojega življenjskega cikla in bi bili sicer v nasprotnem primeru odstranjeni kot odpadki, kot je opredeljeno v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). Vendar navedeno ne bi smelo veljati za nekatere stranske proizvode, nastale v proizvodnem procesu. |
| --- | --- |

(40)

Ob upoštevanju, da bi bilo treba spodbujati uporabo recikliranih zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov ter da bi vključitev tovrstnih primarnih in drugih proizvodov v področje uporabe te uredbe pomenila nesorazmerno obremenitev za gospodarske subjekte, bi bilo treba s področja uporabe te uredbe izključiti rabljene primarne in druge proizvode, ki so na koncu svojega življenjskega cikla in bi bili sicer v nasprotnem primeru odstranjeni kot odpadki, kot je opredeljeno v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). Vendar navedeno ne bi smelo veljati za nekatere stranske proizvode, nastale v proizvodnem procesu.

| (41) | Ta uredba bi morala določiti obveznosti v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi zadevnimi proizvodi, da bi se lahko učinkovito borili proti krčenju in degradaciji gozdov ter spodbujali dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov, in sicer z upoštevanjem varstva človekovih pravic ter pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v Uniji in tretjih državah. |
| --- | --- |

(41)

Ta uredba bi morala določiti obveznosti v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi zadevnimi proizvodi, da bi se lahko učinkovito borili proti krčenju in degradaciji gozdov ter spodbujali dobavne verige, ki ne povzročajo krčenja gozdov, in sicer z upoštevanjem varstva človekovih pravic ter pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti v Uniji in tretjih državah.

| (42) | Pri ocenjevanju tveganja neskladnosti zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, namenjenih dajanju na trg ali izvozu z njega, bi bilo treba upoštevati kršitve človekovih pravic, povezane s krčenjem ali degradacijo gozdov, vključno s pravicami domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in imetnikov običajnih pravic do lastniške posesti. |
| --- | --- |

(42)

Pri ocenjevanju tveganja neskladnosti zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, namenjenih dajanju na trg ali izvozu z njega, bi bilo treba upoštevati kršitve človekovih pravic, povezane s krčenjem ali degradacijo gozdov, vključno s pravicami domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in imetnikov običajnih pravic do lastniške posesti.

| (43) | Številne mednarodne organizacije in organi, kot so FAO, IPCC, Program ZN za okolje in Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov, so dejavni na področju krčenja in degradacije gozdov, in mednarodni sporazumi, kot je Pariški sporazum in Konvencija o biološki raznovrstnosti, so bili sklenjeni na področju krčenja in degradacije gozdov, opredelitve v tej uredbi pa izhajajo iz njihovega dela. |
| --- | --- |

(43)

Številne mednarodne organizacije in organi, kot so FAO, IPCC, Program ZN za okolje in Mednarodna zveza za ohranjanje narave in naravnih virov, so dejavni na področju krčenja in degradacije gozdov, in mednarodni sporazumi, kot je Pariški sporazum in Konvencija o biološki raznovrstnosti, so bili sklenjeni na področju krčenja in degradacije gozdov, opredelitve v tej uredbi pa izhajajo iz njihovega dela.

| (44) | Bistveno je, da je v tej uredbi obravnavano tudi vprašanje degradacije gozdov. Opredelitev degradacije gozdov bi morala temeljiti na mednarodno dogovorjenih pojmih in zagotavljati, da lahko gospodarski subjekti in pristojni organi zlahka izpolnjujejo s tem povezane obveznosti. Te obveznosti bi morale biti operativno merljive in preverljive ter jasne in nedvoumne, da se zagotovi pravna varnost. V zvezi s tem bi morala biti ta uredba osredotočena na ključne elemente degradacije gozdov, ki so merljivi in preverljivi ter so zlasti pomembni za preprečevanje vplivov na okolje na podlagi najnovejših znanstvenih podatkov. V ta namen bi morala opredelitev degradacije gozdov temeljiti na mednarodno dogovorjenih pojmih, opredeljenih v okviru FAO. Opredelitev degradacije gozdov bi bilo treba pregledati v skladu s to uredbo, da bi ocenili, ali bi jo bilo treba razširiti, da bi zajela širši obseg dejavnikov degradacije gozdov in gozdnih ekosistemov po vsem svetu, da bi dodatno podprli okoljske cilje te uredbe, ob upoštevanju napredka, doseženega v mednarodnih razpravah o tej zadevi, ter raznovrstnosti gozdnih ekosistemov in praks po svetu. Pregled bi bilo treba opraviti na podlagi poglobljene analize v tesnem sodelovanju z državami članicami in ob posvetovanju z ustreznimi deležniki, mednarodnimi organizacijami in organi ter znanstveno skupnostjo. |
| --- | --- |

(44)

Bistveno je, da je v tej uredbi obravnavano tudi vprašanje degradacije gozdov. Opredelitev degradacije gozdov bi morala temeljiti na mednarodno dogovorjenih pojmih in zagotavljati, da lahko gospodarski subjekti in pristojni organi zlahka izpolnjujejo s tem povezane obveznosti. Te obveznosti bi morale biti operativno merljive in preverljive ter jasne in nedvoumne, da se zagotovi pravna varnost. V zvezi s tem bi morala biti ta uredba osredotočena na ključne elemente degradacije gozdov, ki so merljivi in preverljivi ter so zlasti pomembni za preprečevanje vplivov na okolje na podlagi najnovejših znanstvenih podatkov. V ta namen bi morala opredelitev degradacije gozdov temeljiti na mednarodno dogovorjenih pojmih, opredeljenih v okviru FAO. Opredelitev degradacije gozdov bi bilo treba pregledati v skladu s to uredbo, da bi ocenili, ali bi jo bilo treba razširiti, da bi zajela širši obseg dejavnikov degradacije gozdov in gozdnih ekosistemov po vsem svetu, da bi dodatno podprli okoljske cilje te uredbe, ob upoštevanju napredka, doseženega v mednarodnih razpravah o tej zadevi, ter raznovrstnosti gozdnih ekosistemov in praks po svetu. Pregled bi bilo treba opraviti na podlagi poglobljene analize v tesnem sodelovanju z državami članicami in ob posvetovanju z ustreznimi deležniki, mednarodnimi organizacijami in organi ter znanstveno skupnostjo.

| (45) | Ta uredba bi morala zagotavljati ustrezno ravnovesje med varstvom legitimnih pričakovanj gospodarskih subjektov in trgovcev, ki dajejo zadevne primarne in druge zadevne proizvode na trg ali jih izvažajo, pri čemer bi se hkrati čim bolj zmanjšale nenadne motnje v dobavnih verigah, in temeljno pravico do varstva okolja, kot je določena v členu 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. V ta namen bi bilo treba določiti presečni datum, ki bo podlaga za oceno, ali je na zadevnem zemljišču prišlo do krčenja ali degradacije gozdov, tako da se primarni in drugi proizvodi s področja uporabe te uredbe ne bi smeli dajati na trg ali se izvažati, če so bili proizvedeni na zemljiščih, na katerih je po tem datumu prišlo do krčenja ali degradacije gozdov. |
| --- | --- |

(45)

Ta uredba bi morala zagotavljati ustrezno ravnovesje med varstvom legitimnih pričakovanj gospodarskih subjektov in trgovcev, ki dajejo zadevne primarne in druge zadevne proizvode na trg ali jih izvažajo, pri čemer bi se hkrati čim bolj zmanjšale nenadne motnje v dobavnih verigah, in temeljno pravico do varstva okolja, kot je določena v členu 37 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. V ta namen bi bilo treba določiti presečni datum, ki bo podlaga za oceno, ali je na zadevnem zemljišču prišlo do krčenja ali degradacije gozdov, tako da se primarni in drugi proizvodi s področja uporabe te uredbe ne bi smeli dajati na trg ali se izvažati, če so bili proizvedeni na zemljiščih, na katerih je po tem datumu prišlo do krčenja ali degradacije gozdov.

| (46) | Presečni datum bi moral ustrezati obstoječim mednarodnim zavezam iz ciljev trajnostnega razvoja in newyorške deklaracije o gozdovih, katerih ambicije so zaustavitev krčenja gozdov, obnova degradiranih gozdov ter znatno povečanje pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja na svetovni ravni do leta 2020, zato bi moral biti določen datum 31. december 2020. Ta datum ustreza tudi napovedi Komisije, da se namerava boriti proti krčenju gozdov, in sicer v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, evropskem zelenem dogovoru, strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in strategiji „od vil do vilic“. V skladu s previdnostnim načelom je Komisija v predlogu te uredbe navedla presečni datum, ki je pred začetkom veljavnosti te uredbe. Presečni datum je izbrala, da bi preprečili predvideno pospešitev dejavnosti, ki povzročajo krčenje in degradacijo gozdov med napovedjo iz predloga Komisije in datumom začetka veljavnosti te uredbe. V tej uredbi bi bilo treba priznati zastavljeni okoljski cilj in potrditi predlagani presečni datum za zagotovitev, da proizvajalci in gospodarski subjekti, ki so v obdobju pogajanj o tej uredbi povzročali krčenje in degradacijo gozdov, ne smejo dajati na trg ali izvažati zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, na katere se navedeno nanaša. |
| --- | --- |

(46)

Presečni datum bi moral ustrezati obstoječim mednarodnim zavezam iz ciljev trajnostnega razvoja in newyorške deklaracije o gozdovih, katerih ambicije so zaustavitev krčenja gozdov, obnova degradiranih gozdov ter znatno povečanje pogozdovanja in ponovnega pogozdovanja na svetovni ravni do leta 2020, zato bi moral biti določen datum 31. december 2020. Ta datum ustreza tudi napovedi Komisije, da se namerava boriti proti krčenju gozdov, in sicer v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, evropskem zelenem dogovoru, strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in strategiji „od vil do vilic“. V skladu s previdnostnim načelom je Komisija v predlogu te uredbe navedla presečni datum, ki je pred začetkom veljavnosti te uredbe. Presečni datum je izbrala, da bi preprečili predvideno pospešitev dejavnosti, ki povzročajo krčenje in degradacijo gozdov med napovedjo iz predloga Komisije in datumom začetka veljavnosti te uredbe. V tej uredbi bi bilo treba priznati zastavljeni okoljski cilj in potrditi predlagani presečni datum za zagotovitev, da proizvajalci in gospodarski subjekti, ki so v obdobju pogajanj o tej uredbi povzročali krčenje in degradacijo gozdov, ne smejo dajati na trg ali izvažati zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, na katere se navedeno nanaša.

| (47) | Omejitve uveljavljanja temeljnih pravic in varstva legitimnih pričakovanj gospodarskih subjektov in trgovcev, ki so posledica izbire presečnega datuma, bi morale biti sorazmerne s ciljem varstva okolja v splošnem interesu in nujno potrebne za njegovo uresničevanje. Da bi prispevali k temu cilju, te uredbe ne bi smeli uporabljati za zadevne primarne in druge zadevne proizvode, proizvedene pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. Odložena uporaba določb te uredbe, ki urejajo obveznosti gospodarskih subjektov in trgovcev, ki nameravajo dati zadevne primarne in druge zadevne proizvode na trg ali jih izvoziti, jim zagotavlja tudi razumno obdobje za prilagoditev novim zahtevam iz te uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Omejitve uveljavljanja temeljnih pravic in varstva legitimnih pričakovanj gospodarskih subjektov in trgovcev, ki so posledica izbire presečnega datuma, bi morale biti sorazmerne s ciljem varstva okolja v splošnem interesu in nujno potrebne za njegovo uresničevanje. Da bi prispevali k temu cilju, te uredbe ne bi smeli uporabljati za zadevne primarne in druge zadevne proizvode, proizvedene pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. Odložena uporaba določb te uredbe, ki urejajo obveznosti gospodarskih subjektov in trgovcev, ki nameravajo dati zadevne primarne in druge zadevne proizvode na trg ali jih izvoziti, jim zagotavlja tudi razumno obdobje za prilagoditev novim zahtevam iz te uredbe.

| (48) | Za okrepitev prispevka Unije k zaustavitvi krčenja in degradacije gozdov ter zagotovitev, da se zadevni proizvodi iz dobavnih verig, povezani s krčenjem in degradacijo gozdov, ne dajejo na trg ali izvažajo, se zadevni proizvodi ne bi smeli dajati na trg, ne bi smeli biti dostopni na trgu in se ne bi smeli izvažati, razen če ne povzročajo krčenja gozdov in so bili proizvedeni v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje. Za potrditev navedenega bi jim morala biti vedno priložena izjava o potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

(48)

Za okrepitev prispevka Unije k zaustavitvi krčenja in degradacije gozdov ter zagotovitev, da se zadevni proizvodi iz dobavnih verig, povezani s krčenjem in degradacijo gozdov, ne dajejo na trg ali izvažajo, se zadevni proizvodi ne bi smeli dajati na trg, ne bi smeli biti dostopni na trgu in se ne bi smeli izvažati, razen če ne povzročajo krčenja gozdov in so bili proizvedeni v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje. Za potrditev navedenega bi jim morala biti vedno priložena izjava o potrebni skrbnosti.

| (49) | Na podlagi sistemskega pristopa bi morali gospodarski subjekti sprejeti ustrezne ukrepe, da bi zagotovili, da zadevni proizvodi, ki jih nameravajo dati na trg, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe glede nepovzročanja krčenja gozdov in zakonitosti. V ta namen bi morali gospodarski subjekti vzpostaviti in izvajati sisteme potrebne skrbnosti. Ti sistemi potrebne skrbnosti, bi morali vključevati tri elemente, in sicer zahteve v zvezi z informacijami, oceno tveganja in ukrepe za zmanjševanje tveganja, ki bi jih dopolnjevale obveznosti poročanja. Sistemi potrebne skrbnosti bi morali biti zasnovani tako, da zagotovijo dostop do informacij o virih in dobaviteljih primarnih in drugih proizvodov, ki se dajejo na trg, vključno z informacijami, ki izkazujejo, da so izpolnjene zahteve o nepovzročanju krčenja in degradacije gozdov ter zahteve o zakonitosti, med drugim z opredelitvijo države proizvodnje ali delov te države, in vključno z geolokacijskimi koordinatami zadevnih zemljišč. Te geolokacijske koordinate, ki temeljijo na določanju točnega časa, določanju položaja in/ali opazovanju Zemlje, bi lahko uporabljale podatke iz vesolja in storitve, ki se zagotavljajo v okviru vesoljskega programa Unije (EGNOS/Galileo in Copernicus). Gospodarski subjekti bi morali na podlagi teh informacij izvesti oceno tveganja. Kadar je prepoznano tveganje, bi ga morali gospodarski subjekti zmanjšati na raven, ko ga ni več ali je zanemarljivo. Gospodarskemu subjektu bi se smelo dovoliti le dajanje zadevnega proizvoda na trg oziroma njegov izvoz, če po ravnanju s potrebno skrbnostjo ugotovi, da ni tveganja, da zadevni proizvod ni skladen s to uredbo, ali da je tako tveganje zanemarljivo, |
| --- | --- |

(49)

Na podlagi sistemskega pristopa bi morali gospodarski subjekti sprejeti ustrezne ukrepe, da bi zagotovili, da zadevni proizvodi, ki jih nameravajo dati na trg, izpolnjujejo zahteve iz te uredbe glede nepovzročanja krčenja gozdov in zakonitosti. V ta namen bi morali gospodarski subjekti vzpostaviti in izvajati sisteme potrebne skrbnosti. Ti sistemi potrebne skrbnosti, bi morali vključevati tri elemente, in sicer zahteve v zvezi z informacijami, oceno tveganja in ukrepe za zmanjševanje tveganja, ki bi jih dopolnjevale obveznosti poročanja. Sistemi potrebne skrbnosti bi morali biti zasnovani tako, da zagotovijo dostop do informacij o virih in dobaviteljih primarnih in drugih proizvodov, ki se dajejo na trg, vključno z informacijami, ki izkazujejo, da so izpolnjene zahteve o nepovzročanju krčenja in degradacije gozdov ter zahteve o zakonitosti, med drugim z opredelitvijo države proizvodnje ali delov te države, in vključno z geolokacijskimi koordinatami zadevnih zemljišč. Te geolokacijske koordinate, ki temeljijo na določanju točnega časa, določanju položaja in/ali opazovanju Zemlje, bi lahko uporabljale podatke iz vesolja in storitve, ki se zagotavljajo v okviru vesoljskega programa Unije (EGNOS/Galileo in Copernicus). Gospodarski subjekti bi morali na podlagi teh informacij izvesti oceno tveganja. Kadar je prepoznano tveganje, bi ga morali gospodarski subjekti zmanjšati na raven, ko ga ni več ali je zanemarljivo. Gospodarskemu subjektu bi se smelo dovoliti le dajanje zadevnega proizvoda na trg oziroma njegov izvoz, če po ravnanju s potrebno skrbnostjo ugotovi, da ni tveganja, da zadevni proizvod ni skladen s to uredbo, ali da je tako tveganje zanemarljivo,

| (50) | Pri nabavljanju proizvodov bi si bilo treba razumno prizadevati, da se proizvajalcem, zlasti malim kmetom, plača poštena cena ter da se jim zagotovi dohodek za preživetje in učinkovito odpravi revščina, ki je eden od temeljnih vzrokov za krčenje gozdov. |
| --- | --- |

(50)

Pri nabavljanju proizvodov bi si bilo treba razumno prizadevati, da se proizvajalcem, zlasti malim kmetom, plača poštena cena ter da se jim zagotovi dohodek za preživetje in učinkovito odpravi revščina, ki je eden od temeljnih vzrokov za krčenje gozdov.

| (51) | Gospodarski subjekti bi morali formalno prevzeti odgovornost za skladnost zadevnih proizvodov, ki jih nameravajo dati na trg ali izvažati, in sicer tako, da dajo na voljo izjave o potrebni skrbnosti. Ta uredba bi morala vsebovati predlogo za te izjave. Te izjave o potrebni skrbnosti naj bi olajšale izvrševanje te uredbe s strani pristojnih organov in sodišč ter povečale skladnost gospodarskih subjektov s predpisi. |
| --- | --- |

(51)

Gospodarski subjekti bi morali formalno prevzeti odgovornost za skladnost zadevnih proizvodov, ki jih nameravajo dati na trg ali izvažati, in sicer tako, da dajo na voljo izjave o potrebni skrbnosti. Ta uredba bi morala vsebovati predlogo za te izjave. Te izjave o potrebni skrbnosti naj bi olajšale izvrševanje te uredbe s strani pristojnih organov in sodišč ter povečale skladnost gospodarskih subjektov s predpisi.

| (52) | Za priznanje dobre prakse bi se v postopku ocenjevanja tveganja lahko uporabljale certifikacijske sheme ali druge neodvisno preverjene sheme. Vendar pa ne bi smele nadomestiti odgovornosti gospodarskega subjekta v zvezi s potrebno skrbnostjo. |
| --- | --- |

(52)

Za priznanje dobre prakse bi se v postopku ocenjevanja tveganja lahko uporabljale certifikacijske sheme ali druge neodvisno preverjene sheme. Vendar pa ne bi smele nadomestiti odgovornosti gospodarskega subjekta v zvezi s potrebno skrbnostjo.

| (53) | Trgovci bi morali biti odgovorni za zbiranje in hranjenje informacij za zagotovitev preglednosti dobavne verige zadevnih proizvodov, katerih dostopnost na trgu omogočajo. Trgovci, ki niso MSP, močno vplivajo na dobavne verige in imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da dobavne verige ne povzročajo krčenja gozdov. Zato bi morali imeti enake obveznosti kot gospodarski subjekti, prevzeti odgovornost za skladnost zadevnih proizvodov s to uredbo in – preden omogočijo dostopnost zadevnih proizvodov na trgu – zagotoviti, da so ravnali s potrebno skrbnostjo v skladu s to uredbo in ugotovili, da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno le zanemarljivo tveganje, da zadevni proizvodi niso skladni s to uredbo. |
| --- | --- |

(53)

Trgovci bi morali biti odgovorni za zbiranje in hranjenje informacij za zagotovitev preglednosti dobavne verige zadevnih proizvodov, katerih dostopnost na trgu omogočajo. Trgovci, ki niso MSP, močno vplivajo na dobavne verige in imajo pomembno vlogo pri zagotavljanju, da dobavne verige ne povzročajo krčenja gozdov. Zato bi morali imeti enake obveznosti kot gospodarski subjekti, prevzeti odgovornost za skladnost zadevnih proizvodov s to uredbo in – preden omogočijo dostopnost zadevnih proizvodov na trgu – zagotoviti, da so ravnali s potrebno skrbnostjo v skladu s to uredbo in ugotovili, da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno le zanemarljivo tveganje, da zadevni proizvodi niso skladni s to uredbo.

| (54) | Da bi spodbujali preglednost in olajšali izvrševanje, bi morali gospodarski subjekti, ki ne spadajo v kategorije MSP, tudi mikropodjetij ali fizičnih oseb, vsako leto javno poročati o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, sprejetimi za izpolnjevanje svojih obveznosti. |
| --- | --- |

(54)

Da bi spodbujali preglednost in olajšali izvrševanje, bi morali gospodarski subjekti, ki ne spadajo v kategorije MSP, tudi mikropodjetij ali fizičnih oseb, vsako leto javno poročati o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, sprejetimi za izpolnjevanje svojih obveznosti.

| (55) | Gospodarski subjekti bi morali imeti možnost, da prejmejo utemeljene pomisleke zainteresiranih strani, vključno z elektronskimi sredstvi, vse prejete utemeljene pomisleke pa bi morali temeljito preiskati. |
| --- | --- |

(55)

Gospodarski subjekti bi morali imeti možnost, da prejmejo utemeljene pomisleke zainteresiranih strani, vključno z elektronskimi sredstvi, vse prejete utemeljene pomisleke pa bi morali temeljito preiskati.

| (56) | Drugi pravni akti Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje, bi se morali uporabljati, če v tej uredbi ni posebnih določb z enakim ciljem, naravo in učinkom, ki se lahko prilagodijo glede na prihodnje spremembe pravnih aktov Unije. Obstoj te uredbe ne bi smel izključevati uporabe drugih pravnih aktov Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi. Kadar drugi takšni pravni akti Unije vsebujejo podrobnejše določbe ali dodajajo zahteve določbam iz te uredbe, bi bilo treba take določbe uporabljati v povezavi s to uredbo. Kadar ta uredba vsebuje podrobnejše določbe, teh poleg tega ne bi smeli razlagati na način, ki bi spodkopaval učinkovito uporabo drugih pravnih aktov Unije v zvezi s potrebno skrbnostjo ali doseganje njihovega splošnega cilja. Komisija bi morala imeti možnost, da izda jasne in lahko razumljive smernice za skladnost gospodarskih subjektov in trgovcev, zlasti MSP, s to uredbo. |
| --- | --- |

(56)

Drugi pravni akti Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje, bi se morali uporabljati, če v tej uredbi ni posebnih določb z enakim ciljem, naravo in učinkom, ki se lahko prilagodijo glede na prihodnje spremembe pravnih aktov Unije. Obstoj te uredbe ne bi smel izključevati uporabe drugih pravnih aktov Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi. Kadar drugi takšni pravni akti Unije vsebujejo podrobnejše določbe ali dodajajo zahteve določbam iz te uredbe, bi bilo treba take določbe uporabljati v povezavi s to uredbo. Kadar ta uredba vsebuje podrobnejše določbe, teh poleg tega ne bi smeli razlagati na način, ki bi spodkopaval učinkovito uporabo drugih pravnih aktov Unije v zvezi s potrebno skrbnostjo ali doseganje njihovega splošnega cilja. Komisija bi morala imeti možnost, da izda jasne in lahko razumljive smernice za skladnost gospodarskih subjektov in trgovcev, zlasti MSP, s to uredbo.

| (57) | Spoštovanje pravic domorodnih ljudstev v zvezi z gozdovi in načela prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju, tudi kot je določeno v Deklaraciji ZN o pravicah domorodnih ljudstev, prispeva k varstvu biotske raznovrstnosti, blažitvi podnebnih sprememb in obravnavanju s tem povezanih pomislekov v javnem interesu. Domorodna ljudstva imajo tradicionalno znanje ekološke in zdravstvene vrednosti ter so zelo pogosto zgled, kar zadeva trajnostno rabo gozdnih virov. To lahko prispeva k ohranjanju in situ v skladu z zahtevami Konvencije o biološki raznovrstnosti. Poleg tega študije kažejo, da imajo domorodna ljudstva, ki živijo v gozdovih, dvojno vlogo pri boju proti podnebnim spremembam: prvič, običajno se upirajo zasedbi zemljišč in krčenju gozdov na zemljiščih, na katerih živijo že več generacij, in drugič, nekatere domorodne skupnosti menijo, da so odgovorne za zaščito gozdov, da bi ublažile podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(57)

Spoštovanje pravic domorodnih ljudstev v zvezi z gozdovi in načela prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju, tudi kot je določeno v Deklaraciji ZN o pravicah domorodnih ljudstev, prispeva k varstvu biotske raznovrstnosti, blažitvi podnebnih sprememb in obravnavanju s tem povezanih pomislekov v javnem interesu. Domorodna ljudstva imajo tradicionalno znanje ekološke in zdravstvene vrednosti ter so zelo pogosto zgled, kar zadeva trajnostno rabo gozdnih virov. To lahko prispeva k ohranjanju in situ v skladu z zahtevami Konvencije o biološki raznovrstnosti. Poleg tega študije kažejo, da imajo domorodna ljudstva, ki živijo v gozdovih, dvojno vlogo pri boju proti podnebnim spremembam: prvič, običajno se upirajo zasedbi zemljišč in krčenju gozdov na zemljiščih, na katerih živijo že več generacij, in drugič, nekatere domorodne skupnosti menijo, da so odgovorne za zaščito gozdov, da bi ublažile podnebne spremembe.

| (58) | Načela, določena v Deklaraciji ZN iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, zlasti načelo 10 o pomenu ozaveščenosti in sodelovanja javnosti pri okoljskih vprašanjih ter načelo 22 o ključni vlogi domorodnih ljudstev pri okoljskem upravljanju in razvoju, so pomembna v smislu zagotavljanja trajnostnega gospodarjenja z gozdovi. |
| --- | --- |

(58)

Načela, določena v Deklaraciji ZN iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, zlasti načelo 10 o pomenu ozaveščenosti in sodelovanja javnosti pri okoljskih vprašanjih ter načelo 22 o ključni vlogi domorodnih ljudstev pri okoljskem upravljanju in razvoju, so pomembna v smislu zagotavljanja trajnostnega gospodarjenja z gozdovi.

| (59) | Pojem prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju pri domorodnih ljudstvih je bil oblikovan v letih po odobritvi Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih (1989), in se odraža v Deklaraciji ZN o varstvu pravic domorodnih ljudstev. Njegov cilj je zagotoviti, da se bodo morebitni vplivi na domorodna ljudstva upoštevali v postopku odločanja o projektih, ki vplivajo nanje. |
| --- | --- |

(59)

Pojem prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju pri domorodnih ljudstvih je bil oblikovan v letih po odobritvi Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih (1989), in se odraža v Deklaraciji ZN o varstvu pravic domorodnih ljudstev. Njegov cilj je zagotoviti, da se bodo morebitni vplivi na domorodna ljudstva upoštevali v postopku odločanja o projektih, ki vplivajo nanje.

| (60) | Gospodarski subjekti, ki spadajo na področje uporabe drugih pravnih aktov Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje, bi morali biti sposobni izpolniti obveznosti poročanja iz te uredbe tako, da pri poročanju na podlagi drugih pravnih aktov Unije vključijo zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(60)

Gospodarski subjekti, ki spadajo na področje uporabe drugih pravnih aktov Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje, bi morali biti sposobni izpolniti obveznosti poročanja iz te uredbe tako, da pri poročanju na podlagi drugih pravnih aktov Unije vključijo zahtevane informacije.

| (61) | Za izvrševanje te uredbe bi morale biti odgovorne države članice, pristojni organi držav članic pa bi morali zagotoviti popolno skladnost s to uredbo. Enotno izvrševanje te uredbe v zvezi z zadevnimi proizvodi, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, je mogoče doseči le s sistematično izmenjavo informacij in sodelovanjem med pristojnimi organi, carinskimi organi in Komisijo. |
| --- | --- |

(61)

Za izvrševanje te uredbe bi morale biti odgovorne države članice, pristojni organi držav članic pa bi morali zagotoviti popolno skladnost s to uredbo. Enotno izvrševanje te uredbe v zvezi z zadevnimi proizvodi, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, je mogoče doseči le s sistematično izmenjavo informacij in sodelovanjem med pristojnimi organi, carinskimi organi in Komisijo.

| (62) | Uspešno in učinkovito izvajanje in izvrševanje te uredbe sta bistvena za doseganje njenih ciljev. V ta namen bi morala Komisija vzpostaviti in upravljati informacijski sistem, ki bo gospodarskim subjektom in pristojnim organom pomagal pri podajanju potrebnih informacij o zadevnih proizvodih, danih na trg, in dostopu do njih. Gospodarski subjekti bi morali izjave o potrebni skrbnosti predložiti prek informacijskega sistema. Informacijski sistem bi moral biti dostopen pristojnim organom in carinskim organom, da se jim olajša izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe, ter bi moral olajšati prenos informacij med državami članicami, pristojnimi organi in carinskimi organi. Širši javnosti bi morali biti dostopni tudi poslovno neobčutljivi podatki, pri čemer se zahteva, da so podatki anonimizirani, razen informacij v zvezi s seznamom pravnomočnih sodb zoper pravne osebe zaradi kršitev te uredbe in kazni, ki so jim bile naložene, na voljo pa bi morali biti v odprti in strojno berljivi obliki v skladu s politiko odprtih podatkov Unije, kot je določena v Direktivi (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(62)

Uspešno in učinkovito izvajanje in izvrševanje te uredbe sta bistvena za doseganje njenih ciljev. V ta namen bi morala Komisija vzpostaviti in upravljati informacijski sistem, ki bo gospodarskim subjektom in pristojnim organom pomagal pri podajanju potrebnih informacij o zadevnih proizvodih, danih na trg, in dostopu do njih. Gospodarski subjekti bi morali izjave o potrebni skrbnosti predložiti prek informacijskega sistema. Informacijski sistem bi moral biti dostopen pristojnim organom in carinskim organom, da se jim olajša izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe, ter bi moral olajšati prenos informacij med državami članicami, pristojnimi organi in carinskimi organi. Širši javnosti bi morali biti dostopni tudi poslovno neobčutljivi podatki, pri čemer se zahteva, da so podatki anonimizirani, razen informacij v zvezi s seznamom pravnomočnih sodb zoper pravne osebe zaradi kršitev te uredbe in kazni, ki so jim bile naložene, na voljo pa bi morali biti v odprti in strojno berljivi obliki v skladu s politiko odprtih podatkov Unije, kot je določena v Direktivi (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (63) | Pri zadevnih proizvodih, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, bi morali biti pristojni organi zadolženi za preverjanje skladnosti zadevnih proizvodov s to uredbo, med drugim na podlagi izjav o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti. Carinski organi bi morali imeti nalogo zagotoviti, da jim je sklic na izjavo o potrebni skrbnosti na voljo, kadar je to ustrezno. Poleg tega bi morali carinski organi od trenutka, ko bo vzpostavljen elektronski vmesnik za izmenjavo informacij med carinskimi organi in pristojnimi organi, preverjati status izjave o potrebni skrbnosti po začetni analizi tveganja, ki jo pristojni organi izvedejo v informacijskem sistemu. Carinski organi bi morali ustrezno ukrepati, na primer zadržati ali zavrniti zadevni primarni ali drug zadevni proizvod, če se to zahteva na podlagi statusa izjave o potrebni skrbnosti v informacijskem sistemu. Za to posebno organizacijo nadzora se ne uporablja poglavje VII Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta (12), kar zadeva uporabo in izvrševanje te uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Pri zadevnih proizvodih, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, bi morali biti pristojni organi zadolženi za preverjanje skladnosti zadevnih proizvodov s to uredbo, med drugim na podlagi izjav o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti. Carinski organi bi morali imeti nalogo zagotoviti, da jim je sklic na izjavo o potrebni skrbnosti na voljo, kadar je to ustrezno. Poleg tega bi morali carinski organi od trenutka, ko bo vzpostavljen elektronski vmesnik za izmenjavo informacij med carinskimi organi in pristojnimi organi, preverjati status izjave o potrebni skrbnosti po začetni analizi tveganja, ki jo pristojni organi izvedejo v informacijskem sistemu. Carinski organi bi morali ustrezno ukrepati, na primer zadržati ali zavrniti zadevni primarni ali drug zadevni proizvod, če se to zahteva na podlagi statusa izjave o potrebni skrbnosti v informacijskem sistemu. Za to posebno organizacijo nadzora se ne uporablja poglavje VII Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta (12), kar zadeva uporabo in izvrševanje te uredbe.

| (64) | Države članice bi morale zagotoviti, da so vedno na voljo ustrezna finančna sredstva za ustrezno osebje in opremo pristojnih organov. Za učinkovito izvajanje pregledov je potrebnih veliko virov, zato bi bilo treba zagotoviti takšno raven stabilnih virov, ki bi ustrezala potrebam izvrševanja v vsakem danem trenutku. Države članice bi morale imeti možnost dopolniti javno financiranje tako, da od zadevnih gospodarskih subjektov izterjajo stroške, nastale pri izvajanju pregledov v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi zadevnimi proizvodi, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladni. |
| --- | --- |

(64)

Države članice bi morale zagotoviti, da so vedno na voljo ustrezna finančna sredstva za ustrezno osebje in opremo pristojnih organov. Za učinkovito izvajanje pregledov je potrebnih veliko virov, zato bi bilo treba zagotoviti takšno raven stabilnih virov, ki bi ustrezala potrebam izvrševanja v vsakem danem trenutku. Države članice bi morale imeti možnost dopolniti javno financiranje tako, da od zadevnih gospodarskih subjektov izterjajo stroške, nastale pri izvajanju pregledov v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi zadevnimi proizvodi, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladni.

| (65) | Ta uredba ne posega v druge pravne akte Unije o blagu in proizvodih, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, zlasti Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), glede pooblastil carinskih organov in carinskih kontrol. Uvoznike bi bilo treba opomniti, da členi 220, 254, 256, 257 in 258 navedene uredbe določajo, da se proizvodi, ki vstopajo na trg in potrebujejo nadaljnjo oplemenitenje, predajo v ustrezen carinski postopek, ki omogoča takšno oplemenitenje. Na splošno se sprostitev v prosti promet ali izvoz ne bi smela šteti kot dokaz skladnosti s pravom Unije, saj takšna sprostitev ali izvoz ne vključuje nujno popolnega nadzora skladnosti. |
| --- | --- |

(65)

Ta uredba ne posega v druge pravne akte Unije o blagu in proizvodih, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, zlasti Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), glede pooblastil carinskih organov in carinskih kontrol. Uvoznike bi bilo treba opomniti, da členi 220, 254, 256, 257 in 258 navedene uredbe določajo, da se proizvodi, ki vstopajo na trg in potrebujejo nadaljnjo oplemenitenje, predajo v ustrezen carinski postopek, ki omogoča takšno oplemenitenje. Na splošno se sprostitev v prosti promet ali izvoz ne bi smela šteti kot dokaz skladnosti s pravom Unije, saj takšna sprostitev ali izvoz ne vključuje nujno popolnega nadzora skladnosti.

| (66) | Za optimizacijo procesa nadzora, tudi s čim večjim zmanjšanjem upravnega bremena, nad zadevnimi proizvodi, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, je treba vzpostaviti interoperabilni elektronski vmesnik, ki omogoča samodejni prenos podatkov med carinskimi sistemi in informacijskimi sistemi pristojnih organov. Okolje enotnega okenca Evropske unije za carino je logična izbira za tak prenos podatkov. Vmesnik bi moral biti visoko avtomatiziran in enostaven za uporabo, carinskim organom in gospodarskim subjektom pa bi moral olajšati izvajanje procesov. Poleg tega je zaradi majhnih razlik med podatki, ki morajo biti dani na voljo carinskim organom in vključeni v izjavo o potrebni skrbnosti, primerno predlagati tudi pristop sodelovanja med podjetji in državno upravo, v skladu s katerim trgovci in gospodarski subjekti prek nacionalnega okolja enotnega okenca za carino dajo na voljo izjavo o potrebni skrbnosti za zadevni proizvod, ta izjava pa se samodejno posreduje v informacijski sistem iz te uredbe, ki ga uporabljajo pristojni organi. Carinski in pristojni organi bi morali sodelovati pri določanju podatkov, ki jih je treba posredovati, in vseh drugih tehničnih zahtevah. |
| --- | --- |

(66)

Za optimizacijo procesa nadzora, tudi s čim večjim zmanjšanjem upravnega bremena, nad zadevnimi proizvodi, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, je treba vzpostaviti interoperabilni elektronski vmesnik, ki omogoča samodejni prenos podatkov med carinskimi sistemi in informacijskimi sistemi pristojnih organov. Okolje enotnega okenca Evropske unije za carino je logična izbira za tak prenos podatkov. Vmesnik bi moral biti visoko avtomatiziran in enostaven za uporabo, carinskim organom in gospodarskim subjektom pa bi moral olajšati izvajanje procesov. Poleg tega je zaradi majhnih razlik med podatki, ki morajo biti dani na voljo carinskim organom in vključeni v izjavo o potrebni skrbnosti, primerno predlagati tudi pristop sodelovanja med podjetji in državno upravo, v skladu s katerim trgovci in gospodarski subjekti prek nacionalnega okolja enotnega okenca za carino dajo na voljo izjavo o potrebni skrbnosti za zadevni proizvod, ta izjava pa se samodejno posreduje v informacijski sistem iz te uredbe, ki ga uporabljajo pristojni organi. Carinski in pristojni organi bi morali sodelovati pri določanju podatkov, ki jih je treba posredovati, in vseh drugih tehničnih zahtevah.

| (67) | Tveganje, da se neskladni proizvodi dajo na trg ali izvozijo, se razlikuje glede na primarni in drug proizvod ter državo porekla in proizvodnje ali dele teh držav Za gospodarske subjekte, ki nabavljajo primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav, ki predstavljajo nizko tveganje glede pridelovanja, pobiranja ali proizvodnje zadevnih primarnih proizvodov v nasprotju s to uredbo, bi moralo veljati manj obveznosti, s čimer bi se zmanjšali stroški zagotavljanja skladnosti in upravno breme, razen če gospodarski subjekt ve ali utemeljeno domneva, da obstaja tveganje neskladnosti s to uredbo. Kadar pristojni organ izve za tveganje izogibanja tej uredbi, na primer kadar se zadevni primarni ali drug zadevni proizvod, proizveden v državi z visokim tveganjem, naknadno predela v državi z nizkim tveganjem ali delu navedene države, iz katere je dan na trg ali vstopi nanj ali ga zapusti, in je v izjavi o potrebni skrbnosti ali carinski deklaraciji navedeno, da je bil zadevni primarni ali drug zadevni proizvod proizveden v državi z nizkim tveganjem, bi moral pristojni organ z dodatnimi pregledi preveriti, ali obstaja kakršna koli neskladnost, in po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe, kot sta zaseg zadevnega primarnega ali drugega zadevnega proizvoda in zadržanje dajanja zadevnega primarnega ali drugega zadevnega proizvoda na trg ali zadržanje izvoza zadevnega primarnega ali drugega zadevnega proizvoda, ter izvesti dodatne preglede. Zadevni primarni in zadevni drugi proizvodi iz držav ali delov držav z visokim tveganjem bi morali biti predmet okrepljenega nadzora pristojnih organov. |
| --- | --- |

(67)

Tveganje, da se neskladni proizvodi dajo na trg ali izvozijo, se razlikuje glede na primarni in drug proizvod ter državo porekla in proizvodnje ali dele teh držav Za gospodarske subjekte, ki nabavljajo primarne in druge proizvode iz držav ali delov držav, ki predstavljajo nizko tveganje glede pridelovanja, pobiranja ali proizvodnje zadevnih primarnih proizvodov v nasprotju s to uredbo, bi moralo veljati manj obveznosti, s čimer bi se zmanjšali stroški zagotavljanja skladnosti in upravno breme, razen če gospodarski subjekt ve ali utemeljeno domneva, da obstaja tveganje neskladnosti s to uredbo. Kadar pristojni organ izve za tveganje izogibanja tej uredbi, na primer kadar se zadevni primarni ali drug zadevni proizvod, proizveden v državi z visokim tveganjem, naknadno predela v državi z nizkim tveganjem ali delu navedene države, iz katere je dan na trg ali vstopi nanj ali ga zapusti, in je v izjavi o potrebni skrbnosti ali carinski deklaraciji navedeno, da je bil zadevni primarni ali drug zadevni proizvod proizveden v državi z nizkim tveganjem, bi moral pristojni organ z dodatnimi pregledi preveriti, ali obstaja kakršna koli neskladnost, in po potrebi sprejeti ustrezne ukrepe, kot sta zaseg zadevnega primarnega ali drugega zadevnega proizvoda in zadržanje dajanja zadevnega primarnega ali drugega zadevnega proizvoda na trg ali zadržanje izvoza zadevnega primarnega ali drugega zadevnega proizvoda, ter izvesti dodatne preglede. Zadevni primarni in zadevni drugi proizvodi iz držav ali delov držav z visokim tveganjem bi morali biti predmet okrepljenega nadzora pristojnih organov.

| (68) | Poleg tega bi morala Komisija oceniti tveganje krčenja in degradacije gozdov na ravni države ali delov države na podlagi vrste meril, ki odražajo kvantitativne, objektivne in mednarodno priznane podatke ter pokazatelje, da so države dejavno vključene v boj proti krčenju in degradaciji gozdov. Te primerjalne informacije bi morale gospodarskim subjektom v Uniji olajšati, da ravnajo s potrebno skrbnostjo, pristojnim organom pa spremljanje in uveljavljanje skladnosti, hkrati pa bi morale države proizvajalke spodbuditi, da povečajo trajnostnost svojih sistemov kmetijske proizvodnje in zmanjšajo svoj vpliv na krčenje gozdov. To bi moralo prispevati k večji preglednosti in trajnostni naravnanosti dobavnih verig. Sistem primerjalnih analiz bi moral temeljiti na tristopenjskem sistemu za razvrščanje držav kot države z nizkim, standardnim ali visokim tveganjem. Za zagotovitev ustrezne preglednosti in jasnosti bi morala Komisija zlasti javno objaviti podatke, ki se uporabljajo za primerjalno analizo, razloge za predlagano spremembo razvrstitve in odziv zadevne države. Za zadevne proizvode iz držav z nizkim tveganjem ali delov teh držav bi bilo treba gospodarskim subjektom omogočiti izvedbo poenostavljene potrebne skrbnosti. Zadevni proizvodi iz držav z visokim tveganjem ali delov teh držav bi morali biti predmet okrepljenega nadzora pristojnih organov. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za vzpostavitev seznama držav ali delov držav, pri katerih obstaja majhno ali veliko tveganje. |
| --- | --- |

(68)

Poleg tega bi morala Komisija oceniti tveganje krčenja in degradacije gozdov na ravni države ali delov države na podlagi vrste meril, ki odražajo kvantitativne, objektivne in mednarodno priznane podatke ter pokazatelje, da so države dejavno vključene v boj proti krčenju in degradaciji gozdov. Te primerjalne informacije bi morale gospodarskim subjektom v Uniji olajšati, da ravnajo s potrebno skrbnostjo, pristojnim organom pa spremljanje in uveljavljanje skladnosti, hkrati pa bi morale države proizvajalke spodbuditi, da povečajo trajnostnost svojih sistemov kmetijske proizvodnje in zmanjšajo svoj vpliv na krčenje gozdov. To bi moralo prispevati k večji preglednosti in trajnostni naravnanosti dobavnih verig. Sistem primerjalnih analiz bi moral temeljiti na tristopenjskem sistemu za razvrščanje držav kot države z nizkim, standardnim ali visokim tveganjem. Za zagotovitev ustrezne preglednosti in jasnosti bi morala Komisija zlasti javno objaviti podatke, ki se uporabljajo za primerjalno analizo, razloge za predlagano spremembo razvrstitve in odziv zadevne države. Za zadevne proizvode iz držav z nizkim tveganjem ali delov teh držav bi bilo treba gospodarskim subjektom omogočiti izvedbo poenostavljene potrebne skrbnosti. Zadevni proizvodi iz držav z visokim tveganjem ali delov teh držav bi morali biti predmet okrepljenega nadzora pristojnih organov. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje izvedbenih aktov za vzpostavitev seznama držav ali delov držav, pri katerih obstaja majhno ali veliko tveganje.

| (69) | Komisija bi morala sodelovati z državami, ki so razvrščene ali bi lahko bile razvrščene kot države z visokim tveganjem, in z ustreznimi deležniki v teh državah, da bi si tako prizadevala za zmanjšanje stopnje tveganja. |
| --- | --- |

(69)

Komisija bi morala sodelovati z državami, ki so razvrščene ali bi lahko bile razvrščene kot države z visokim tveganjem, in z ustreznimi deležniki v teh državah, da bi si tako prizadevala za zmanjšanje stopnje tveganja.

| (70) | Pristojni organi bi morali redno izvajati preglede gospodarskih subjektov in trgovcev, da preverijo, ali dejansko izpolnjujejo obveznosti, določene v tej uredbi. Poleg tega bi morali pristojni organi izvajati preglede na podlagi relevantnih informacij, s katerimi razpolagajo, vključno z utemeljenimi pomisleki tretjih oseb. Preglede, ki jih je treba opraviti, bi pristojni organi morali določiti na podlagi pristopa, ki temelji na oceni tveganja. Za zadevne proizvode iz držav ali delov držav, ki so razvrščene kot države z visokim tveganjem, za zadevne gospodarske subjekte in trgovce ter obseg njihovega deleža zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov bi bilo treba uporabiti dvojni pristop, ki zagotavlja celovito vključitev. Zato bi bilo treba od pristojnih organov zahtevati, da pregledajo določen odstotek gospodarskih subjektov in trgovcev, hkrati pa vključijo tudi določen odstotek zadevnih proizvodov. Za zadevne proizvode iz držav ali delov držav, ki so razvrščene kot države z nizkim ali standardnim tveganjem, bi bilo od pristojnih organov treba zahtevati, da pregledajo vsaj določen odstotek gospodarskih subjektov in trgovcev. Raven pregledov bi morala biti višja za zadevne proizvode iz držav ali delov držav z visokim tveganjem, za države ali dele držav s standardnim ali nizkim tveganjem pa je lahko nižja. Pri pregledu te uredbe bi morala Komisija oceniti in opredeliti količinsko določene cilje za letne preglede, ki jih izvajajo pristojni organi in so primerni za zagotavljanje izvrševanja te uredbe in usklajenega pristopa po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(70)

Pristojni organi bi morali redno izvajati preglede gospodarskih subjektov in trgovcev, da preverijo, ali dejansko izpolnjujejo obveznosti, določene v tej uredbi. Poleg tega bi morali pristojni organi izvajati preglede na podlagi relevantnih informacij, s katerimi razpolagajo, vključno z utemeljenimi pomisleki tretjih oseb. Preglede, ki jih je treba opraviti, bi pristojni organi morali določiti na podlagi pristopa, ki temelji na oceni tveganja. Za zadevne proizvode iz držav ali delov držav, ki so razvrščene kot države z visokim tveganjem, za zadevne gospodarske subjekte in trgovce ter obseg njihovega deleža zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov bi bilo treba uporabiti dvojni pristop, ki zagotavlja celovito vključitev. Zato bi bilo treba od pristojnih organov zahtevati, da pregledajo določen odstotek gospodarskih subjektov in trgovcev, hkrati pa vključijo tudi določen odstotek zadevnih proizvodov. Za zadevne proizvode iz držav ali delov držav, ki so razvrščene kot države z nizkim ali standardnim tveganjem, bi bilo od pristojnih organov treba zahtevati, da pregledajo vsaj določen odstotek gospodarskih subjektov in trgovcev. Raven pregledov bi morala biti višja za zadevne proizvode iz držav ali delov držav z visokim tveganjem, za države ali dele držav s standardnim ali nizkim tveganjem pa je lahko nižja. Pri pregledu te uredbe bi morala Komisija oceniti in opredeliti količinsko določene cilje za letne preglede, ki jih izvajajo pristojni organi in so primerni za zagotavljanje izvrševanja te uredbe in usklajenega pristopa po vsej Uniji.

| (71) | Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki jih izvajajo pristojni organi, bi morali zajemati sisteme potrebne skrbnosti ter skladnost zadevnih proizvodov s to uredbo. Pregledi bi morali biti osnovani na načrtu, ki temelji na oceni tveganja in vsebuje merila tveganja, da pristojnim organom omogočajo izvedbo analize tveganja izjav o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti in trgovci. Merila tveganja bi morala upoštevati tveganje krčenja gozdov, povezano z zadevnimi primarnimi proizvodi v državi proizvodnje, zgodovino neizpolnjevanja obveznosti iz te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev ter vse druge zadevne informacije, ki so na voljo pristojnim organom. Analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti bi morala pristojnim organom omogočiti identifikacijo gospodarskih subjektov, trgovcev in zadevnih proizvodov, ki jih je treba pregledati. Analizo tveganja bi bilo treba izvajati z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov v informacijskem sistemu prek katerega se predložijo izjave o potrebni skrbnosti. Kadar je to potrebno in tehnično izvedljivo, bi morali imeti pristojni organi po posvetovanju in v tesnem sodelovanju z organi tretjih držav možnost izvajati tudi nadzor in situ. |
| --- | --- |

(71)

Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki jih izvajajo pristojni organi, bi morali zajemati sisteme potrebne skrbnosti ter skladnost zadevnih proizvodov s to uredbo. Pregledi bi morali biti osnovani na načrtu, ki temelji na oceni tveganja in vsebuje merila tveganja, da pristojnim organom omogočajo izvedbo analize tveganja izjav o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo gospodarski subjekti in trgovci. Merila tveganja bi morala upoštevati tveganje krčenja gozdov, povezano z zadevnimi primarnimi proizvodi v državi proizvodnje, zgodovino neizpolnjevanja obveznosti iz te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev ter vse druge zadevne informacije, ki so na voljo pristojnim organom. Analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti bi morala pristojnim organom omogočiti identifikacijo gospodarskih subjektov, trgovcev in zadevnih proizvodov, ki jih je treba pregledati. Analizo tveganja bi bilo treba izvajati z uporabo tehnik elektronske obdelave podatkov v informacijskem sistemu prek katerega se predložijo izjave o potrebni skrbnosti. Kadar je to potrebno in tehnično izvedljivo, bi morali imeti pristojni organi po posvetovanju in v tesnem sodelovanju z organi tretjih držav možnost izvajati tudi nadzor in situ.

| (72) | Kadar analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti razkrije visoko tveganje neskladnosti posameznih zadevnih proizvodov, bi morali imeti pristojni organi možnost, da sprejmejo takojšnje začasne ukrepe za preprečitev njihovega dajanja na trg, omogočanja njihove dostopnosti na trgu ali njihovega izvoza. Kadar taki zadevni proizvodi vstopajo na trg ali ga zapuščajo, bi morali pristojni organi od carinskih organov zahtevati zadržanje sprostitve v prosti promet ali izvoza, da lahko pristojni organi opravijo potrebne preglede. Take zahteve bi bilo treba sporočiti prek vmesniškega sistema med carinskimi in pristojnimi organi. Zadržanje dajanja na trg, omogočanja dostopnosti na njem, sprostitve v prosti promet ali izvoza bi morala biti omejena na tri delovne dni oziroma 72 ur za pokvarljive zadevne proizvode, razen kadar pristojni organi zahtevajo dodaten čas za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov s to uredbo. V teh primerih bi morali pristojni organi sprejeti dodatne začasne ukrepe za podaljšanje obdobja zadržanja ali za podaljšanje zaprositi carinske organe, kadar zadevni proizvodi vstopajo na trg ali ga zapuščajo. |
| --- | --- |

(72)

Kadar analiza tveganja izjav o potrebni skrbnosti razkrije visoko tveganje neskladnosti posameznih zadevnih proizvodov, bi morali imeti pristojni organi možnost, da sprejmejo takojšnje začasne ukrepe za preprečitev njihovega dajanja na trg, omogočanja njihove dostopnosti na trgu ali njihovega izvoza. Kadar taki zadevni proizvodi vstopajo na trg ali ga zapuščajo, bi morali pristojni organi od carinskih organov zahtevati zadržanje sprostitve v prosti promet ali izvoza, da lahko pristojni organi opravijo potrebne preglede. Take zahteve bi bilo treba sporočiti prek vmesniškega sistema med carinskimi in pristojnimi organi. Zadržanje dajanja na trg, omogočanja dostopnosti na njem, sprostitve v prosti promet ali izvoza bi morala biti omejena na tri delovne dni oziroma 72 ur za pokvarljive zadevne proizvode, razen kadar pristojni organi zahtevajo dodaten čas za oceno skladnosti zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov s to uredbo. V teh primerih bi morali pristojni organi sprejeti dodatne začasne ukrepe za podaljšanje obdobja zadržanja ali za podaljšanje zaprositi carinske organe, kadar zadevni proizvodi vstopajo na trg ali ga zapuščajo.

| (73) | Pristojni organi bi morali redno posodabljati načrte pregledov na podlagi rezultatov izvajanja teh pregledov. Za tiste gospodarske subjekte, ki izkazujejo dosledno skladnost s predpisi, bi lahko veljala manjša pogostost pregledov. |
| --- | --- |

(73)

Pristojni organi bi morali redno posodabljati načrte pregledov na podlagi rezultatov izvajanja teh pregledov. Za tiste gospodarske subjekte, ki izkazujejo dosledno skladnost s predpisi, bi lahko veljala manjša pogostost pregledov.

| (74) | Za zagotovitev izvajanja in učinkovitega izvrševanja te uredbe bi morale biti države članice pooblaščene za umik in odpoklic neskladnih proizvodov ter sprejetje ustreznih popravnih ukrepov. Prav tako bi morale zagotoviti, da se kršitve te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. |
| --- | --- |

(74)

Za zagotovitev izvajanja in učinkovitega izvrševanja te uredbe bi morale biti države članice pooblaščene za umik in odpoklic neskladnih proizvodov ter sprejetje ustreznih popravnih ukrepov. Prav tako bi morale zagotoviti, da se kršitve te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

| (75) | Da bi povečali odgovornost gospodarskih subjektov in trgovcev, bi morala Komisija na svojem spletnem mestu objaviti seznam pravnomočnih sodb zoper pravne osebe zaradi kršitev te uredbe in kazni, ki so jim bile naložene. Te informacije bi lahko pristojnim organom, drugim gospodarskim subjektom in trgovcem pomagale pri izvajanju njihovih ocen tveganja ter izboljšale ozaveščenost potrošnikov in civilne družbe v zvezi z gospodarskimi subjekti in trgovci, ki kršijo to uredbo. |
| --- | --- |

(75)

Da bi povečali odgovornost gospodarskih subjektov in trgovcev, bi morala Komisija na svojem spletnem mestu objaviti seznam pravnomočnih sodb zoper pravne osebe zaradi kršitev te uredbe in kazni, ki so jim bile naložene. Te informacije bi lahko pristojnim organom, drugim gospodarskim subjektom in trgovcem pomagale pri izvajanju njihovih ocen tveganja ter izboljšale ozaveščenost potrošnikov in civilne družbe v zvezi z gospodarskimi subjekti in trgovci, ki kršijo to uredbo.

| (76) | Za izvajanje te uredbe bodo potrebni zadostni viri in zmogljivosti. V tem okviru bi morale države članice poleg nacionalnih virov čim bolj izkoristiti priložnosti in možnosti za podpore, ki so na voljo na ravni Unije in druga sredstva, vključno s kohezijskimi skladi in instrumenti za krepitev zmogljivosti, zlasti v okviru Instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(76)

Za izvajanje te uredbe bodo potrebni zadostni viri in zmogljivosti. V tem okviru bi morale države članice poleg nacionalnih virov čim bolj izkoristiti priložnosti in možnosti za podpore, ki so na voljo na ravni Unije in druga sredstva, vključno s kohezijskimi skladi in instrumenti za krepitev zmogljivosti, zlasti v okviru Instrumenta za tehnično podporo, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (77) | Ob upoštevanju mednarodnega značaja krčenja in degradacije gozdov ter s tem povezane trgovine bi morali pristojni organi sodelovati med seboj, s carinskimi organi držav članic, Komisijo in upravnimi organi tretjih držav. Pristojni organi bi morali sodelovati tudi s pristojnimi organi za nadzor in izvrševanje drugih pravnih aktov Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje. |
| --- | --- |

(77)

Ob upoštevanju mednarodnega značaja krčenja in degradacije gozdov ter s tem povezane trgovine bi morali pristojni organi sodelovati med seboj, s carinskimi organi držav članic, Komisijo in upravnimi organi tretjih držav. Pristojni organi bi morali sodelovati tudi s pristojnimi organi za nadzor in izvrševanje drugih pravnih aktov Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi v zvezi s škodljivimi vplivi na človekove pravice ali okolje.

| (78) | Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije morajo sodišča držav članic zagotoviti sodno varstvo pravic, ki jih imajo posamezniki na podlagi prava Unije. Poleg tega člen 19(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) državam članicam nalaga, da vzpostavijo pravna sredstva, ki so potrebna za zagotovitev učinkovitega pravnega varstva na področjih, ki jih ureja pravo Unije. V tem smislu bi morale države članice zagotoviti, da se javnosti, vključno s fizičnimi ali pravnimi osebami, ki predložijo utemeljene pomisleke v skladu s to uredbo, zagotovi dostop do pravnega varstva v skladu z obveznostmi, ki so jih države članice sprejele kot pogodbenice Konvencije Ekonomske komisije ZN za Evropo (UN/ECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998 (Aarhuška konvencija). |
| --- | --- |

(78)

Glede na ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije morajo sodišča držav članic zagotoviti sodno varstvo pravic, ki jih imajo posamezniki na podlagi prava Unije. Poleg tega člen 19(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) državam članicam nalaga, da vzpostavijo pravna sredstva, ki so potrebna za zagotovitev učinkovitega pravnega varstva na področjih, ki jih ureja pravo Unije. V tem smislu bi morale države članice zagotoviti, da se javnosti, vključno s fizičnimi ali pravnimi osebami, ki predložijo utemeljene pomisleke v skladu s to uredbo, zagotovi dostop do pravnega varstva v skladu z obveznostmi, ki so jih države članice sprejele kot pogodbenice Konvencije Ekonomske komisije ZN za Evropo (UN/ECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998 (Aarhuška konvencija).

| (79) | Za zagotovitev, da ta uredba ostane relevantna in v skladu s trgovinskim, znanstvenim in tehnološkim razvojem, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s seznamom oznak KN zadevnih proizvodov iz Priloge I k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (15). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(79)

Za zagotovitev, da ta uredba ostane relevantna in v skladu s trgovinskim, znanstvenim in tehnološkim razvojem, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s seznamom oznak KN zadevnih proizvodov iz Priloge I k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (15). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (80) | Uredba (EU) št. 995/2010 prepoveduje dajanje nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov na trg Unije. Določa obveznosti gospodarskih subjektov, ki prvič dajejo les na trg, da ravnajo s potrebno skrbnostjo, in trgovcev, da vodijo sledljivo evidenco svojih dobaviteljev in kupcev. V tej uredbi bi bilo treba ohraniti obveznost, da se zagotovi zakonitost zadevnih proizvodov, vključno z lesom in lesnimi proizvodi, ki se dajejo na trg, in dopolniti to obveznost z zahtevo glede trajnostnosti. Uredba (EU) št. 995/2010 in z njo povezana Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 607/2012 (16) zato s to uredbo postaneta odvečni in bi ju bilo treba razveljaviti. Les in lesni proizvodi, kot so opredeljeni v členu 2, točka (a), Uredbe (EU) št. 995/2010, so enakovredni lesu in lesnim proizvodom, ki so navedeni v Prilogi I k tej uredbi in vsebujejo les ali so bili proizvedeni iz lesa. |
| --- | --- |

(80)

Uredba (EU) št. 995/2010 prepoveduje dajanje nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov na trg Unije. Določa obveznosti gospodarskih subjektov, ki prvič dajejo les na trg, da ravnajo s potrebno skrbnostjo, in trgovcev, da vodijo sledljivo evidenco svojih dobaviteljev in kupcev. V tej uredbi bi bilo treba ohraniti obveznost, da se zagotovi zakonitost zadevnih proizvodov, vključno z lesom in lesnimi proizvodi, ki se dajejo na trg, in dopolniti to obveznost z zahtevo glede trajnostnosti. Uredba (EU) št. 995/2010 in z njo povezana Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 607/2012 (16) zato s to uredbo postaneta odvečni in bi ju bilo treba razveljaviti. Les in lesni proizvodi, kot so opredeljeni v členu 2, točka (a), Uredbe (EU) št. 995/2010, so enakovredni lesu in lesnim proizvodom, ki so navedeni v Prilogi I k tej uredbi in vsebujejo les ali so bili proizvedeni iz lesa.

| (81) | Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 vzpostavlja shemo izdajanja dovoljenj za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) za uvoz lesa v Unijo. Shema izdajanja dovoljenj se izvaja na podlagi sporazumov o prostovoljnem partnerstvu z državami proizvajalkami lesa z namenom zaustavitve nezakonite sečnje ter izboljšanja upravljanja na področju gozdov in s tem povezane trgovine. Ta uredba bi morala temeljiti na doseženih pozitivnih rezultatih na podlagi FLEGT, zlasti v smislu večje udeležbe deležnikov in izboljšanega upravljanja na področju gozdov. Sporazumi o prostovoljnem partnerstvu bi lahko v posebnih primerih dopolnjevali to uredbo v zvezi z zakonitostjo lesnih proizvodov. Za spoštovanje obstoječih dvostranskih zavez in ohranitev napredka, doseženega s partnerskimi državami, ki imajo vzpostavljen delujoč sistem (faza izdajanja dovoljenj FLEGT) ter, kadar je to ustrezno in dogovorjeno, sodelujejo s sedanjimi partnericami v okviru sporazumov o prostovoljnem partnerstvu, da bi dosegle to fazo, bi morala ta uredba vključevati določbo, v skladu s katero se šteje, da so les in lesni proizvodi, za katere je izdano veljavno dovoljenje FLEGT, skladni z zahtevo po zakonitosti iz Uredbe (ES) št. 2173/2005. |
| --- | --- |

(81)

Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 vzpostavlja shemo izdajanja dovoljenj za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) za uvoz lesa v Unijo. Shema izdajanja dovoljenj se izvaja na podlagi sporazumov o prostovoljnem partnerstvu z državami proizvajalkami lesa z namenom zaustavitve nezakonite sečnje ter izboljšanja upravljanja na področju gozdov in s tem povezane trgovine. Ta uredba bi morala temeljiti na doseženih pozitivnih rezultatih na podlagi FLEGT, zlasti v smislu večje udeležbe deležnikov in izboljšanega upravljanja na področju gozdov. Sporazumi o prostovoljnem partnerstvu bi lahko v posebnih primerih dopolnjevali to uredbo v zvezi z zakonitostjo lesnih proizvodov. Za spoštovanje obstoječih dvostranskih zavez in ohranitev napredka, doseženega s partnerskimi državami, ki imajo vzpostavljen delujoč sistem (faza izdajanja dovoljenj FLEGT) ter, kadar je to ustrezno in dogovorjeno, sodelujejo s sedanjimi partnericami v okviru sporazumov o prostovoljnem partnerstvu, da bi dosegle to fazo, bi morala ta uredba vključevati določbo, v skladu s katero se šteje, da so les in lesni proizvodi, za katere je izdano veljavno dovoljenje FLEGT, skladni z zahtevo po zakonitosti iz Uredbe (ES) št. 2173/2005.

| (82) | Čeprav ta uredba obravnava krčenje in degradacijo gozdov, kot je predvideno v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, zaščita gozdov ne sme povzročiti spremembe rabe ali degradacije drugih naravnih ekosistemov. Ekosistemi, vključno z upravljanimi ekosistemi, kot so mokrišča, savane in šotišča, so zelo pomembni za svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam in krizi biotske raznovrstnosti ter za druge cilje trajnostnega razvoja, zato sprememba njihove rabe ali njihova degradacija zahtevata nujno ukrepanje in ju je treba preprečiti. Glede na odtis Unije na negozdne naravne ekosisteme bi morala Komisija najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe izvesti oceno in, kadar je ustrezno, predstaviti zakonodajni predlog o razširitvi področja uporabe te uredbe na druga gozdna zemljišča. Poleg tega bi morala Komisija najpozneje dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe oceniti in, kadar je ustrezno, predstaviti zakonodajni predlog o razširitvi področja uporabe te uredbe na druge naravne ekosisteme, vključno z drugimi zemljišči z visoko zalogo ogljika in zemljišči velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, kot so travišča, šotišča in mokrišča. Zaradi proizvodnje primarnih proizvodov za trg Unije so ekosistemi tudi pod vse večjim pritiskom spreminjanja rabe in degradacije. Komisija bi morala najpozneje dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe oceniti tudi potrebo po razširitvi področja uporabe na druge primarne proizvode in njeno izvedljivost. Hkrati bi morala Komisija opraviti tudi pregled seznama oznak KN zadevnih proizvodov iz Priloge I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(82)

Čeprav ta uredba obravnava krčenje in degradacijo gozdov, kot je predvideno v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, zaščita gozdov ne sme povzročiti spremembe rabe ali degradacije drugih naravnih ekosistemov. Ekosistemi, vključno z upravljanimi ekosistemi, kot so mokrišča, savane in šotišča, so zelo pomembni za svetovna prizadevanja v boju proti podnebnim spremembam in krizi biotske raznovrstnosti ter za druge cilje trajnostnega razvoja, zato sprememba njihove rabe ali njihova degradacija zahtevata nujno ukrepanje in ju je treba preprečiti. Glede na odtis Unije na negozdne naravne ekosisteme bi morala Komisija najpozneje eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe izvesti oceno in, kadar je ustrezno, predstaviti zakonodajni predlog o razširitvi področja uporabe te uredbe na druga gozdna zemljišča. Poleg tega bi morala Komisija najpozneje dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe oceniti in, kadar je ustrezno, predstaviti zakonodajni predlog o razširitvi področja uporabe te uredbe na druge naravne ekosisteme, vključno z drugimi zemljišči z visoko zalogo ogljika in zemljišči velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, kot so travišča, šotišča in mokrišča. Zaradi proizvodnje primarnih proizvodov za trg Unije so ekosistemi tudi pod vse večjim pritiskom spreminjanja rabe in degradacije. Komisija bi morala najpozneje dve leti po datumu začetka veljavnosti te uredbe oceniti tudi potrebo po razširitvi področja uporabe na druge primarne proizvode in njeno izvedljivost. Hkrati bi morala Komisija opraviti tudi pregled seznama oznak KN zadevnih proizvodov iz Priloge I k tej uredbi.

| (83) | Ob upoštevanju zahteve Evropskega parlamenta iz resolucije z dne 22. oktobra 2020 o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, in velike večine od skoraj 1,2 milijona udeležencev javnega posvetovanja Komisije bi se morala Komisija pri svoji oceni in kakršnem koli prihodnjem zakonodajnem predlogu osredotočiti na razširitev področja uporabe te uredbe na negozdne ekosisteme ter spremembo njihove rabe in njihovo degradacijo. |
| --- | --- |

(83)

Ob upoštevanju zahteve Evropskega parlamenta iz resolucije z dne 22. oktobra 2020 o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, in velike večine od skoraj 1,2 milijona udeležencev javnega posvetovanja Komisije bi se morala Komisija pri svoji oceni in kakršnem koli prihodnjem zakonodajnem predlogu osredotočiti na razširitev področja uporabe te uredbe na negozdne ekosisteme ter spremembo njihove rabe in njihovo degradacijo.

| (84) | Kadar je za namene te uredbe potrebna obdelava osebnih podatkov, jih je treba obdelati v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Za vsako obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe veljata Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17) ter Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (18), kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(84)

Kadar je za namene te uredbe potrebna obdelava osebnih podatkov, jih je treba obdelati v skladu s pravom Unije o varstvu osebnih podatkov. Za vsako obdelavo osebnih podatkov na podlagi te uredbe veljata Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (17) ter Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (18), kakor je ustrezno.

| (85) | Ker cilja te uredbe, in sicer boja proti krčenju in degradaciji gozdov z zmanjšanjem prispevka, ki ga povzroči potrošnja v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(85)

Ker cilja te uredbe, in sicer boja proti krčenju in degradaciji gozdov z zmanjšanjem prispevka, ki ga povzroči potrošnja v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (86) | Gospodarskim subjektom, trgovcem in pristojnim organom bi bilo treba dati na voljo dovolj časa, da se lahko pripravijo na izpolnjevanje zahtev iz te uredbe – |
| --- | --- |

(86)

Gospodarskim subjektom, trgovcem in pristojnim organom bi bilo treba dati na voljo dovolj časa, da se lahko pripravijo na izpolnjevanje zahtev iz te uredbe –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pravila o dajanju zadevnih proizvodov, kot so navedeni v Prilogi I, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, in sicer govedo, kakav, kavo, oljno palmo, gumo, sojo in les, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih, na trg Unije in omogočanju njihove dostopnosti na trgu Unije ter njihovega izvoza iz Unije, da bi:

| (a) | čim bolj zmanjšali prispevek Unije h krčenju in degradaciji gozdov po vsem svetu ter s tem prispevali k zmanjšanju krčenja gozdov po svetu; |
| --- | --- |

(a)

čim bolj zmanjšali prispevek Unije h krčenju in degradaciji gozdov po vsem svetu ter s tem prispevali k zmanjšanju krčenja gozdov po svetu;

| (b) | zmanjšali prispevek Unije k emisijam toplogrednih plinov in izgubi biotske raznovrstnosti na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(b)

zmanjšali prispevek Unije k emisijam toplogrednih plinov in izgubi biotske raznovrstnosti na svetovni ravni.

2.   Razen v primerih iz člena 37(3) se ta uredba ne uporablja za zadevne proizvode iz Priloge I, ki so bili proizvedeni pred datumom, navedenim v členu 38(1).

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „zadevni primarni proizvodi“ pomeni govedo, kakav, kavo, oljno palmo, sojo, les in gumo; |
| --- | --- |

(1)

„zadevni primarni proizvodi“ pomeni govedo, kakav, kavo, oljno palmo, sojo, les in gumo;

| (2) | „drugi zadevni proizvodi“ pomeni proizvode iz Priloge I, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih; |
| --- | --- |

(2)

„drugi zadevni proizvodi“ pomeni proizvode iz Priloge I, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih;

| (3) | „krčenje gozdov“ pomeni spreminjanje gozdov v zemljišča za kmetijsko rabo, ne glede na to, ali ga povzroči človek ali ne; |
| --- | --- |

(3)

„krčenje gozdov“ pomeni spreminjanje gozdov v zemljišča za kmetijsko rabo, ne glede na to, ali ga povzroči človek ali ne;

| (4) | „gozd“ pomeni zemljišče, ki obsega več kot 0,5 hektarja, z drevesi, višjimi od 5 metrov, in zastornostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko dosežejo ta pragova in situ, razen zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi; |
| --- | --- |

(4)

„gozd“ pomeni zemljišče, ki obsega več kot 0,5 hektarja, z drevesi, višjimi od 5 metrov, in zastornostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko dosežejo ta pragova in situ, razen zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi;

in situ

| (5) | „kmetijska raba“ pomeni rabo zemljišč za namene kmetijstva, tudi za kmetijske nasade, kmetijske površine za praho in za živinorejo; |
| --- | --- |

(5)

„kmetijska raba“ pomeni rabo zemljišč za namene kmetijstva, tudi za kmetijske nasade, kmetijske površine za praho in za živinorejo;

| (6) | „kmetijski nasad“ pomeni zemljišče z drevesnimi sestoji v kmetijskih proizvodnih sistemih, kot so nasadi sadnega drevja, nasadi oljnih palm, oljčni nasadi in kmetijsko-gozdarski sistemi, pri katerih se pridelki gojijo pod zastorom dreves; to vključuje vse nasade zadevnih primarnih proizvodov razen lesa; kmetijski nasadi so izključeni iz opredelitve pojma „gozd“; |
| --- | --- |

(6)

„kmetijski nasad“ pomeni zemljišče z drevesnimi sestoji v kmetijskih proizvodnih sistemih, kot so nasadi sadnega drevja, nasadi oljnih palm, oljčni nasadi in kmetijsko-gozdarski sistemi, pri katerih se pridelki gojijo pod zastorom dreves; to vključuje vse nasade zadevnih primarnih proizvodov razen lesa; kmetijski nasadi so izključeni iz opredelitve pojma „gozd“;

| (7) | „degradacija gozdov“ pomeni strukturne spremembe gozdnih površin v obliki spreminjanja:






  (a) | primarnih gozdov ali gozdov, ki se naravno obnavljajo, v gozdne nasade ali druga gozdna zemljišča ali |
| --- | --- | --- |

(7)

„degradacija gozdov“ pomeni strukturne spremembe gozdnih površin v obliki spreminjanja:

(a)

primarnih gozdov ali gozdov, ki se naravno obnavljajo, v gozdne nasade ali druga gozdna zemljišča ali

| (b) | primarnih gozdov v zasajene gozdove; |
| --- | --- |

(b)

primarnih gozdov v zasajene gozdove;

| (8) | „primarni gozd“ pomeni naravno obnovljen gozd z avtohtonimi drevesnimi vrstami, kjer ni opaznih znakov človeškega delovanja in večjih posegov v ekološke procese; |
| --- | --- |

(8)

„primarni gozd“ pomeni naravno obnovljen gozd z avtohtonimi drevesnimi vrstami, kjer ni opaznih znakov človeškega delovanja in večjih posegov v ekološke procese;

| (9) | „gozd, ki se naravno obnavlja“ pomeni gozd, sestavljen pretežno iz dreves, nastal z naravnim obnavljanjem; to vključuje kar koli od naslednjega:






  (a) | gozdove, za katere ni mogoče razlikovati, ali so zasajeni ali naravno obnovljeni; |
| --- | --- | --- |

(9)

„gozd, ki se naravno obnavlja“ pomeni gozd, sestavljen pretežno iz dreves, nastal z naravnim obnavljanjem; to vključuje kar koli od naslednjega:

(a)

gozdove, za katere ni mogoče razlikovati, ali so zasajeni ali naravno obnovljeni;

| (b) | gozdove z mešanico naravno obnovljenih avtohtonih drevesnih vrst in posajenih ali posejanih dreves, in kadar se pričakuje, da bodo naravno obnovljena drevesa predstavljala večji del lesne zaloge ob zrelosti sestoja; |
| --- | --- |

(b)

gozdove z mešanico naravno obnovljenih avtohtonih drevesnih vrst in posajenih ali posejanih dreves, in kadar se pričakuje, da bodo naravno obnovljena drevesa predstavljala večji del lesne zaloge ob zrelosti sestoja;

| (c) | panjevce iz dreves, ki so najprej zrasla z naravnim obnavljanjem; |
| --- | --- |

(c)

panjevce iz dreves, ki so najprej zrasla z naravnim obnavljanjem;

| (d) | naravno obnovljena drevesa vnesenih vrst; |
| --- | --- |

(d)

naravno obnovljena drevesa vnesenih vrst;

| (10) | „zasajeni gozd“ pomeni gozd, sestavljen pretežno iz dreves, zasajene in/ali namerno zasejane, če se pričakuje, da bodo posajena ali posejana drevesa predstavljala več kot 50 % lesne zaloge ob zrelosti; to vključuje panjevce iz dreves, ki so bila prvotno posajena ali posejana; |
| --- | --- |

(10)

„zasajeni gozd“ pomeni gozd, sestavljen pretežno iz dreves, zasajene in/ali namerno zasejane, če se pričakuje, da bodo posajena ali posejana drevesa predstavljala več kot 50 % lesne zaloge ob zrelosti; to vključuje panjevce iz dreves, ki so bila prvotno posajena ali posejana;

| (11) | „gozdni nasad“ pomeni zasajeni gozd, s katerim se intenzivno gospodari in pri sajenju in zrelosti sestoja izpolnjuje vsa naslednja merila: ena ali dve drevesni vrsti, enak starostni razred in enakomeren razmik; to vključuje hitro rastoče nasade za les, vlakna in energijo ter izključuje gozdove, zasajene za zaščito ali obnovo ekosistemov in gozdove, zasajene ali zasejane, ki so glede zrelosti sestoja podobni ali bodo podobni gozdovom, ki se naravno obnavljajo; |
| --- | --- |

(11)

„gozdni nasad“ pomeni zasajeni gozd, s katerim se intenzivno gospodari in pri sajenju in zrelosti sestoja izpolnjuje vsa naslednja merila: ena ali dve drevesni vrsti, enak starostni razred in enakomeren razmik; to vključuje hitro rastoče nasade za les, vlakna in energijo ter izključuje gozdove, zasajene za zaščito ali obnovo ekosistemov in gozdove, zasajene ali zasejane, ki so glede zrelosti sestoja podobni ali bodo podobni gozdovom, ki se naravno obnavljajo;

| (12) | „druga gozdna zemljišča“ pomeni zemljišča, ki niso razvrščena kot „gozd“ in obsegajo več kot 0,5 hektarja, z drevesi, višjimi od 5 metrov, in zastornostjo od 5 do 10 %, ali drevesi, ki lahko dosežejo ta pragova in situ, ali kombinirano zastornostjo iz grmičevja, grmovja in dreves, ki presega 10 %, razen zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi; |
| --- | --- |

(12)

„druga gozdna zemljišča“ pomeni zemljišča, ki niso razvrščena kot „gozd“ in obsegajo več kot 0,5 hektarja, z drevesi, višjimi od 5 metrov, in zastornostjo od 5 do 10 %, ali drevesi, ki lahko dosežejo ta pragova in situ, ali kombinirano zastornostjo iz grmičevja, grmovja in dreves, ki presega 10 %, razen zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi;

in situ

| (13) | „ne povzroča krčenja gozdov“ pomeni:






  (a) | da so drugi zadevni proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih, proizvedeni na zemljišču, ki ni bilo podvrženo krčenju gozdov po 31. decembru 2020, in |
| --- | --- | --- |

(13)

„ne povzroča krčenja gozdov“ pomeni:

(a)

da so drugi zadevni proizvodi, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih, proizvedeni na zemljišču, ki ni bilo podvrženo krčenju gozdov po 31. decembru 2020, in

| (b) | v primeru drugih zadevnih proizvodov, ki vsebujejo les ali so bili proizvedeni iz lesa, da je bil les pridobljen iz gozda, ne da bi to povzročilo degradacijo gozdov po 31. decembru 2020; |
| --- | --- |

(b)

v primeru drugih zadevnih proizvodov, ki vsebujejo les ali so bili proizvedeni iz lesa, da je bil les pridobljen iz gozda, ne da bi to povzročilo degradacijo gozdov po 31. decembru 2020;

| (14) | „proizvedeno“ pomeni gojeno, spravljeno, pridobljeno ali vzrejeno na zadevnih zemljiščih ali na obratih, če gre za govedo; |
| --- | --- |

(14)

„proizvedeno“ pomeni gojeno, spravljeno, pridobljeno ali vzrejeno na zadevnih zemljiščih ali na obratih, če gre za govedo;

| (15) | „gospodarski subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki v okviru gospodarske dejavnosti da zadevne proizvode na trg ali jih izvaža; |
| --- | --- |

(15)

„gospodarski subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki v okviru gospodarske dejavnosti da zadevne proizvode na trg ali jih izvaža;

| (16) | „dajanje na trg“ pomeni, da je zadevni primarni ali drug zadevni proizvod prvič dostopen na trgu Unije; |
| --- | --- |

(16)

„dajanje na trg“ pomeni, da je zadevni primarni ali drug zadevni proizvod prvič dostopen na trgu Unije;

| (17) | „trgovec“ pomeni vsako osebo v dobavni verigi, razen gospodarskega subjekta, ki v okviru gospodarske dejavnosti omogoči dostopnost zadevnih proizvodov na trgu; |
| --- | --- |

(17)

„trgovec“ pomeni vsako osebo v dobavni verigi, razen gospodarskega subjekta, ki v okviru gospodarske dejavnosti omogoči dostopnost zadevnih proizvodov na trgu;

| (18) | „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo zadevnega proizvoda za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti v zameno za plačilo ali brezplačno; |
| --- | --- |

(18)

„omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo zadevnega proizvoda za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti v zameno za plačilo ali brezplačno;

| (19) | „v okviru gospodarske dejavnosti“ pomeni za namene obdelave, za distribucijo komercialnim ali nekomercialnim potrošnikom ali za uporabo pri poslovanju samega gospodarskega subjekta ali trgovca; |
| --- | --- |

(19)

„v okviru gospodarske dejavnosti“ pomeni za namene obdelave, za distribucijo komercialnim ali nekomercialnim potrošnikom ali za uporabo pri poslovanju samega gospodarskega subjekta ali trgovca;

| (20) | „oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo ali katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj; |
| --- | --- |

(20)

„oseba“ pomeni fizično ali pravno osebo ali katero koli združenje oseb, ki ni pravna oseba, vendar mu je na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava priznana sposobnost opravljanja pravnih dejanj;

| (21) | „oseba s sedežem v Uniji“ pomeni:






  (a) | vsako osebo, ki ima prebivališče v Uniji, v primeru da gre za fizično osebo; |
| --- | --- | --- |

(21)

„oseba s sedežem v Uniji“ pomeni:

(a)

vsako osebo, ki ima prebivališče v Uniji, v primeru da gre za fizično osebo;

| (b) | vsako osebo, ki ima registrirani sedež, glavno upravo ali stalno poslovno enoto v Uniji, v primeru da gre za pravno osebo ali združenje oseb; |
| --- | --- |

(b)

vsako osebo, ki ima registrirani sedež, glavno upravo ali stalno poslovno enoto v Uniji, v primeru da gre za pravno osebo ali združenje oseb;

| (22) | „pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je gospodarski subjekt ali trgovec v skladu s členom 6 pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge v zvezi z obveznostmi gospodarskega subjekta ali trgovca v okviru te uredbe; |
| --- | --- |

(22)

„pooblaščeni zastopnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki jo je gospodarski subjekt ali trgovec v skladu s členom 6 pisno pooblastil, da v njegovem imenu izvaja določene naloge v zvezi z obveznostmi gospodarskega subjekta ali trgovca v okviru te uredbe;

| (23) | „država porekla“ pomeni državo ali ozemlje, kot je navedeno v členu 60 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(23)

„država porekla“ pomeni državo ali ozemlje, kot je navedeno v členu 60 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (24) | „država proizvodnje“ pomeni državo ali ozemlje, kjer je bil proizveden zadevni primarni proizvod ali zadevni primarni proizvod, ki se uporablja pri proizvajanju drugega proizvoda ali ga drug zadevni proizvod vsebuje; |
| --- | --- |

(24)

„država proizvodnje“ pomeni državo ali ozemlje, kjer je bil proizveden zadevni primarni proizvod ali zadevni primarni proizvod, ki se uporablja pri proizvajanju drugega proizvoda ali ga drug zadevni proizvod vsebuje;

| (25) | „neskladni proizvodi“ pomeni zadevne proizvode, ki niso skladni s členom 3; |
| --- | --- |

(25)

„neskladni proizvodi“ pomeni zadevne proizvode, ki niso skladni s členom 3;

| (26) | „zanemarljivo tveganje“ pomeni stopnjo tveganja, ki se uporablja za zadevne primarne in druge zadevne proizvode, kadar na podlagi popolne ocene za vsak proizvod posebnih in splošnih informacij ter, kadar je potrebno, uporabe ustreznih blažilnih ukrepov ti primarni ali drugi proizvodi ne vzbujajo razlogov za zaskrbljenost, da niso skladni s členom 3, točka (a) ali (b); |
| --- | --- |

(26)

„zanemarljivo tveganje“ pomeni stopnjo tveganja, ki se uporablja za zadevne primarne in druge zadevne proizvode, kadar na podlagi popolne ocene za vsak proizvod posebnih in splošnih informacij ter, kadar je potrebno, uporabe ustreznih blažilnih ukrepov ti primarni ali drugi proizvodi ne vzbujajo razlogov za zaskrbljenost, da niso skladni s členom 3, točka (a) ali (b);

| (27) | „zemljišče“ pomeni zemljišče znotraj ene nepremičnine, kot je priznano s pravom države proizvodnje, z dovolj homogenimi pogoji, da je mogoče oceniti skupno tveganje krčenja in degradacije gozdov, povezano z zadevnimi primarnimi proizvodi, proizvedenimi na tem zemljišču; |
| --- | --- |

(27)

„zemljišče“ pomeni zemljišče znotraj ene nepremičnine, kot je priznano s pravom države proizvodnje, z dovolj homogenimi pogoji, da je mogoče oceniti skupno tveganje krčenja in degradacije gozdov, povezano z zadevnimi primarnimi proizvodi, proizvedenimi na tem zemljišču;

| (28) | „geolokacija“ pomeni geografsko lokacijo zemljišča, opisano s koordinatami zemljepisne širine in dolžine, ki ustrezajo vsaj eni točki zemljepisne širine in dolžine, ter z najmanj šestimi decimalnimi mesti; za zemljišča, večja od štirih hektarov za proizvodnjo zadevnih primarnih proizvodov, razen goveda, se geografska lokacija zagotovi z uporabo poligonov z zadostnimi točkami zemljepisne širine in dolžine, da se opiše obseg vsakega zemljišča; |
| --- | --- |

(28)

„geolokacija“ pomeni geografsko lokacijo zemljišča, opisano s koordinatami zemljepisne širine in dolžine, ki ustrezajo vsaj eni točki zemljepisne širine in dolžine, ter z najmanj šestimi decimalnimi mesti; za zemljišča, večja od štirih hektarov za proizvodnjo zadevnih primarnih proizvodov, razen goveda, se geografska lokacija zagotovi z uporabo poligonov z zadostnimi točkami zemljepisne širine in dolžine, da se opiše obseg vsakega zemljišča;

| (29) | „obrat“ pomeni vsak prostor, objekt ali, v primeru kmetovanja na prostem, vsako okolje ali kraj, kjer je začasno ali stalno nastanjena živina; |
| --- | --- |

(29)

„obrat“ pomeni vsak prostor, objekt ali, v primeru kmetovanja na prostem, vsako okolje ali kraj, kjer je začasno ali stalno nastanjena živina;

| (30) | „mikro, mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v členu 3 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19); |
| --- | --- |

(30)

„mikro, mala in srednja podjetja“ ali „MSP“ pomeni mikro, mala in srednja podjetja, kot so opredeljena v členu 3 Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19);

19

| (31) | „utemeljen pomislek“ pomeni ustrezno utemeljeno navedbo, ki temelji na objektivnih in preverljivih informacijah o neskladnosti s to uredbo in na podlagi katere se lahko zahteva posredovanje pristojnih organov; |
| --- | --- |

(31)

„utemeljen pomislek“ pomeni ustrezno utemeljeno navedbo, ki temelji na objektivnih in preverljivih informacijah o neskladnosti s to uredbo in na podlagi katere se lahko zahteva posredovanje pristojnih organov;

| (32) | „pristojni organi“ pomeni organe, imenovane na podlagi člena 14(1); |
| --- | --- |

(32)

„pristojni organi“ pomeni organe, imenovane na podlagi člena 14(1);

| (33) | „carinski organi“ pomeni carinske organe, kot so opredeljeni v členu 5, točka 1, Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(33)

„carinski organi“ pomeni carinske organe, kot so opredeljeni v členu 5, točka 1, Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (34) | „carinsko območje“ pomeni območje, kot je opredeljeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(34)

„carinsko območje“ pomeni območje, kot je opredeljeno v členu 4 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (35) | „tretja država“ pomeni državo ali ozemlje zunaj carinskega območja Unije; |
| --- | --- |

(35)

„tretja država“ pomeni državo ali ozemlje zunaj carinskega območja Unije;

| (36) | „sprostitev v prosti promet“ pomeni postopek, določen v členu 201 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(36)

„sprostitev v prosti promet“ pomeni postopek, določen v členu 201 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (37) | „izvoz“ pomeni postopek, določen v členu 269 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(37)

„izvoz“ pomeni postopek, določen v členu 269 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (38) | „zadevni proizvodi, ki vstopajo na trg“ pomeni zadevne proizvode iz tretjih držav, ki so dani v carinski postopek sprostitve v prosti promet ter so namenjeni dajanju na trg Unije in niso namenjeni zasebni uporabi ali potrošnji na carinskem območju Unije; |
| --- | --- |

(38)

„zadevni proizvodi, ki vstopajo na trg“ pomeni zadevne proizvode iz tretjih držav, ki so dani v carinski postopek sprostitve v prosti promet ter so namenjeni dajanju na trg Unije in niso namenjeni zasebni uporabi ali potrošnji na carinskem območju Unije;

| (39) | „zadevni proizvodi, ki zapuščajo trg“ pomeni zadevne proizvode, dane v carinski postopek izvoza; |
| --- | --- |

(39)

„zadevni proizvodi, ki zapuščajo trg“ pomeni zadevne proizvode, dane v carinski postopek izvoza;

| (40) | „zadevna zakonodaja države proizvodnje“ pomeni veljavno pravo države proizvodnje v zvezi s pravnim statusom območja proizvodnje v smislu:






  (a) | pravic do rabe zemljišč; |
| --- | --- | --- |

(40)

„zadevna zakonodaja države proizvodnje“ pomeni veljavno pravo države proizvodnje v zvezi s pravnim statusom območja proizvodnje v smislu:

(a)

pravic do rabe zemljišč;

| (b) | varstva okolja; |
| --- | --- |

(b)

varstva okolja;

| (c) | pravil, povezanih z gozdovi, vključno z gospodarjenjem z gozdovi in ohranjanjem biotske raznovrstnosti, kadar so neposredno povezani s sečnjo lesa; |
| --- | --- |

(c)

pravil, povezanih z gozdovi, vključno z gospodarjenjem z gozdovi in ohranjanjem biotske raznovrstnosti, kadar so neposredno povezani s sečnjo lesa;

| (d) | pravic tretjih oseb; |
| --- | --- |

(d)

pravic tretjih oseb;

| (e) | pravic delavcev; |
| --- | --- |

(e)

pravic delavcev;

| (f) | človekovih pravic, zaščitenih na podlagi mednarodnega prava; |
| --- | --- |

(f)

človekovih pravic, zaščitenih na podlagi mednarodnega prava;

| (g) | načela prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju, tudi kot je določeno v Deklaraciji ZN o pravicah domorodnih ljudstev; |
| --- | --- |

(g)

načela prostovoljnega soglasja po predhodnem obveščanju, tudi kot je določeno v Deklaraciji ZN o pravicah domorodnih ljudstev;

| (h) | davčnih, protikorupcijskih, trgovinskih in carinskih predpisov. |
| --- | --- |

(h)

davčnih, protikorupcijskih, trgovinskih in carinskih predpisov.

Člen 3

Prepoved

Zadevni primarni in drugi zadevni proizvodi se dajo na trg ali se omogoči njihova dostopnost na trgu ali se izvozijo le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | ne povzročajo krčenja gozdov; |
| --- | --- |

(a)

ne povzročajo krčenja gozdov;

| (b) | proizvedeni so bili v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje ter |
| --- | --- |

(b)

proizvedeni so bili v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje ter

| (c) | so zajeti v izjavi o potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

(c)

so zajeti v izjavi o potrebni skrbnosti.

POGLAVJE 2

OBVEZNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKTOV IN TRGOVCEV

Člen 4

Obveznosti gospodarskih subjektov

1.   Gospodarski subjekti pred dajanjem zadevnih proizvodov na trg ali pred njihovim izvozom ravnajo s potrebno skrbnostjo v skladu s členom 8, da dokažejo skladnost zadevnih proizvodov s členom 3.

2.   Gospodarski subjekti ne smejo dajati zadevnih proizvodov na trg ali jih izvažati brez predhodne predložitve izjave o potrebni skrbnosti. Gospodarski subjekti, ki so na podlagi ravnanja s potrebno skrbnostjo v skladu s členom 8 ugotovili, da so zadevni proizvodi skladni s členom 3, dajo pristojnim organom prek informacijskega sistema iz člena 33 na voljo izjavo o potrebni skrbnosti, preden dajo zadevne proizvode na trg ali jih izvozijo. Ta elektronsko dostopna in prenosljiva izjava o potrebni skrbnosti vsebuje informacije iz Priloge II za zadevne proizvode in izjavo gospodarskega subjekta, da je ravnal s potrebno skrbnostjo in da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno zanemarljivo tveganje.

3.   Ko gospodarski subjekt pristojnim organom da izjavo o potrebni skrbnosti, prevzame odgovornost za skladnost zadevnega proizvoda s členom 3. Gospodarski subjekti vodijo evidenco izjav o potrebni skrbnosti za obdobje petih let od datuma, ko je bila izjava predložena prek informacijskega sistema iz člena 33.

4.   Gospodarski subjekti zadevnih proizvodov ne smejo dati na trg ali jih izvažati v enem ali več od naslednjih primerov:

| (a) | zadevni proizvodi so neskladni; |
| --- | --- |

(a)

zadevni proizvodi so neskladni;

| (b) | pri ravnanju s potrebno skrbnostjo je bilo ugotovljeno nezanemarljivo tveganje, da so zadevni proizvodi neskladni; |
| --- | --- |

(b)

pri ravnanju s potrebno skrbnostjo je bilo ugotovljeno nezanemarljivo tveganje, da so zadevni proizvodi neskladni;

| (c) | gospodarski subjekt ni mogel izpolniti obveznosti iz odstavkov 1 in 2. |
| --- | --- |

(c)

gospodarski subjekt ni mogel izpolniti obveznosti iz odstavkov 1 in 2.

5.   Gospodarski subjekti, ki pridobijo ustrezne nove informacije ali so seznanjeni s takimi informacijami, vključno z utemeljenimi pomisleki, ki kažejo na to, da zadevni proizvod, ki so ga dali na trg, predstavlja tveganje, da ni v skladu s to uredbo, morajo o tem nemudoma obvestiti pristojne organe držav članic, v katerih so dali zadevni proizvod na trg, ter trgovce, katerim so dobavili zadevni proizvod. V primeru izvoza morajo gospodarski subjekti o tem obvestiti pristojni organ države članice, ki je država proizvodnje.

6.   Gospodarski subjekti morajo pristojnim organom nuditi vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz člena 18, vključno z dostopom do poslovnih prostorov in dajanjem na voljo dokumentacije in evidenc.

7.   Gospodarski subjekti sporočijo gospodarskim subjektom in trgovcem nižje v dobavni verigi zadevnih proizvodov, ki so jih dali na trg ali izvozili, vse informacije, ki so potrebne za potrditev, da so ravnali s potrebno skrbnostjo in da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno le zanemarljivo tveganje, vključno z referenčnimi številkami izjav o potrebni skrbnosti, povezanih s temi proizvodi.

8.   Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena so gospodarski subjekti, ki so MSP, izvzeti iz obveznosti ravnanja s potrebno skrbnostjo za zadevne proizvode, ki jih zadevni proizvodi vsebujejo ali so iz njih izdelani, ki so bili v skladu z odstavkom 1 tega člena že predmet ravnanja s potrebno skrbnostjo in za katere je bila že predložena izjava o potrebni skrbnosti v skladu s členom 33. V teh primerih gospodarski subjekti, ki so MSP, na zahtevo zagotovijo referenčno številko izjave o potrebni skrbnosti pristojnim organom. Glede delov zadevnih proizvodov, ki niso bili predmet ravnanja s potrebno skrbnostjo, gospodarski subjekti, ki so MSP, ravnajo s potrebno skrbnostjo v skladu z odstavkom 1 tega člena.

9.   Gospodarski subjekti, ki niso MSP, se lahko sklicujejo na izjave o potrebni skrbnosti, ki so bile že predložene v skladu s členom 33 šele potem, ko se prepričajo, da je bilo ravnanje s potrebno skrbnostjo v zvezi z zadevnimi proizvodi, ki jih zadevni proizvodi vsebujejo ali so iz njih izdelani, izvedeno v skladu z odstavkom 1 tega člena. Referenčne številke takih izjav o potrebni skrbnosti, ki so bile že predložene v skladu s členom 33, vključijo v izjave o potrebni skrbnosti, ki jih predložijo na podlagi odstavka 2 tega člena. Glede delov zadevnih proizvodov, ki niso predmet ravnanja s potrebno skrbnostjo, gospodarski subjekti, ki niso MSP, ravnajo s potrebno skrbnostjo v skladu z odstavkom 1 tega člena.

10.   Vsi gospodarski subjekti, ki se sklicujejo na izjavo o potrebni skrbnosti, ki je bila že predložena v skladu s členom 33, ohranijo odgovornost za skladnost zadevnih proizvodov s členom 3, vključno s tem, da pred dajanjem takih zadevnih proizvodov na trg ali njihovim izvozom tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno le zanemarljivo tveganje.

Člen 5

Obveznosti trgovcev

1.   Trgovci, ki niso MSP, se obravnavajo kot gospodarski subjekti, ki niso MSP, zanje pa veljajo obveznosti in določbe iz členov 3, 4 in 6, členov 8 do 13, člena 16(8) do (11) ter člena 18 v zvezi z zadevnimi primarnimi in drugimi zadevnimi proizvodi, dostopnost katerih omogočijo na trgu.

2.   Trgovci, ki so MSP, omogočijo dostopnost zadevnih proizvodov na trgu le, če imajo informacije, zahtevane na podlagi odstavka 3.

3.   Trgovci, ki so MSP, zbirajo in hranijo naslednje informacije v zvezi z zadevnimi proizvodi, dostopnost katerih nameravajo omogočiti na trgu:

| (a) | ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, ki so jim dobavili zadevne proizvode, ter referenčne številke izjav o potrebni skrbnosti, povezane s temi proizvodi; |
| --- | --- |

(a)

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, ki so jim dobavili zadevne proizvode, ter referenčne številke izjav o potrebni skrbnosti, povezane s temi proizvodi;

| (b) | ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, katerim so dobavili zadevne proizvode. |
| --- | --- |

(b)

ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko, poštni naslov, elektronski naslov in, če je na voljo, spletni naslov gospodarskih subjektov ali trgovcev, katerim so dobavili zadevne proizvode.

4.   Trgovci, ki so MSP, hranijo informacije iz odstavka 3 vsaj pet let od datuma, ko je bila omogočena dostopnost na trgu, in jih na zahtevo predložijo pristojnim organom.

5.   Trgovci, ki so MSP, ki pridobijo nove informacije ali so seznanjeni z novimi informacijami, vključno z utemeljenimi pomisleki, ki kažejo na obstoj tveganja, da zadevni proizvod, dostopnost katerega so omogočili na trgu, ni v skladu s to uredbo, morajo o tem nemudoma obvestiti pristojne organe držav članic, v katerih so omogočili dostopnost zadevnega proizvoda na trgu, ter trgovce, katerim so dobavili zadevni proizvod.

6.   Trgovci morajo, ne glede na to ali so MSP ali ne, pristojnim organom nuditi vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz členov 18 in 19, vključno z dostopom do poslovnih prostorov in dajanjem na voljo dokumentacije in evidenc.

Člen 6

Pooblaščeni zastopniki

1.   Gospodarski subjekti ali trgovci lahko pooblastijo pooblaščenega zastopnika, da v njihovem imenu predloži izjavo o potrebni skrbnosti na podlagi člena 4(2). Gospodarski subjekt ali trgovec v tem primeru ohrani odgovornost za skladnost zadevnega proizvoda s členom 3.

2.   Pooblaščeni zastopnik pristojnim organom na zahtevo predloži kopijo pooblastila v enem od uradnih jezikov Unije in kopijo v uradnem jeziku države članice, v kateri se obravnava izjava o potrebni skrbnosti, če to ni mogoče, pa v angleščini.

3.   Gospodarski subjekt, ki je fizična oseba ali mikropodjetje, lahko naslednji gospodarski subjekt ali trgovca nižje v dobavni verigi, ki ni fizična oseba ali mikropodjetje, pooblasti, da deluje kot pooblaščeni zastopnik. Ta naslednji gospodarski subjekt ali trgovec nižje v dobavni verigi zadevnih proizvodov ne daje na trg ali omogoča dostopnosti zadevnih proizvodov na trgu ali jih ne izvaža, ne da bi predložil izjave o potrebni skrbnosti na podlagi člena 4(2) v imenu navedenega gospodarskega subjekta. V teh primerih gospodarski subjekt, ki je fizična oseba ali mikropodjetje, ohrani odgovornost za skladnost zadevnega proizvoda s členom 3, navedenemu naslednjemu gospodarskemu subjektu ali trgovcu nižje v dobavni verigi pa sporoči vse informacije, ki so potrebne za potrditev, da je bilo izvedeno ravnanje s potrebno skrbnostjo in da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno le zanemarljivo tveganje.

Člen 7

Dajanje na trg s strani gospodarskih subjektov s sedežem v tretjih državah

Kadar fizična ali pravna oseba s sedežem zunaj Unije da na trg zadevne proizvode, se za gospodarski subjekt v smislu te uredbe šteje prva fizična ali pravna oseba s sedežem v Uniji, ki omogoči dostopnost na trgu teh zadevnih proizvodov.

Člen 8

Potrebna skrbnost

1.   Gospodarski subjekti pred dajanjem zadevnih proizvodov na trg ali pred njihovim izvozom ravnajo s potrebno skrbnostjo v zvezi z vsemi zadevnimi proizvodi, ki jih dobavlja vsak posamezni dobavitelj.

2.   Potrebna skrbnost vključuje:

| (a) | zbiranje informacij, podatkov in dokumentov, potrebnih za izpolnitev zahtev iz člena 9; |
| --- | --- |

(a)

zbiranje informacij, podatkov in dokumentov, potrebnih za izpolnitev zahtev iz člena 9;

| (b) | ukrepe za oceno tveganja, kot je določeno v členu 10; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za oceno tveganja, kot je določeno v členu 10;

| (c) | ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot je določeno v členu 11. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot je določeno v členu 11.

Člen 9

Zahteve glede informacij

1.   Gospodarski subjekti zbirajo informacije, dokumente in podatke, ki izkazujejo, da so zadevni proizvodi skladni s členom 3. V te namene gospodarski subjekt zbira, organizira in hrani za obdobje petih let od dneva, ko so bili zadevni proizvodi dani na trg ali izvoženi, naslednje informacije, podprte z dokazi, v zvezi s posameznim zadevnim proizvodom:

| (a) | opis, vključno s trgovskim imenom in vrsto zadevnih proizvodov ter, če gre za zadevne proizvode, ki vsebujejo les ali so bili proizvedeni iz lesa, splošnim imenom vrste in njihovim polnim znanstvenim imenom; opis proizvoda vključuje seznam zadevnih primarnih ali drugih zadevnih proizvodov, ki jih vsebuje ali ki se uporabljajo za njegovo izdelavo; |
| --- | --- |

(a)

opis, vključno s trgovskim imenom in vrsto zadevnih proizvodov ter, če gre za zadevne proizvode, ki vsebujejo les ali so bili proizvedeni iz lesa, splošnim imenom vrste in njihovim polnim znanstvenim imenom; opis proizvoda vključuje seznam zadevnih primarnih ali drugih zadevnih proizvodov, ki jih vsebuje ali ki se uporabljajo za njegovo izdelavo;

| (b) | količino zadevnih proizvodov; količina mora biti za zadevne proizvode, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, izražena v kilogramih neto mase in, kadar je ustrezno, v dodatni enoti iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (20) ob navedeni oznaki harmoniziranega sistema ali, v vseh drugih primerih, mora biti količina izražena v neto masi ali, kadar je ustrezno, neto prostornini ali številu enot; dodatna enota se uporablja, kadar je dosledno opredeljena za vse možne podštevilke v okviru oznake harmoniziranega sistema, navedene v izjavi o potrebni skrbnosti; |
| --- | --- |

(b)

količino zadevnih proizvodov; količina mora biti za zadevne proizvode, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, izražena v kilogramih neto mase in, kadar je ustrezno, v dodatni enoti iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (20) ob navedeni oznaki harmoniziranega sistema ali, v vseh drugih primerih, mora biti količina izražena v neto masi ali, kadar je ustrezno, neto prostornini ali številu enot; dodatna enota se uporablja, kadar je dosledno opredeljena za vse možne podštevilke v okviru oznake harmoniziranega sistema, navedene v izjavi o potrebni skrbnosti;

| (c) | država proizvodnje in, kadar je ustrezno, njenih delov; |
| --- | --- |

(c)

država proizvodnje in, kadar je ustrezno, njenih delov;

| (d) | geolokacijo vseh zemljišč, na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi, ki jih zadevni proizvod vsebuje ali je bil iz njih proizveden, ter datum ali časovni razpon proizvodnje; kadar zadevni proizvod vsebuje zadevne primarne proizvode, proizvedene na različnih zemljiščih, ali je bil proizveden iz takih zadevnih primarnih proizvodov, se vključi geolokacija vseh različnih zemljišč; vsem zadevnim primarnim in drugim zadevnim proizvodom z zemljišč, na katerih je prišlo do kakršnega koli krčenja ali degradacije gozdov, se samodejno onemogoči, da bi bili dani na trg, bili dostopni na njem oziroma izvoženi; za zadevne proizvode, ki vsebujejo govedo ali so bili proizvedeni iz goveda, in za take zadevne proizvode, ki so bili krmljeni z zadevnimi proizvodi, se geolokacija nanaša na vse obrate, kjer je bilo govedo vzrejeno; za vse druge zadevne proizvode iz Priloge I se geolokacija nanaša na zemljišča; |
| --- | --- |

(d)

geolokacijo vseh zemljišč, na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi, ki jih zadevni proizvod vsebuje ali je bil iz njih proizveden, ter datum ali časovni razpon proizvodnje; kadar zadevni proizvod vsebuje zadevne primarne proizvode, proizvedene na različnih zemljiščih, ali je bil proizveden iz takih zadevnih primarnih proizvodov, se vključi geolokacija vseh različnih zemljišč; vsem zadevnim primarnim in drugim zadevnim proizvodom z zemljišč, na katerih je prišlo do kakršnega koli krčenja ali degradacije gozdov, se samodejno onemogoči, da bi bili dani na trg, bili dostopni na njem oziroma izvoženi; za zadevne proizvode, ki vsebujejo govedo ali so bili proizvedeni iz goveda, in za take zadevne proizvode, ki so bili krmljeni z zadevnimi proizvodi, se geolokacija nanaša na vse obrate, kjer je bilo govedo vzrejeno; za vse druge zadevne proizvode iz Priloge I se geolokacija nanaša na zemljišča;

| (e) | ime, poštni naslov in elektronski naslov vsakega podjetja ali osebe, ki jim je dobavila zadevne proizvode; |
| --- | --- |

(e)

ime, poštni naslov in elektronski naslov vsakega podjetja ali osebe, ki jim je dobavila zadevne proizvode;

| (f) | ime, poštni naslov in elektronski naslov vsakega podjetja, gospodarskega subjekta ali trgovca, ki so mu bili zadevni proizvodi dobavljeni; |
| --- | --- |

(f)

ime, poštni naslov in elektronski naslov vsakega podjetja, gospodarskega subjekta ali trgovca, ki so mu bili zadevni proizvodi dobavljeni;

| (g) | dovolj prepričljive in preverljive informacije, da zadevni proizvodi ne povzročajo krčenja gozdov; |
| --- | --- |

(g)

dovolj prepričljive in preverljive informacije, da zadevni proizvodi ne povzročajo krčenja gozdov;

| (h) | dovolj prepričljive in preverljive informacije, da so bili zadevni primarni proizvodi proizvedeni v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje, vključno z vsemi dogovori, ki dajejo pravico do uporabe zadevnega območja za namene proizvodnje zadevnega primarnega proizvoda. |
| --- | --- |

(h)

dovolj prepričljive in preverljive informacije, da so bili zadevni primarni proizvodi proizvedeni v skladu z zadevno zakonodajo države proizvodnje, vključno z vsemi dogovori, ki dajejo pravico do uporabe zadevnega območja za namene proizvodnje zadevnega primarnega proizvoda.

2.   Gospodarski subjekt da na zahtevo pristojnim organom na voljo informacije, dokumente in podatke, zbrane na podlagi tega člena.

Člen 10

Ocena tveganja

1.   Gospodarski subjekti preverijo in analizirajo informacije, zbrane v skladu s členom 9, in vso drugo zadevno dokumentacijo. Na podlagi teh informacij in dokumentacije gospodarski subjekti izvedejo oceno tveganja, da ugotovijo, ali obstaja tveganje, da so zadevni proizvodi, namenjeni dajanju na trg ali izvozu, neskladni. Gospodarski subjekti zadevnih proizvodov ne dajo na trg ali jih izvozijo, razen kadar se z oceno tveganja izkaže, da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno le zanemarljivo tveganje, da so zadevni proizvodi neskladni.

2.   Pri oceni tveganja se zlasti upoštevajo naslednja merila:

| (a) | dodelitev tveganja zadevni državi proizvodnje ali delom te države v skladu s členom 29; |
| --- | --- |

(a)

dodelitev tveganja zadevni državi proizvodnje ali delom te države v skladu s členom 29;

| (b) | prisotnost gozdov v državi proizvodnje ali delih te države; |
| --- | --- |

(b)

prisotnost gozdov v državi proizvodnje ali delih te države;

| (c) | prisotnost domorodnih ljudstev v državi proizvodnje ali delih te države; |
| --- | --- |

(c)

prisotnost domorodnih ljudstev v državi proizvodnje ali delih te države;

| (d) | posvetovanje in sodelovanje v dobri veri z domorodnimi ljudstvi v državi proizvodnje ali delih te države; |
| --- | --- |

(d)

posvetovanje in sodelovanje v dobri veri z domorodnimi ljudstvi v državi proizvodnje ali delih te države;

| (e) | obstoj ustrezno utemeljenih trditev domorodnih ljudstev, na podlagi objektivnih in preverljivih informacij, o uporabi ali lastništvu območja, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnega primarnega proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

obstoj ustrezno utemeljenih trditev domorodnih ljudstev, na podlagi objektivnih in preverljivih informacij, o uporabi ali lastništvu območja, ki se uporablja za proizvodnjo zadevnega primarnega proizvoda;

| (f) | pojavnost krčenja ali degradacije gozdov v državi proizvodnje ali delih te države; |
| --- | --- |

(f)

pojavnost krčenja ali degradacije gozdov v državi proizvodnje ali delih te države;

| (g) | vir, zanesljivost, veljavnost in povezave do druge razpoložljive dokumentacije za informacije iz člena 9(1); |
| --- | --- |

(g)

vir, zanesljivost, veljavnost in povezave do druge razpoložljive dokumentacije za informacije iz člena 9(1);

| (h) | pomisleki v zvezi z državo proizvodnje in izvora ali delih teh držav kot so stopnja korupcije, pojavnost ponarejanja dokumentov in podatkov, neizvrševanje zakonodaje, kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah, oboroženi spopadi ali sankcije, ki jih naloži Varnostni svet ZN ali Svet Evropske unije; |
| --- | --- |

(h)

pomisleki v zvezi z državo proizvodnje in izvora ali delih teh držav kot so stopnja korupcije, pojavnost ponarejanja dokumentov in podatkov, neizvrševanje zakonodaje, kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah, oboroženi spopadi ali sankcije, ki jih naloži Varnostni svet ZN ali Svet Evropske unije;

| (i) | kompleksnost zadevne dobavne verige in faza predelave zadevnih proizvodov, zlasti težave pri povezovanju zadevnih proizvodov z zemljiščem, na katerem so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi; |
| --- | --- |

(i)

kompleksnost zadevne dobavne verige in faza predelave zadevnih proizvodov, zlasti težave pri povezovanju zadevnih proizvodov z zemljiščem, na katerem so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi;

| (j) | tveganje izogibanja tej uredbi ali mešanja z zadevnimi proizvodi neznanega izvora ali proizvodi, proizvedenimi na območjih, kjer je prišlo ali prihaja do krčenja ali degradacije gozdov; |
| --- | --- |

(j)

tveganje izogibanja tej uredbi ali mešanja z zadevnimi proizvodi neznanega izvora ali proizvodi, proizvedenimi na območjih, kjer je prišlo ali prihaja do krčenja ali degradacije gozdov;

| (k) | sklepi sestankov strokovnih skupin Komisije, ki podpirajo izvajanje te uredbe, objavljeni v registru strokovnih skupin Komisije; |
| --- | --- |

(k)

sklepi sestankov strokovnih skupin Komisije, ki podpirajo izvajanje te uredbe, objavljeni v registru strokovnih skupin Komisije;

| (l) | utemeljeni pomisleki, predloženi na podlagi člena 31, in informacije o preteklih neskladnostih gospodarskih subjektov ali trgovcev vzdolž zadevne dobavne verige s to uredbo; |
| --- | --- |

(l)

utemeljeni pomisleki, predloženi na podlagi člena 31, in informacije o preteklih neskladnostih gospodarskih subjektov ali trgovcev vzdolž zadevne dobavne verige s to uredbo;

| (m) | vse informacije, ki bi kazale na tveganje, da so zadevni proizvodi neskladni; |
| --- | --- |

(m)

vse informacije, ki bi kazale na tveganje, da so zadevni proizvodi neskladni;

| (n) | dodatne informacije o skladnosti s to uredbo, ki lahko vključujejo informacije, pridobljene v okviru sistemov certificiranja ali drugih neodvisno preverjenih sistemov, vključno s prostovoljnimi shemami, ki jih Komisija priznava na podlagi člena 30(5) Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (21), pod pogojem, da informacije izpolnjujejo zahteve iz člena 9 te uredbe; |
| --- | --- |

(n)

dodatne informacije o skladnosti s to uredbo, ki lahko vključujejo informacije, pridobljene v okviru sistemov certificiranja ali drugih neodvisno preverjenih sistemov, vključno s prostovoljnimi shemami, ki jih Komisija priznava na podlagi člena 30(5) Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (21), pod pogojem, da informacije izpolnjujejo zahteve iz člena 9 te uredbe;

3.   Za lesne proizvode, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (ES) št. 2173/2005 in za katere velja veljavno dovoljenje FLEGT iz delujoče sheme izdajanja dovoljenj, se šteje, da so skladni s členom 3, točka (b), te uredbe.

4.   Gospodarski subjekti dokumentirajo in pregledajo ocene tveganja vsaj enkrat letno in jih na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom. Gospodarski subjekti morajo biti sposobni izkazati, kako so bile zbrane informacije preverjene na podlagi meril za oceno tveganja iz odstavka 2 in kako so določili stopnjo tveganja.

Člen 11

Zmanjševanje tveganja

1.   Razen kadar ocena tveganja, izvedena v skladu s členom 10, pokaže, da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno zanemarljivo tveganje, da so zadevni proizvodi neskladni, gospodarski subjekt pred dajanjem zadevnih proizvodov na trg ali njihovim izvozom sprejme postopke in ukrepe za zmanjšanje tveganja, ustrezne za dosego stanja, ko tveganja ni ali je le zanemarljivo. Ti postopki in ukrepi lahko vključujejo karkoli od naslednjega:

| (a) | zahtevo po dodatnih informacijah, podatkih ali dokumentih; |
| --- | --- |

(a)

zahtevo po dodatnih informacijah, podatkih ali dokumentih;

| (b) | izvedbo neodvisnih raziskav ali revizij; |
| --- | --- |

(b)

izvedbo neodvisnih raziskav ali revizij;

| (c) | druge ukrepe v zvezi z zahtevami glede informacij iz člena 9. |
| --- | --- |

(c)

druge ukrepe v zvezi z zahtevami glede informacij iz člena 9.

Ti postopki in ukrepi lahko vključujejo tudi podporo pri zagotavljanju skladnosti s to uredbo s strani dobaviteljev navedenega gospodarskega subjekta, zlasti malih kmetov, in sicer s krepitvijo zmogljivosti in naložbami.

2.   Gospodarski subjekti imajo vzpostavljene ustrezne in sorazmerne politike, kontrole in postopke za zmanjševanje in učinkovito obvladovanje ugotovljenih tveganj za neskladnost zadevnih proizvodov. Te politike, kontrole in postopki zajemajo:

| (a) | vzorčne prakse obvladovanja tveganja, poročanje, vodenje evidenc, notranjo kontrolo in upravljanje skladnosti, vključno z imenovanjem pooblaščenca za skladnost na vodstveni ravni za gospodarske subjekte, ki niso MSP; |
| --- | --- |

(a)

vzorčne prakse obvladovanja tveganja, poročanje, vodenje evidenc, notranjo kontrolo in upravljanje skladnosti, vključno z imenovanjem pooblaščenca za skladnost na vodstveni ravni za gospodarske subjekte, ki niso MSP;

| (b) | neodvisno revizijsko funkcijo za preverjanje notranjih politik, kontrol in postopkov iz točke (a) za vse gospodarske subjekte, ki niso MSP. |
| --- | --- |

(b)

neodvisno revizijsko funkcijo za preverjanje notranjih politik, kontrol in postopkov iz točke (a) za vse gospodarske subjekte, ki niso MSP.

3.   Gospodarski subjekti odločitve o postopkih in ukrepih za zmanjšanje tveganja dokumentirajo, pregledajo vsaj enkrat letno in na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom. Gospodarski subjekti morajo biti sposobni izkazati, kako so bile sprejete odločitve o postopkih in ukrepih za zmanjšanje tveganja.

Člen 12

Vzpostavitev in vzdrževanje sistemov potrebne skrbnosti, poročanje in vodenje evidenc

1.   Gospodarski subjekti za ravnanje s potrebno skrbnostjo v skladu s členom 8 vzpostavijo in posodabljajo okvir postopkov in ukrepov za zagotovitev, da so zadevni proizvodi, ki jih dajo na trg ali izvozijo, skladni s členom 3 (v nadaljnjem besedilu: sistem potrebne skrbnosti).

2.   Gospodarski subjekti pregledajo sistem potrebne skrbnosti vsaj enkrat letno. Kadar se gospodarski subjekti seznanijo z novim razvojem dogodkov, ki lahko vpliva na izvajanje sistema potrebne skrbnosti, posodobijo sistem potrebne skrbnosti, da upošteva ta razvoj dogodkov. Gospodarski subjekti morajo evidenco teh posodobitev v svojih sistemih potrebne skrbnosti hraniti pet let.

3.   Gospodarski subjekti, ki ne spadajo v kategorije MSP, tudi mikropodjetij, ali fizičnih oseb, vsako leto na čim širši ravni, tudi na spletu, javno poročajo o svojem sistemu potrebne skrbnosti, vključno z ukrepi, ki so jih sprejeli za izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 8. Gospodarski subjekti, ki spadajo tudi na področje uporabe drugih pravnih aktov Unije, ki določajo zahteve glede potrebne skrbnosti v vrednostni verigi, lahko izpolnijo svoje obveznosti poročanja iz tega odstavka tako, da pri poročanju v okviru drugih pravnih aktov Unije vključijo zahtevane informacije.

4.   Brez poseganja v zakonodajo Unije o varstvu podatkov poročanje iz odstavka 3 vključuje naslednje informacije o zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodih:

| (a) | povzetek informacij iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c); |
| --- | --- |

(a)

povzetek informacij iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c);

| (b) | ugotovitve ocene tveganja, izvedene na podlagi člena 10, in ukrepov, sprejetih na podlagi člena 11, ter opis informacij in dokazov, ki so bili pridobljeni in uporabljeni za oceno tveganja; |
| --- | --- |

(b)

ugotovitve ocene tveganja, izvedene na podlagi člena 10, in ukrepov, sprejetih na podlagi člena 11, ter opis informacij in dokazov, ki so bili pridobljeni in uporabljeni za oceno tveganja;

| (c) | kadar je to ustrezno, opis procesa posvetovanja z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in drugimi imetniki običajnih pravic do zemljiške posesti ali organizacijami civilne družbe, ki so prisotni na območju, kjer se proizvajajo zadevni primarni in drugi zadevni proizvodi. |
| --- | --- |

(c)

kadar je to ustrezno, opis procesa posvetovanja z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in drugimi imetniki običajnih pravic do zemljiške posesti ali organizacijami civilne družbe, ki so prisotni na območju, kjer se proizvajajo zadevni primarni in drugi zadevni proizvodi.

5.   Gospodarski subjekti vsaj pet let hranijo vso dokumentacijo v zvezi s potrebno skrbnostjo, kot so vse evidence, ukrepi in postopki na podlagi člena 8. To dokumentacijo na zahtevo dajo na voljo pristojnim organom.

Člen 13

Poenostavljena potrebna skrbnost

1.   Pri dajanju zadevnih proizvodov na trg ali njihovem izvozu gospodarskim subjektom ni treba izpolnjevati obveznosti iz členov 10 in 11, kadar lahko na podlagi ocene kompleksnosti zadevne dobavne verige in tveganja izogibanja ali tveganja mešanja s proizvodi neznanega porekla ali porekla iz držav ali delov držav z visokim ali standardnim tveganjem zagotovijo, da so bili vsi zadevni primarni in drugi zadevni proizvodi proizvedeni v državah ali delih držav, ki so bile v skladu s členom 29 razvrščene kot države z nizkim tveganjem. V teh primerih gospodarski subjekt pristojnemu organu na zahtevo da na voljo ustrezno dokumentacijo o zanemarljivem tveganju izogibanja ali mešanja s proizvodi neznanega porekla ali porekla iz držav ali delov držav z visokim ali standardnim tveganjem.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena, če gospodarski subjekt pridobi kakršne koli relevantne informacije, vključno s tistimi, pridobljenimi na podlagi ocene, izvedene na podlagi odstavka 1 tega člena, in vključno z utemeljenimi pomisleki, predloženimi na podlagi člena 31, ali je seznanjen s takimi informacijami, ki kažejo na tveganje, da zadevni proizvodi niso skladni s to uredbo ali da gre za izogibanje tej uredbi, gospodarski subjekt izpolni vse obveznosti iz členov 10 in 11 in pristojnemu organu nemudoma sporoči vse relevantne informacije.

3.   Kadar je pristojni organ seznanjen s kakršnimi koli informacijami, ki bi kazale na tveganje izogibanja tej uredbi, vključno v primerih, ko se zadevni primarni ali drugi zadevni proizvodi proizvajajo v državi s standardnim ali visokim tveganjem ali delu te države in se nato predelajo v državi z nizkim tveganjem ali delu te države, iz katere so dani na trg ali ga zapustijo, pristojni organ nemudoma postopa v skladu s členom 17(1) in po potrebi sprejme začasne ukrepe v skladu s členom 23.

POGLAVJE 3

OBVEZNOSTI DRŽAV ČLANIC IN NJIHOVIH PRISTOJNIH ORGANOV

Člen 14

Pristojni organi

1.   Države članice imenujejo enega ali več pristojnih organov, odgovornih za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz te uredbe.

2.   Države članice najpozneje 30. decembra 2023 Komisiji sporočijo nazive, naslove in kontaktne podatke pristojnih organov iz odstavka 1. Države članice brez nepotrebnega odlašanja obvestijo Komisijo o kakršnih koli spremembah teh podatkov.

3.   Komisija brez nepotrebnega odlašanja na svojem spletnem mestu javno objavi seznam pristojnih organov. Komisija seznam redno posodablja na podlagi posodobitev, ki jih prejme od držav članic.

4.   Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi ustrezna pooblastila, funkcionalno neodvisnost in sredstva za izpolnjevanje obveznosti iz tega poglavja.

Člen 15

Tehnična pomoč, navodila in izmenjava informacij

1.   Brez poseganja v obveznost gospodarskih subjektov, da ravnajo s potrebno skrbnostjo, kot je določeno v členu 8, lahko države članice gospodarskim subjektom zagotovijo tehnično in drugo pomoč ter navodila. Komisija lahko v sodelovanju z državami članicami po potrebi zagotovi tudi navodila za gospodarske subjekte in pristojne organe. Pri tehnični in drugi pomoči ter v navodilih se upošteva položaj MSP, vključno z mikropodjetji, in fizičnih oseb, da se olajša skladnost s to uredbo, tudi kar zadeva pretvorbo podatkov iz zadevnih sistemov za določitev geolokacije v informacijskem sistemu iz člena 33. Upošteva tudi ustrezne veljavne in prihodnje pravne akte Unije, v katerih so določene obveznosti potrebne skrbnosti.

2.   Države članice olajšajo izmenjavo in širjenje zadevnih informacij – zlasti za to, da gospodarskim subjektom pomagajo pri oceni tveganja, kot je določeno v členu 10 – in informacij o dobrih praksah v zvezi z izvajanjem te uredbe.

3.   Pristojni organi in Komisija stalno spremljajo informacije o vseh pomembnih spremembah v vzorcu trgovanja z zadevnimi izdelki, ki lahko privedejo do izogibanja tej uredbi, in jih izmenjujejo.

4.   Pomoč se zagotovi na način, ki ne ogroža neodvisnosti, pravnih obveznosti ali odgovornosti pristojnih organov pri izvrševanju te uredbe.

5.   Komisija lahko olajša usklajeno izvajanje te uredbe z izdajanjem ustreznih smernic in spodbujanjem ustrezne izmenjave informacij, usklajevanja in sodelovanja med pristojnimi organi, med pristojnimi organi in carinskimi organi ter med pristojnimi organi in Komisijo.

Člen 16

Obveznost izvajanja pregledov

1.   Pristojni organi izvajajo preglede na svojem ozemlju, da ugotovijo, ali so gospodarski subjekti in trgovci s sedežem v Uniji skladni s to uredbo. Pristojni organi izvajajo preglede na svojem ozemlju, da ugotovijo, ali so zadevni proizvodi, ki jih gospodarski subjekt ali trgovec daje na trg ali namerava dati na trg, omogoča njihovo dostopnost ali namerava omogočati njihovo dostopnost na trgu ali izvaža ali namerava izvažati, skladni s to uredbo.

2.   Pregledi iz odstavka 1 tega člena se izvajajo v skladu s členoma 18 in 19.

3.   Pristojni organi uporabijo pristop, ki temelji na oceni tveganja, da ugotovijo, katere preglede je treba izvesti. Merila tveganja se določijo na podlagi analize tveganja neskladnosti s to uredbo, pri čemer se upoštevajo zlasti zadevni primarni proizvodi, kompleksnost in dolžina dobavnih verig, tudi kadar je vključeno mešanje zadevnih proizvodov, ter faza obdelave zadevnega proizvoda, vprašanje, ali zadevna zemljišča mejijo na gozdove, določitev stopnje tveganja za države ali dele držav v skladu s členom 29, pri čemer se posebna pozornost nameni razmeram v državah ali delih držav, ki so razvrščene kot države z visokim tveganjem, pretekla neskladnost gospodarskih subjektov ali trgovcev s to uredbo, tveganje izogibanja in vse druge ustrezne informacije. Analiza tveganja temelji na informacijah iz členov 9 in 10 ter lahko temelji na informacijah iz informacijskega sistema iz člena 33 in je lahko podprta z drugimi ustreznimi viri, kot so podatki o spremljanju, profili tveganja, ki jih oblikujejo mednarodne organizacije, utemeljeni pomisleki, predloženi na podlagi člena 31, ali sklepi s sestankov skupine strokovnjakov Komisije.

4.   Kadar je ustrezno, Komisija pripravi ter redno pregleduje in posodablja okvirna merila tveganja na ravni Unije v skladu z odstavkom 3 ter jih sporoča pristojnim organom.

5.   Za izvajanje pregledov iz odstavka 1 pristojni organi pripravijo letne načrte, ki vključujejo vsaj naslednje:

| (a) | nacionalna merila tveganja, pripravljena v skladu z odstavkom 3, na podlagi katerih se ugotavlja katere preglede je treba izvesti in ki temeljijo na okvirnih merilih tveganja na ravni Unije, ki jih določi Komisija v skladu z odstavkom 4 in sistematično vključujejo merila tveganja v zvezi z državami ali deli držav, ki so razvrščene kot države z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

(a)

nacionalna merila tveganja, pripravljena v skladu z odstavkom 3, na podlagi katerih se ugotavlja katere preglede je treba izvesti in ki temeljijo na okvirnih merilih tveganja na ravni Unije, ki jih določi Komisija v skladu z odstavkom 4 in sistematično vključujejo merila tveganja v zvezi z državami ali deli držav, ki so razvrščene kot države z visokim tveganjem;

| (b) | izbiro gospodarskih subjektov in trgovcev, ki jih je treba pregledati; ta izbor temelji na podlagi nacionalnih meril tveganja iz točke (a), med drugim z uporabo informacij iz informacijskega sistema iz člena 33 in tehnik elektronske obdelave podatkov; pristojni organi lahko za vsak gospodarski subjekt ali vsakega trgovca, ki ga je treba pregledati, določijo posebne izjave o potrebni skrbnosti, ki jih je treba pregledati. |
| --- | --- |

(b)

izbiro gospodarskih subjektov in trgovcev, ki jih je treba pregledati; ta izbor temelji na podlagi nacionalnih meril tveganja iz točke (a), med drugim z uporabo informacij iz informacijskega sistema iz člena 33 in tehnik elektronske obdelave podatkov; pristojni organi lahko za vsak gospodarski subjekt ali vsakega trgovca, ki ga je treba pregledati, določijo posebne izjave o potrebni skrbnosti, ki jih je treba pregledati.

6.   Pristojni organi letni pregled načrtov sistematično pripravljajo na podlagi rezultatov pregledov in izkušenj pri izvajanju načrtov iz odstavka 5, da se izboljša njihova učinkovitost.

7.   Pristojni organi o svojih načrtih pregledov in njihovih posodobitvah obvestijo druge pristojne organe in Komisijo. Pristojni organi izmenjujejo informacije o oblikovanju in uporabi meril tveganja iz odstavka 5 ter jih usklajujejo s pristojnimi organi drugih držav članic in Komisijo, da bi izboljšali učinkovitost izvrševanja te uredbe.

8.   Vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi na podlagi odstavka 1 tega člena, zajemajo vsaj 3 % gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg, omogočajo dostopnost na trgu ali izvažajo zadevne proizvode, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode ali so bili izdelani iz zadevnih primarnih proizvodov, proizvedenih v državi proizvodnje ali delih te države, ki je v skladu s členom 29 razvrščena kot država s standardnim tveganjem.

9.   Vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi na podlagi odstavka 1 tega člena, zajemajo vsaj 9 % gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg, omogočajo dostopnost na trgu ali izvažajo zadevne proizvode, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode ali so bili izdelani iz njih, ter 9 % količine vsakega od zadevnih proizvodov, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode ali so bili izdelani iz zadevnih primarnih proizvodov, proizvedenih v državi ali delih države, ki je v skladu s členom 29 razvrščena kot država z visokim tveganjem.

10.   Vsaka država članica zagotovi, da letni pregledi, ki jih izvajajo njeni pristojni organi na podlagi odstavka 1 tega člena, zajemajo vsaj 1 % gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg, omogočajo dostopnost na trgu ali izvažajo zadevne proizvode, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode ali so bili izdelani iz zadevnih primarnih proizvodov, proizvedenih v državi ali delih države, ki je v skladu s členom 29 razvrščena kot država z nizkim tveganjem.

11.   Količinsko opredeljeni cilji pregledov, ki jih morajo izvajati pristojni organi, se dosežejo ločeno za vsak zadevni primarni proizvod. Količinsko opredeljeni cilji se izračunajo glede na skupno število gospodarskih subjektov, ki so v predhodnem letu dali na trg, omogočili njihovo dostopnost na trgu ali izvozili zadevne proizvode, in glede na količino, kadar je ustrezno. Za gospodarske subjekte se šteje, da so bili pregledani, če je pristojni organ preveril ustrezne elemente iz člena 18(1), točki (a) in (b).

12.   Brez poseganja v preglede, načrtovane vnaprej na podlagi odstavka 5 tega člena, pristojni organi izvajajo preglede iz odstavka 1 tega člena, kadar pridobijo zadevne informacije o morebitnem primeru neskladnosti s to uredbo ali so z njimi seznanjeni, tudi na podlagi utemeljenih pomislekov tretjih oseb iz člena 31.

13.   Pregledi se izvedejo brez predhodnega opozorila gospodarskega subjekta ali trgovca, razen kadar je predhodno obvestilo gospodarskega subjekta ali trgovca potrebno za zagotovitev učinkovitosti pregledov.

14.   Pristojni organi vodijo evidence o pregledih, v katerih so navedeni zlasti njihova narava in rezultati, ter o ukrepih, sprejetih v primeru neskladnosti. Evidenca vseh pregledov se hrani najmanj deset let.

15.   Evidence o pregledih, izvedenih na podlagi te uredbe, ter poročila o njihovih rezultatih so informacije o okolju za namene Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22) in se dajo na voljo na zahtevo.

Člen 17

Zadevni proizvodi, pri katerih je potrebno takojšnje ukrepanje

1.   Pristojni organi opredelijo primere, ko zadevni proizvodi predstavljajo tako veliko tveganje neskladnosti s členom 3, da je potrebno takojšnje ukrepanje, preden se ti zadevni proizvodi dajo na trg ali se omogoči njihova dostopnost na trgu ali se izvozijo. Pristojni organi tovrstne opredeljene primere evidentirajo v informacijskem sistemu iz člena 33.

2.   Kadar pristojni organi opredelijo primere iz odstavka 1 tega člena, tudi tiste, v katerih predloži gospodarski subjekt izjavo o potrebni skrbnosti v zvezi s temi zadevnimi proizvodi, informacijski sistem iz člena 33 ugotovi visoko tveganje neskladnosti s členom 3 in obvesti pristojne organe, ki:

| (a) | sprejmejo takojšnje začasne ukrepe na podlagi člena 23 za zadržanje dajanja teh zadevnih proizvodov na trg ali omogočanja njihove dostopnosti na trgu ali |
| --- | --- |

(a)

sprejmejo takojšnje začasne ukrepe na podlagi člena 23 za zadržanje dajanja teh zadevnih proizvodov na trg ali omogočanja njihove dostopnosti na trgu ali

| (b) | v primeru zadevnih proizvodov, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, po vzpostavitvi elektronskega vmesnika iz člena 28(1), od carinskih organov zahtevajo, da na podlagi člena 26(7) zadržijo sprostitev v prosti promet ali izvoz. |
| --- | --- |

(b)

v primeru zadevnih proizvodov, ki vstopajo na trg Unije ali ga zapuščajo, po vzpostavitvi elektronskega vmesnika iz člena 28(1), od carinskih organov zahtevajo, da na podlagi člena 26(7) zadržijo sprostitev v prosti promet ali izvoz.

3.   Zadržanja iz odstavka 2 tega člena se končajo v treh delovnih dneh ali, kadar gre za pokvarljive zadevne proizvode, v 72 urah od trenutka, ko je bilo v informacijskem sistemu iz člena 33 ugotovljeno visoko tveganje neskladnosti. Kadar pristojni organi na podlagi rezultatov pregledov, izvedenih v navedenem obdobju, ugotovijo, da potrebujejo dodaten čas za ugotovitev, ali je zadevni proizvodi skladen s členom 3, podaljšajo obdobje zadržanja za dodatne tri delovne dni, in sicer z dodatnimi začasnimi ukrepi, sprejetimi na podlagi člena 23, ali v primeru zadevnih proizvodov, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, z uradnim obvestilom carinskim organom o potrebi po ohranitvi zadržanja na podlagi člena 26(7).

Člen 18

Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki niso MSP

1.   Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki niso MSP, vključujejo:

| (a) | pregled njihovega sistema potrebne skrbnosti, vključno s postopki za ocenjevanje in zmanjševanje tveganja, ter dokumentacije in evidenc, ki izkazujejo pravilno delovanje sistema potrebne skrbnosti; |
| --- | --- |

(a)

pregled njihovega sistema potrebne skrbnosti, vključno s postopki za ocenjevanje in zmanjševanje tveganja, ter dokumentacije in evidenc, ki izkazujejo pravilno delovanje sistema potrebne skrbnosti;

| (b) | pregled dokumentacije in evidenc, ki izkazujejo skladnost posameznega zadevnega proizvoda, ki ga gospodarski subjekt daje na trg, ga namerava dati na trg ali ga namerava izvažati ali trgovec, ki ni MSP, omogoča njegovo dostopnost na trgu ali namerava omogočati njegovo dostopnost na trgu, s to uredbo, kadar je ustrezno, vključno z ukrepi za zmanjšanje tveganja, ter pregled ustreznih izjav o potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

(b)

pregled dokumentacije in evidenc, ki izkazujejo skladnost posameznega zadevnega proizvoda, ki ga gospodarski subjekt daje na trg, ga namerava dati na trg ali ga namerava izvažati ali trgovec, ki ni MSP, omogoča njegovo dostopnost na trgu ali namerava omogočati njegovo dostopnost na trgu, s to uredbo, kadar je ustrezno, vključno z ukrepi za zmanjšanje tveganja, ter pregled ustreznih izjav o potrebni skrbnosti.

2.   Pregledi gospodarskih subjektov in trgovcev, ki niso MSP, lahko, kadar je ustrezno – zlasti če se pri pregledih iz odstavka 1 pojavijo vprašanja – vključujejo tudi:

| (a) | pregled zadevnih primarnih ali drugih zadevnih proizvodov na kraju samem, da se ugotovi njihova usklajenost z dokumentacijo, uporabljeno za izvajanje potrebne skrbnosti; |
| --- | --- |

(a)

pregled zadevnih primarnih ali drugih zadevnih proizvodov na kraju samem, da se ugotovi njihova usklajenost z dokumentacijo, uporabljeno za izvajanje potrebne skrbnosti;

| (b) | pregled popravnih ukrepov, sprejetih na podlagi člena 24; |
| --- | --- |

(b)

pregled popravnih ukrepov, sprejetih na podlagi člena 24;

| (c) | vsa tehnična in znanstvena sredstva, ustrezna za določitev vrst ali natančnega kraja proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega zadevnega proizvoda, vključno z anatomsko ali kemijsko analizo ali analizo DNK; |
| --- | --- |

(c)

vsa tehnična in znanstvena sredstva, ustrezna za določitev vrst ali natančnega kraja proizvodnje zadevnega primarnega ali drugega zadevnega proizvoda, vključno z anatomsko ali kemijsko analizo ali analizo DNK;

| (d) | vsa tehnična in znanstvena sredstva, ustrezna za ugotovitev, ali zadevni proizvodi ne povzročajo krčenja gozdov, vključno s podatki, pridobljenimi z opazovanjem Zemlje, kot so podatki, ki izhajajo iz programa in orodij Copernicus, ali podatki iz drugih javno ali zasebno dostopnih zadevnih virov, ter |
| --- | --- |

(d)

vsa tehnična in znanstvena sredstva, ustrezna za ugotovitev, ali zadevni proizvodi ne povzročajo krčenja gozdov, vključno s podatki, pridobljenimi z opazovanjem Zemlje, kot so podatki, ki izhajajo iz programa in orodij Copernicus, ali podatki iz drugih javno ali zasebno dostopnih zadevnih virov, ter

| (e) | nenapovedane preglede, vključno z revizijami na terenu, kadar je ustrezno, tudi v tretjih državah, pod pogojem, da se te tretje države strinjajo, s sodelovanjem z upravnimi organi teh tretjih držav. |
| --- | --- |

(e)

nenapovedane preglede, vključno z revizijami na terenu, kadar je ustrezno, tudi v tretjih državah, pod pogojem, da se te tretje države strinjajo, s sodelovanjem z upravnimi organi teh tretjih držav.

Člen 19

Pregledi trgovcev, ki so MSP

1.   Pregledi trgovcev, ki so MSP, vključujejo pregled dokumentacije in evidenc, ki izkazujejo skladnost s členom 5(2), (3) in (4).

2.   Pregledi trgovcev, ki so MSP, lahko, kadar je ustrezno – zlasti kadar se pri pregledih iz odstavka 1 pojavijo vprašanja – vključujejo tudi nenapovedane preglede, vključno z revizijami na terenu.

Člen 20

Kritje stroškov pristojnih organov

1.   Države članice lahko svoje pristojne organe pooblastijo, da pri gospodarskih subjektih ali trgovcih izterjajo skupne stroške svojih dejavnosti v zvezi s primeri neskladnosti.

2.   Stroški iz odstavka 1 lahko vključujejo stroške izvedbe preizkusov, shranjevanja in dejavnosti v zvezi z zadevnimi proizvodi, za katere je bilo ugotovljeno, da so neskladni proizvodi, in v zvezi s katerimi je treba sprejeti popravne ukrepe, preden se ti zadevni proizvodi sprostijo v prosti promet, dajo na trg ali izvozijo.

Člen 21

Sodelovanje in izmenjava informacij

1.   Pristojni organi sodelujejo med seboj in s carinskimi organi svoje države članice, s pristojnimi organi in carinskimi organi drugih držav članic, s Komisijo in po potrebi z upravnimi organi tretjih držav, da se zagotovi skladnost s to uredbo, tudi kar zadeva izvajanje revizij na terenu.

2.   Pristojni organi s Komisijo sklenejo upravne dogovore o posredovanju informacij o preiskavah in izvajanju preiskav.

3.   Pristojni organi izmenjujejo informacije, potrebne za izvrševanje te uredbe, tudi prek informacijskega sistema iz člena 33. To vključuje zagotavljanje dostopa do informacij o gospodarskih subjektih in trgovcih, vključno z izjavami o potrebni skrbnosti, ter naravi in rezultatih izvedenih pregledov, ter izmenjavo informacij s pristojnimi organi drugih držav članic, da se olajša izvrševanje te uredbe.

4.   Pristojni organi nemudoma opozorijo pristojne organe drugih držav članic in Komisijo, kadar odkrijejo kakršne koli morebitne neskladnosti s to uredbo in resne pomanjkljivosti, ki bi lahko prizadele več kot eno državo članico. Pristojni organi zlasti obvestijo pristojne organe drugih držav članic, kadar odkrijejo zadevni proizvod na trgu, za katerega menijo, da ni skladen proizvod, da se omogoči umik ali odpoklic takega proizvoda iz prodaje v vseh državah članicah.

5.   Države članice pristojnemu organu na njegovo zahtevo zagotovijo informacije, potrebne za zagotovitev skladnosti s to uredbo.

Člen 22

Poročanje

1.   Države članice najpozneje do 30. aprila vsako leto javnosti in Komisiji dajo na voljo informacije o uporabi te uredbe v predhodnem koledarskem letu. Te informacije vključujejo:

| (a) | načrte pregledov in merila tveganja, na katerih ti načrti temeljijo; |
| --- | --- |

(a)

načrte pregledov in merila tveganja, na katerih ti načrti temeljijo;

| (b) | število in rezultate pregledov, izvedenih pri gospodarskih subjektih, trgovcih, ki niso MSP, in drugih trgovcih glede na skupno število gospodarskih subjektov, trgovcev, ki niso MSP, in drugih trgovcev, vključno z vrstami ugotovljenih neskladnosti; |
| --- | --- |

(b)

število in rezultate pregledov, izvedenih pri gospodarskih subjektih, trgovcih, ki niso MSP, in drugih trgovcih glede na skupno število gospodarskih subjektov, trgovcev, ki niso MSP, in drugih trgovcev, vključno z vrstami ugotovljenih neskladnosti;

| (c) | količino pregledanih zadevnih proizvodov glede na skupno količino zadevnih proizvodov, danih na trg ali izvoženih, in države proizvodnje; količina mora biti za zadevne proizvode, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, izražena v kilogramih neto mase in, kadar je ustrezno, v dodatni enoti iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 ob navedeni oznaki harmoniziranega sistema ali, v vseh drugih primerih, mora biti količina izražena v neto masi ali, kadar je ustrezno, neto prostornini ali številu enot; dodatna enota se uporablja, kadar je dosledno opredeljena za vse možne podštevilke v okviru oznake harmoniziranega sistema, navedene v izjavi o potrebni skrbnosti; |
| --- | --- |

(c)

količino pregledanih zadevnih proizvodov glede na skupno količino zadevnih proizvodov, danih na trg ali izvoženih, in države proizvodnje; količina mora biti za zadevne proizvode, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, izražena v kilogramih neto mase in, kadar je ustrezno, v dodatni enoti iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 ob navedeni oznaki harmoniziranega sistema ali, v vseh drugih primerih, mora biti količina izražena v neto masi ali, kadar je ustrezno, neto prostornini ali številu enot; dodatna enota se uporablja, kadar je dosledno opredeljena za vse možne podštevilke v okviru oznake harmoniziranega sistema, navedene v izjavi o potrebni skrbnosti;

| (d) | v primerih neskladnosti popravni ukrep, sprejet v skladu s členom 24, in kazni, naložene v skladu s členom 25; |
| --- | --- |

(d)

v primerih neskladnosti popravni ukrep, sprejet v skladu s členom 24, in kazni, naložene v skladu s členom 25;

| (e) | odstotek pregledov, izvedenih s predhodnimi opozorili na podlagi člena 16(13), katerih uporabo pristojni organi utemeljijo v svojih poročilih o pregledu. |
| --- | --- |

(e)

odstotek pregledov, izvedenih s predhodnimi opozorili na podlagi člena 16(13), katerih uporabo pristojni organi utemeljijo v svojih poročilih o pregledu.

2.   Vsako leto do 30. oktobra službe Komisije na podlagi podatkov, ki jih predložijo države članice na podlagi odstavka 1 javno objavijo pregled uporabe te uredbe na ravni Unije.

Člen 23

Začasni ukrepi

Države članice svojim pristojnim organom omogočijo, da sprejmejo takojšnje začasne ukrepe, vključno z zasegom zadevnih primarnih ali drugih zadevnih proizvodov ali zadržanjem dajanja zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov na trg ali omogočanja njihove dostopnosti na trgu ali njihovega izvoza, kadar se odkrijejo morebitne neskladnosti s to uredbo na podlagi katere koli od naslednjih možnosti:

| (a) | preučitve dokazov ali drugih ustreznih informacij, vključno z informacijami, izmenjanimi na podlagi člena 21, ali utemeljenih pomislekov, predloženih na podlagi člena 31; |
| --- | --- |

(a)

preučitve dokazov ali drugih ustreznih informacij, vključno z informacijami, izmenjanimi na podlagi člena 21, ali utemeljenih pomislekov, predloženih na podlagi člena 31;

| (b) | pregledov iz členov 18 in 19; |
| --- | --- |

(b)

pregledov iz členov 18 in 19;

| (c) | ugotovitev tveganja v informacijskem sistemu iz člena 33. |
| --- | --- |

(c)

ugotovitev tveganja v informacijskem sistemu iz člena 33.

Države članice, kadar je potrebno, o teh ukrepih nemudoma obvestijo Komisijo in pristojne organe drugih držav članic.

Člen 24

Popravni ukrepi v primeru neskladnosti

1.   Kadar pristojni organi ugotovijo, da gospodarski subjekt ali trgovec ne ravna skladno s to uredbo ali da je zadevni proizvod, ki se da na trg ali se omogoči njegova dostopnost na trgu ali se izvozi, neskladen, brez poseganja v člen 25 od zadevnega gospodarskega subjekta ali trgovca brez odlašanja zahtevajo, da sprejme ustrezne in sorazmerne popravne ukrepe za odpravo neskladnosti v določenem in razumnem roku.

2.   Popravni ukrepi, ki jih mora gospodarski subjekt ali trgovec sprejeti, za namene odstavka 1 po potrebi vključujejo vsaj enega od naslednjih ukrepov:

| (a) | odpravo vseh formalnih neskladnosti, zlasti z zahtevami iz poglavja 2; |
| --- | --- |

(a)

odpravo vseh formalnih neskladnosti, zlasti z zahtevami iz poglavja 2;

| (b) | preprečitev dajanja zadevnega proizvoda na trg, omogočanja njegove dostopnosti na trgu ali njegovega izvoza; |
| --- | --- |

(b)

preprečitev dajanja zadevnega proizvoda na trg, omogočanja njegove dostopnosti na trgu ali njegovega izvoza;

| (c) | takojšen umik ali odpoklic zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

takojšen umik ali odpoklic zadevnega proizvoda;

| (d) | doniranje zadevnega proizvoda v dobrodelne namene ali namene v javnem interesu ali, če to ni mogoče, njegovo odstranitev v skladu s pravom Unije o ravnanju z odpadki. |
| --- | --- |

(d)

doniranje zadevnega proizvoda v dobrodelne namene ali namene v javnem interesu ali, če to ni mogoče, njegovo odstranitev v skladu s pravom Unije o ravnanju z odpadki.

3.   Ne glede na popravne ukrepe, sprejete na podlagi odstavka 2, gospodarski subjekt ali trgovec odpravi vse pomanjkljivosti v sistemu potrebne skrbnosti, da bi preprečil tveganje nadaljnje neskladnosti s to uredbo.

4.   Če gospodarski subjekt ali trgovec ne sprejme popravnih ukrepov iz odstavka 2 v roku, ki ga določi pristojni organ na podlagi odstavka 1, ali kadar se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje, pristojni organi po izteku tega roka zagotovijo uporabo zahtevanega popravnega ukrepa iz odstavka 2 z vsemi sredstvi, ki so jim na voljo na podlagi prava zadevne države članice.

Člen 25

Kazni

1.   Brez poseganja v obveznosti držav članic iz Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23) države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve te uredbe s strani gospodarskih subjektov in trgovcev, ter sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Države članice o navedenih pravilih in ukrepih uradno obvestijo Komisijo in jo brez odlašanja uradno obvestijo o vsakršni naknadni spremembi, ki nanje vpliva.

2.   Kazni iz odstavka 1 morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Navedene kazni vključujejo:

| (a) | denarne kazni v sorazmerju z okoljsko škodo in vrednostjo zadevnih primarnih ali drugih zadevnih proizvodov, pri čemer se višina teh kazni izračuna tako, da se zagotovi, da se odgovornim osebam s temi kaznimi učinkovito odvzamejo gospodarske koristi, pridobljene s kršitvami, višina teh kazni pa se postopoma zvišuje za ponavljajoče se kršitve; za pravne osebe je najvišji znesek take globe najmanj 4 % skupnega letnega prometa gospodarskega subjekta ali trgovca v Uniji v poslovnem letu pred odločitvijo o naložitvi globe, izračunanega v skladu z izračunom skupnega prometa podjetij iz člena 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (24), in se, kadar je potrebno, poveča, da preseže morebitno pridobljeno gospodarsko korist; |
| --- | --- |

(a)

denarne kazni v sorazmerju z okoljsko škodo in vrednostjo zadevnih primarnih ali drugih zadevnih proizvodov, pri čemer se višina teh kazni izračuna tako, da se zagotovi, da se odgovornim osebam s temi kaznimi učinkovito odvzamejo gospodarske koristi, pridobljene s kršitvami, višina teh kazni pa se postopoma zvišuje za ponavljajoče se kršitve; za pravne osebe je najvišji znesek take globe najmanj 4 % skupnega letnega prometa gospodarskega subjekta ali trgovca v Uniji v poslovnem letu pred odločitvijo o naložitvi globe, izračunanega v skladu z izračunom skupnega prometa podjetij iz člena 5(1) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (24), in se, kadar je potrebno, poveča, da preseže morebitno pridobljeno gospodarsko korist;

| (b) | zaseg zadevnih proizvodov gospodarskemu subjektu in/ali trgovcu; |
| --- | --- |

(b)

zaseg zadevnih proizvodov gospodarskemu subjektu in/ali trgovcu;

| (c) | zaseg prihodkov, ki jih je gospodarski subjekt in/ali trgovec pridobil s poslom z zadevnimi proizvodi; |
| --- | --- |

(c)

zaseg prihodkov, ki jih je gospodarski subjekt in/ali trgovec pridobil s poslom z zadevnimi proizvodi;

| (d) | začasno izključitev za največ 12 mesecev iz postopkov javnega naročanja in začasno onemogočanje dostopa do javnih sredstev, tudi postopkov javnega naročanja, nepovratnih sredstev in koncesij; |
| --- | --- |

(d)

začasno izključitev za največ 12 mesecev iz postopkov javnega naročanja in začasno onemogočanje dostopa do javnih sredstev, tudi postopkov javnega naročanja, nepovratnih sredstev in koncesij;

| (e) | v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev začasno prepoved dajanja zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov na trg, omogočanja njihove dostopnosti na trgu ali njihovega izvoza; |
| --- | --- |

(e)

v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev začasno prepoved dajanja zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov na trg, omogočanja njihove dostopnosti na trgu ali njihovega izvoza;

| (f) | v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev prepoved uporabe poenostavljene potrebne skrbnosti iz člena 13. |
| --- | --- |

(f)

v primeru resne kršitve ali ponavljajočih se kršitev prepoved uporabe poenostavljene potrebne skrbnosti iz člena 13.

3.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o pravnomočnih sodbah zaradi kršitev te uredbe zoper pravne osebe in o kaznih, ki so jim bile naložene, v 30 dneh od datuma pravnomočnosti sodbe, pri čemer ustrezno upoštevajo zadevna pravila o varstvu podatkov. Komisija na svoji spletni strani objavi seznam teh sodb, ki vsebuje naslednje elemente:

| (a) | ime pravne osebe; |
| --- | --- |

(a)

ime pravne osebe;

| (b) | datum pravnomočne sodbe; |
| --- | --- |

(b)

datum pravnomočne sodbe;

| (c) | povzetek dejavnosti, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da je pravna oseba kršila to uredbo, ter |
| --- | --- |

(c)

povzetek dejavnosti, v zvezi s katerimi je bilo ugotovljeno, da je pravna oseba kršila to uredbo, ter

| (d) | naravo naložene kazni in njen znesek, kadar je kazen finančna. |
| --- | --- |

(d)

naravo naložene kazni in njen znesek, kadar je kazen finančna.

POGLAVJE 4

POSTOPKI ZA ZADEVNE PROIZVODE, KI VSTOPAJO NA TRG ALI GA ZAPUŠČAJO

Člen 26

Kontrole

1.   Za zadevne proizvode, dane v carinski postopek sprostitve v prosti promet ali izvoza, veljajo kontrole in ukrepi, določeni v tem poglavju. Uporaba tega poglavja ne posega v druge določbe te uredbe in druge pravne akte Unije, ki ureja sprostitev blaga v prosti promet ali izvoz blaga, zlasti Uredbo (EU) št. 952/2013 ter njene člene 46, 47, 134 in 267. Vendar se Poglavje VII Uredbe (EU) 2019/1020 ne uporablja za nadzor zadevnih proizvodov, ki vstopajo na trg, kolikor to zadeva uporabo in izvrševanje te uredbe.

2.   Pristojni organi so odgovorni za splošno izvrševanje te uredbe v zvezi z zadevnim proizvodom, ki vstopa na trg ali ga zapušča. Pristojni organi so zlasti odgovorni, da v skladu s členom 16 na podlagi pristopa, ki temelji na oceni tveganja, opredelijo preglede, ki se bodo izvajali, ter s pregledi iz člena 16 ugotovijo, ali je vsak zadevni proizvod skladen s členom 3. Pristojni organi izvajajo te naloge v skladu z zadevnimi določbami poglavja 3.

3.   Brez poseganja v odstavek 2 tega člena carinski organi izvajajo kontrole carinskih deklaracij, vloženih v zvezi z zadevnimi proizvodi, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, v skladu s členoma 46 in 48 Uredbe (EU) št. 952/2013. Take kontrole temeljijo predvsem na analizi tveganja, kot je določeno v členu 46(2) Uredbe (EU) št. 952/2013.

4.   Referenčna številka izjave o potrebni skrbnosti se da na voljo carinskim organom, preden se zadevni proizvod, ki vstopa na trg ali ga zapušča, sprosti v prosti promet ali izvozi. V ta namen oseba, ki vloži carinsko deklaracijo za sprostitev v prosti promet ali izvoz zadevnega proizvoda, carinskim organom da na voljo referenčno številko izjave o potrebni skrbnosti, ki jo informacijski sistem iz člena 33 dodeli v zvezi s takim zadevnim proizvodom, razen kadar je izjava o potrebni skrbnosti na voljo prek elektronskega vmesnika iz člena 28(2).

5.   Za namene upoštevanja skladnosti s to uredbo pri omogočanju sprostitve zadevnega proizvoda v prosti promet ali izvoz velja naslednje:

| (a) | dokler elektronski vmesnik iz člena 28(1) ni vzpostavljen, se odstavki 6 do 9 tega člena ne uporabljajo, carinski organi pa si izmenjujejo informacije in sodelujejo s pristojnimi organi v skladu s členom 27 ter, kadar je potrebno, upoštevajo to izmenjavo informacij in sodelovanje pri omogočanju sprostitve zadevnih proizvodov v prosti promet ali izvoza; |
| --- | --- |

(a)

dokler elektronski vmesnik iz člena 28(1) ni vzpostavljen, se odstavki 6 do 9 tega člena ne uporabljajo, carinski organi pa si izmenjujejo informacije in sodelujejo s pristojnimi organi v skladu s členom 27 ter, kadar je potrebno, upoštevajo to izmenjavo informacij in sodelovanje pri omogočanju sprostitve zadevnih proizvodov v prosti promet ali izvoza;

| (b) | po vzpostavitvi elektronskega vmesnika iz člena 28(1) se uporabljajo odstavki 6 do 9 tega člena, uradna obvestila in zahtevki iz odstavkov 6 do 9 tega člena pa se izvedejo prek tega elektronskega vmesnika. |
| --- | --- |

(b)

po vzpostavitvi elektronskega vmesnika iz člena 28(1) se uporabljajo odstavki 6 do 9 tega člena, uradna obvestila in zahtevki iz odstavkov 6 do 9 tega člena pa se izvedejo prek tega elektronskega vmesnika.

6.   Pri izvajanju kontrol carinskih deklaracij za sprostitev v prosti promet ali izvoz zadevnega proizvoda, ki vstopa na trg ali ga zapušča, carinski organi z uporabo elektronskega vmesnika iz člena 28(1) pregledajo status, ki so ga pristojni organi v informacijskem sistemu iz člena 33 dodelili ustrezni izjavi o potrebni skrbnosti.

7.   Kadar status iz odstavka 6 tega člena kaže, da je bilo za zadevni proizvod, ki vstopa na trg ali ga zapušča, na podlagi člena 17(2) ugotovljeno, da ga je treba pregledati, preden se da na trg ali se omogoči njegova dostopnost na trgu ali se izvozi, carinski organi zadržijo sprostitev tega zadevnega proizvoda v prosti promet ali izvoz.

8.   Kadar so izpolnjene vse druge zahteve in formalnosti na podlagi prava Unije ali nacionalnega prava v zvezi s sprostitvijo v prosti promet ali izvozom, carinski organi dovolijo sprostitev zadevnega proizvoda, ki vstopa na trg ali ga zapušča, v prosti promet ali izvoz v kateri koli od naslednjih okoliščin:

| (a) | status iz odstavka 6 tega člena ne kaže, da je bilo za tak zadevni proizvod na podlagi člena 17(2) ugotovljeno, da ga je treba pregledati, preden se da na trg ali se omogoči njegova dostopnost na trgu ali se izvozi; |
| --- | --- |

(a)

status iz odstavka 6 tega člena ne kaže, da je bilo za tak zadevni proizvod na podlagi člena 17(2) ugotovljeno, da ga je treba pregledati, preden se da na trg ali se omogoči njegova dostopnost na trgu ali se izvozi;

| (b) | sprostitev v prosti promet ali izvoz sta bila zadržana v skladu z odstavkom 7 tega člena, pristojni organi pa niso zahtevali, da se zadržanje ohrani v skladu s členom 17(3); |
| --- | --- |

(b)

sprostitev v prosti promet ali izvoz sta bila zadržana v skladu z odstavkom 7 tega člena, pristojni organi pa niso zahtevali, da se zadržanje ohrani v skladu s členom 17(3);

| (c) | sprostitev v prosti promet ali izvoz sta bila zadržana v skladu z odstavkom 7, pristojni organi pa so uradno obvestili carinske organe, da se lahko odpravi zadržanje sprostitve zadevnega proizvoda v prosti promet ali izvoz. |
| --- | --- |

(c)

sprostitev v prosti promet ali izvoz sta bila zadržana v skladu z odstavkom 7, pristojni organi pa so uradno obvestili carinske organe, da se lahko odpravi zadržanje sprostitve zadevnega proizvoda v prosti promet ali izvoz.

9.   Kadar pristojni organi sklenejo, da je zadevni proizvod, ki vstopa na trg ali ga zapušča, neskladen, o tem carinske organe ustrezno uradno obvestijo, carinski organi pa ne dovolijo sprostitve tega zadevnega proizvoda v prosti promet ali njegovega izvoza.

10.   Sprostitev v prosti promet ali izvoz se ne šteje kot dokazilo o skladnosti s pravom Unije in zlasti s to uredbo.

Člen 27

Sodelovanje in izmenjava informacij med organi

1.   Da se omogoči pristop, ki temelji na oceni tveganja, iz člena 16(5) za zadevne proizvode, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, ter da se zagotovi učinkovitost pregledov in njihovo izvajanje v skladu s to uredbo, Komisija, pristojni organi in carinski organi tesno sodelujejo in si izmenjujejo informacije.

2.   Carinski organi in pristojni organi sodelujejo v skladu s členom 47(2) Uredbe (EU) št. 952/2013 in si izmenjujejo informacije, potrebne za izpolnjevanje njihovih nalog na podlagi te uredbe, tudi prek elektronskih sredstev.

3.   Carinski organi lahko v skladu s členom 12(1) Uredbe (EU) št. 952/2013 pristojnemu organu države članice, v kateri ima gospodarski subjekt, trgovec ali pooblaščeni zastopnik sedež, sporočijo informacije, ki jih carinski organi pridobijo med izvajanjem svojih nalog in so zaupne ali so carinskim organom zaupno posredovane.

4.   Kadar pristojni organi prejmejo informacije v skladu s tem členom, lahko ti pristojni organi te informacije sporočijo pristojnim organom drugih držav članic v skladu s členom 21(3).

5.   Informacije, povezane s tveganji, se izmenjujejo:

| (a) | med carinskimi organi v skladu s členom 46(5) Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(a)

med carinskimi organi v skladu s členom 46(5) Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (b) | med carinskimi organi in Komisijo v skladu s členom 47(2) Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(b)

med carinskimi organi in Komisijo v skladu s členom 47(2) Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (c) | med carinskimi organi in pristojnimi organi, vključno s pristojnimi organi drugih držav članic, v skladu s členom 47(2) Uredbe (EU) št. 952/2013. |
| --- | --- |

(c)

med carinskimi organi in pristojnimi organi, vključno s pristojnimi organi drugih držav članic, v skladu s členom 47(2) Uredbe (EU) št. 952/2013.

Člen 28

Elektronski vmesnik

1.   Komisija razvije elektronski vmesnik, ki temelji na okolju enotnega okenca Evropske unije za carino, vzpostavljenega z Uredbo (EU) 2022/2399 Evropskega parlamenta in Sveta (25), s katerim se omogoči prenos podatkov, zlasti uradnih obvestil in zahtevkov, navedenih v členu 26(6) do (9) te uredbe, med nacionalnimi carinskimi sistemi in informacijskim sistemom iz člena 33. Ta elektronski vmesnik se vzpostavi do 30. junija 2028.

2.   Komisija razvije elektronski vmesnik v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2022/2399, da se omogoči:

| (a) | gospodarskim subjektom in trgovcem, da izpolnijo obveznost predložitve izjave o potrebni skrbnosti za zadevni primarni ali drug zadevni proizvod na podlagi člena 4 te uredbe, tako da jo dajo na voljo prek nacionalnega okolja enotnega okenca za carino iz člena 8 Uredbe (EU) 2022/2399 in prek njega prejemajo povratne informacije pristojnih organov, ter |
| --- | --- |

(a)

gospodarskim subjektom in trgovcem, da izpolnijo obveznost predložitve izjave o potrebni skrbnosti za zadevni primarni ali drug zadevni proizvod na podlagi člena 4 te uredbe, tako da jo dajo na voljo prek nacionalnega okolja enotnega okenca za carino iz člena 8 Uredbe (EU) 2022/2399 in prek njega prejemajo povratne informacije pristojnih organov, ter

| (b) | prenos navedene izjave o potrebni skrbnosti v informacijski sistem iz člena 33. |
| --- | --- |

(b)

prenos navedene izjave o potrebni skrbnosti v informacijski sistem iz člena 33.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi podrobnosti izvedbenih ureditev za odstavka 1 in 2 tega člena ter zlasti opredeli podatke, vključno z njihovo obliko, ki se prenesejo v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena. V izvedbenih aktih se tudi pojasni, kako se vse spremembe statusa, ki ga pristojni organi v informacijskem sistemu iz člena 33 dodelijo izjavam o potrebni skrbnosti, prek elektronskega vmesnika iz odstavka 1 tega člena nemudoma in samodejno uradno sporočijo zadevnim carinskim organom. Z izvedbenimi akti se lahko določi tudi, da se nekateri specifični podatki, ki so na voljo v izjavi o potrebni skrbnosti in so potrebni za dejavnosti carinskih organov, vključno z nadzorom in bojem proti goljufijam, posredujejo in evidentirajo v carinskem sistemu Unije in nacionalnih carinskih sistemih. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 36(2).

POGLAVJE 5

SISTEM PRIMERJALNE ANALIZE DRŽAV IN SODELOVANJE S TRETJIMI DRŽAVAMI

Člen 29

Ocena držav

1.   Ta uredba vzpostavlja tristopenjski sistem za ocenjevanje držav ali njihovih delov. V ta namen so države članice in tretje države ali njihovi deli, razvrščeni v eno od naslednjih kategorij tveganja:

| (a) | „z visokim tveganjem“, ki se nanaša na države ali dele držav, za katere je bilo v oceni iz odstavka 3 ugotovljeno, da v teh državah ali v njihovih delih obstaja visoko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih proizvodov, za katere zadevni proizvodi niso skladni s členom 3, točka (a); |
| --- | --- |

(a)

„z visokim tveganjem“, ki se nanaša na države ali dele držav, za katere je bilo v oceni iz odstavka 3 ugotovljeno, da v teh državah ali v njihovih delih obstaja visoko tveganje za proizvodnjo zadevnih primarnih proizvodov, za katere zadevni proizvodi niso skladni s členom 3, točka (a);

| (b) | „z nizkim tveganjem“, ki se nanaša na države ali njihove dele, za katere je bilo v oceni iz odstavka 3 sklenjeno, da obstaja zadostno zagotovilo, da se primeri proizvodnje zadevnih primarnih proizvodov, za katere zadevni proizvodi niso skladni s členom 3, točka (a), v teh državah ali delih držav pojavljajo izjemoma; |
| --- | --- |

(b)

„z nizkim tveganjem“, ki se nanaša na države ali njihove dele, za katere je bilo v oceni iz odstavka 3 sklenjeno, da obstaja zadostno zagotovilo, da se primeri proizvodnje zadevnih primarnih proizvodov, za katere zadevni proizvodi niso skladni s členom 3, točka (a), v teh državah ali delih držav pojavljajo izjemoma;

| (c) | „s standardnim tveganjem“, ki se nanaša na države ali njihove dele, ki ne spadajo v kategorijo „z visokim tveganjem“ niti v kategorijo „z nizkim tveganjem“. |
| --- | --- |

(c)

„s standardnim tveganjem“, ki se nanaša na države ali njihove dele, ki ne spadajo v kategorijo „z visokim tveganjem“ niti v kategorijo „z nizkim tveganjem“.

2.   Vsem državam se 29. junija 2023 dodeli standardne stopnje tveganja. Komisija razvrsti države ali dele držav, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje v skladu z odstavkom 1. Seznam držav ali njihovih delov, ki predstavljajo nizko ali visoko tveganje, se objavi z izvedbenimi akti, ki se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 36(2), najpozneje 30. decembra 2024. Ta seznam se pregleda in po potrebi posodobi tako pogosto, kot je potrebno glede na nove dokaze.

3.   Razvrstitev držav ali delov držav z nizkim in visokim tveganjem na podlagi odstavka 1 temelji na objektivni in pregledni oceni Komisije, ob upoštevanju najnovejših znanstvenih dokazov in mednarodno priznanih virov. Razvrstitev temelji predvsem na naslednjih merilih ocenjevanja:

| (a) | stopnji krčenja in degradacije gozdov; |
| --- | --- |

(a)

stopnji krčenja in degradacije gozdov;

| (b) | stopnji širjenja kmetijskih zemljišč za zadevne primarne proizvode; |
| --- | --- |

(b)

stopnji širjenja kmetijskih zemljišč za zadevne primarne proizvode;

| (c) | trendih proizvodnje zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

trendih proizvodnje zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov.

4.   Pri oceni iz odstavka 3 se lahko upoštevajo tudi:

| (a) | informacije, ki jih predložijo zadevna država, zadevni regionalni organi, gospodarski subjekti, nevladne organizacije in tretje osebe, vključno z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe, v zvezi z učinkovitim zajemanjem emisij in odvzemov iz kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč v nacionalno določenem prispevku k UNFCCC; |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki jih predložijo zadevna država, zadevni regionalni organi, gospodarski subjekti, nevladne organizacije in tretje osebe, vključno z domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe, v zvezi z učinkovitim zajemanjem emisij in odvzemov iz kmetijstva, gozdarstva in rabe zemljišč v nacionalno določenem prispevku k UNFCCC;

| (b) | sporazumi in drugi instrumenti med zadevno državo in Unijo in/ali njenimi državami članicami, ki obravnavajo krčenje in degradacijo gozdov ter olajšujejo skladnost zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov s členom 3 in njihovo učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

(b)

sporazumi in drugi instrumenti med zadevno državo in Unijo in/ali njenimi državami članicami, ki obravnavajo krčenje in degradacijo gozdov ter olajšujejo skladnost zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov s členom 3 in njihovo učinkovito izvajanje;

| (c) | podatek, ali ima zadevna država sprejeto nacionalno ali podnacionalno zakonodajo, tudi v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma, in ali sprejema učinkovite izvršilne ukrepe za reševanje problema krčenja in degradacije gozdov ter za preprečevanje in kaznovanje dejavnosti, ki povzročajo krčenje in degradacijo gozdov, ter zlasti ali uporablja dovolj stroge kazni, da se prepreči okoriščanje, ki izhaja iz krčenja ali degradacije gozdov; |
| --- | --- |

(c)

podatek, ali ima zadevna država sprejeto nacionalno ali podnacionalno zakonodajo, tudi v skladu s členom 5 Pariškega sporazuma, in ali sprejema učinkovite izvršilne ukrepe za reševanje problema krčenja in degradacije gozdov ter za preprečevanje in kaznovanje dejavnosti, ki povzročajo krčenje in degradacijo gozdov, ter zlasti ali uporablja dovolj stroge kazni, da se prepreči okoriščanje, ki izhaja iz krčenja ali degradacije gozdov;

| (d) | informacija, ali zadevna država pregledno daje na voljo ustrezne podatke; in, če je ustrezno, o obstoju zakonodaje za zaščito človekovih pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih imetnikov običajnih pravic do zemljiške posesti, skladnosti z njimi ali njihovem učinkovitem izvrševanju; |
| --- | --- |

(d)

informacija, ali zadevna država pregledno daje na voljo ustrezne podatke; in, če je ustrezno, o obstoju zakonodaje za zaščito človekovih pravic domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in drugih imetnikov običajnih pravic do zemljiške posesti, skladnosti z njimi ali njihovem učinkovitem izvrševanju;

| (e) | sankcije, ki jih Varnostni svet ZN ali Svet Evropske unije naloži za uvoz ali izvoz zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

sankcije, ki jih Varnostni svet ZN ali Svet Evropske unije naloži za uvoz ali izvoz zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov.

5.   Komisija vzpostavi poseben dialog z vsemi državami, ki so razvrščene ali bi lahko bile razvrščene kot z visokim tveganjem, da bi zmanjšali stopnjo tveganja.

6.   Brez poseganja v odstavek 5 Komisija zadevno državo uradno obvesti, da namerava razvrstiti to državo ali njen del v drugo kategorijo tveganja, in jo pozove, naj predloži vse informacije, ki se ji zdijo koristne v zvezi s tem. Komisija o tem namenu obvesti tudi pristojne organe.

Komisija v uradno obvestilo vključi naslednje informacije:

| (a) | razlog ali razlogi za namero, da se spremeni razvrstitev tveganja države ali njenih delov; |
| --- | --- |

(a)

razlog ali razlogi za namero, da se spremeni razvrstitev tveganja države ali njenih delov;

| (b) | poziv k pisnemu odzivu Komisiji v zvezi z namero, da se spremeni razvrstitev tveganja države ali njenih delov; |
| --- | --- |

(b)

poziv k pisnemu odzivu Komisiji v zvezi z namero, da se spremeni razvrstitev tveganja države ali njenih delov;

| (c) | posledice razvrstitve države kot države z visokim ali nizkim tveganjem. |
| --- | --- |

(c)

posledice razvrstitve države kot države z visokim ali nizkim tveganjem.

7.   Komisija zadevnim državam omogoči dovolj časa za predložitev odziva na uradno obvestilo. Kadar se uradno obvestilo nanaša na namero Komisije o razvrstitvi države ali njenega dela v višjo kategorijo tveganja, lahko zadevna država v svojem odzivu Komisiji posreduje informacije o ukrepih, ki jih je država sprejela za izboljšanje stanja.

8.   Komisija brez odlašanja uradno obvesti zadevno državo in pristojne organe o vključitvi ali odstranitvi države ali njenih delov s seznama iz odstavka 2.

Člen 30

Sodelovanje s tretjimi državami

1.   Komisija v imenu Unije in zainteresirane države članice v okviru svojih pristojnosti uporabljajo usklajen pristop z državami proizvajalkami in njihovimi deli, ki jih zadeva ta uredba, zlasti s tistimi, ki so v skladu s členom 29 razvrščene kot države z visokim tveganjem, in sicer z uporabo obstoječih in prihodnjih partnerstev ter drugih ustreznih mehanizmov sodelovanja, da bi skupaj obravnavali temeljne vzroke krčenja in degradacije gozdov. Komisija razvije celovit strateški okvir Unije za to sodelovanje in razmisli o možnostih za uporabo vseh ustreznih instrumentov Unije. Ta partnerstva in mehanizmi sodelovanja so osredotočeni na ohranjanje, obnovo in trajnostno rabo gozdov, krčenje in degradacijo gozdov ter prehod na trajnostno proizvodnjo, potrošnjo in obdelavo primarnih proizvodov ter načine trgovanja z njimi. Partnerstva in mehanizmi sodelovanja lahko vključujejo strukturirane dialoge, upravne dogovore in obstoječe sporazume ali njihove določbe ter skupne časovne načrte, ki omogočajo prehod na kmetijsko proizvodnjo, ki omogoča skladnost s to uredbo, pri čemer se posebna pozornost nameni potrebam domorodnih ljudstev, lokalnih skupnosti in malih kmetov ter zagotovi sodelovanje vseh zainteresiranih akterjev.

2.   Partnerstva in sodelovanje omogočajo polno udejstvovanje vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi, lokalnimi skupnostmi, ženskami, zasebnim sektorjem, tudi z mikropodjetji in drugimi MSP ter malimi kmeti. Partnerstva in sodelovanje poleg tega podpirajo ali začenjajo vključujoč in participativen dialog o postopkih nacionalnih pravnih reform in reform upravljanja, da bi izboljšali upravljanje na področju gozdov in obravnavali domače dejavnike, ki prispevajo h krčenju gozdov.

3.   Partnerstva in sodelovanje spodbujajo oblikovanje postopkov celostnega načrtovanja rabe zemljišč, ustrezne zakonodaje držav proizvodnje, procesov z več deležniki, davčnih ali trgovinskih spodbud in drugih ustreznih orodij za izboljšanje ohranjanja gozdov in biotske raznovrstnosti, trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in obnove gozdov, odpravo spreminjanja gozdov in občutljivih ekosistemov v zemljišča druge rabe, optimizacijo koristi za krajino, varnost zemljiških pravic, kmetijsko produktivnost in konkurenčnost, preglednost dobavnih verig, krepitev pravic od gozdov odvisnih skupnosti, vključno z malimi kmeti, lokalnimi skupnostmi in domorodnimi ljudstvi, katerih pravice so določene v Deklaraciji ZN o pravicah domorodnih ljudstev, ter zagotavljanje dostopa javnosti do dokumentov o gospodarjenju z gozdovi in drugih ustreznih informacij.

4.   Komisija v imenu Unije ali države članice ali oboji v skladu s svojimi pristojnostmi sodelujejo v mednarodnih dvostranskih in večstranskih razpravah o politikah in ukrepih za zaustavitev krčenja in degradacije gozdov, tudi v večstranskih forumih, kot so Konvencija o biološki raznovrstnosti, FAO, Konvencija ZN o boju proti dezertifikaciji, Skupščina ZN za okolje, Forum ZN za gozdove, UNFCCC, STO ter skupini G7 in G20. Tako sodelovanje vključuje spodbujanje prehoda na trajnostno kmetijsko proizvodnjo in trajnostno gospodarjenje z gozdovi ter razvoj preglednih in trajnostnih dobavnih verig, ter nadaljnja prizadevanja za opredelitev in dogovor o trdnih standardih in opredelitvah, ki zagotavljajo visoko raven varstva gozdov in drugih naravnih ekosistemov ter povezanih človekovih pravic.

5.   Komisija v imenu Unije in zainteresirane države članice v okviru svojih pristojnosti vzpostavijo dialog in sodelovanje z drugimi večjimi državami porabnicami, da bi spodbujali sprejetje ambicioznih zahtev za čim večje zmanjšanje prispevka teh držav h krčenju in degradaciji gozdov ter enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni.

POGLAVJE 6

UTEMELJENI POMISLEKI

Člen 31

Utemeljeni pomisleki fizičnih ali pravnih oseb

1.   Fizične ali pravne osebe lahko pristojnim organom posredujejo utemeljene pomisleke, kadar menijo, da eden ali več gospodarskih subjektov ali trgovcev ni skladen s to uredbo.

2.   Pristojni organi brez nepotrebnega odlašanja skrbno in nepristransko ocenijo utemeljene pomisleke, vključno s tem, ali so navedbe dobro utemeljene, ter sprejmejo potrebne ukrepe, vključno z izvedbo pregledov in zaslišanj gospodarskih subjektov in trgovcev, da bi odkrili morebitne neskladnosti s to uredbo, in, kadar je primerno, sprejmejo začasne ukrepe na podlagi člena 23 za preprečitev dajanja zadevnih proizvodov, ki so predmet preiskave, na trg, omogočanja njihove dostopnosti na trgu in njihovega izvoza.

3.   Pristojni organ v 30 dneh po prejetju utemeljenega pomisleka, če ni drugače določeno v nacionalnem pravu, obvesti osebe iz odstavka 1, ki so predložile utemeljene pomisleke, o nadaljnjem ukrepanju po predložitvi in navede razloge zanj.

4.   Brez poseganja v obveznosti na podlagi Direktive (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (26), države članice določijo ukrepe za zaščito identitete fizičnih ali pravnih oseb, ki predložijo utemeljene pomisleke ali izvajajo preiskave, da bi preverile, ali gospodarski subjekti ali trgovci spoštujejo to uredbo.

Člen 32

Dostop do pravnega varstva

1.   Vse fizične ali pravne osebe, ki imajo zadosten interes, kot je določeno v skladu z obstoječimi nacionalnimi sistemi pravnih sredstev, vključno kadar te osebe izpolnjujejo morebitna merila, določena v nacionalnem pravu, in vključno z osebami, ki so predložile utemeljen pomislek v skladu s členom 31, imajo dostop do upravnih ali sodnih postopkov za pregled zakonitosti odločitev, dejanj ali opustitev ukrepanja pristojnih organov v skladu s to uredbo.

2.   Ta uredba ne posega v katere koli določbe nacionalnega prava, ki urejajo dostop do pravnega varstva, in v tiste, v skladu s katerimi je treba pred uvedbo sodnega postopka najprej izčrpati vsa upravna pravna sredstva.

POGLAVJE 7

INFORMACIJSKI SISTEM

Člen 33

Informacijski sistem

1.   Komisija do 30. decembra 2024, vzpostavi in nato vzdržuje informacijski sistem, ki vsebuje izjave o potrebni skrbnosti, dane na voljo na podlagi člena 4(2).

2.   Brez poseganja v izpolnjevanje obveznosti iz poglavij 2 in 3 informacijski sistem zagotavlja vsaj naslednje funkcionalnosti:

| (a) | registracijo gospodarskih subjektov in trgovcev ter njihovih pooblaščenih zastopnikov v Uniji; za gospodarske subjekte, ki dajo zadevne proizvode v carinski postopek „sprostitve v prosti promet“ ali „izvoza“, se v njihov registracijski profil vpiše registracijska in identifikacijska številka gospodarskega subjekta (EORI), določena na podlagi člena 9 Uredbe (EU) št. 952/2013; |
| --- | --- |

(a)

registracijo gospodarskih subjektov in trgovcev ter njihovih pooblaščenih zastopnikov v Uniji; za gospodarske subjekte, ki dajo zadevne proizvode v carinski postopek „sprostitve v prosti promet“ ali „izvoza“, se v njihov registracijski profil vpiše registracijska in identifikacijska številka gospodarskega subjekta (EORI), določena na podlagi člena 9 Uredbe (EU) št. 952/2013;

| (b) | registracijo izjav o potrebni skrbnosti, vključno s posredovanjem referenčne številke za vsako izjavo o potrebni skrbnosti, predloženo prek informacijskega sistema, zadevnemu gospodarskemu subjektu ali trgovcu; |
| --- | --- |

(b)

registracijo izjav o potrebni skrbnosti, vključno s posredovanjem referenčne številke za vsako izjavo o potrebni skrbnosti, predloženo prek informacijskega sistema, zadevnemu gospodarskemu subjektu ali trgovcu;

| (c) | omogočanje dostopnosti referenčne številke obstoječih izjav o potrebni skrbnosti na podlagi člena 4(8) in (9); |
| --- | --- |

(c)

omogočanje dostopnosti referenčne številke obstoječih izjav o potrebni skrbnosti na podlagi člena 4(8) in (9);

| (d) | kadar je mogoče, pretvorbo podatkov iz ustreznih sistemov za opredelitev geolokacije; |
| --- | --- |

(d)

kadar je mogoče, pretvorbo podatkov iz ustreznih sistemov za opredelitev geolokacije;

| (e) | registracijo rezultatov nadzora izjav o potrebni skrbnosti; |
| --- | --- |

(e)

registracijo rezultatov nadzora izjav o potrebni skrbnosti;

| (f) | medsebojno povezovanje s carino prek okolja enotnega okenca Evropske unije za carino v skladu s členom 28, vključno z omogočanjem uradnih obvestil in zahtevkov iz člena 26(6) do (9); |
| --- | --- |

(f)

medsebojno povezovanje s carino prek okolja enotnega okenca Evropske unije za carino v skladu s členom 28, vključno z omogočanjem uradnih obvestil in zahtevkov iz člena 26(6) do (9);

| (g) | zagotavljanje ustreznih informacij v podporo oblikovanju profilov tveganja za načrt pregledov iz člena 16(5), vključno z rezultati pregledov, profili tveganja gospodarskih subjektov, trgovcev ter zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, da se na podlagi tehnik elektronske obdelave podatkov identificirajo gospodarski subjekti in trgovci, ki jih je treba pregledati v skladu s členom 16(5), ter zadevni proizvodi, ki jih morajo pregledati pristojni organi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje ustreznih informacij v podporo oblikovanju profilov tveganja za načrt pregledov iz člena 16(5), vključno z rezultati pregledov, profili tveganja gospodarskih subjektov, trgovcev ter zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, da se na podlagi tehnik elektronske obdelave podatkov identificirajo gospodarski subjekti in trgovci, ki jih je treba pregledati v skladu s členom 16(5), ter zadevni proizvodi, ki jih morajo pregledati pristojni organi;

| (h) | olajševanje upravne pomoči in sodelovanja med pristojnimi organi ter pristojnimi organi in Komisijo za izmenjavo informacij in podatkov; |
| --- | --- |

(h)

olajševanje upravne pomoči in sodelovanja med pristojnimi organi ter pristojnimi organi in Komisijo za izmenjavo informacij in podatkov;

| (i) | podporo komunikaciji med pristojnimi organi ter gospodarskimi subjekti in trgovci za namene izvajanja te uredbe, kadar je potrebno, tudi z uporabo digitalnih orodij za upravljanje dobave. |
| --- | --- |

(i)

podporo komunikaciji med pristojnimi organi ter gospodarskimi subjekti in trgovci za namene izvajanja te uredbe, kadar je potrebno, tudi z uporabo digitalnih orodij za upravljanje dobave.

3.   Komisija z izvedbenimi akti določi pravila za delovanje informacijskega sistema iz tega člena, vključno s pravili za varstvo osebnih podatkov in izmenjavo podatkov z drugimi informacijskimi sistemi. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 36(2).

4.   Komisija carinskim organom, pristojnim organom, gospodarskim subjektom in trgovcem ter, če je ustrezno, njihovim pooblaščenim zastopnikom zagotovi dostop do tega informacijskega sistema v skladu z njihovimi obveznostmi na podlagi te uredbe.

5.   Komisija v skladu s politiko odprtih podatkov Unije širši javnosti zagotovi dostop do celotnega anonimiziranega nabora podatkov informacijskega sistema v odprti obliki, ki je strojno berljiva ter zagotavlja interoperabilnost, ponovno uporabo in dostopnost.

POGLAVJE 8

PREGLED

Člen 34

Pregled

1.   Komisija najpozneje 30. junija 2024 predloži oceno učinka, ki ji po potrebi priloži zakonodajni predlog za razširitev področja uporabe te uredbe na druga gozdna zemljišča. Ocena med drugim vključuje presečni datum iz člena 2, da bi čim bolj zmanjšali prispevek Unije k spreminjanju rabe in degradaciji naravnih ekosistemov. Pregled vključuje oceno učinka zadevnih primarnih proizvodov na krčenje in degradacijo gozdov.

2.   Komisija najpozneje 30. junija 2025 predloži oceno učinka, ki ji po potrebi priloži zakonodajni predlog za razširitev področja uporabe te uredbe na druge naravne ekosisteme, vključno z drugimi zemljišči z visoko zalogo ogljika in zemljišči velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti, kot so travišča, šotišča in mokrišča. Ocena vključuje morebitno širitev ekosistemov, tudi na podlagi presečnega datuma iz člena 2, da bi čim bolj zmanjšali prispevek Unije k spreminjanju rabe in degradaciji naravnih ekosistemov. V pregledu sta obravnavani tudi potreba glede razširitve področja uporabe te uredbe na druge primarne proizvode, vključno s koruzo, in njena izvedljivost. Pregled vključuje oceno učinka zadevnih primarnih proizvodov na krčenje in degradacijo gozdov, kot je razvidno iz znanstvenih dokazov, in upošteva spremembe v potrošnji.

3.   Ocena učinka iz odstavka 2 vključuje tudi oceno, ali je primerno spremeniti ali razširiti seznam zadevnih proizvodov iz Priloge I, da se zagotovi vključitev najpomembnejših proizvodov, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali proizvedeni iz njih. Pri tej oceni se posebna pozornost nameni morebitni vključitvi biogoriv (oznaka HS 3826 00) v Prilogo I.

4.   V oceni učinka iz odstavka 2 se oceni tudi vloga finančnih institucij pri preprečevanju finančnih tokov, ki neposredno ali posredno prispevajo h krčenju in degradaciji gozdov, ter potreba po določitvi morebitnih posebnih obveznosti za finančne institucije v pravnih aktih Unije v zvezi s tem, pri čemer se upošteva vsa zadevna obstoječa horizontalna in sektorska zakonodaja.

5.   Komisija lahko v skladu s členom 35 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge I v zvezi z ustreznimi oznakami KN zadevnih proizvodov, ki vsebujejo zadevne primarne proizvode, so bili z njimi krmljeni ali so bili proizvedeni iz njih.

6.   Komisija do 30. junija 2028 in nato vsaj vsakih pet let opravi splošni pregled te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, ki mu po potrebi priloži zakonodajni predlog. Prvo poročilo na podlagi posebnih študij vključuje zlasti oceno:

| (a) | potrebe po dodatnih orodjih za olajševanje trgovine in njihove izvedljivosti – zlasti za najmanj razvite države, za katere bodo posledice te uredbe zelo velike, in države ali dele teh držav, razvrščenih kot države s standardnim ali visokim tveganjem –, da bi podprli uresničitev ciljev te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

potrebe po dodatnih orodjih za olajševanje trgovine in njihove izvedljivosti – zlasti za najmanj razvite države, za katere bodo posledice te uredbe zelo velike, in države ali dele teh držav, razvrščenih kot države s standardnim ali visokim tveganjem –, da bi podprli uresničitev ciljev te uredbe;

| (b) | vpliva uredbe na kmete, zlasti male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ter morebitne potrebe po dodatni podpori za prehod na trajnostne dobavne verige in za male kmete, da bi lahko izpolnili zahteve iz te uredbe; |
| --- | --- |

(b)

vpliva uredbe na kmete, zlasti male kmete, domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ter morebitne potrebe po dodatni podpori za prehod na trajnostne dobavne verige in za male kmete, da bi lahko izpolnili zahteve iz te uredbe;

| (c) | nadaljnje razširitve opredelitve degradacije gozdov na podlagi poglobljene analize in ob upoštevanju napredka, doseženega v mednarodnih razpravah o tej zadevi; |
| --- | --- |

(c)

nadaljnje razširitve opredelitve degradacije gozdov na podlagi poglobljene analize in ob upoštevanju napredka, doseženega v mednarodnih razpravah o tej zadevi;

| (d) | praga za obvezno uporabo poligonov iz člena 2, točka 28, ob upoštevanju njegovega vpliva na boj proti krčenju in degradaciji gozdov; |
| --- | --- |

(d)

praga za obvezno uporabo poligonov iz člena 2, točka 28, ob upoštevanju njegovega vpliva na boj proti krčenju in degradaciji gozdov;

| (e) | sprememb v trgovinskih tokovih zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, vključenih v področje uporabe te uredbe, kadar bi te spremembe lahko bile znak izogibanja; |
| --- | --- |

(e)

sprememb v trgovinskih tokovih zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, vključenih v področje uporabe te uredbe, kadar bi te spremembe lahko bile znak izogibanja;

| (f) | ocene, ali so bili izvedeni pregledi učinkoviti pri zagotavljanju, da so zadevni primarni in drugi zadevni proizvodi, ki so dostopni na trgu ali izvoženi, skladni s členom 3. |
| --- | --- |

(f)

ocene, ali so bili izvedeni pregledi učinkoviti pri zagotavljanju, da so zadevni primarni in drugi zadevni proizvodi, ki so dostopni na trgu ali izvoženi, skladni s členom 3.

POGLAVJE 9

KONČNE DOLOČBE

Člen 35

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 34(5) se prenese na Komisijo za obdobje pet let od 29. junija 2023. Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje šest mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Prenos pooblastila iz člena 34(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 34(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 36

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (27).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011 ob upoštevanju določb člena 11 navedene uredbe.

Člen 37

Razveljavitve

1.   Uredba (EU) št. 995/2010 se razveljavi z učinkom od 30. decembra 2024.

2.   Kljub temu se do 31. decembra 2027 Uredba (EU) št. 995/2010 še naprej uporablja za les in lesne proizvode, kot so opredeljeni v členu 2, točka (a), Uredbe (EU) št. 995/2010, ki so bili proizvedeni pred 29. junija 2023 in dani na trg od 30. decembra 2024.

3.   Z odstopanjem od člena 1(2) te uredbe morajo biti les in lesni proizvodi, kot so opredeljeni v členu 2, točka (a), Uredbe (EU) št. 995/2010, ki so bili proizvedeni pred 29. junijem 2023 in dani na trg od 31. decembra 2027, skladni s členom 3 te uredbe.

Člen 38

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ob upoštevanju odstavka 3 tega člena se členi 3 do 13, členi 16 do 24 ter členi 26, 31 in 32 začnejo uporabljati od 30. decembra 2024.

3.   Razen za proizvode, zajete v Prilogi k Uredbi (EU) št. 995/2010, se za gospodarske subjekte, ki so bili do 31. decembra 2020 ustanovljeni kot mikropodjetja ali mala podjetja na podlagi člena 3(1) oziroma (2) Direktive 2013/34/EU, navedeni členi iz odstavka 2 tega člena začnejo uporabljati od 30. junija 2025.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. maja 2023

Za Evropski parlament

predsednica

R. METSOLA

Za Svet

predsednik

P. KULLGREN

---

(1)  
  UL C 275, 18.7.2022, str. 88.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 16. maja 2023.

2

(3)  
  UL L 282, 19.10.2016, str. 4.

3

(4)  Sklep (EU) 2022/591 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2030 (UL L 114, 12.4.2022, str. 22).

4

(5)  Uredba (EU) 2021/1119 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 2021 o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (UL L 243, 9.7.2021, str. 1).

5

(6)  Sklep Sveta z dne 93/626/EGS z dne 25. oktobra 1993 o sklenitvi Konvencije o biološki raznovrstnosti (UL L 309, 13.12.1993, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L 295, 12.11.2010, str. 23).

7

(8)  Uredba Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (UL L 347, 30.12.2005, str. 1).

8

(9)  Pendrill F., Persson U. M., Kastner, T. 2020, „Tveganje krčenja gozdov v proizvodnji in porabi kmetijskih in gozdarskih proizvodov 2005–2017 (Deforestation risk embodied in production and consumption of agricultural and forestry commodities 2005-2017) (Različica 1.0)“, Zenodo.

9

(10)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

10

(11)  Direktiva (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (UL L 172, 26.6.2019, str. 56).

11

(12)  Uredba (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

12

(13)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

14

(15)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

15

(16)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 607/2012 z dne 6. julija 2012 o podrobnih pravilih v zvezi s sistemom potrebne skrbnosti ter pogostostjo in vrsto pregledov nadzornih organizacij, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L 177, 7.7.2012, str. 16).

16

(17)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

17

(18)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

18

(19)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

19

(20)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

20

(21)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

21

(22)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

22

(23)  Direktiva 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja (UL L 328, 6.12.2008, str. 28).

23

(24)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

24

(25)  Uredba (EU) 2022/2399 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o vzpostavitvi okolja enotnega okenca Evropske unije za carino in spremembi Uredbe (EU) št. 952/2013 (UL L 317, 9.12.2022, str. 1).

25

(26)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

26

(27)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

27

---

PRILOGA I

Zadevni primarni in drugi zadevni proizvodi iz člena 1

V tabeli je seznam blaga, kot je razvrščeno v kombinirani nomenklaturi iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87, ki je navedeno v členu 1 te uredbe.

Z izjemo stranskih proizvodov, nastalih v proizvodnem procesu, kadar je ta proces vključeval material, ki ni bil odpadek, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, Direktive 2008/98/ES, se ta uredba ne uporablja za blago, ki je v celoti proizvedeno iz materiala, ki je že zaključil svoj življenjski cikel in bi bil v nasprotnem primeru zavržen kot odpadek, kot je opredeljen v členu 3, točka 1, navedene direktive.

| Zadevni primarni proizvod | Zadevni proizvodi |
| --- | --- |
| Govedo | 0102 21 , 0102 29 Živo govedo
  ex 0201 Meso, goveje, sveže ali ohlajeno
  ex 0202 Meso, goveje, zamrznjeno
  ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi goved, sveži ali ohlajeni
  ex 0206 22 Užitni klavnični proizvodi goved, jetra, zamrznjena
  ex 0206 29 Užitni klavnični proizvodi goved (razen jezikov in jeter), zamrznjeni
  ex 1602 50 Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa, klavnični proizvodi, kri, goved
  ex 4101 Surove kože, kože govedi (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene
  ex 4104 Strojene ali „crust“ kože goved, brez dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane
  ex 4107 Usnje, nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obdelavi, vključno pergamentno obdelano, goved, brez dlak, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tarifne številke 4114 |
| Kakav | 1801 Kakavova zrna, cela ali zdrobljena, surova ali pražena
  1802 Kakavove lupine, luščine, kožice in drugi odpadki kakava
  1803 Kakavova masa, razmaščena ali nerazmaščena
  1804 Kakavovo maslo, mast in olje
  1805 Kakavov prah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil
  1806 Čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav |
| Kava | 0901 Kava, pražena ali nepražena, s kofeinom ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave |
| Oljna palma | 1207 10 Palmovi orehi in jedrca
  1511 Palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano
  1513 21 Surovo olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani
  1513 29 Olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega olja)
  2306 60 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji maščob ali olj iz palmovih orehov ali palminih koščic, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov
  ex 2905 45 Glicerol, s čistostjo 95 % ali več (računano v suhi snovi izdelka)
  2915 70 Palmitinska kislina, stearinska kislina, njune soli in estri
  2915 90 Nasičene aciklične monokarboksilne kisline, njihovi anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksikisline; njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo derivati (razen mravljične kisline, ocetne kisline, mono-, di- ali trikloroocetne kisline, propionske kisline, butanojske kisline, pentanojske kisline, palmitinske kisline, stearinske kisline, njihovih soli in estrov ter anhidrida ocetne kisline)
  3823 11 Stearinska kislina, industrijska
  3823 12 Oleinska kislina, industrijska
  3823 19 Industrijske maščobne monokarboksilne kisline; kislinska olja iz rafinacije (razen stearinske kisline, oleinske kisline in maščobnih kislin talovega olja)
  3823 70 Industrijski maščobni alkoholi |
| Guma | 4001 Naravni kavčuk, balata, gutaperča, gvajala, čikl in podobne naravne gume v primarnih oblikah ali ploščah, listih ali trakovih
  ex 4005 Mešanice kavčuka, nevulkanizirane, v primarnih oblikah ali ploščah, v listih ali trakovih
  ex 4006 Nevulkanizirani kavčuk v drugih oblikah (npr. palice, cevi in profilne oblike) in izdelki (npr. koluti in obroči)
  ex 4007 Niti in kord iz vulkaniziranega kavčuka (gume)
  ex 4008 Plošče, listi, trakovi, palice in profili iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen iz trde gume
  ex 4010 Trakovi ali jermeni iz vulkaniziranega kavčuka (gume) za transport ali transmisijo
  ex 4011 Nove pnevmatike iz gume
  ex 4012 Protektirane ali rabljene pnevmatike, iz gume; polne pnevmatike ali pnevmatike z zračnimi komorami, tekalne plasti in obodni trakovi platišč iz gume
  ex 4013 Zračnice iz gume
  ex 4015 Oblačilni predmeti in oblačilni dodatki (vključno rokavice, palčniki in rokavice brez prstov) za vse namene, iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trde gume
  ex 4016 Drugi izdelki iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trde gume, ki niso navedeni na drugem mestu v poglavju 40
  ex 4017 Trda guma (npr. ebonit) v vseh oblikah, vključno z odpadki in ostanki; izdelki iz trde gume |
| Soja | 1201 Soja, cela ali lomljena
  1208 10 Moka in zdrob iz soje
  1507 Sojino olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano
  2304 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov |
| Les | 4401 Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; iver in podobni drobci; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike
  4402 Lesno oglje (vključno oglje iz lupin ali luščin), aglomerirano ali neaglomerirano
  4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan)
  4404 Les za obroče; cepljeni koli; koli, planke in drogovi, zašiljeni, toda ne žagani po dolžini; lesene palice, grobo okleščene, toda ne zvite, upognjene ali drugače obdelane, primerne za izdelavo sprehajalnih palic, dežnikov, ročajev za orodje ali podobnih proizvodov; trakovi in podobno iz lesa
  4405 Lesna volna; lesna moka
  4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi
  4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm
  4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm
  4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne
  4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi
  4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi
  4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les
  4413 Zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih
  4414 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete
  4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa;
  paletne prirobnice iz lesa
  (razen materiala za pakiranje, ki se ga uporablja izključno za pakiranje, da bi podprl, zaščitil ali nosil drug izdelek, ki je dan na trg)
  4416 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge
  4417 Orodja, jedra za orodje, držaji za orodje in lesene osnove in držala za metle in ščetke; lesena kopita za obutev
  4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle
  4419 Lesena namizna in kuhinjska posoda in pribor.
  4420 Lesena marketerija in intarziran les skrinjice in škatle za nakit, za jedilni pribor in podobni leseni izdelki, leseni kipci in drugi leseni okraski; izdelki za notranjo opremo, ki se ne uvrščajo v poglavje 94, iz lesa
  4421 Drugi leseni izdelki
  Celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov
  ex 49 Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti, iz papirja
  ex 9401 Sedeži (razen tistih iz tarifne številke 9402 ), vključno s tistimi, ki se lahko spremenijo v ležišča, in njihovi deli, iz lesa
  9403 30 , 9403 40 , 9403 50 , 9403 60 in 9403 91 Leseno pohištvo, in njihovi deli
  9406 10 Montažne zgradbe iz lesa |

Zadevni primarni proizvod

Zadevni proizvodi

Govedo

0102 21 , 0102 29 Živo govedo

ex 0201 Meso, goveje, sveže ali ohlajeno

ex 0202 Meso, goveje, zamrznjeno

ex 0206 10 Užitni klavnični proizvodi goved, sveži ali ohlajeni

ex 0206 22 Užitni klavnični proizvodi goved, jetra, zamrznjena

ex 0206 29 Užitni klavnični proizvodi goved (razen jezikov in jeter), zamrznjeni

ex 1602 50 Drugi pripravljeni ali konzervirani izdelki iz mesa, klavnični proizvodi, kri, goved

ex 4101 Surove kože, kože govedi (sveže ali nasoljene, sušene, lužene, piklane ali drugače konzervirane, toda nestrojene niti pergamentno obdelane niti nadalje obdelane), z dlako ali brez dlake, cepljene ali necepljene

ex 4104 Strojene ali „crust“ kože goved, brez dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane

ex 4107 Usnje, nadalje obdelano po strojenju ali „crust“ obdelavi, vključno pergamentno obdelano, goved, brez dlak, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tarifne številke 4114

Kakav

1801 Kakavova zrna, cela ali zdrobljena, surova ali pražena

1802 Kakavove lupine, luščine, kožice in drugi odpadki kakava

1803 Kakavova masa, razmaščena ali nerazmaščena

1804 Kakavovo maslo, mast in olje

1805 Kakavov prah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil

1806 Čokolada in drugi prehrambni proizvodi, ki vsebujejo kakav

Kava

0901 Kava, pražena ali nepražena, s kofeinom ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli delež kave

Oljna palma

1207 10 Palmovi orehi in jedrca

1511 Palmovo olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano

1513 21 Surovo olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani

1513 29 Olje palmovih jedrc ali orehov palme babassu in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano (razen surovega olja)

2306 60 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji maščob ali olj iz palmovih orehov ali palminih koščic, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov

ex 2905 45 Glicerol, s čistostjo 95 % ali več (računano v suhi snovi izdelka)

2915 70 Palmitinska kislina, stearinska kislina, njune soli in estri

2915 90 Nasičene aciklične monokarboksilne kisline, njihovi anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksikisline; njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozo derivati (razen mravljične kisline, ocetne kisline, mono-, di- ali trikloroocetne kisline, propionske kisline, butanojske kisline, pentanojske kisline, palmitinske kisline, stearinske kisline, njihovih soli in estrov ter anhidrida ocetne kisline)

3823 11 Stearinska kislina, industrijska

3823 12 Oleinska kislina, industrijska

3823 19 Industrijske maščobne monokarboksilne kisline; kislinska olja iz rafinacije (razen stearinske kisline, oleinske kisline in maščobnih kislin talovega olja)

3823 70 Industrijski maščobni alkoholi

Guma

4001 Naravni kavčuk, balata, gutaperča, gvajala, čikl in podobne naravne gume v primarnih oblikah ali ploščah, listih ali trakovih

ex 4005 Mešanice kavčuka, nevulkanizirane, v primarnih oblikah ali ploščah, v listih ali trakovih

ex 4006 Nevulkanizirani kavčuk v drugih oblikah (npr. palice, cevi in profilne oblike) in izdelki (npr. koluti in obroči)

ex 4007 Niti in kord iz vulkaniziranega kavčuka (gume)

ex 4008 Plošče, listi, trakovi, palice in profili iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen iz trde gume

ex 4010 Trakovi ali jermeni iz vulkaniziranega kavčuka (gume) za transport ali transmisijo

ex 4011 Nove pnevmatike iz gume

ex 4012 Protektirane ali rabljene pnevmatike, iz gume; polne pnevmatike ali pnevmatike z zračnimi komorami, tekalne plasti in obodni trakovi platišč iz gume

ex 4013 Zračnice iz gume

ex 4015 Oblačilni predmeti in oblačilni dodatki (vključno rokavice, palčniki in rokavice brez prstov) za vse namene, iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trde gume

ex 4016 Drugi izdelki iz vulkaniziranega kavčuka (gume), razen trde gume, ki niso navedeni na drugem mestu v poglavju 40

ex 4017 Trda guma (npr. ebonit) v vseh oblikah, vključno z odpadki in ostanki; izdelki iz trde gume

Soja

1201 Soja, cela ali lomljena

1208 10 Moka in zdrob iz soje

1507 Sojino olje in njegove frakcije, rafinirano ali ne, toda kemično nemodificirano

2304 Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji olja iz soje, nezmleti ali zmleti ali v obliki peletov

Les

4401 Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; iver in podobni drobci; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike

4402 Lesno oglje (vključno oglje iz lupin ali luščin), aglomerirano ali neaglomerirano

4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan)

4404 Les za obroče; cepljeni koli; koli, planke in drogovi, zašiljeni, toda ne žagani po dolžini; lesene palice, grobo okleščene, toda ne zvite, upognjene ali drugače obdelane, primerne za izdelavo sprehajalnih palic, dežnikov, ročajev za orodje ali podobnih proizvodov; trakovi in podobno iz lesa

4405 Lesna volna; lesna moka

4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi

4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm

4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) za vezan les ali podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm

4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne

4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne plošče (na primer oblatne plošče) iz lesa in drugih lesnih materialov, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi

4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi

4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les

4413 Zgoščen (zbit) les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih

4414 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete

4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa;

paletne prirobnice iz lesa

(razen materiala za pakiranje, ki se ga uporablja izključno za pakiranje, da bi podprl, zaščitil ali nosil drug izdelek, ki je dan na trg)

4416 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge

4417 Orodja, jedra za orodje, držaji za orodje in lesene osnove in držala za metle in ščetke; lesena kopita za obutev

4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle

4419 Lesena namizna in kuhinjska posoda in pribor.

4420 Lesena marketerija in intarziran les skrinjice in škatle za nakit, za jedilni pribor in podobni leseni izdelki, leseni kipci in drugi leseni okraski; izdelki za notranjo opremo, ki se ne uvrščajo v poglavje 94, iz lesa

4421 Drugi leseni izdelki

Celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov

ex 49 Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi proizvodi grafične industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti, iz papirja

ex 9401 Sedeži (razen tistih iz tarifne številke 9402 ), vključno s tistimi, ki se lahko spremenijo v ležišča, in njihovi deli, iz lesa

9403 30 , 9403 40 , 9403 50 , 9403 60 in 9403 91 Leseno pohištvo, in njihovi deli

9406 10 Montažne zgradbe iz lesa

---

PRILOGA II

Izjava o potrebni skrbnosti

Informacije, ki jih mora vsebovati izjava o potrebni skrbnosti v skladu s členom 4(2):

| 1. | Naziv in naslov gospodarskega subjekta ter v primeru zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, registracijsko in identifikacijsko številko gospodarskega subjekta (EORI) v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 952/2013. |
| --- | --- |

1.

Naziv in naslov gospodarskega subjekta ter v primeru zadevnih primarnih in drugih zadevnih proizvodov, ki vstopajo na trg ali ga zapuščajo, registracijsko in identifikacijsko številko gospodarskega subjekta (EORI) v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 952/2013.

| 2. | Oznaka harmoniziranega sistema, prost opis, vključno s trgovskim imenom, kadar je ustrezno, tudi njegovim polnim znanstvenim imenom, in količina zadevnega proizvoda, ki ga namerava gospodarski subjekt dati na trg ali izvoziti. Količina mora biti za zadevne proizvode, ki vstopajo na trg ali za zapuščajo, izražena v kilogramih neto mase in, kadar je ustrezno, v dodatni enoti iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 ob navedeni oznaki harmoniziranega sistema ali, v vseh drugih primerih, mora biti količina izražena v neto masi, z navedbo odstotne ocene ali odstopanja, ali, kadar je ustrezno, neto prostornini ali številu enot. Dodatna enota se uporablja, kadar je dosledno opredeljena za vse možne podštevilke v okviru oznake harmoniziranega sistema, navedene v izjavi o potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

2.

Oznaka harmoniziranega sistema, prost opis, vključno s trgovskim imenom, kadar je ustrezno, tudi njegovim polnim znanstvenim imenom, in količina zadevnega proizvoda, ki ga namerava gospodarski subjekt dati na trg ali izvoziti. Količina mora biti za zadevne proizvode, ki vstopajo na trg ali za zapuščajo, izražena v kilogramih neto mase in, kadar je ustrezno, v dodatni enoti iz Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 ob navedeni oznaki harmoniziranega sistema ali, v vseh drugih primerih, mora biti količina izražena v neto masi, z navedbo odstotne ocene ali odstopanja, ali, kadar je ustrezno, neto prostornini ali številu enot. Dodatna enota se uporablja, kadar je dosledno opredeljena za vse možne podštevilke v okviru oznake harmoniziranega sistema, navedene v izjavi o potrebni skrbnosti.

| 3. | Država proizvodnje in geolokacija vseh zemljišč, na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi. Za zadevne proizvode, ki vsebujejo govedo ali so bili proizvedeni iz goveda, in za take zadevne proizvode, ki so bili krmljeni z zadevnimi proizvodi, se geolokacija nanaša na vse obrate, kjer je bilo govedo vzrejeno. Kadar zadevni primarni ali drug proizvod vsebuje primarne proizvode, proizvedene na različnih zemljiščih, ali je bil proizveden iz takih primarnih proizvodov, se vključi geolokacija vseh različnih zemljišč v skladu s členom 9(1), točka (d). |
| --- | --- |

3.

Država proizvodnje in geolokacija vseh zemljišč, na katerih so bili proizvedeni zadevni primarni proizvodi. Za zadevne proizvode, ki vsebujejo govedo ali so bili proizvedeni iz goveda, in za take zadevne proizvode, ki so bili krmljeni z zadevnimi proizvodi, se geolokacija nanaša na vse obrate, kjer je bilo govedo vzrejeno. Kadar zadevni primarni ali drug proizvod vsebuje primarne proizvode, proizvedene na različnih zemljiščih, ali je bil proizveden iz takih primarnih proizvodov, se vključi geolokacija vseh različnih zemljišč v skladu s členom 9(1), točka (d).

| 4. | Za gospodarske subjekte, ki se sklicujejo na izjavo o potrebni skrbnosti na podlagi člena 4(8) in (9), referenčno številko te izjave o potrebni skrbnosti. |
| --- | --- |

4.

Za gospodarske subjekte, ki se sklicujejo na izjavo o potrebni skrbnosti na podlagi člena 4(8) in (9), referenčno številko te izjave o potrebni skrbnosti.

| 5. | Besedilo: „Gospodarski subjekt s predložitvijo te izjave o potrebni skrbnosti potrjuje, da je bila izvedena potrebna skrbnost v skladu z Uredbo (EU) 2023/1115 in da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno le zanemarljivo tveganje v zvezi s tem, da zadevni proizvodi niso skladni s členom 3, točka (a) ali (b), navedene uredbe.“. |
| --- | --- |

5.

Besedilo: „Gospodarski subjekt s predložitvijo te izjave o potrebni skrbnosti potrjuje, da je bila izvedena potrebna skrbnost v skladu z Uredbo (EU) 2023/1115 in da tveganje ni bilo ugotovljeno oziroma je bilo ugotovljeno le zanemarljivo tveganje v zvezi s tem, da zadevni proizvodi niso skladni s členom 3, točka (a) ali (b), navedene uredbe.“.

| 6. | Podpis v naslednji obliki:

  „Podpisano za in v imenu:
  Datum:
  Ime in funkcija: Podpis:“. |
| --- | --- |

6.

Podpis v naslednji obliki:

„Podpisano za in v imenu:

Datum:

Ime in funkcija: Podpis:“.

---