# Uradni list L 160/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 160 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6626. junij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 160

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6626. junij 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1219 z dne 17. maja 2023 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/1675, kar zadeva dodajanje Nigerije in Južne Afrike v preglednico v točki I Priloge ter črtanje Kambodže in Maroka iz navedene preglednice (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1220 z dne 16. junija 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Lesachtaler Brot (ZGO)) | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1221 z dne 19. junija 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pită de Pecica (ZGO)) | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1222 z dne 19. junija 2023 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Strachitunt (ZOP)) | 7 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1223 z dne 19. junija 2023 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo, ki ni manjša (Carota dell'Altopiano del Fucino (ZGO)) | 8 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1224 z dne 19. junija 2023 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Riviera Ligure (ZOP)) | 10 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1225 z dne 22. junija 2023 o začasnih izrednih ukrepih, ki odstopajo od nekaterih določb Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, za odpravo motenj na trgu v vinskem sektorju v nekaterih državah članicah in odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1226 z dne 22. junija 2023 o spremembi prilog V, XIV in XV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Čile in Združeno kraljestvo na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  ) | 19 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1227 z dne 20. junija 2023 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Komisiji, ustanovljeni s Konvencijio o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika glede sprememb Sklepa OSPAR 2021/01 o vzpostavitvi morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov ter Priporočila OSPAR 2021/01 o upravljanju morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov | 31 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1228 z dne 7. junija 2023 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za oddajo javnih naročil za dejavnost v zvezi s storitvami dostave hitre paketne pošte v Litvi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 3641)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2023/1229 z dne 7. junija 2022 o državni pomoči SA.58101 (2020/C ex 2020/N) in SA.62043 (2021/C ex 2021/N), ki jo Portugalska namerava izvesti za reševanje in prestrukturiranje skupine SATA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3816)

   (
  1
  ) | 39 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1219 z dne 17. maja 2023 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/1675, kar zadeva dodajanje Nigerije in Južne Afrike v preglednico v točki I Priloge ter črtanje Kambodže in Maroka iz navedene preglednice (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1220 z dne 16. junija 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Lesachtaler Brot (ZGO))

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1221 z dne 19. junija 2023 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pită de Pecica (ZGO))

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1222 z dne 19. junija 2023 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Strachitunt (ZOP))

7

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1223 z dne 19. junija 2023 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo, ki ni manjša (Carota dell'Altopiano del Fucino (ZGO))

8

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1224 z dne 19. junija 2023 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Riviera Ligure (ZOP))

10

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1225 z dne 22. junija 2023 o začasnih izrednih ukrepih, ki odstopajo od nekaterih določb Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, za odpravo motenj na trgu v vinskem sektorju v nekaterih državah članicah in odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1226 z dne 22. junija 2023 o spremembi prilog V, XIV in XV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Čile in Združeno kraljestvo na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (
  1
  )

1

19

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1227 z dne 20. junija 2023 o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Komisiji, ustanovljeni s Konvencijio o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika glede sprememb Sklepa OSPAR 2021/01 o vzpostavitvi morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov ter Priporočila OSPAR 2021/01 o upravljanju morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov

31

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1228 z dne 7. junija 2023 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za oddajo javnih naročil za dejavnost v zvezi s storitvami dostave hitre paketne pošte v Litvi
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 3641)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 3641)

1

33

*

Sklep Komisije (EU) 2023/1229 z dne 7. junija 2022 o državni pomoči SA.58101 (2020/C ex 2020/N) in SA.62043 (2021/C ex 2021/N), ki jo Portugalska namerava izvesti za reševanje in prestrukturiranje skupine SATA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3816)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3816)

1

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1219

z dne 17. maja 2023

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/1675, kar zadeva dodajanje Nigerije in Južne Afrike v preglednico v točki I Priloge ter črtanje Kambodže in Maroka iz navedene preglednice

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (1) in zlasti člena 9(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija mora poskrbeti za učinkovito zaščito integritete ter nemotenega delovanja svojega finančnega sistema in notranjega trga pred pranjem denarja in financiranjem terorizma. Direktiva (EU) 2015/849 zato določa, da bi morala Komisija opredeliti tretje države z visokim tveganjem, ki imajo v svojih ureditvah za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (v nadaljnjem besedilu: AML/CFT) strateške pomanjkljivosti, ki bistveno ogrožajo finančni sistem Unije. |
| --- | --- |

(1)

Unija mora poskrbeti za učinkovito zaščito integritete ter nemotenega delovanja svojega finančnega sistema in notranjega trga pred pranjem denarja in financiranjem terorizma. Direktiva (EU) 2015/849 zato določa, da bi morala Komisija opredeliti tretje države z visokim tveganjem, ki imajo v svojih ureditvah za preprečevanje pranja denarja in financiranja terorizma (v nadaljnjem besedilu: AML/CFT) strateške pomanjkljivosti, ki bistveno ogrožajo finančni sistem Unije.

| (2) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2016/1675 (2) so opredeljene tretje države z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

(2)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2016/1675 (2) so opredeljene tretje države z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti.

| (3) | Glede na visoko raven integracije mednarodnega finančnega sistema, tesno povezanost udeležencev na trgu, velik obseg čezmejnih transakcij v Unijo in iz nje ter stopnjo odprtosti trga je vsakršna grožnja glede AML/CFT za mednarodni finančni sistem tudi grožnja za finančni sistem Unije. |
| --- | --- |

(3)

Glede na visoko raven integracije mednarodnega finančnega sistema, tesno povezanost udeležencev na trgu, velik obseg čezmejnih transakcij v Unijo in iz nje ter stopnjo odprtosti trga je vsakršna grožnja glede AML/CFT za mednarodni finančni sistem tudi grožnja za finančni sistem Unije.

| (4) | V skladu s členom 9(4) Direktive (EU) 2015/849 Komisija upošteva nedavne razpoložljive informacije, zlasti najnovejše javne izjave Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF), seznam skupine FATF „Jurisdikcije, ki so pod okrepljenim spremljanjem“ in poročila skupine FATF, ki jih je pripravila skupina za pregled mednarodnega sodelovanja v zvezi s tveganji, ki jih predstavljajo posamezne tretje države. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 9(4) Direktive (EU) 2015/849 Komisija upošteva nedavne razpoložljive informacije, zlasti najnovejše javne izjave Projektne skupine za finančno ukrepanje (FATF), seznam skupine FATF „Jurisdikcije, ki so pod okrepljenim spremljanjem“ in poročila skupine FATF, ki jih je pripravila skupina za pregled mednarodnega sodelovanja v zvezi s tveganji, ki jih predstavljajo posamezne tretje države.

| (5) | Od zadnjih sprememb Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 je skupina FATF posodobila svoj seznam „Jurisdikcije, ki so pod okrepljenim spremljanjem“. Na plenarnem zasedanju februarja 2023 je na navedeni seznam dodala Nigerijo in Južno Afriko in z njega črtala Kambodžo in Maroko. Glede na te spremembe je Komisija izvedla oceno za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem v skladu s členom 9 Direktive (EU) 2015/849. |
| --- | --- |

(5)

Od zadnjih sprememb Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 je skupina FATF posodobila svoj seznam „Jurisdikcije, ki so pod okrepljenim spremljanjem“. Na plenarnem zasedanju februarja 2023 je na navedeni seznam dodala Nigerijo in Južno Afriko in z njega črtala Kambodžo in Maroko. Glede na te spremembe je Komisija izvedla oceno za opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem v skladu s členom 9 Direktive (EU) 2015/849.

| (6) | Nigerija je februarja 2023 sprejela politično zavezo na visoki ravni, da bo sodelovala s skupino FATF in njej podobnim regionalnim organom Groupe Intergouvernemental d’Action contre le Blanchiment d’Argent en Afrique de l’Ouest (GIABA), da bi okrepila učinkovitost svoje ureditve AML/CFT. Od sprejetja poročila o medsebojnem ocenjevanju avgusta 2021 je dosegla napredek pri nekaterih ukrepih, priporočenih v navedenem poročilu, za izboljšanje svojega sistema, vključno z izboljšanjem svojega zakonodajnega okvira za AML/CFT in posodobitvijo svoje ocene inherentnih tveganj pranja denarja/financiranja terorizma/financiranja širjenja orožja, ter okrepila izvajanje ciljno usmerjenih finančnih sankcij. Nigerija si bo prizadevala za izvajanje svojega akcijskega načrta, dogovorjenega s skupino FATF, tako da bo: (1) dokončala oceno preostalega tveganja pranja denarja/financiranja terorizma in posodobila svojo nacionalno strategijo AML/CFT, da bi zagotovila usklajenost z drugimi nacionalnimi strategijami, pomembnimi za predhodna kazniva dejanja z visokim tveganjem; (2) okrepila uradno in neuradno mednarodno sodelovanje v skladu s tveganji pranja denarja/financiranja terorizma; (3) izboljšala na tveganju temelječ nadzor na področju AML/CFT nad finančnimi institucijami ter določenimi nefinančnimi podjetji in poklici ter izvajanje preventivnih ukrepov za sektorje z visokim tveganjem; (4) zagotovila, da imajo pristojni organi pravočasen dostop do točnih in posodobljenih informacij o dejanskem lastništvu pravnih oseb, ter uporabljala sankcije za kršitve obveznosti v zvezi z dejanskim lastništvom; (5) dokazala povečanje razširjanja finančnoobveščevalnih podatkov, ki ga izvaja finančnoobveščevalna enota, in uporabe teh podatkov s strani organov kazenskega pregona; (6) dokazala trajno povečanje števila preiskav in pregona pranja denarja v skladu s tveganji pranja denarja; (7) proaktivno odkrivala kršitve obveznosti prijave gotovine in uporabljala ustrezne sankcije ter vodila celovite podatke o zamrznjenih, zaseženih, odvzetih in odtujenih sredstvih; (8) dokazala trajno povečanje števila preiskav in pregona različnih vrst dejavnosti financiranja terorizma v skladu s tveganjem ter okrepila medagencijsko sodelovanje pri preiskavah financiranja terorizma; ter (9) izvajala na tveganju temelječe in ciljno usmerjeno ozaveščanje neprofitnih organizacij, pri katerih obstaja tveganje zlorabe za financiranje terorizma, ter na tveganju temelječe spremljanje podskupine neprofitnih organizacij, pri katerih obstaja tveganje zlorabe za financiranje terorizma, ne da bi te organizacije ovirala ali jih odvračala od zakonitih dejavnosti. |
| --- | --- |

(6)

Nigerija je februarja 2023 sprejela politično zavezo na visoki ravni, da bo sodelovala s skupino FATF in njej podobnim regionalnim organom Groupe Intergouvernemental d’Action contre le Blanchiment d’Argent en Afrique de l’Ouest (GIABA), da bi okrepila učinkovitost svoje ureditve AML/CFT. Od sprejetja poročila o medsebojnem ocenjevanju avgusta 2021 je dosegla napredek pri nekaterih ukrepih, priporočenih v navedenem poročilu, za izboljšanje svojega sistema, vključno z izboljšanjem svojega zakonodajnega okvira za AML/CFT in posodobitvijo svoje ocene inherentnih tveganj pranja denarja/financiranja terorizma/financiranja širjenja orožja, ter okrepila izvajanje ciljno usmerjenih finančnih sankcij. Nigerija si bo prizadevala za izvajanje svojega akcijskega načrta, dogovorjenega s skupino FATF, tako da bo: (1) dokončala oceno preostalega tveganja pranja denarja/financiranja terorizma in posodobila svojo nacionalno strategijo AML/CFT, da bi zagotovila usklajenost z drugimi nacionalnimi strategijami, pomembnimi za predhodna kazniva dejanja z visokim tveganjem; (2) okrepila uradno in neuradno mednarodno sodelovanje v skladu s tveganji pranja denarja/financiranja terorizma; (3) izboljšala na tveganju temelječ nadzor na področju AML/CFT nad finančnimi institucijami ter določenimi nefinančnimi podjetji in poklici ter izvajanje preventivnih ukrepov za sektorje z visokim tveganjem; (4) zagotovila, da imajo pristojni organi pravočasen dostop do točnih in posodobljenih informacij o dejanskem lastništvu pravnih oseb, ter uporabljala sankcije za kršitve obveznosti v zvezi z dejanskim lastništvom; (5) dokazala povečanje razširjanja finančnoobveščevalnih podatkov, ki ga izvaja finančnoobveščevalna enota, in uporabe teh podatkov s strani organov kazenskega pregona; (6) dokazala trajno povečanje števila preiskav in pregona pranja denarja v skladu s tveganji pranja denarja; (7) proaktivno odkrivala kršitve obveznosti prijave gotovine in uporabljala ustrezne sankcije ter vodila celovite podatke o zamrznjenih, zaseženih, odvzetih in odtujenih sredstvih; (8) dokazala trajno povečanje števila preiskav in pregona različnih vrst dejavnosti financiranja terorizma v skladu s tveganjem ter okrepila medagencijsko sodelovanje pri preiskavah financiranja terorizma; ter (9) izvajala na tveganju temelječe in ciljno usmerjeno ozaveščanje neprofitnih organizacij, pri katerih obstaja tveganje zlorabe za financiranje terorizma, ter na tveganju temelječe spremljanje podskupine neprofitnih organizacij, pri katerih obstaja tveganje zlorabe za financiranje terorizma, ne da bi te organizacije ovirala ali jih odvračala od zakonitih dejavnosti.

| (7) | Južna Afrika je februarja 2023 sprejela politično zavezo na visoki ravni o sodelovanju s skupino FATF ter njej podobnim regionalnim organom, tj. Skupino za boj proti pranju denarja Vzhodne in Južne Afrike (ESAAMLG), da bi okrepila učinkovitost svoje ureditve AML/CFT. Od sprejetja poročila o medsebojnem ocenjevanju junija 2021 je dosegla znaten napredek pri številnih ukrepih, priporočenih v navedenem poročilu za izboljšanje njenega sistema, tako da je med drugim razvila nacionalne politike AML/CFT za obravnavanje večjih tveganj ter nedavno spremenila pravni okvir na področju boja proti financiranju terorizma in ciljno usmerjenih finančnih sankcij. Južna Afrika si bo prizadevala za izvajanje svojega akcijskega načrta, dogovorjenega s skupino FATF, tako da bo: (1) dokazala trajno povečanje števila prošenj za medsebojno pravno pomoč, naslovljenih na druge države, da bi se lažje preiskovala pranje denarja in financiranje terorizma ter izvajal odvzem različnih vrst sredstev v skladu s profilom tveganja; (2) izboljšala na tveganju temelječ nadzor nad določenimi nefinančnimi podjetji in poklici ter dokazala, da vsi nadzorniki na področju AML/CFT uporabljajo sorazmerne in učinkovite sankcije za neupoštevanje predpisov; (3) zagotovila, da imajo pristojni organi pravočasen dostop do točnih in posodobljenih informacij o dejanskem lastništvu pravnih oseb in ureditev, ter uporabljala sankcije za kršitve obveznosti v zvezi z dejanskim lastništvom s strani pravnih oseb; (4) dokazala trajno povečanje števila zahtev organov kazenskega pregona za finančnoobveščevalne podatke finančnoobveščevalnega centra, ki jih potrebujejo za preiskave pranja denarja/financiranja terorizma; (5) dokazala trajno povečanje števila preiskav in pregona resnih in zapletenih primerov pranja denarja ter cele vrste dejavnosti financiranja terorizma v skladu s profilom tveganja; (6) izboljšala identifikacijo, zaseg in odvzem premoženjskih koristi in pripomočkov, ki so bili uporabljeni pri širšem naboru predhodnih kaznivih dejanj, v skladu s profilom tveganja; (7) posodobila svojo oceno tveganja financiranja terorizma, da bi služila kot podlaga za izvajanje celovite nacionalne strategije za boj proti financiranju terorizma; ter (8) zagotovila učinkovito izvajanje ciljno usmerjenih finančnih sankcij in dokazala, da je vzpostavljen učinkovit mehanizem za identifikacijo posameznikov in subjektov, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(7)

Južna Afrika je februarja 2023 sprejela politično zavezo na visoki ravni o sodelovanju s skupino FATF ter njej podobnim regionalnim organom, tj. Skupino za boj proti pranju denarja Vzhodne in Južne Afrike (ESAAMLG), da bi okrepila učinkovitost svoje ureditve AML/CFT. Od sprejetja poročila o medsebojnem ocenjevanju junija 2021 je dosegla znaten napredek pri številnih ukrepih, priporočenih v navedenem poročilu za izboljšanje njenega sistema, tako da je med drugim razvila nacionalne politike AML/CFT za obravnavanje večjih tveganj ter nedavno spremenila pravni okvir na področju boja proti financiranju terorizma in ciljno usmerjenih finančnih sankcij. Južna Afrika si bo prizadevala za izvajanje svojega akcijskega načrta, dogovorjenega s skupino FATF, tako da bo: (1) dokazala trajno povečanje števila prošenj za medsebojno pravno pomoč, naslovljenih na druge države, da bi se lažje preiskovala pranje denarja in financiranje terorizma ter izvajal odvzem različnih vrst sredstev v skladu s profilom tveganja; (2) izboljšala na tveganju temelječ nadzor nad določenimi nefinančnimi podjetji in poklici ter dokazala, da vsi nadzorniki na področju AML/CFT uporabljajo sorazmerne in učinkovite sankcije za neupoštevanje predpisov; (3) zagotovila, da imajo pristojni organi pravočasen dostop do točnih in posodobljenih informacij o dejanskem lastništvu pravnih oseb in ureditev, ter uporabljala sankcije za kršitve obveznosti v zvezi z dejanskim lastništvom s strani pravnih oseb; (4) dokazala trajno povečanje števila zahtev organov kazenskega pregona za finančnoobveščevalne podatke finančnoobveščevalnega centra, ki jih potrebujejo za preiskave pranja denarja/financiranja terorizma; (5) dokazala trajno povečanje števila preiskav in pregona resnih in zapletenih primerov pranja denarja ter cele vrste dejavnosti financiranja terorizma v skladu s profilom tveganja; (6) izboljšala identifikacijo, zaseg in odvzem premoženjskih koristi in pripomočkov, ki so bili uporabljeni pri širšem naboru predhodnih kaznivih dejanj, v skladu s profilom tveganja; (7) posodobila svojo oceno tveganja financiranja terorizma, da bi služila kot podlaga za izvajanje celovite nacionalne strategije za boj proti financiranju terorizma; ter (8) zagotovila učinkovito izvajanje ciljno usmerjenih finančnih sankcij in dokazala, da je vzpostavljen učinkovit mehanizem za identifikacijo posameznikov in subjektov, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na nacionalni ravni.

| (8) | V oceni Komisije je zato ugotovljeno, da bi bilo treba Nigerijo in Južno Afriko šteti za jurisdikciji tretjih držav, ki imata v svojih ureditvah AML/CFT strateške pomanjkljivosti, ki znatno ogrožajo finančni sistem EU. Zato bi bilo treba Nigerijo in Južno Afriko dodati v preglednico iz točke I Priloge k Delegirani uredbi (EU) 2016/1675. |
| --- | --- |

(8)

V oceni Komisije je zato ugotovljeno, da bi bilo treba Nigerijo in Južno Afriko šteti za jurisdikciji tretjih držav, ki imata v svojih ureditvah AML/CFT strateške pomanjkljivosti, ki znatno ogrožajo finančni sistem EU. Zato bi bilo treba Nigerijo in Južno Afriko dodati v preglednico iz točke I Priloge k Delegirani uredbi (EU) 2016/1675.

| (9) | Komisija je pregledala napredek pri odpravljanju strateških pomanjkljivosti Kambodže in Maroka. Ti državi sta navedeni v Delegirani uredbi (EU) 2016/1675, vendar sta bili februarja 2023 črtani s seznama skupine FATF „Jurisdikcije, ki so pod okrepljenim spremljanjem“. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je pregledala napredek pri odpravljanju strateških pomanjkljivosti Kambodže in Maroka. Ti državi sta navedeni v Delegirani uredbi (EU) 2016/1675, vendar sta bili februarja 2023 črtani s seznama skupine FATF „Jurisdikcije, ki so pod okrepljenim spremljanjem“.

| (10) | Skupina FATF je pozdravila znaten napredek Kambodže in Maroka pri izboljšanju njunih ureditev AML/CFT ter ugotovila, da sta ti državi vzpostavili pravne in regulativne okvire za izpolnjevanje zavez iz svojih zadevnih akcijskih načrtov v zvezi s strateškimi pomanjkljivostmi, ki jih je ugotovila skupina FATF. Kambodža in Maroko zato nista več predmet postopka spremljanja, ki ga skupina FATF izvaja v okviru svojega stalnega postopka za preverjanje skladnosti s standardi na področju AML/CFT na svetovni ravni, in bosta še naprej sodelovala s skupini FATF podobnimi regionalnim organi, da bi dodatno okrepila svoje ureditve AML/CFT. |
| --- | --- |

(10)

Skupina FATF je pozdravila znaten napredek Kambodže in Maroka pri izboljšanju njunih ureditev AML/CFT ter ugotovila, da sta ti državi vzpostavili pravne in regulativne okvire za izpolnjevanje zavez iz svojih zadevnih akcijskih načrtov v zvezi s strateškimi pomanjkljivostmi, ki jih je ugotovila skupina FATF. Kambodža in Maroko zato nista več predmet postopka spremljanja, ki ga skupina FATF izvaja v okviru svojega stalnega postopka za preverjanje skladnosti s standardi na področju AML/CFT na svetovni ravni, in bosta še naprej sodelovala s skupini FATF podobnimi regionalnim organi, da bi dodatno okrepila svoje ureditve AML/CFT.

| (11) | Ker sta Kambodža in Maroko okrepila učinkovitost svojih ureditev AML/CFT in odpravila tehnične pomanjkljivosti za izpolnitev zavez iz svojih akcijskih načrtov v zvezi s strateškimi pomanjkljivostmi, ki jih je ugotovila skupina FATF, Komisija na podlagi ocene razpoložljivih informacij ugotavlja, da Kambodža in Maroko nimata več strateških pomanjkljivosti v svojih ureditvah AML/CFT. Zato je primerno Kambodžo in Maroko črtati iz preglednice iz točke I Priloge k Delegirani uredbi (EU) 2016/1675. |
| --- | --- |

(11)

Ker sta Kambodža in Maroko okrepila učinkovitost svojih ureditev AML/CFT in odpravila tehnične pomanjkljivosti za izpolnitev zavez iz svojih akcijskih načrtov v zvezi s strateškimi pomanjkljivostmi, ki jih je ugotovila skupina FATF, Komisija na podlagi ocene razpoložljivih informacij ugotavlja, da Kambodža in Maroko nimata več strateških pomanjkljivosti v svojih ureditvah AML/CFT. Zato je primerno Kambodžo in Maroko črtati iz preglednice iz točke I Priloge k Delegirani uredbi (EU) 2016/1675.

| (12) | Delegirano uredbo (EU) 2016/1675 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Delegirano uredbo (EU) 2016/1675 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Preglednica iz točke I Priloge k Delegirani uredbi (EU) 2016/1675 se nadomesti s preglednico iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. maja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (UL L 254, 20.9.2016, str. 1).

2

---

PRILOGA

| „Št. | Tretja država z visokim tveganjem (1) |
| --- | --- |
| 1 | Afganistan |
| 2 | Barbados |
| 3 | Burkina Faso |
| 4 | Kajmanski otoki |
| 5 | Demokratična republika Kongo |
| 6 | Gibraltar |
| 7 | Haiti |
| 8 | Jamajka |
| 9 | Jordanija |
| 10 | Mali |
| 11 | Mozambik |
| 12 | Mjanmar |
| 13 | Nigerija |
| 14 | Panama |
| 15 | Filipini |
| 16 | Senegal |
| 17 | Južna Afrika |
| 18 | Južni Sudan |
| 19 | Sirija |
| 20 | Tanzanija |
| 21 | Trinidad in Tobago |
| 22 | Uganda |
| 23 | Združeni arabski emirati |
| 24 | Vanuatu |
| 25 | Jemen |

„Št.

Tretja država z visokim tveganjem (1)

1

Afganistan

2

Barbados

3

Burkina Faso

4

Kajmanski otoki

5

Demokratična republika Kongo

6

Gibraltar

7

Haiti

8

Jamajka

9

Jordanija

10

Mali

11

Mozambik

12

Mjanmar

13

Nigerija

14

Panama

15

Filipini

16

Senegal

17

Južna Afrika

18

Južni Sudan

19

Sirija

20

Tanzanija

21

Trinidad in Tobago

22

Uganda

23

Združeni arabski emirati

24

Vanuatu

25

Jemen

---

(1)  Brez poseganja v pravni položaj Kraljevine Španije glede suverenosti in pristojnosti v zvezi z ozemljem Gibraltarja.“

1

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1220

z dne 16. junija 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Lesachtaler Brot“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Avstrije za registracijo imena „Lesachtaler Brot“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Avstrije za registracijo imena „Lesachtaler Brot“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba ime „Lesachtaler Brot“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni prejela nobene izjave o ugovoru, je treba ime „Lesachtaler Brot“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Lesachtaler Brot“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 78, 2.3.2023, str. 31.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1221

z dne 19. junija 2023

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Pită de Pecica“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Romunije za registracijo imena „Pită de Pecica“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Romunije za registracijo imena „Pită de Pecica“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega utemeljenega ugovora, bi bilo treba ime „Pită de Pecica“ registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega utemeljenega ugovora, bi bilo treba ime „Pită de Pecica“ registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Pită de Pecica“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 80, 3.3.2023, str. 79.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/7

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1222

z dne 19. junija 2023

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša („Strachitunt“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s členom 53(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Strachitunt“, registrirano na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 244/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s členom 53(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Strachitunt“, registrirano na podlagi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 244/2014 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2), točka (a), navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2), točka (a), navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Strachitunt“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 244/2014 z dne 7. marca 2014 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Strachitunt (ZOP)) (UL L 74, 14.3.2014, str. 31).

2

(3)  
  UL C 82, 6.3.2023, str. 8.

3

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1223

z dne 19. junija 2023

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo, ki ni manjša („Carota dell'Altopiano del Fucino“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se pravila, ki se uporabljajo pred 7. decembrom 2021, še naprej uporabljajo za vloge za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki jih Komisija prejme na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 pred 8. junijem 2022. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta (2) se pravila, ki se uporabljajo pred 7. decembrom 2021, še naprej uporabljajo za vloge za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki jih Komisija prejme na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 pred 8. junijem 2022.

| (2) | Komisija je 15. aprila 2022 prejela vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Carota dell'Altopiano del Fucino“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 148/2007 (3), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 162/2014 (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 15. aprila 2022 prejela vlogo Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Carota dell'Altopiano del Fucino“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 148/2007 (3), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 162/2014 (4).

| (3) | Komisija je zahtevek Italije proučila v skladu s členom 50(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 v povezavi s prvim pododstavkom člena 53(1) navedene uredbe, kot se je uporabljala pred 7. decembrom 2021. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je zahtevek Italije proučila v skladu s členom 50(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 v povezavi s prvim pododstavkom člena 53(1) navedene uredbe, kot se je uporabljala pred 7. decembrom 2021.

| (4) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, kot se je uporabljala pred 7. decembrom 2021, je Komisija v skladu s členom 50(2), točka (a), navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (5). |
| --- | --- |

(4)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, kot se je uporabljala pred 7. decembrom 2021, je Komisija v skladu s členom 50(2), točka (a), navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (5).

| (5) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega utemeljenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti – |
| --- | --- |

(5)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega utemeljenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z zaščiteno geografsko označbo „Carota dell'Altopiano del Fucino“, se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (UL L 435, 6.12.2021, str. 262).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 148/2007 z dne 15. februarja 2007 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (UL L 46, 16.2.2007, str. 14).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 162/2014 z dne 19. februarja 2014 o odobritvi večje spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Carota dell’Altopiano del Fucino (ZGO)] (UL L 52, 21.2.2014, str. 11).

4

(5)  
  UL C 80, 3.3.2023, str. 71.

5

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1224

z dne 19. junija 2023

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša („Riviera Ligure“ (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s členom 53(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Riviera Ligure“, registrirano na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 123/97 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 718/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s členom 53(1), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Italije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla „Riviera Ligure“, registrirano na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 123/97 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) št. 718/2011 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2), točka (a), navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2), točka (a), navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (4).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Riviera Ligure“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. junija 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 123/97 z dne 23. januarja 1997 o dopolnitvi Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 1107/96 o registraciji geografskih označb in označb porekla po postopku iz člena 17 Uredbe (EGS) št. 2081/92 (UL L 22, 24.1.1997, str. 19).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 718/2011 z dne 20. julija 2011 o odobritvi večjih sprememb specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Riviera Ligure (ZOP)) (UL L 193, 23.7.2011, str. 15).

3

(4)  
  UL C 78, 2.3.2023, str. 14.

4

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/12

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/...

z dne 22. junija 2023

o začasnih izrednih ukrepih, ki odstopajo od nekaterih določb Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, za odpravo motenj na trgu v vinskem sektorju v nekaterih državah članicah in odstopanju od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 219 v povezavi s členom 228 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za sedanje gospodarske razmere so značilni splošno visoki življenjski stroški, kar vpliva na porabo in prodajo vina, ter zvišani vhodni stroški za kmetijsko proizvodnjo in predelavo vina, kar vpliva na cene vin. Te okoliščine bi lahko močno motile trg vina v Uniji, saj vplivajo na številne ključne države članice proizvajalke tako, da razpoložljive zaloge vin povečujejo do ravni, ki bi s prihajajočo trgatvijo in vinsko letino lahko postale nevzdržne, pridelovalcem vina pa povzročajo finančne težave in težave z denarnim tokom. |
| --- | --- |

(1)

Za sedanje gospodarske razmere so značilni splošno visoki življenjski stroški, kar vpliva na porabo in prodajo vina, ter zvišani vhodni stroški za kmetijsko proizvodnjo in predelavo vina, kar vpliva na cene vin. Te okoliščine bi lahko močno motile trg vina v Uniji, saj vplivajo na številne ključne države članice proizvajalke tako, da razpoložljive zaloge vin povečujejo do ravni, ki bi s prihajajočo trgatvijo in vinsko letino lahko postale nevzdržne, pridelovalcem vina pa povzročajo finančne težave in težave z denarnim tokom.

| (2) | Svetovna inflacija in povezano zmanjšanje kupne moči potrošnikov še dodatno zaostrujeta splošni trend zmanjševanja porabe vina, ki je bil opažen v zadnjih letih. Zmanjšanje porabe v tekočem tržnem letu je ocenjeno na 7 % v Italiji, 10 % v Španiji, 15 % v Franciji, 22 % v Nemčiji in 34 % na Portugalskem v primerjavi s tržnimi razmerami pred pandemijo COVID-19. Ta trend zlasti vpliva na nekatere segmente trga vina, in sicer rdeča vina ter vina rosé. |
| --- | --- |

(2)

Svetovna inflacija in povezano zmanjšanje kupne moči potrošnikov še dodatno zaostrujeta splošni trend zmanjševanja porabe vina, ki je bil opažen v zadnjih letih. Zmanjšanje porabe v tekočem tržnem letu je ocenjeno na 7 % v Italiji, 10 % v Španiji, 15 % v Franciji, 22 % v Nemčiji in 34 % na Portugalskem v primerjavi s tržnimi razmerami pred pandemijo COVID-19. Ta trend zlasti vpliva na nekatere segmente trga vina, in sicer rdeča vina ter vina rosé.

| (3) | Razpoložljive številke kažejo zmanjšanje prodaje vin v tekočem tržnem letu, kar je skladno z opaženim zmanjšanim domačim povpraševanjem, npr. zmanjšanjem prodaje za 5,3 % v Španiji in Franciji, pri čemer so bile še posebej prizadete nekatere regije, v katerih se je prodaja v primerjavi z istim obdobjem v predhodnem tržnem letu zmanjšala za 25 do 35 %. Medtem je bil izvoz vin Unije v obdobju od januarja do aprila 2023 za 8,5 % manjši kot v istem obdobju leta 2022. |
| --- | --- |

(3)

Razpoložljive številke kažejo zmanjšanje prodaje vin v tekočem tržnem letu, kar je skladno z opaženim zmanjšanim domačim povpraševanjem, npr. zmanjšanjem prodaje za 5,3 % v Španiji in Franciji, pri čemer so bile še posebej prizadete nekatere regije, v katerih se je prodaja v primerjavi z istim obdobjem v predhodnem tržnem letu zmanjšala za 25 do 35 %. Medtem je bil izvoz vin Unije v obdobju od januarja do aprila 2023 za 8,5 % manjši kot v istem obdobju leta 2022.

| (4) | Splošno povišanje ključnih vhodnih stroškov za kmetijsko proizvodnjo, kot so stroški gnojil, energije in steklenic, ki so potrebni za pridelavo vina, delno tudi zaradi ruske agresije na Ukrajino, je povzročilo izjemno povišanje proizvodnih stroškov, ki v nekaterih državah članicah v povprečju dosega 30 do 40 %. Te okoliščine pomenijo dodaten pritisk na pridelovalce vina v Uniji in zmanjšujejo njihovo sposobnost za tržne ukrepe in naložbe. Kljub višjim stroškom v celotnem ciklu pridelave vina obenem razpoložljivi podatki kažejo, da so se cene nekaterih vin v regijah, ki jih je kriza najbolj prizadela, v primerjavi z razmerami pred pandemijo COVID-19 nenadno znižale, pri čemer je na primer v nekaterih regijah Francije mogoče opaziti znižanje cen od 10 do 26 %. |
| --- | --- |

(4)

Splošno povišanje ključnih vhodnih stroškov za kmetijsko proizvodnjo, kot so stroški gnojil, energije in steklenic, ki so potrebni za pridelavo vina, delno tudi zaradi ruske agresije na Ukrajino, je povzročilo izjemno povišanje proizvodnih stroškov, ki v nekaterih državah članicah v povprečju dosega 30 do 40 %. Te okoliščine pomenijo dodaten pritisk na pridelovalce vina v Uniji in zmanjšujejo njihovo sposobnost za tržne ukrepe in naložbe. Kljub višjim stroškom v celotnem ciklu pridelave vina obenem razpoložljivi podatki kažejo, da so se cene nekaterih vin v regijah, ki jih je kriza najbolj prizadela, v primerjavi z razmerami pred pandemijo COVID-19 nenadno znižale, pri čemer je na primer v nekaterih regijah Francije mogoče opaziti znižanje cen od 10 do 26 %.

| (5) | Ti dejavniki skupaj kažejo na splošno zmanjšanje povpraševanja in prodaje vin Unije v razmerah, ko se je pridelava v Uniji v primerjavi s predhodnim tržnim letom povečala za 4 %, kar prispeva k že tako visoki ravni začetnih zalog (+2 % v primerjavi s povprečjem zadnjih petih let). Brez hitrih ukrepov za zmanjšanje naraščajoče prevelike ponudbe bi lahko razmere resno motile trg s povzročanjem velikega in splošnega tržnega neravnovesja najpozneje ob novi trgatvi, ko pridelovalci vina ne bodo imeli zmogljivosti za shranjevanje nove letine, zaradi česar bodo prisiljeni prodajati po še nižjih cenah. |
| --- | --- |

(5)

Ti dejavniki skupaj kažejo na splošno zmanjšanje povpraševanja in prodaje vin Unije v razmerah, ko se je pridelava v Uniji v primerjavi s predhodnim tržnim letom povečala za 4 %, kar prispeva k že tako visoki ravni začetnih zalog (+2 % v primerjavi s povprečjem zadnjih petih let). Brez hitrih ukrepov za zmanjšanje naraščajoče prevelike ponudbe bi lahko razmere resno motile trg s povzročanjem velikega in splošnega tržnega neravnovesja najpozneje ob novi trgatvi, ko pridelovalci vina ne bodo imeli zmogljivosti za shranjevanje nove letine, zaradi česar bodo prisiljeni prodajati po še nižjih cenah.

| (6) | Ker je trg vina v Uniji zelo segmentiran, v tej fazi sedanje tržne razmere ustvarjajo razne motnje na trgu v vinskem sektorju na različnih območjih pridelave. Te motnje so znatne v nekaterih regijah več držav članic, vplivajo pa zlasti na tržna segmenta rdečih vin in vin rosé. Primeri, ki ponazarjajo tako razdrobljenost trga, so med drugim 27 % večje zaloge od petletnega povprečja v regiji Ekstremadura v Španiji, 24 % oziroma 14 % večje zaloge v primerjavi s predhodnim letom v regijah Lizbona in Alentejo na Portugalskem ter 26 % večje zaloge za vina rosé na začetku tekočega tržnega leta v primerjavi z začetkom predhodnega leta v regiji Languedoc-Roussillon v Franciji. |
| --- | --- |

(6)

Ker je trg vina v Uniji zelo segmentiran, v tej fazi sedanje tržne razmere ustvarjajo razne motnje na trgu v vinskem sektorju na različnih območjih pridelave. Te motnje so znatne v nekaterih regijah več držav članic, vplivajo pa zlasti na tržna segmenta rdečih vin in vin rosé. Primeri, ki ponazarjajo tako razdrobljenost trga, so med drugim 27 % večje zaloge od petletnega povprečja v regiji Ekstremadura v Španiji, 24 % oziroma 14 % večje zaloge v primerjavi s predhodnim letom v regijah Lizbona in Alentejo na Portugalskem ter 26 % večje zaloge za vina rosé na začetku tekočega tržnega leta v primerjavi z začetkom predhodnega leta v regiji Languedoc-Roussillon v Franciji.

| (7) | Obenem so se razmere na trgu vina v Uniji slabšale že pred tem, zlasti v letih 2019, 2020 in 2021, kot posledica preteklih trgovinskih omejitev, zmanjšanja porabe med pandemijo COVID-19 in več ekstremnih vremenskih dogodkov. Sedanje težavne okoliščine so še dodaten udarec za že tako ranljiv sektor in vodijo v velike izgube prihodka za vse vključene akterje. Vinogradniki v najbolj prizadetih regijah držav članic se spopadajo s finančnimi težavami in težavami z denarnim tokom. Zato je tudi v tem pogledu treba nemudoma ukrepati za učinkovit odziv na tako raznolike razmere na trgu in omogočiti državam članicam, da del finančnih virov, ki so bili dodeljeni njihovim nacionalnim podpornim programom v vinskem sektorju, preusmerijo in ponudijo bolj prilagojeno podporo različnim akterjem v sektorju. |
| --- | --- |

(7)

Obenem so se razmere na trgu vina v Uniji slabšale že pred tem, zlasti v letih 2019, 2020 in 2021, kot posledica preteklih trgovinskih omejitev, zmanjšanja porabe med pandemijo COVID-19 in več ekstremnih vremenskih dogodkov. Sedanje težavne okoliščine so še dodaten udarec za že tako ranljiv sektor in vodijo v velike izgube prihodka za vse vključene akterje. Vinogradniki v najbolj prizadetih regijah držav članic se spopadajo s finančnimi težavami in težavami z denarnim tokom. Zato je tudi v tem pogledu treba nemudoma ukrepati za učinkovit odziv na tako raznolike razmere na trgu in omogočiti državam članicam, da del finančnih virov, ki so bili dodeljeni njihovim nacionalnim podpornim programom v vinskem sektorju, preusmerijo in ponudijo bolj prilagojeno podporo različnim akterjem v sektorju.

| (8) | Umik količin vina, za katere ni mogoče najti primernih možnosti prodaje, s trga najbolj prizadetih regij naj bi pomagal odpraviti tržna neravnovesja in preprečiti, da bi se sedanje motnje razvile v hujšo ali dolgotrajno motnjo za celotni vinski sektor Unije. Kadar je to upravičeno, bi bilo treba kot upravičen ukrep pri podpornih programih v vinskem sektorju začasno uvesti destilacijo vina za izboljšanje tržnega ravnovesja in gospodarskih razmer pridelovalcev vina na najbolj prizadetih območjih pridelave. Za preprečitev izkrivljanja konkurence bi bilo treba uporabo pridobljenega alkohola prepovedati za panogo hrane in pijač ter jo omejiti na uporabo za industrijske namene, med drugim za razkužila, farmacevtske izdelke in pridobivanje energije. Za preprečitev morebitne zlorabe ali čezmernih nadomestil po izvajanju tega izrednega ukrepa je primerno od držav članic zahtevati, naj ukrep usmerijo na regije s tržnim neravnovesjem, ga utemeljijo na objektivnih merilih, predvideno nadomestilo pa naj omejijo na nedavne tržne cene. |
| --- | --- |

(8)

Umik količin vina, za katere ni mogoče najti primernih možnosti prodaje, s trga najbolj prizadetih regij naj bi pomagal odpraviti tržna neravnovesja in preprečiti, da bi se sedanje motnje razvile v hujšo ali dolgotrajno motnjo za celotni vinski sektor Unije. Kadar je to upravičeno, bi bilo treba kot upravičen ukrep pri podpornih programih v vinskem sektorju začasno uvesti destilacijo vina za izboljšanje tržnega ravnovesja in gospodarskih razmer pridelovalcev vina na najbolj prizadetih območjih pridelave. Za preprečitev izkrivljanja konkurence bi bilo treba uporabo pridobljenega alkohola prepovedati za panogo hrane in pijač ter jo omejiti na uporabo za industrijske namene, med drugim za razkužila, farmacevtske izdelke in pridobivanje energije. Za preprečitev morebitne zlorabe ali čezmernih nadomestil po izvajanju tega izrednega ukrepa je primerno od držav članic zahtevati, naj ukrep usmerijo na regije s tržnim neravnovesjem, ga utemeljijo na objektivnih merilih, predvideno nadomestilo pa naj omejijo na nedavne tržne cene.

| (9) | Ukrep zelene trgatve iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 se uporablja kot ukrep za upravljanje trga, če se pričakuje prevelik pridelek grozdja. Da bi se lahko izvajalci odzvali na sedanje tržne razmere in zmanjšali tveganje, da se te razmere ponovijo v prihodnjem tržnem letu, je primerno priznati neko prožnost pri izvajanju tega ukrepa v proračunskem letu 2023. Zlasti je treba, da se kot izredni ukrep določijo odstopanja od člena 47(1) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013, da se omogoči popolno uničenje ali odstranitev grozdov na delu kmetijskega gospodarstva, pod pogojem, da se to izvaja na celotnih parcelah, ter omogočiti začasno povečanje največjega prispevka Unije k temu ukrepu. |
| --- | --- |

(9)

Ukrep zelene trgatve iz člena 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013 se uporablja kot ukrep za upravljanje trga, če se pričakuje prevelik pridelek grozdja. Da bi se lahko izvajalci odzvali na sedanje tržne razmere in zmanjšali tveganje, da se te razmere ponovijo v prihodnjem tržnem letu, je primerno priznati neko prožnost pri izvajanju tega ukrepa v proračunskem letu 2023. Zlasti je treba, da se kot izredni ukrep določijo odstopanja od člena 47(1) in (3) Uredbe (EU) št. 1308/2013, da se omogoči popolno uničenje ali odstranitev grozdov na delu kmetijskega gospodarstva, pod pogojem, da se to izvaja na celotnih parcelah, ter omogočiti začasno povečanje največjega prispevka Unije k temu ukrepu.

| (10) | Dodajanje „krizne destilacije“ med upravičene ukrepe ter uvedena prožnost za zeleno trgatev sta oblika finančne podpore, za katero pa ni potrebno dodatno financiranje Unije, ker se še naprej uporabljajo proračunske omejitve za nacionalne podporne programe v vinskem sektorju za proračunsko leto 2023 iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Države članice se zato lahko odločijo, da bodo za zadevne ukrepe namenile večje zneske samo znotraj letnega proračuna, določenega v navedeni prilogi. Finančna podpora navedenima kriznima ukrepoma je torej namenjena podpori sektorju v trenutnih nestanovitnih tržnih razmerah, ne da bi bilo treba za to že v začetku sprostiti dodatna sredstva. |
| --- | --- |

(10)

Dodajanje „krizne destilacije“ med upravičene ukrepe ter uvedena prožnost za zeleno trgatev sta oblika finančne podpore, za katero pa ni potrebno dodatno financiranje Unije, ker se še naprej uporabljajo proračunske omejitve za nacionalne podporne programe v vinskem sektorju za proračunsko leto 2023 iz Priloge VII k Uredbi (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Države članice se zato lahko odločijo, da bodo za zadevne ukrepe namenile večje zneske samo znotraj letnega proračuna, določenega v navedeni prilogi. Finančna podpora navedenima kriznima ukrepoma je torej namenjena podpori sektorju v trenutnih nestanovitnih tržnih razmerah, ne da bi bilo treba za to že v začetku sprostiti dodatna sredstva.

| (11) | Za povečanje učinkovitosti finančnih virov Unije, ki jih je mogoče dodeliti tema kriznima ukrepoma, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da finančno pomoč Unije dopolnijo z nacionalnimi plačili, ki krijejo do 50 % podpore za krizna ukrepa iz te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Za povečanje učinkovitosti finančnih virov Unije, ki jih je mogoče dodeliti tema kriznima ukrepoma, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da finančno pomoč Unije dopolnijo z nacionalnimi plačili, ki krijejo do 50 % podpore za krizna ukrepa iz te uredbe.

| (12) | Zaradi negativnega razvoja trga, zvišanja stroškov in posledičnih težav izvajalcev v vinskem sektorju z denarnim tokom je težko izvajati ukrepe nacionalnih podpornih programov za vino v času, ko je treba predvsem izboljšati tržno usmerjenost sektorja. Za zagotovitev učinkovitosti izvajanja programov v tržnih in gospodarskih razmerah, ki prevladujejo v vinskem sektorju, je primerno začasno povečati največji prispevek Unije k ukrepom promocije, prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, zelene trgatve in naložb. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi negativnega razvoja trga, zvišanja stroškov in posledičnih težav izvajalcev v vinskem sektorju z denarnim tokom je težko izvajati ukrepe nacionalnih podpornih programov za vino v času, ko je treba predvsem izboljšati tržno usmerjenost sektorja. Za zagotovitev učinkovitosti izvajanja programov v tržnih in gospodarskih razmerah, ki prevladujejo v vinskem sektorju, je primerno začasno povečati največji prispevek Unije k ukrepom promocije, prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov, zelene trgatve in naložb.

| (13) | Obenem je pomembno upravičencem priznati primerno prožnost za izvajanje njihovih dejavnosti v nacionalnih podpornih programih, da se lahko odzovejo na sedanjo negotovost na trgu in prilagodijo dejavnosti, kadar je to potrebno. Taka prožnost pomeni dodaten ukrep tržne podpore za preprečitev, da bi se sedanje gospodarske motnje razvile v hujšo ali dolgotrajno motnjo za trg vina v Uniji, in zagotavlja, da bo druge izredne ukrepe iz te uredbe mogoče učinkovito izvajati tudi na ravni upravičencev, ko bodo države članice odločile o njih. Zato je kot dodaten izredni ukrep treba odstopati od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 (3) in dovoliti državam članicam, da upravičencem priznajo prožnost, da prilagodijo načrtovane dejavnosti po poenostavljenem postopku in v ustrezno utemeljenih primerih omogočijo njihovo delno izvajanje. |
| --- | --- |

(13)

Obenem je pomembno upravičencem priznati primerno prožnost za izvajanje njihovih dejavnosti v nacionalnih podpornih programih, da se lahko odzovejo na sedanjo negotovost na trgu in prilagodijo dejavnosti, kadar je to potrebno. Taka prožnost pomeni dodaten ukrep tržne podpore za preprečitev, da bi se sedanje gospodarske motnje razvile v hujšo ali dolgotrajno motnjo za trg vina v Uniji, in zagotavlja, da bo druge izredne ukrepe iz te uredbe mogoče učinkovito izvajati tudi na ravni upravičencev, ko bodo države članice odločile o njih. Zato je kot dodaten izredni ukrep treba odstopati od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 (3) in dovoliti državam članicam, da upravičencem priznajo prožnost, da prilagodijo načrtovane dejavnosti po poenostavljenem postopku in v ustrezno utemeljenih primerih omogočijo njihovo delno izvajanje.

| (14) | Ker se razlogi za uporabo povišanih stopenj financiranja Unije za nekatere ukrepe in za priznanje neke prožnosti pri upravljanju programov nanašajo na sedanje gospodarske razmere v vinskem sektorju in ker so ukrepi začasni, je primerno omejiti njihovo področje uporabe na dejavnosti, ki so se začele izvajati v proračunskem letu 2023. Nasprotno pa se ti ukrepi ne bi smeli uporabljati na primer za dejavnosti, ki so se izvajale v predhodnih proračunskih letih in so bile šele plačane v proračunskem letu 2023. |
| --- | --- |

(14)

Ker se razlogi za uporabo povišanih stopenj financiranja Unije za nekatere ukrepe in za priznanje neke prožnosti pri upravljanju programov nanašajo na sedanje gospodarske razmere v vinskem sektorju in ker so ukrepi začasni, je primerno omejiti njihovo področje uporabe na dejavnosti, ki so se začele izvajati v proračunskem letu 2023. Nasprotno pa se ti ukrepi ne bi smeli uporabljati na primer za dejavnosti, ki so se izvajale v predhodnih proračunskih letih in so bile šele plačane v proračunskem letu 2023.

| (15) | Iz skrajno nujnih razlogov ob upoštevanju trenutnih motenj na trgu in omejenega časa, ki ga imajo države članice v trenutnem finančnem letu na voljo za izvedbo ukrepov, vključenih v to uredbo, ter za preprečitev nadaljnjega slabšanja razmer na trgu je potrebno takojšnje ukrepanje. Po eni strani je v najbolj prizadetih regijah treba s trga čim prej, v vsakem primeru pa pred začetkom nove letine, do konca avgusta ali začetka septembra 2023, umakniti presežek ponudbe, sicer bi se razmere na trgu še poslabšale, sedanje neravnovesje pa bi se nadaljevalo v novo tržno leto in bi lahko povzročilo dolgotrajno krizo celotnega trga vina v Uniji. Po drugi strani je treba vse ukrepe v tej uredbi izvesti pred zaključkom veljavnih nacionalnih podpornih programov za vino, ki v skladu s členom 5(7) Uredbe (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta veljajo samo do 15. oktobra 2023 (4). V skladu s to določbo se členi 39 do 54 Uredbe (EU) št. 1308/2013 še naprej uporabljajo po 31. decembru 2022 za nastale odhodke in plačila za dejavnosti, izvedene pred 16. oktobrom 2023. Zato bi odlašanje z ukrepi lahko prizadetim državam članicam otežilo ali celo onemogočilo izvedbo ukrepov v proračunskem letu 2023, ki je zadnje leto izvajanja veljavnih nacionalnih podpornih programov v vinskem sektorju. |
| --- | --- |

(15)

Iz skrajno nujnih razlogov ob upoštevanju trenutnih motenj na trgu in omejenega časa, ki ga imajo države članice v trenutnem finančnem letu na voljo za izvedbo ukrepov, vključenih v to uredbo, ter za preprečitev nadaljnjega slabšanja razmer na trgu je potrebno takojšnje ukrepanje. Po eni strani je v najbolj prizadetih regijah treba s trga čim prej, v vsakem primeru pa pred začetkom nove letine, do konca avgusta ali začetka septembra 2023, umakniti presežek ponudbe, sicer bi se razmere na trgu še poslabšale, sedanje neravnovesje pa bi se nadaljevalo v novo tržno leto in bi lahko povzročilo dolgotrajno krizo celotnega trga vina v Uniji. Po drugi strani je treba vse ukrepe v tej uredbi izvesti pred zaključkom veljavnih nacionalnih podpornih programov za vino, ki v skladu s členom 5(7) Uredbe (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta veljajo samo do 15. oktobra 2023 (4). V skladu s to določbo se členi 39 do 54 Uredbe (EU) št. 1308/2013 še naprej uporabljajo po 31. decembru 2022 za nastale odhodke in plačila za dejavnosti, izvedene pred 16. oktobrom 2023. Zato bi odlašanje z ukrepi lahko prizadetim državam članicam otežilo ali celo onemogočilo izvedbo ukrepov v proračunskem letu 2023, ki je zadnje leto izvajanja veljavnih nacionalnih podpornih programov v vinskem sektorju.

| (16) | Glede na navedene skrajno nujne razloge bi bilo treba to uredbo sprejeti po nujnem postopku iz člena 228 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(16)

Glede na navedene skrajno nujne razloge bi bilo treba to uredbo sprejeti po nujnem postopku iz člena 228 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (17) | Zaradi nujnosti takojšnjega ukrepanja bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(17)

Zaradi nujnosti takojšnjega ukrepanja bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Začasna odstopanja od člena 43 in člena 44(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013

1.   Z odstopanjem od člena 43 Uredbe (EU) št. 1308/2013 se v okviru podpornih programov v vinskem sektorju lahko financirajo ukrepi iz člena 2 te uredbe.

2.   Z odstopanjem od člena 44(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 države članice z nacionalnimi plačili lahko financirajo do 50 % podpore, dodeljene v skladu s členom 2 te uredbe in členom 47 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Člen 2

Začasna krizna destilacija vina

1.   Podpora se lahko dodeli pridelovalcem vina za destilacijo vina v skladu z zahtevami in pogoji iz tega člena. Taka podpora mora biti v skladu z drugim pododstavkom sorazmerna, ustrezno utemeljena s strani države članice in usmerjena na najbolj prizadeta vina in območja pridelave. Izvaja se lahko na nacionalni ali regionalni ravni za rdeča vina ali vina rosé, ločeno ali za obe barvi hkrati, vina pa so lahko z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali brez zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe.

Države članice, ki se odločijo izvesti ta ukrep, za vsako vrsto in barvo upravičenega vina bodisi na regionalni ali nacionalni ravni, kakor je ustrezno, dokažejo pojavljanje enega ali več primerov naslednjih tržnih razmer:

| (a) | znatno povečanje zadnjih razpoložljivih zalog vina na ravni proizvodnje v primerjavi s povprečno količino zalog za isto obdobje v petih predhodnih tržnih letih ali v primerjavi s povprečno količino zalog za isto obdobje v petih predhodnih tržnih letih brez največjih in najmanjših vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

znatno povečanje zadnjih razpoložljivih zalog vina na ravni proizvodnje v primerjavi s povprečno količino zalog za isto obdobje v petih predhodnih tržnih letih ali v primerjavi s povprečno količino zalog za isto obdobje v petih predhodnih tržnih letih brez največjih in najmanjših vrednosti;

| (b) | znatno znižanje povprečne tržne cene na ravni proizvodnje za tekoče tržno leto v primerjavi s povprečno ceno treh predhodnih tržnih let ali v primerjavi s povprečno ceno v petih predhodnih tržnih letih brez največjih in najmanjših vrednosti letnih povprečij; |
| --- | --- |

(b)

znatno znižanje povprečne tržne cene na ravni proizvodnje za tekoče tržno leto v primerjavi s povprečno ceno treh predhodnih tržnih let ali v primerjavi s povprečno ceno v petih predhodnih tržnih letih brez največjih in najmanjših vrednosti letnih povprečij;

| (c) | znatno zmanjšanje kumulativne prodaje na trgu na ravni proizvodnje za tekoče tržno leto v primerjavi s povprečjem treh predhodnih tržnih let za isto obdobje ali v primerjavi s povprečjem petih predhodnih tržnih let, brez največjih in najmanjših vrednosti kumulativne prodaje za isto obdobje in pod pogojem, da tako zmanjšanje ne izhaja iz zmanjšanja proizvodnje. |
| --- | --- |

(c)

znatno zmanjšanje kumulativne prodaje na trgu na ravni proizvodnje za tekoče tržno leto v primerjavi s povprečjem treh predhodnih tržnih let za isto obdobje ali v primerjavi s povprečjem petih predhodnih tržnih let, brez največjih in najmanjših vrednosti kumulativne prodaje za isto obdobje in pod pogojem, da tako zmanjšanje ne izhaja iz zmanjšanja proizvodnje.

2.   Za preprečitev izkrivljanja konkurence se alkohol, proizveden z destilacijo s podporo iz odstavka 1, uporablja izključno v industrijske namene, vključno z razkužili in farmacevtsko uporabo, ali za pridobivanje energije.

3.   Upravičenci do podpore iz odstavka 1 so vinska podjetja, ki proizvajajo ali tržijo proizvode iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, organizacije proizvajalcev vina, združenja dveh ali več proizvajalcev, medpanožne organizacije ali destilarne za proizvode vinske trte.

4.   Do podpore so upravičeni samo stroški dobave vina destilarnam in destilacije tega vina. Vino, ki se destilira pri tem ukrepu, izvira iz Unije in je skladno z zahtevami, po katerih ga je treba tržiti v Uniji, ter ustreznimi specifikacijami proizvodov za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo.

5.   Države članice lahko v svojih nacionalnih podpornih programih določijo prednostna merila za upravičence. Taka prednostna merila temeljijo na posebni strategiji in ciljih iz podpornega programa ter so objektivna in nediskriminatorna.

6.   Države članice določijo pravila za izvajanje postopka podpore iz odstavka 1, med njimi pravila o:

| (a) | fizičnih ali pravnih osebah, ki lahko vložijo vloge; |
| --- | --- |

(a)

fizičnih ali pravnih osebah, ki lahko vložijo vloge;

| (b) | vložitvi in izbiri vlog, kar vključuje vsaj roke za vložitev vlog, pregled ustreznosti vsakega predlaganega ukrepa in obveščanje izvajalcev o izidu izbirnega postopka; |
| --- | --- |

(b)

vložitvi in izbiri vlog, kar vključuje vsaj roke za vložitev vlog, pregled ustreznosti vsakega predlaganega ukrepa in obveščanje izvajalcev o izidu izbirnega postopka;

| (c) | preverjanju skladnosti z določbami o upravičenih ukrepih in stroških iz točke 4 ter prednostnih merilih, če se uporabljajo prednostna merila; |
| --- | --- |

(c)

preverjanju skladnosti z določbami o upravičenih ukrepih in stroških iz točke 4 ter prednostnih merilih, če se uporabljajo prednostna merila;

| (d) | izbiri vlog, kar vključuje vsaj ponderiranje vsakega prednostnega merila, kadar se uporabljajo prednostna merila; |
| --- | --- |

(d)

izbiri vlog, kar vključuje vsaj ponderiranje vsakega prednostnega merila, kadar se uporabljajo prednostna merila;

| (e) | ureditvi plačil predplačil in položitve varščine. |
| --- | --- |

(e)

ureditvi plačil predplačil in položitve varščine.

7.   Države članice določijo višino podpore upravičencem po objektivnih in nediskriminatornih merilih. Znesek podpore se določi na regionalni ali nacionalni ravni, kot je ustrezno, za vsako vrsto in barvo upravičenega vina iz odstavka 1. Znesek podpore ne presega 80 % najnižje mesečne povprečne cene, evidentirane na ravni proizvodnje v tržnem letu 2022/2023 za vsako vrsto in barvo upravičenega vina, za katero se uporablja ukrep v regiji ali na ozemlju države članice. Kadar evidentirane tržne cene niso na voljo, jih lahko oceni pristojni organ zadevne države članice na podlagi najboljših razpoložljivih podatkov.

8.   Za podporo za krizno destilacijo vina se smiselno uporabljajo členi 1 in 2, 43, 48 do 54 in 56 Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 (5) ter členi 1, 2 in 3, 19 do 23, 25 do 31, člen 32(1), drugi pododstavek, in členi 33 do 40 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1150 (6).

9.   Države članice do 31. avgusta 2023 obvestijo Komisijo o vrstah in barvi upravičenih vin in regijah, za katere se bo ukrep uporabljal, ter o utemeljitvi v skladu z odstavkom 1, zneskih nadomestil, ki se bodo uporabili v skladu z odstavkom 7, in njihovi utemeljitvi ter o količinah, ki se bodo predvidoma destilirale.

Člen 3

Začasno odstopanje od člena 47(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 o zeleni trgatvi

Z odstopanjem od člena 47(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 v proračunskem letu 2023 „zelena trgatev“ pomeni popolno uničenje ali odstranitev grozdov v nezrelem stanju na celotnem kmetijskem gospodarstvu ali delu kmetijskega gospodarstva, pod pogojem, da se zelena trgatev izvaja na celotnih parcelah.

Člen 4

Začasna odstopanja od člena 45(3), člena 46(6), člena 47(3) in člena 50(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013 o stopnjah financiranja

1.   Z odstopanjem od člena 45(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 v proračunskem letu 2023 prispevek Unije k ukrepom za obveščanje ali promocijo ne sme preseči 60 % upravičenih izdatkov.

2.   Z odstopanjem od člena 46(6) Uredbe (EU) št. 1308/2013 prispevek Unije k dejanskim stroškom prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov v proračunskem letu 2023 ne sme preseči 60 %. V manj razvitih regijah Unije prispevek za stroške prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ne sme preseči 80 %.

3.   Z odstopanjem od člena 47(3), drugi stavek, Uredbe (EU) št. 1308/2013 podpora za zeleno trgatev v proračunskem letu 2023 ne sme preseči 60 % zneska neposrednih stroškov uničenja ali odstranitve grozdov in izgube prihodkov pri takem uničenju ali odstranitvi.

4.   Z odstopanjem od člena 50(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se v proračunskem letu 2023 za prispevek Unije uporabljajo naslednje najvišje stopnje pomoči za upravičene stroške naložb:

| (a) | 60 % v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(a)

60 % v manj razvitih regijah;

| (b) | 50 % v regijah, ki se ne štejejo za manj razvite regije; |
| --- | --- |

(b)

50 % v regijah, ki se ne štejejo za manj razvite regije;

| (c) | 80 % v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe; |
| --- | --- |

(c)

80 % v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 Pogodbe;

| (d) | 75 % na manjših egejskih otokih, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(d)

75 % na manjših egejskih otokih, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

Člen 5

Začasna odstopanja od Delegirane uredbe (EU) 2016/1149

1.   Z odstopanjem od člena 22 Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 se lahko v proračunskem letu 2023 zelena trgatev izvede dve ali več zaporednih let na isti parceli.

2.   Z odstopanjem od člena 53(1) Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 lahko države članice v proračunskem letu 2023:

| (a) | omogočijo upravičencem, da spremembe k prvotno odobreni dejavnosti, ki se opravijo najpozneje do 15. oktobra 2023, uvajajo brez predhodne odobritve s strani pristojnih organov, pod pogojem, da ne vplivajo na upravičenost katerega koli dela dejavnosti in njenih splošnih ciljev, in pod pogojem, da skupni znesek odobrene podpore za dejavnost ni presežen. Upravičenci o takih spremembah obvestijo pristojni organ v rokih, ki jih določijo države članice; |
| --- | --- |

(a)

omogočijo upravičencem, da spremembe k prvotno odobreni dejavnosti, ki se opravijo najpozneje do 15. oktobra 2023, uvajajo brez predhodne odobritve s strani pristojnih organov, pod pogojem, da ne vplivajo na upravičenost katerega koli dela dejavnosti in njenih splošnih ciljev, in pod pogojem, da skupni znesek odobrene podpore za dejavnost ni presežen. Upravičenci o takih spremembah obvestijo pristojni organ v rokih, ki jih določijo države članice;

| (b) | v ustrezno utemeljenih primerih omogočijo upravičencem, da predložijo spremembe, ki se opravijo najpozneje do 15. oktobra 2023 in s katerimi se spreminja cilj celotne dejavnosti, ki je že odobrena pri ukrepih iz členov 45, 46, 50 in 51 Uredbe (EU) št. 1308/2013, pod pogojem, da so vsi posamezni tekoči ukrepi, ki so se del celotne dejavnosti, zaključeni. Upravičenci o takih spremembah obvestijo pristojni organ v roku, ki ga določijo države članice, in zaprosijo za predhodno dovoljenje pristojnega organa. |
| --- | --- |

(b)

v ustrezno utemeljenih primerih omogočijo upravičencem, da predložijo spremembe, ki se opravijo najpozneje do 15. oktobra 2023 in s katerimi se spreminja cilj celotne dejavnosti, ki je že odobrena pri ukrepih iz členov 45, 46, 50 in 51 Uredbe (EU) št. 1308/2013, pod pogojem, da so vsi posamezni tekoči ukrepi, ki so se del celotne dejavnosti, zaključeni. Upravičenci o takih spremembah obvestijo pristojni organ v roku, ki ga določijo države članice, in zaprosijo za predhodno dovoljenje pristojnega organa.

3.   Z odstopanjem od člena 54(1) Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 se, kadar je bil pristojni organ v skladu z odstavkom 2, točka (b), tega člena obveščen o spremembi že odobrene dejavnosti in je tako spremembo tudi odobril, podpora izplača za posamezne ukrepe, ki se pri tej dejavnosti že izvajajo, če so bili ti ukrepi izvedeni v celoti in so bili predmet upravnih pregledov in po potrebi pregledov na kraju samem v skladu s poglavjem IV, oddelek 1, Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1150 (8).

4.   Z odstopanjem od člena 54(4), tretji, četrti, peti in šesti pododstavek, Delegirane uredbe (EU) 2016/1149 države članice v proračunskem letu 2023 za zahtevke za plačilo, predložene najpozneje do 15. oktobra 2023, izračunajo znesek podpore za plačilo na podlagi površine, ki je bila določena s pregledi na kraju samem po izvedbi, če se dejavnosti, ki so deležne podpore v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ne izvajajo na celotni površini, za katero je bila vložena vloga za podporo.

Člen 6

Uporaba začasnih izrednih tržnih ukrepov

Členi 1, 2 in 3 se uporabljajo za dejavnosti, ki so jih izbrali pristojni organi držav članic od dne uporabe te uredbe in so bile izvedene najpozneje 15. oktobra 2023.

Člena 4 in 5 se uporabljata za dejavnosti, ki so se začele izvajati v proračunskem letu 2023.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1149 z dne 15. aprila 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede nacionalnih podpornih programov v vinskem sektorju in o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 555/2008 (UL L 190, 15.7.2016, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/2117 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije (UL L 435, 6.12.2021, str. 262).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1149 z dne 15. aprila 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede nacionalnih podpornih programov v vinskem sektorju in o spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 555/2008 (UL L 190, 15.7.2016, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1150 z dne 15. aprila 2016 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede nacionalnih podpornih programov v vinskem sektorju (UL L 190, 15.7.2016, str. 23).

6

(7)  Uredba (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (UL L 78, 20.3.2013, str. 41).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/1150 z dne 15. aprila 2016 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede nacionalnih podpornih programov v vinskem sektorju (UL L 190, 15.7.2016, str. 23).

8

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/...

z dne 22. junija 2023

o spremembi prilog V, XIV in XV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado, Čile in Združeno kraljestvo na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 230(1) ter člena 232(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 določa, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 določa, da morajo pošiljke živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora prihajati iz tretje države ali z ozemlja ali z njenega oz. njegovega območja ali iz njenega oz. njegovega kompartmenta s seznama v skladu s členom 230(1) navedene uredbe, da lahko vstopajo v Unijo.

| (2) | V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih morajo pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov izpolnjevati za vstop v Unijo. |
| --- | --- |

(2)

V Delegirani uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) so določene zahteve za zdravstveno varstvo živali, ki jih morajo pošiljke določenih vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora iz tretjih držav ali z ozemelj ali z njihovih območij ali, v primeru živali iz akvakulture, iz njihovih kompartmentov izpolnjevati za vstop v Unijo.

| (3) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo. |
| --- | --- |

(3)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 (3) določa sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij ali kompartmentov, iz katerih je dovoljen vstop vrst in kategorij živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora, ki spadajo na področje uporabe Delegirane uredbe (EU) 2020/692, v Unijo.

| (4) | Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 določata sezname tretjih držav ali ozemelj ali njihovih območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo.

| (5) | Čile je obvestilo Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v regiji Metropolitana, ki je bil 4. junija 2023 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Čile je obvestilo Komisijo o izbruhu visokopatogene aviarne influence pri perutnini v regiji Metropolitana, ki je bil 4. junija 2023 potrjen z laboratorijsko analizo (RT-PCR).

| (6) | Po tem nedavnem izbruhu visokopatogene aviarne influence so veterinarski organi Čila okrog prizadetega obrata vzpostavili 10-kilometrsko območje z omejitvami in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni. |
| --- | --- |

(6)

Po tem nedavnem izbruhu visokopatogene aviarne influence so veterinarski organi Čila okrog prizadetega obrata vzpostavili 10-kilometrsko območje z omejitvami in izvedli politiko pokončanja za nadzor prisotnosti visokopatogene aviarne influence in omejitev širjenja navedene bolezni.

| (7) | Čile je Komisiji predložilo informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki jih je sprejelo za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. |
| --- | --- |

(7)

Čile je Komisiji predložilo informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju in o ukrepih, ki jih je sprejelo za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence.

| (8) | Komisija je ocenila navedene informacije. Komisija meni, da bi bilo treba zaradi zdravstvenega stanja živali na območju z omejitvami, ki so ga vzpostavili veterinarski organi Čila, začasno ustaviti vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z navedenega območja v Unijo, da se zaščiti zdravstveni status živali v Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je ocenila navedene informacije. Komisija meni, da bi bilo treba zaradi zdravstvenega stanja živali na območju z omejitvami, ki so ga vzpostavili veterinarski organi Čila, začasno ustaviti vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi z navedenega območja v Unijo, da se zaščiti zdravstveni status živali v Uniji.

| (9) | Kanada in Združeno kraljestvo sta predložila posodobljene informacije v zvezi z razmerami, zaradi katerih je bil vstop nekaterih proizvodov v Unijo začasno ustavljen. |
| --- | --- |

(9)

Kanada in Združeno kraljestvo sta predložila posodobljene informacije v zvezi z razmerami, zaradi katerih je bil vstop nekaterih proizvodov v Unijo začasno ustavljen.

| (10) | Kanada je predložila posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z dvema izbruhoma visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v provincah Ontario in Quebec, ki sta bila potrjena 5. aprila 2023 in 18. aprila 2023. |
| --- | --- |

(10)

Kanada je predložila posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi z dvema izbruhoma visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v provincah Ontario in Quebec, ki sta bila potrjena 5. aprila 2023 in 18. aprila 2023.

| (11) | Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi s štirimi izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v grofiji Powys v Walesu (3) in grofiji South Yorkshire (1) v Angliji v Združenem kraljestvu, ki so bili potrjeni 13. aprila 2023 in 29. aprila 2023. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je Združeno kraljestvo predložilo posodobljene informacije o epidemioloških razmerah na svojem ozemlju v zvezi s štirimi izbruhi visokopatogene aviarne influence v obratih s perutnino v grofiji Powys v Walesu (3) in grofiji South Yorkshire (1) v Angliji v Združenem kraljestvu, ki so bili potrjeni 13. aprila 2023 in 29. aprila 2023.

| (12) | Kanada in Združeno kraljestvo sta predložila tudi informacije o ukrepih, ki sta jih sprejela za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Zlasti po navedenih izbruhih navedene bolezni sta Kanada in Združeno kraljestvo izvedla politiko pokončanja za obvladovanje in omejitev širjenja navedene bolezni, ter dokončala tudi potrebne ukrepe čiščenja in razkuževanja po izvedbi politike pokončanja v okuženih obratih s perutnino na svojih ozemljih. |
| --- | --- |

(12)

Kanada in Združeno kraljestvo sta predložila tudi informacije o ukrepih, ki sta jih sprejela za preprečitev nadaljnjega širjenja visokopatogene aviarne influence. Zlasti po navedenih izbruhih navedene bolezni sta Kanada in Združeno kraljestvo izvedla politiko pokončanja za obvladovanje in omejitev širjenja navedene bolezni, ter dokončala tudi potrebne ukrepe čiščenja in razkuževanja po izvedbi politike pokončanja v okuženih obratih s perutnino na svojih ozemljih.

| (13) | Komisija je ocenila informacije, ki sta jih predložila Kanada in Združeno kraljestvo. Komisija meni, da sta Kanada in Združeno kraljestvo predložila ustrezna jamstva, da zdravstveno stanje živali, ki je privedlo do začasne ustavitve, ne predstavlja več nevarnosti za zdravje živali ali javno zdravje v Uniji in da bi bilo zato treba ponovno dovoliti vstop perutninskega blaga z območij navedenih držav, iz katerih je bil vstop v Unijo začasno ustavljen. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je ocenila informacije, ki sta jih predložila Kanada in Združeno kraljestvo. Komisija meni, da sta Kanada in Združeno kraljestvo predložila ustrezna jamstva, da zdravstveno stanje živali, ki je privedlo do začasne ustavitve, ne predstavlja več nevarnosti za zdravje živali ali javno zdravje v Uniji in da bi bilo zato treba ponovno dovoliti vstop perutninskega blaga z območij navedenih držav, iz katerih je bil vstop v Unijo začasno ustavljen.

| (14) | Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba spremeniti, da se upoštevajo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Čilu in Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(14)

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi bilo zato treba spremeniti, da se upoštevajo trenutne epidemiološke razmere v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Čilu in Združenem kraljestvu.

| (15) | Poleg tega sta bili z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/215 (4) prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 spremenjeni z dodatkom območja CA-2.1 pri vnosu za Kanado v Prilogi V in Prilogi XIV. Ker je bila odkrita ena napaka, bi bilo treba vrstico za območje CA-2 v delu 2 Priloge V ustrezno popraviti. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega sta bili z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/215 (4) prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 spremenjeni z dodatkom območja CA-2.1 pri vnosu za Kanado v Prilogi V in Prilogi XIV. Ker je bila odkrita ena napaka, bi bilo treba vrstico za območje CA-2 v delu 2 Priloge V ustrezno popraviti.

| (16) | Poleg tega so bili vnosi v oddelku A dela 1 Priloge XV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 pogosto spremenjeni. Zaradi jasnosti bi bilo treba ta oddelek Priloge XV nadomestiti v celoti. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega so bili vnosi v oddelku A dela 1 Priloge XV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 pogosto spremenjeni. Zaradi jasnosti bi bilo treba ta oddelek Priloge XV nadomestiti v celoti.

| (17) | Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Čilu in Združenem kraljestvu ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(17)

Ob upoštevanju trenutnih epidemioloških razmer v zvezi z visokopatogeno aviarno influenco v Kanadi, Čilu in Združenem kraljestvu ter resnega tveganja za vnos te bolezni v Unijo bi morale spremembe prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404, uvedene s to uredbo, začeti veljati čim prej.

| (18) | Popravek vnosa za Kanado v vrstici za območje CA-2 v delu 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi se moral uporabljati od datuma uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2022/215. |
| --- | --- |

(18)

Popravek vnosa za Kanado v vrstici za območje CA-2 v delu 2 Priloge V k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 bi se moral uporabljati od datuma uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2022/215.

| (19) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2021/404

Priloge V, XIV in XV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Popravek Izvedbene uredbe (EU) 2021/404

V delu 2 Priloge V se pri vnosu za Kanado vrstica za opis območja CA-2 nadomesti z naslednjim:

| „Kanada | CA-2 | ozemlje Kanade, ki zajema:“ |
| --- | --- | --- |

„Kanada

CA-2

ozemlje Kanade, ki zajema:“

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Člen 2 pa se uporablja od 19. februarja 2022.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 z dne 30. januarja 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za vstop pošiljk nekaterih živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo ter za njihove premike in ravnanje z njimi po vstopu (UL L 174, 3.6.2020, str. 379).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 z dne 24. marca 2021 o določitvi seznamov tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop živali, zarodnega materiala in proizvodov živalskega izvora v Unijo v skladu z Uredbo (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 114, 31.3.2021, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/215 z dne 17. februarja 2022 o spremembi prilog V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 glede vnosov za Kanado in Združene države Amerike na seznamih tretjih držav, iz katerih je dovoljen vstop pošiljk perutnine, zarodnega materiala perutnine ter svežega mesa perutnine in pernate divjadi v Unijo (UL L 37, 18.2.2022, str. 28).

4

---

PRILOGA

Prilogi V in XIV k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/404 se spremenita:

| (1) | Priloga V se spremeni:






  (a) | v delu 1 se oddelek B spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.181 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 5.4.2023 | 14.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

Priloga V se spremeni:

(a)

v delu 1 se oddelek B spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.181 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

5.4.2023

14.6.2023“

| (ii) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.187 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.187 | 87BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.4.2023 | 14.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(ii)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.187 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.187

87BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.4.2023

14.6.2023“

| (iii) | pri vnosu za Čile se za vrstico za območje CL-2.10 doda naslednja vrstica za območje CL-2.11:











  „CL

  Čile | CL-2.11 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.6.2023“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iii)

pri vnosu za Čile se za vrstico za območje CL-2.10 doda naslednja vrstica za območje CL-2.11:

„CL

Čile

CL-2.11

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.6.2023“

| (iv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.298 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.298 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.4.2023 | 7.6.2023“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(iv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.298 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.298

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.4.2023

7.6.2023“

| (v) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.300, GB-2.301 in GB-2.302 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.300 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.4.2023 | 7.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.301 | N, P1 | | 27.4.2023 | 7.6.2023 |
| GB-2.302 | N, P1 | | 29.4.2023 | 7.6.2023“ |

(v)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.300, GB-2.301 in GB-2.302 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.300

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.4.2023

7.6.2023

GB-2.301

N, P1

27.4.2023

7.6.2023

GB-2.302

N, P1

29.4.2023

7.6.2023“

| (b) | v delu 2 se pri vnosu za Čile za opisom območja CL-2.10 doda naslednji opis območja CL-2.11:







  „Čile | CL-2.11 | Metropolitana Region, Province of Melipilla, Commune of San Pedro
  Latitude -33.9728 Longitude -71.2964
  PZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, Lo Chacón and Las Palmas
  SZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, El Membrillo, El Ajial, San Vicente, El Peumo and Longovilo“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

v delu 2 se pri vnosu za Čile za opisom območja CL-2.10 doda naslednji opis območja CL-2.11:

„Čile

CL-2.11

Metropolitana Region, Province of Melipilla, Commune of San Pedro

Latitude -33.9728 Longitude -71.2964

PZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, Lo Chacón and Las Palmas

SZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, El Membrillo, El Ajial, San Vicente, El Peumo and Longovilo“

| (2) | v Prilogi XIV se v delu 1 oddelek B spremeni:






  (i) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.181 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2023 | 14.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 5.4.2023 | 14.6.2023“ |

(2)

v Prilogi XIV se v delu 1 oddelek B spremeni:

(i)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.181 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.181

POU, RAT

N, P1

5.4.2023

14.6.2023

GBM

P1

5.4.2023

14.6.2023“

| (ii) | pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.187 nadomesti z naslednjim:











  „CA

  Kanada | CA-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 18.4.2023 | 14.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.4.2023 | 14.6.2023“ |

(ii)

pri vnosu za Kanado se vrstica za območje CA-2.187 nadomesti z naslednjim:

„CA

Kanada

CA-2.187

POU, RAT

N, P1

18.4.2023

14.6.2023

GBM

P1

18.4.2023

14.6.2023“

| (iii) | pri vnosu za Čile se za vrstico za območje CL-2.10 doda naslednja vrstica za območje CL-2.11:











  „CL

  Čile | CL-2.11 | POU, RAT | N, P1 | | 4.6.2023 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.6.2023“ | |

(iii)

pri vnosu za Čile se za vrstico za območje CL-2.10 doda naslednja vrstica za območje CL-2.11:

„CL

Čile

CL-2.11

POU, RAT

N, P1

4.6.2023

GBM

P1

4.6.2023“

| (iv) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.298 nadomesti z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023 | 7.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 13.4.2023 | 7.6.2023“ |

(iv)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstica za območje GB-2.298 nadomesti z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

13.4.2023

7.6.2023

GBM

P1

13.4.2023

7.6.2023“

| (v) | pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.300, GB-2.301 in GB-2.302 nadomestijo z naslednjim:











  „GB

  Združeno kraljestvo | GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 23.4.2023 | 7.6.2023 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.4.2023 | 7.6.2023 |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 27.4.2023 | 7.6.2023 |
| GBM | P1 | | 27.4.2023 | 7.6.2023 |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 29.4.2023 | 7.6.2023 |
| GBM | P1 | | 29.4.2023 | 7.6.2023“ |

(v)

pri vnosu za Združeno kraljestvo se vrstice za območja GB-2.300, GB-2.301 in GB-2.302 nadomestijo z naslednjim:

„GB

Združeno kraljestvo

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

23.4.2023

7.6.2023

GBM

P1

23.4.2023

7.6.2023

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

27.4.2023

7.6.2023

GBM

P1

27.4.2023

7.6.2023

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

29.4.2023

7.6.2023

GBM

P1

29.4.2023

7.6.2023“

| (3) | v delu 1 Priloge XV se oddelek A nadomesti z naslednjim:

  „
  Oddelek A Seznam tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk predelanih mesnih proizvodov, ki so bili obdelani s splošno obdelavo za zmanjšanje tveganja A ((*)) ali obdelavo B, C ali D za mesne proizvode (v skladu s Prilogo XXVI k Delegirani uredbi (EU) 2020/692), ki se zahtevajo za vsako vrsto izvora mesa, v Unijo



















  Oznaka ISO in ime

  tretje države ali ozemlja | Območje

  iz dela 2 | Vrsta izvora predelanega mesa, v skladu z opredelitvami iz člena 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| govedo | ovce in koze | prašiči | kopitarji, ki se gojijo kot gojena divjad (razen prašičev) | prašiči, ki se gojijo kot gojena divjad (razen domačih pasem prašičev) | divji kopitarji (razen prašičev) | divji prašiči (razen domačih pasem prašičev) | perutnina, razen tekačev | tekači | pernata divjad | Veterinarska spričevala | Posebni pogoji

  iz dela 3 |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| AR

  Argentina | AR-0 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| AR-1 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| AR-2 | A | A | C | A | A | C | C | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| AU

  Avstralija | AU-0 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BA

  Bosna in Hercegovina | BA-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | A | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BH

  Bahrajn | BH-0 | B | B | B | B | B | C | C | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| BR

  Brazilija | BR-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | D | D | MPST | |
| BR-1 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BR-2 | C | C | C | C | C | C | ni dovoljeno | D | D | D | MPST | |
| BR-3 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | A | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BR-4 | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | D | D | MPST | |
| BW

  Bocvana | BW-0 | B | B | B | B | B | B | B | ni dovoljeno | D | ni dovoljeno | MPST | |
| BY

  Belorusija | BY-0 | C | C | C | C | C | C | C | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| CA

  Kanada | CA-0 | A | A | A | A | A | A | A | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CA-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CA-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CH

  Švica | CH-0 | Predmet sporazuma iz točke 7 Priloge I. | |
| CL

  Čile | CL-0 | A | A | A | A | A | B | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CL-1 | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CL-2 | A | A | A | A | A | B | B | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CN

  Kitajska | CN-0 | B | B | B | B | B | B | B | B | B | B | MPST | |
| CN-1 | B | B | B | B | B | B | B | D | B | B | MPST | |
| CO

  Kolumbija | CO-0 | B | B | B | B | B | B | B | ni dovoljeno | A | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| ET

  Etiopija | ET-0 | B | B | B | B | B | B | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| GB

  Združeno kraljestvo | GB-0 | A | A | A | A | A | A | A | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GB-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GB-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | | |
| GL

  Grenlandija | GL-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| HK

  Hongkong | HK-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | ni dovoljeno | MPST | |
| IL

  Izrael | IL-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | D | MPST | |
| IM

  Otok Man | IM-0 | ni dovoljeno | A | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| IN

  Indija | IN-0 | B | B | B | B | B | B | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| JE

  Jersey | JE-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | | |
| JP

  Japonska | JP-0 | A | ni dovoljeno | B | A | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| KE

  Kenija | KE-0 | B | B | B | B | B | B | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| KR

  Južna Koreja | KR-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | D | D | MPST | |
| MA

  Maroko | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| MD

  Moldavija | MD-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| ME

  Črna gora | ME-0 | A | A | D | A | D | D | D | D | D | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MG

  Madagaskar | MG-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | D | MPST | |
| MK

  Republika Severna Makedonija | MK-0 | A | A | B | A | B | B | B | A | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MU

  Mavricij | MU-0 | B | B | B | B | B | B | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| MX

  Mehika | MX-0 | A | D | D | A | D | D | D | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MY

  Malezija | MY-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | | |
| MY-1 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | D | D | MPST | |
| NA

  Namibija | NA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| NC

  Nova Kaledonija | NC-0 | A | ni dovoljeno | ni dovoljeno | A | ni dovoljeno | A | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| NZ

  Nova Zelandija | NZ-0 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| PM

  Sveta Peter in Mihael | PM-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| PY

  Paragvaj | PY-0 | C | C | C | C | C | C | C | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| RS

  Srbija | RS-0 | A | A | B ali C | A | D | D | D | D | D | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| RU

  Rusija | RU-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | C | C | D | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| RU-2 | C ali D1 | C ali D1 | C ali D1 | C ali D1 | C ali D1 | C | C | D | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| SG

  Singapur | SG-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | ni dovoljeno | MPST | |
| SZ

  Esvatini | SZ-0 | B | B | B | B | B | B | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | |
| TH

  Tajska | TH-0 | B | B | B | B | B | B | B | A | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| TN

  Tunizija | TN-0 | C | C | B | C | B | B | B | A | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| TR

  Turčija | TR-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | D | D | MPST | |
| UA

  Ukrajina | UA-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | | |
| UA-1 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| UA-2 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | D | D | MPST | |
| US

  Združene države Amerike | US-0 | A | A | A | A | A | A | A | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| US-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| US-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| UY

  Urugvaj | UY-0 | C | C | B | C | B | ni dovoljeno | ni dovoljeno | D | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| XK

  Kosovo | XK-0 | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | ni dovoljeno | C ali D | ni dovoljeno | ni dovoljeno | MPST | 1 |
| ZA

  Južna Afrika | ZA-0 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| ZW

  Zimbabve | ZW-0 | C | C | B | C | B | B | B | D | D | D | MPST | |

(3)

v delu 1 Priloge XV se oddelek A nadomesti z naslednjim:

„
  Oddelek A Seznam tretjih držav, njihovih ozemelj ali območij, s katerih je dovoljen vstop pošiljk predelanih mesnih proizvodov, ki so bili obdelani s splošno obdelavo za zmanjšanje tveganja A ((*)) ali obdelavo B, C ali D za mesne proizvode (v skladu s Prilogo XXVI k Delegirani uredbi (EU) 2020/692), ki se zahtevajo za vsako vrsto izvora mesa, v Unijo

Oznaka ISO in ime

tretje države ali ozemlja

Območje

iz dela 2

Vrsta izvora predelanega mesa, v skladu z opredelitvami iz člena 2

govedo

ovce in koze

prašiči

kopitarji, ki se gojijo kot gojena divjad (razen prašičev)

prašiči, ki se gojijo kot gojena divjad (razen domačih pasem prašičev)

divji kopitarji (razen prašičev)

divji prašiči (razen domačih pasem prašičev)

perutnina, razen tekačev

tekači

pernata divjad

Veterinarska spričevala

Posebni pogoji

iz dela 3

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

AR

Argentina

AR-0

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

AR-1

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

AR-2

A

A

C

A

A

C

C

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

AU

Avstralija

AU-0

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

BA

Bosna in Hercegovina

BA-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

A

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

BH

Bahrajn

BH-0

B

B

B

B

B

C

C

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

BR

Brazilija

BR-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

D

D

MPST

BR-1

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

BR-2

C

C

C

C

C

C

ni dovoljeno

D

D

D

MPST

BR-3

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

A

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

BR-4

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

D

D

MPST

BW

Bocvana

BW-0

B

B

B

B

B

B

B

ni dovoljeno

D

ni dovoljeno

MPST

BY

Belorusija

BY-0

C

C

C

C

C

C

C

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

CA

Kanada

CA-0

A

A

A

A

A

A

A

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

CA-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

CA-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

CH

Švica

CH-0

Predmet sporazuma iz točke 7 Priloge I.

CL

Čile

CL-0

A

A

A

A

A

B

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

CL-1

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

CL-2

A

A

A

A

A

B

B

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

CN

Kitajska

CN-0

B

B

B

B

B

B

B

B

B

B

MPST

CN-1

B

B

B

B

B

B

B

D

B

B

MPST

CO

Kolumbija

CO-0

B

B

B

B

B

B

B

ni dovoljeno

A

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

ET

Etiopija

ET-0

B

B

B

B

B

B

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

GB

Združeno kraljestvo

GB-0

A

A

A

A

A

A

A

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

GB-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

GB-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

GG

Guernsey

GG-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

GL

Grenlandija

GL-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

A

MPNT
   ((**))

MPST

HK

Hongkong

HK-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

ni dovoljeno

MPST

IL

Izrael

IL-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

D

MPST

IM

Otok Man

IM-0

ni dovoljeno

A

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

IN

Indija

IN-0

B

B

B

B

B

B

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

JE

Jersey

JE-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

JP

Japonska

JP-0

A

ni dovoljeno

B

A

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

KE

Kenija

KE-0

B

B

B

B

B

B

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

KR

Južna Koreja

KR-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

D

D

MPST

MA

Maroko

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

MD

Moldavija

MD-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

ME

Črna gora

ME-0

A

A

D

A

D

D

D

D

D

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

MG

Madagaskar

MG-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

D

MPST

MK

Republika Severna Makedonija

MK-0

A

A

B

A

B

B

B

A

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

MU

Mavricij

MU-0

B

B

B

B

B

B

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

MX

Mehika

MX-0

A

D

D

A

D

D

D

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

MY

Malezija

MY-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MY-1

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

D

D

MPST

NA

Namibija

NA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

NC

Nova Kaledonija

NC-0

A

ni dovoljeno

ni dovoljeno

A

ni dovoljeno

A

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

NZ

Nova Zelandija

NZ-0

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

PM

Sveta Peter in Mihael

PM-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

PY

Paragvaj

PY-0

C

C

C

C

C

C

C

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

RS

Srbija

RS-0

A

A

B ali C

A

D

D

D

D

D

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

RU

Rusija

RU-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

C

C

D

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

RU-2

C ali D1

C ali D1

C ali D1

C ali D1

C ali D1

C

C

D

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

SG

Singapur

SG-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

ni dovoljeno

MPST

SZ

Esvatini

SZ-0

B

B

B

B

B

B

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

TH

Tajska

TH-0

B

B

B

B

B

B

B

A

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

TN

Tunizija

TN-0

C

C

B

C

B

B

B

A

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

TR

Turčija

TR-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

D

D

MPST

UA

Ukrajina

UA-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

UA-1

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

UA-2

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

D

D

MPST

US

Združene države Amerike

US-0

A

A

A

A

A

A

A

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPNT
   ((**))

MPST

US-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

US-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

UY

Urugvaj

UY-0

C

C

B

C

B

ni dovoljeno

ni dovoljeno

D

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

XK

Kosovo

XK-0

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

ni dovoljeno

C ali D

ni dovoljeno

ni dovoljeno

MPST

1

ZA

Južna Afrika

ZA-0

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

ZW

Zimbabve

ZW-0

C

C

B

C

B

B

B

D

D

D

MPST

---

((*))  
  ‚A‘ pomeni, da se ne zahteva nobena od obdelav za zmanjšanje tveganja B, C ali D (v skladu s Prilogo XXVI k Delegirani uredbi (EU) 2020/692).

((**))  Samo za blago z dodeljeno obdelavo ‚A‘.“

---

SKLEPI

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/31

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1227

z dne 20. junija 2023

o stališču, ki se v imenu Evropske unije zavzame v Komisiji, ustanovljeni s Konvencijio o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika glede sprememb Sklepa OSPAR 2021/01 o vzpostavitvi morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov ter Priporočila OSPAR 2021/01 o upravljanju morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), katere pogodbenica je Unija, je začela veljati 25. marca 1998. |
| --- | --- |

(1)

Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (1) (v nadaljnjem besedilu: Konvencija), katere pogodbenica je Unija, je začela veljati 25. marca 1998.

| (2) | Na podlagi člena 10(3) Konvencije lahko Komisija, ustanovljena s členom 10(1) Konvencije (v nadaljnjem besedilu: Komisija OSPAR), sprejme sklepe in priporočila v skladu s členom 13 Konvencije. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 10(3) Konvencije lahko Komisija, ustanovljena s členom 10(1) Konvencije (v nadaljnjem besedilu: Komisija OSPAR), sprejme sklepe in priporočila v skladu s členom 13 Konvencije.

| (3) | Med ministrskim delom svojega 24. letnega zasedanja 1. oktobra 2021 je Komisija OSPAR sprejela Sklep OSPAR 2021/01 o vzpostavitvi morskega zavarovanega območja Severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov (v nadaljnjem besedilu: Sklep OSPAR 2021/01) ter Priporočilo OSPAR 2021/01 o upravljanju morskega zavarovanega območja Severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo OSPAR 2021/01). Hkrati je bilo odločeno, da bo treba pregledati obseg ohranjanja morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov (v nadaljnjem besedilu: morsko zavarovano območje NACES), da bi ga razširili. |
| --- | --- |

(3)

Med ministrskim delom svojega 24. letnega zasedanja 1. oktobra 2021 je Komisija OSPAR sprejela Sklep OSPAR 2021/01 o vzpostavitvi morskega zavarovanega območja Severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov (v nadaljnjem besedilu: Sklep OSPAR 2021/01) ter Priporočilo OSPAR 2021/01 o upravljanju morskega zavarovanega območja Severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo OSPAR 2021/01). Hkrati je bilo odločeno, da bo treba pregledati obseg ohranjanja morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov (v nadaljnjem besedilu: morsko zavarovano območje NACES), da bi ga razširili.

| (4) | Opravljen je bil pregled obsega ohranjanja morskega zavarovanega območja NACES, ki je privedel do dveh predlaganih aktov Komisije OSPAR: sklep o spremembi Sklepa OSPAR 2021/01 in priporočilo o spremembi Priporočila OSPAR 2021/01. Komisija OSPAR naj bi predvideni sklep in predvideno priporočilo sprejela na 26. rednem zasedanju, ki bo potekalo 26. junija 2023. |
| --- | --- |

(4)

Opravljen je bil pregled obsega ohranjanja morskega zavarovanega območja NACES, ki je privedel do dveh predlaganih aktov Komisije OSPAR: sklep o spremembi Sklepa OSPAR 2021/01 in priporočilo o spremembi Priporočila OSPAR 2021/01. Komisija OSPAR naj bi predvideni sklep in predvideno priporočilo sprejela na 26. rednem zasedanju, ki bo potekalo 26. junija 2023.

| (5) | Predvideni sklep Komisije OSPAR razširja obseg ohranjanja obstoječega morskega zavarovanega območja NACES in navaja geografske koordinate (zemljepisna širina in dolžina) njegovih meja. |
| --- | --- |

(5)

Predvideni sklep Komisije OSPAR razširja obseg ohranjanja obstoječega morskega zavarovanega območja NACES in navaja geografske koordinate (zemljepisna širina in dolžina) njegovih meja.

| (6) | Namen predvidenega priporočila Komisije OSPAR je usmerjati pogodbenice pri njihovih dejavnostih in sprejemanju ukrepov za doseganje revidiranih ohranitvenih ciljev v skladu z razširjenim obsegom ohranjanja iz predvidenega sklepa. |
| --- | --- |

(6)

Namen predvidenega priporočila Komisije OSPAR je usmerjati pogodbenice pri njihovih dejavnostih in sprejemanju ukrepov za doseganje revidiranih ohranitvenih ciljev v skladu z razširjenim obsegom ohranjanja iz predvidenega sklepa.

| (7) | Med obema predvidenima aktoma Komisije OSPAR obstaja tesna povezava, zato je primerno, da se ju zajame v istem stališču Unije. |
| --- | --- |

(7)

Med obema predvidenima aktoma Komisije OSPAR obstaja tesna povezava, zato je primerno, da se ju zajame v istem stališču Unije.

| (8) | Predvidena akta se nanašata na varstvo okolja, ki je v deljeni pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami na podlagi člena 4(2), točka (e), Pogodbe. Predvidena akta ne spadata na področje, ki je v veliki meri zajeto s pravili Unije o taki zaščiti. Unija ne namerava izkoristiti možnosti izvajanja svoje zunanje pristojnosti v zvezi s področji, ki jih zajemata ta akta in v zvezi s katerimi se njena pristojnost še ni izvajala interno. |
| --- | --- |

(8)

Predvidena akta se nanašata na varstvo okolja, ki je v deljeni pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami na podlagi člena 4(2), točka (e), Pogodbe. Predvidena akta ne spadata na področje, ki je v veliki meri zajeto s pravili Unije o taki zaščiti. Unija ne namerava izkoristiti možnosti izvajanja svoje zunanje pristojnosti v zvezi s področji, ki jih zajemata ta akta in v zvezi s katerimi se njena pristojnost še ni izvajala interno.

| (9) | Primerno je, da se določi stališče, ki naj se v imenu Unije zavzame v Komisiji OSPAR v zvezi s predlaganimi spremembami Sklepa OSPAR 2021/01 in Priporočila OSPAR 2021/01, saj bo sklep, ki ga bo Komisija OSPAR sprejela, za Unijo zavezujoč – |
| --- | --- |

(9)

Primerno je, da se določi stališče, ki naj se v imenu Unije zavzame v Komisiji OSPAR v zvezi s predlaganimi spremembami Sklepa OSPAR 2021/01 in Priporočila OSPAR 2021/01, saj bo sklep, ki ga bo Komisija OSPAR sprejela, za Unijo zavezujoč –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zavzame na 26. zasedanju Komisije OSPAR, je, da se podpre sprejetje sklepa o spremembi Sklepa OSPAR 2021/01 o vzpostavitvi morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov glede razširitve njegovega obsega ohranjanja, ter da se podpre sprejetje priporočila o spremembi Priporočila OSPAR 2021/01 o upravljanju morskega zavarovanega območja severnoatlantskega toka in morskega bazena Evlanov glede razširitve njegovih ohranitvenih ciljev.

Člen 2

Glede na potek 26. zasedanja Komisije OSPAR se lahko predstavniki Unije, v posvetovanju z državami članicami med usklajevalnimi srečanji na samem zasedanju, sporazumejo o podrobnejši opredelitvi stališča iz člena 1 brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja..

V Luxembourgu, 20. junija 2023

Za Svet

predsednica

R. POURMOKHTARI

---

(1)  
  UL L 104, 3.4.1998, str. 2.

1

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/33

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/1228

z dne 7. junija 2023

o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za oddajo javnih naročil za dejavnost v zvezi s storitvami dostave hitre paketne pošte v Litvi

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 3641)

(Besedilo v litovskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev, ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (1) in zlasti člena 35(3) Direktive,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom za javna naročila,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   DEJSTVA

DEJSTVA

| (1) | Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila. |
| --- | --- |

(1)

Ukrepi iz tega sklepa so skladni z mnenjem Svetovalnega odbora za javna naročila.

| (2) | Lietuvos paštas, AB (v nadaljnjem besedilu: prijavitelj) je 6. januarja 2023 Komisiji predložila zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek izpolnjuje formalne zahteve iz člena 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2) in Priloge I k navedenemu izvedenemu sklepu. |
| --- | --- |

(2)

Lietuvos paštas, AB (v nadaljnjem besedilu: prijavitelj) je 6. januarja 2023 Komisiji predložila zahtevek v skladu s členom 35(1) Direktive 2014/25/EU (v nadaljnjem besedilu: zahtevek). Zahtevek izpolnjuje formalne zahteve iz člena 1(1) Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2016/1804 (2) in Priloge I k navedenemu izvedenemu sklepu.

2

| (3) | Prijavitelj je izvajalec poštnih storitev v Litvi in naročnik v smislu člena 4(2) Direktive 2014/25/EU. Prijavitelj je edini naročnik v Litvi, ki zagotavlja poštne storitve v smislu člena 13(2), točka (b), Direktive 2014/25/EU. Zahtevek se nanaša na nekatere poštne storitve, kot so navedene v členu 13(1), točka (a), Direktive 2014/25/EU, ki jih prijavitelj opravlja na ozemlju Litve, zlasti storitve dostave hitre paketne pošte (3). Storitve dostave standardne paketne pošte niso predmet zahtevka. Prijavitelj zagotavlja storitve dostave hitre paketne pošte pod blagovno znamko „LP Express“, ki vključujejo dostavo paketov s prevzemne točke (npr. dom strank, poslovni prostor, prevzemni paketomat) na točko dostave, ki jo določi stranka (dom, pisarna, poštni urad ali prevzemni paketomat) (4). |
| --- | --- |

(3)

Prijavitelj je izvajalec poštnih storitev v Litvi in naročnik v smislu člena 4(2) Direktive 2014/25/EU. Prijavitelj je edini naročnik v Litvi, ki zagotavlja poštne storitve v smislu člena 13(2), točka (b), Direktive 2014/25/EU. Zahtevek se nanaša na nekatere poštne storitve, kot so navedene v členu 13(1), točka (a), Direktive 2014/25/EU, ki jih prijavitelj opravlja na ozemlju Litve, zlasti storitve dostave hitre paketne pošte (3). Storitve dostave standardne paketne pošte niso predmet zahtevka. Prijavitelj zagotavlja storitve dostave hitre paketne pošte pod blagovno znamko „LP Express“, ki vključujejo dostavo paketov s prevzemne točke (npr. dom strank, poslovni prostor, prevzemni paketomat) na točko dostave, ki jo določi stranka (dom, pisarna, poštni urad ali prevzemni paketomat) (4).

3

4

| (4) | Zahtevku ni bilo priloženo obrazloženo in utemeljeno mnenje, ki ga sprejme neodvisni nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, in v katerem je temeljito analiziran pogoj za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU za zadevno dejavnost v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena. V skladu s točko 1(a) Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU mora Komisija glede na to, da je prost dostop do trga mogoče predpostavljati na podlagi člena 34(3), pri pododstavek, navedene direktive, v 105 delovnih dneh sprejeti izvedbeni sklep o zahtevku. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevku ni bilo priloženo obrazloženo in utemeljeno mnenje, ki ga sprejme neodvisni nacionalni organ, pristojen za zadevno dejavnost, in v katerem je temeljito analiziran pogoj za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU za zadevno dejavnost v skladu z odstavkoma 2 in 3 navedenega člena. V skladu s točko 1(a) Priloge IV k Direktivi 2014/25/EU mora Komisija glede na to, da je prost dostop do trga mogoče predpostavljati na podlagi člena 34(3), pri pododstavek, navedene direktive, v 105 delovnih dneh sprejeti izvedbeni sklep o zahtevku.

| (5) | Na zahtevo Komisije z dne 13. februarja 2023 je prijavitelj 20. februarja 2023 predložil dodatne informacije. Komisija je 23. februarja 2023 prijavitelju poslala dodatno zahtevo za informacije. Istega dne je Komisija zahtevo za informacije poslala litovskim organom. Prijavitelj je dodatne informacije predložil 9. marca 2023, litovski organi pa so na zahtevo za informacije odgovorili 14. marca 2023. |
| --- | --- |

(5)

Na zahtevo Komisije z dne 13. februarja 2023 je prijavitelj 20. februarja 2023 predložil dodatne informacije. Komisija je 23. februarja 2023 prijavitelju poslala dodatno zahtevo za informacije. Istega dne je Komisija zahtevo za informacije poslala litovskim organom. Prijavitelj je dodatne informacije predložil 9. marca 2023, litovski organi pa so na zahtevo za informacije odgovorili 14. marca 2023.

2.   PRAVNI OKVIR

PRAVNI OKVIR

| (6) | Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti v zvezi s poštnimi storitvami iz člena 13(2), točka (b), navedene direktive. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 2014/25/EU se uporablja za oddajo javnih naročil za opravljanje dejavnosti v zvezi s poštnimi storitvami iz člena 13(2), točka (b), navedene direktive.

| (7) | Člen 34(1) Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. |
| --- | --- |

(7)

Člen 34(1) Direktive 2014/25/EU določa, da se navedena direktiva ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje ene od dejavnosti, za katere velja navedena direktiva, če je v državi članici, v kateri se dejavnost opravlja, ta dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen.

| (8) | Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba oceniti na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so na voljo Komisiji. Navedene informacije morajo izvirati bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru zahtevka v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU, in jih ni mogoče dopolniti z bolj zamudnimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(8)

Neposredno izpostavljenost konkurenci je treba oceniti na podlagi objektivnih meril ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega sektorja. Vendar to oceno otežujejo kratki roki, ki jih je treba spoštovati, in dejstvo, da mora temeljiti na informacijah, ki so na voljo Komisiji. Navedene informacije morajo izvirati bodisi iz že razpoložljivih virov bodisi iz informacij, pridobljenih v okviru zahtevka v skladu s členom 35 Direktive 2014/25/EU, in jih ni mogoče dopolniti z bolj zamudnimi metodami, vključno zlasti z javnimi preiskavami zadevnih gospodarskih subjektov.

| (9) | Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno samo po sebi odločilno. |
| --- | --- |

(9)

Neposredno izpostavljenost konkurenci na določenem trgu je treba oceniti na podlagi različnih meril, od katerih ni nobeno samo po sebi odločilno.

| (10) | Za oceno, ali so zadevne dejavnosti izpostavljene neposredni konkurenci na trgih, na katere se nanaša ta sklep, je treba upoštevati tržni delež glavnih udeležencev in število udeležencev na trgu. |
| --- | --- |

(10)

Za oceno, ali so zadevne dejavnosti izpostavljene neposredni konkurenci na trgih, na katere se nanaša ta sklep, je treba upoštevati tržni delež glavnih udeležencev in število udeležencev na trgu.

3.   OCENA

OCENA

| (11) | Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so dejavnosti, na katere se nanaša zahtevek, na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU, izpostavljene stopnji konkurence, ki tudi ob odsotnosti discipline javnega naročanja, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju, določenimi v Direktivi 2014/25/EU, zagotavlja pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevne dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo ugotoviti, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša. |
| --- | --- |

(11)

Cilj tega sklepa je ugotoviti, ali so dejavnosti, na katere se nanaša zahtevek, na trgih, do katerih dostop ni omejen v smislu člena 34 Direktive 2014/25/EU, izpostavljene stopnji konkurence, ki tudi ob odsotnosti discipline javnega naročanja, dosežene s podrobnimi pravili o javnem naročanju, določenimi v Direktivi 2014/25/EU, zagotavlja pregledno in nediskriminatorno izvajanje javnih naročil za opravljanje zadevne dejavnosti na podlagi meril, ki naročnikom omogočajo ugotoviti, katera rešitev je v celoti ekonomsko najugodnejša.

| (12) | Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju januarja 2023 ter informacijah, ki so jih predložili prijavitelj in organi Litve, in javno dostopnih informacijah. Sklep se lahko spremeni, če bi pomembne spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(12)

Ta sklep temelji na pravnem in dejanskem stanju januarja 2023 ter informacijah, ki so jih predložili prijavitelj in organi Litve, in javno dostopnih informacijah. Sklep se lahko spremeni, če bi pomembne spremembe pravnega ali dejanskega stanja pomenile, da pogoji za uporabo člena 34(1) Direktive 2014/25/EU niso več izpolnjeni.

3.1   Neomejen dostop do trga

| (13) | Dostop do trga se šteje za neomejen, če je zadevna država članica prenesla in če uporablja ustrezne pravne akte Unije o odprtju določenega sektorja ali njegovega dela za konkurenco. Ti pravni akti so navedeni v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU, ki, kar zadeva poštne storitve, vključuje Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). |
| --- | --- |

(13)

Dostop do trga se šteje za neomejen, če je zadevna država članica prenesla in če uporablja ustrezne pravne akte Unije o odprtju določenega sektorja ali njegovega dela za konkurenco. Ti pravni akti so navedeni v Prilogi III k Direktivi 2014/25/EU, ki, kar zadeva poštne storitve, vključuje Direktivo 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

5

| (14) | Kot je potrdila Litva (6) in na podlagi informacij, ki jih ima na voljo Komisija, je Litva prenesla (7) Direktivo 97/67/ES in jo uporablja. Dostop do zadevnega trga se torej šteje za neomejen v skladu s členom 34(3) Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(14)

Kot je potrdila Litva (6) in na podlagi informacij, ki jih ima na voljo Komisija, je Litva prenesla (7) Direktivo 97/67/ES in jo uporablja. Dostop do zadevnega trga se torej šteje za neomejen v skladu s členom 34(3) Direktive 2014/25/EU.

6

7

3.2   Presoja konkurence

3.2.1.   Opredelitev upoštevnega proizvodnega trga

| (15) | Po mnenju prijavitelja bi bilo mogoče upoštevne proizvodne trge razdeliti na naslednji način: (a) storitve hitre dostave v domovini (kurirske storitve) in (b) mednarodne storitve hitre dostave (kurirske storitve) (mednarodne odhodne in mednarodne dohodne storitve) (8). |
| --- | --- |

(15)

Po mnenju prijavitelja bi bilo mogoče upoštevne proizvodne trge razdeliti na naslednji način: (a) storitve hitre dostave v domovini (kurirske storitve) in (b) mednarodne storitve hitre dostave (kurirske storitve) (mednarodne odhodne in mednarodne dohodne storitve) (8).

8

| (16) | Komisija je v prejšnjih sklepih (9) menila, da je mogoče trg za storitve dostave pošte razdeliti na storitve hitre in storitve standardne (imenovane tudi „odložene“) dostave. Pri tej razdelitvi se upošteva, da so storitve hitre pošte hitrejše in zanesljivejše od storitev standardne pošte, da je za vsako od teh storitev potrebna drugačna infrastruktura ter da storitve hitre pošte vključujejo dodatne značilnosti storitev z dodano vrednostjo, kot so storitve spremljanja in sledenja, in so običajno tudi dražje. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v prejšnjih sklepih (9) menila, da je mogoče trg za storitve dostave pošte razdeliti na storitve hitre in storitve standardne (imenovane tudi „odložene“) dostave. Pri tej razdelitvi se upošteva, da so storitve hitre pošte hitrejše in zanesljivejše od storitev standardne pošte, da je za vsako od teh storitev potrebna drugačna infrastruktura ter da storitve hitre pošte vključujejo dodatne značilnosti storitev z dodano vrednostjo, kot so storitve spremljanja in sledenja, in so običajno tudi dražje.

9

| (17) | Komisija je v prejšnjih sklepih (10) razlikovala tudi med storitvami dostave paketne pošte v domovini in mednarodnimi storitvami dostave paketne pošte. Komisija je menila, da storitve dostave paketne pošte v domovini opravljajo podjetja, ki upravljajo nacionalna distribucijska omrežja, medtem ko mednarodna dostava paketne pošte zajema zbiranje paketov za prevoz in dostavo v tujini. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v prejšnjih sklepih (10) razlikovala tudi med storitvami dostave paketne pošte v domovini in mednarodnimi storitvami dostave paketne pošte. Komisija je menila, da storitve dostave paketne pošte v domovini opravljajo podjetja, ki upravljajo nacionalna distribucijska omrežja, medtem ko mednarodna dostava paketne pošte zajema zbiranje paketov za prevoz in dostavo v tujini.

10

| (18) | Prijavitelj meni, da upoštevna proizvodna trga za storitve dostave hitre paketne pošte ustrezata dvema vrstama poštnih storitev glede paketov, ki sta zajeti v zahtevku ter opredeljeni v točkah (a) in (b) uvodne izjave 15. Ta pristop je v skladu s prejšnjo prakso Komisije. |
| --- | --- |

(18)

Prijavitelj meni, da upoštevna proizvodna trga za storitve dostave hitre paketne pošte ustrezata dvema vrstama poštnih storitev glede paketov, ki sta zajeti v zahtevku ter opredeljeni v točkah (a) in (b) uvodne izjave 15. Ta pristop je v skladu s prejšnjo prakso Komisije.

| (19) | V nekaterih primerih se lahko predvidijo ožje opredelitve trga (tj. storitve dostave hitre paketne pošte v domovini od potrošnika do potrošnika/podjetja (C2X) in storitve dostave hitre paketne pošte v domovini med od podjetja do potrošnika/podjetja (B2X)). Vendar lahko natančna opredelitev upoštevnega trga za namene tega sklepa ostane odprta. Rezultat analize ostaja nespremenjen, ne glede na to, ali temelji na ožji ali širši opredelitvi (11). |
| --- | --- |

(19)

V nekaterih primerih se lahko predvidijo ožje opredelitve trga (tj. storitve dostave hitre paketne pošte v domovini od potrošnika do potrošnika/podjetja (C2X) in storitve dostave hitre paketne pošte v domovini med od podjetja do potrošnika/podjetja (B2X)). Vendar lahko natančna opredelitev upoštevnega trga za namene tega sklepa ostane odprta. Rezultat analize ostaja nespremenjen, ne glede na to, ali temelji na ožji ali širši opredelitvi (11).

11

3.2.2.   Opredelitev upoštevnega geografskega trga

| (20) | Po mnenju prijavitelja bi bilo treba upoštevni geografski trg za storitve hitre dostave v domovini in mednarodne storitve hitre dostave opredeliti kot nacionalni trg, ki zajema ozemlje Republike Litve (12). |
| --- | --- |

(20)

Po mnenju prijavitelja bi bilo treba upoštevni geografski trg za storitve hitre dostave v domovini in mednarodne storitve hitre dostave opredeliti kot nacionalni trg, ki zajema ozemlje Republike Litve (12).

12

| (21) | Komisija je v zvezi z geografskim trgom v svoji prejšnji praksi (13) menila, da so trgi za dostavo hitre paketne pošte, ne glede na razlikovanje med storitvami hitre dostave v domovini in mednarodnimi storitvami hitre dostave, po obsegu nacionalni. Mnenje prijavitelja je v skladu s prakso Komisije. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je v zvezi z geografskim trgom v svoji prejšnji praksi (13) menila, da so trgi za dostavo hitre paketne pošte, ne glede na razlikovanje med storitvami hitre dostave v domovini in mednarodnimi storitvami hitre dostave, po obsegu nacionalni. Mnenje prijavitelja je v skladu s prakso Komisije.

13

| (22) | Prijavitelj v Litvi zagotavlja tako storitve dostave paketne pošte v domovini kot tudi mednarodne storitve dostave paketne pošte. |
| --- | --- |

(22)

Prijavitelj v Litvi zagotavlja tako storitve dostave paketne pošte v domovini kot tudi mednarodne storitve dostave paketne pošte.

| (23) | Ob neobstoju navedbe različnega obsega geografskega trga se lahko za oceno v okviru tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo šteje, da geografski obseg storitev dostave hitre paketne pošte v domovini in mednarodnih storitev dostave hitre paketne pošte zajema ozemlje Litve. |
| --- | --- |

(23)

Ob neobstoju navedbe različnega obsega geografskega trga se lahko za oceno v okviru tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo šteje, da geografski obseg storitev dostave hitre paketne pošte v domovini in mednarodnih storitev dostave hitre paketne pošte zajema ozemlje Litve.

3.2.3   Tržna analiza

3.2.3.1   Storitve dostave hitre paketne pošte v domovini

| (24) | V Litvi je približno 60 izvajalcev storitev dostave hitre paketne pošte (14). Na podlagi informacij, ki jih je predložil prijavitelj, obstajajo štirje izvajalci poštnih storitev, ki imajo več kot 10-odstotni tržni delež na trgu storitev dostave hitre paketne pošte v domovini (15). Po razpoložljivih informacijah je tržni delež prijavitelja v tem segmentu trga med letoma 2019 in 2021 znašal [20–25] % v smislu vrednosti in obsega (16). |
| --- | --- |

(24)

V Litvi je približno 60 izvajalcev storitev dostave hitre paketne pošte (14). Na podlagi informacij, ki jih je predložil prijavitelj, obstajajo štirje izvajalci poštnih storitev, ki imajo več kot 10-odstotni tržni delež na trgu storitev dostave hitre paketne pošte v domovini (15). Po razpoložljivih informacijah je tržni delež prijavitelja v tem segmentu trga med letoma 2019 in 2021 znašal [20–25] % v smislu vrednosti in obsega (16).

14

15

16

| (25) | Tržni deleži konkurentov prijavitelja so večji od deležev prijavitelja ali primerljivi z njimi. Tržni deleži največjih konkurentov v smislu vrednosti in obsega (17) za obdobje med letoma 2019 in 2021 so naslednji: DPD Lietuva [30–35] %, Venipak Lietuva [15–20] % in Omniva LT [10–15] %. |
| --- | --- |

(25)

Tržni deleži konkurentov prijavitelja so večji od deležev prijavitelja ali primerljivi z njimi. Tržni deleži največjih konkurentov v smislu vrednosti in obsega (17) za obdobje med letoma 2019 in 2021 so naslednji: DPD Lietuva [30–35] %, Venipak Lietuva [15–20] % in Omniva LT [10–15] %.

17

| (26) | Tudi če se opredelijo alternativni proizvodni trgi (tj. storitve dostave hitre paketne pošte v domovini (C2X) in storitve dostave hitre pošte v domovini (B2X)), konkurenčni položaj ostane nespremenjen. Kar zadeva storitve dostave hitre paketne pošte v domovini (C2X), je imel torej prvi udeleženec na trgu v tem segmentu, tj. Omniva LT, [35–40]-odstotni delež v obdobju med letoma 2019 in 2021 v smislu in obsega. Omniva LT je v vodilnem položaju v tem segmentu trga. Delež prijavitelja je v obdobju med letoma 2019 in 2021 znašal [30–35] % v smislu vrednosti in obsega. Delež DPD Lietuva je znašal [15–20] %, delež Venipak Lietuva pa [5–10] %. Kar zadeva storitve dostave hitre paketne pošte v domovini (B2X), imajo štirje izvajalci poštnih storitev v tem segmentu več kot 10-odstotni delež. Po razpoložljivih informacijah je tržni delež prijavitelja v tem segmentu trga med letoma 2019 in 2021 znašal [15–20] % v smislu vrednosti in obsega. Tržni deleži konkurentov prijavitelja so večji od deležev prijavitelja ali primerljivi z njimi. Tržni deleži največjih konkurentov v smislu vrednosti in obsega za obdobje med letoma 2019 in 2021 so naslednji: DPD Lietuva [35–40] %, Venipak Lietuva [25–30] % in Omniva LT [10–15] % v smislu obsega (18). |
| --- | --- |

(26)

Tudi če se opredelijo alternativni proizvodni trgi (tj. storitve dostave hitre paketne pošte v domovini (C2X) in storitve dostave hitre pošte v domovini (B2X)), konkurenčni položaj ostane nespremenjen. Kar zadeva storitve dostave hitre paketne pošte v domovini (C2X), je imel torej prvi udeleženec na trgu v tem segmentu, tj. Omniva LT, [35–40]-odstotni delež v obdobju med letoma 2019 in 2021 v smislu in obsega. Omniva LT je v vodilnem položaju v tem segmentu trga. Delež prijavitelja je v obdobju med letoma 2019 in 2021 znašal [30–35] % v smislu vrednosti in obsega. Delež DPD Lietuva je znašal [15–20] %, delež Venipak Lietuva pa [5–10] %. Kar zadeva storitve dostave hitre paketne pošte v domovini (B2X), imajo štirje izvajalci poštnih storitev v tem segmentu več kot 10-odstotni delež. Po razpoložljivih informacijah je tržni delež prijavitelja v tem segmentu trga med letoma 2019 in 2021 znašal [15–20] % v smislu vrednosti in obsega. Tržni deleži konkurentov prijavitelja so večji od deležev prijavitelja ali primerljivi z njimi. Tržni deleži največjih konkurentov v smislu vrednosti in obsega za obdobje med letoma 2019 in 2021 so naslednji: DPD Lietuva [35–40] %, Venipak Lietuva [25–30] % in Omniva LT [10–15] % v smislu obsega (18).

18

| (27) | Na podlagi informacij, ki jih je predložil prijavitelj (19), ni regulativnih ovir za vstop na trg za opravljanje storitev dostave hitre paketne pošte v domovini. Za izvajanje poštnih dejavnosti ni potrebno uradno dovoljenje državnih institucij. Glede na informacije, ki jih je predložil prijavitelj (20), in kot potrjujejo informacije, ki so jih predložili litovski organi (21), je edina obveznost izvajalca, da regulativni organ Republike Litve za komunikacije (RTT) obvesti o začetku opravljanja storitev in izpolni zahteve, določene za izvajalca poštnih storitev (22). |
| --- | --- |

(27)

Na podlagi informacij, ki jih je predložil prijavitelj (19), ni regulativnih ovir za vstop na trg za opravljanje storitev dostave hitre paketne pošte v domovini. Za izvajanje poštnih dejavnosti ni potrebno uradno dovoljenje državnih institucij. Glede na informacije, ki jih je predložil prijavitelj (20), in kot potrjujejo informacije, ki so jih predložili litovski organi (21), je edina obveznost izvajalca, da regulativni organ Republike Litve za komunikacije (RTT) obvesti o začetku opravljanja storitev in izpolni zahteve, določene za izvajalca poštnih storitev (22).

19

20

21

22

| (28) | Prav tako Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložil prijavitelj, ugotavlja, da so nekateri konkurenti razširili svoje storitve z uvedbo infrastrukture prevzemnih paketomatov. Vsi glavni konkurenti tudi načrtujejo nadaljnje naložbe in širitev infrastrukture prevzemnih paketomatov (23). Glede na informacije, ki jih je objavil organ RRT, so prevzemni paketomati na splošno vse bolj priljubljeni in so zdaj ena od dveh najbolj priljubljenih dostavnih točk. Dostava, ki jo opravijo kurirji, predstavlja 50–60 %, dostava v prevzemne paketomate pa 35–46 %, medtem ko dostava na poštne urade predstavlja le približno 2 % celotne dostave paketov v Litvi (24). Čeprav ima prijavitelj v zvezi s tem mrežo poštnih uradov, ki je drugi ponudniki kurirskih storitev nimajo, je ni mogoče šteti za dejavnik, ki prijavitelju zagotavlja znatno konkurenčno prednost v primerjavi z njegovimi konkurenti v tem segmentu trga. |
| --- | --- |

(28)

Prav tako Komisija na podlagi informacij, ki jih je predložil prijavitelj, ugotavlja, da so nekateri konkurenti razširili svoje storitve z uvedbo infrastrukture prevzemnih paketomatov. Vsi glavni konkurenti tudi načrtujejo nadaljnje naložbe in širitev infrastrukture prevzemnih paketomatov (23). Glede na informacije, ki jih je objavil organ RRT, so prevzemni paketomati na splošno vse bolj priljubljeni in so zdaj ena od dveh najbolj priljubljenih dostavnih točk. Dostava, ki jo opravijo kurirji, predstavlja 50–60 %, dostava v prevzemne paketomate pa 35–46 %, medtem ko dostava na poštne urade predstavlja le približno 2 % celotne dostave paketov v Litvi (24). Čeprav ima prijavitelj v zvezi s tem mrežo poštnih uradov, ki je drugi ponudniki kurirskih storitev nimajo, je ni mogoče šteti za dejavnik, ki prijavitelju zagotavlja znatno konkurenčno prednost v primerjavi z njegovimi konkurenti v tem segmentu trga.

23

24

| (29) | Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo je treba dejavnike, opisane v uvodnih izjavah 24, 25, 26, 27 in 28, obravnavati kot znak, da je navedena dejavnost v Litvi izpostavljena konkurenci. Ker so pogoji iz člena 34 Direktive 2014/25/EU izpolnjeni, bi bilo torej treba potrditi, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje te dejavnosti v Litvi. |
| --- | --- |

(29)

Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo je treba dejavnike, opisane v uvodnih izjavah 24, 25, 26, 27 in 28, obravnavati kot znak, da je navedena dejavnost v Litvi izpostavljena konkurenci. Ker so pogoji iz člena 34 Direktive 2014/25/EU izpolnjeni, bi bilo torej treba potrditi, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje te dejavnosti v Litvi.

3.2.3.2.   Mednarodne storitve dostave hitre paketne pošte

| (30) | Obstajajo močni izvajalci storitev, ki so dejavni na področju mednarodnih storitev dostave hitre paketne pošte, vključno z mednarodnimi udeleženci na trgu, kot sta DHL ali FedEx. Po razpoložljivih informacijah je delež prijavitelja v tem segmentu trga med letoma 2019 in 2021 znašal [0–5]% v smislu vrednosti in obsega (25). |
| --- | --- |

(30)

Obstajajo močni izvajalci storitev, ki so dejavni na področju mednarodnih storitev dostave hitre paketne pošte, vključno z mednarodnimi udeleženci na trgu, kot sta DHL ali FedEx. Po razpoložljivih informacijah je delež prijavitelja v tem segmentu trga med letoma 2019 in 2021 znašal [0–5]% v smislu vrednosti in obsega (25).

25

| (31) | Delež prijavitelja v tem segmentu trga je v primerjavi z njegovimi konkurenti zelo majhen. Po razpoložljivih informacijah je delež prvega udeleženca na trgu v tem segmentu, tj. DPD Lietuva, v obdobju med letoma 2019 in 2021 znašal [40–45] % v smislu vrednosti in obsega. Delež DHL je v obdobju med letoma 2019 in 2021 znašal [10–15] % v smislu vrednosti in obsega. Dva druga konkurenta, Omniva LT in Venipak Lietuva, imata v obdobju med letoma 2019 in 2021 podobne tržne deleže v smislu vrednosti in obsega kot DHL, in sicer [10–15] % (26). Glede na zelo majhen tržni delež prijavitelja v tem segmentu ni treba ločeno oceniti tržnega deleža za mednarodne storitve dostave hitre paketne pošte C2X in B2X. Tržni deleži kažejo, da lahko konkurenti v tem segmentu izvajajo znaten konkurenčni pritisk na prijavitelja. |
| --- | --- |

(31)

Delež prijavitelja v tem segmentu trga je v primerjavi z njegovimi konkurenti zelo majhen. Po razpoložljivih informacijah je delež prvega udeleženca na trgu v tem segmentu, tj. DPD Lietuva, v obdobju med letoma 2019 in 2021 znašal [40–45] % v smislu vrednosti in obsega. Delež DHL je v obdobju med letoma 2019 in 2021 znašal [10–15] % v smislu vrednosti in obsega. Dva druga konkurenta, Omniva LT in Venipak Lietuva, imata v obdobju med letoma 2019 in 2021 podobne tržne deleže v smislu vrednosti in obsega kot DHL, in sicer [10–15] % (26). Glede na zelo majhen tržni delež prijavitelja v tem segmentu ni treba ločeno oceniti tržnega deleža za mednarodne storitve dostave hitre paketne pošte C2X in B2X. Tržni deleži kažejo, da lahko konkurenti v tem segmentu izvajajo znaten konkurenčni pritisk na prijavitelja.

26

| (32) | Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo bi bilo treba dejavnike, navedene v uvodnih izjavah 30 in 31, obravnavati kot znak, da je ta dejavnost v Litvi izpostavljena konkurenci. Ker so pogoji iz člena 34 Direktive 2014/25/EU izpolnjeni, bi bilo torej treba potrditi, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje te dejavnosti v Litvi. |
| --- | --- |

(32)

Za namene tega sklepa in brez poseganja v konkurenčno pravo bi bilo treba dejavnike, navedene v uvodnih izjavah 30 in 31, obravnavati kot znak, da je ta dejavnost v Litvi izpostavljena konkurenci. Ker so pogoji iz člena 34 Direktive 2014/25/EU izpolnjeni, bi bilo torej treba potrditi, da se Direktiva 2014/25/EU ne uporablja za javna naročila, katerih namen je omogočiti opravljanje te dejavnosti v Litvi.

4.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (33) | Glede na dejavnike, preučene v uvodnih izjavah 6 do 32, bi bilo treba šteti, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU v Litvi izpolnjen za dejavnost v zvezi s storitvami dostave hitre paketne pošte v domovini in za dejavnost v zvezi z mednarodnimi storitvami dostave hitre paketne pošte. |
| --- | --- |

(33)

Glede na dejavnike, preučene v uvodnih izjavah 6 do 32, bi bilo treba šteti, da je pogoj neposredne izpostavljenosti konkurenci iz člena 34(1) Direktive 2014/25/EU v Litvi izpolnjen za dejavnost v zvezi s storitvami dostave hitre paketne pošte v domovini in za dejavnost v zvezi z mednarodnimi storitvami dostave hitre paketne pošte.

| (34) | Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2014/25/EU ne bi smela uporabljati, če naročniki oddajajo javna naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje dejavnosti iz uvodne izjave 33 tega sklepa v Litvi ali če so organizirani natečaji za izvajanje take dejavnosti na navedenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(34)

Ker se šteje, da je pogoj neomejenega dostopa do trga izpolnjen, se Direktiva 2014/25/EU ne bi smela uporabljati, če naročniki oddajajo javna naročila, katerih namen je omogočiti izvajanje dejavnosti iz uvodne izjave 33 tega sklepa v Litvi ali če so organizirani natečaji za izvajanje take dejavnosti na navedenem geografskem območju.

| (35) | Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o konkurenci in določb na drugih področjih prava Unije. Zlasti merila in metodologija, uporabljeni pri oceni neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaki tistim, uporabljenim pri oceni v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (27), kot je potrdilo Splošno sodišče (28) – |
| --- | --- |

(35)

Ta sklep ne posega v uporabo pravil Unije o konkurenci in določb na drugih področjih prava Unije. Zlasti merila in metodologija, uporabljeni pri oceni neposredne izpostavljenosti konkurenci v skladu s členom 34 Direktive 2014/25/EU, niso nujno enaki tistim, uporabljenim pri oceni v skladu s členom 101 ali 102 Pogodbe ali Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 (27), kot je potrdilo Splošno sodišče (28) –

27

28

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Direktiva 2014/25/EU se ne uporablja za javna naročila, ki jih oddajo naročniki in katerih namen je omogočiti opravljanje naslednjih dejavnosti na ozemlju Litve:

| — | storitev dostave hitre paketne pošte v domovini, |
| --- | --- |

—

storitev dostave hitre paketne pošte v domovini,

| — | mednarodnih storitev dostave hitre paketne pošte. |
| --- | --- |

—

mednarodnih storitev dostave hitre paketne pošte.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Litvo.

V Bruslju, 7. junija 2023

Za Komisijo

Thierry BRETON

član Komisije

---

(1)  
  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1804 z dne 10. oktobra 2016 o podrobnih pravilih za uporabo člena 34 in 35 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 275, 12.10.2016, str. 39).

2

(3)  Zahtevek, točka 6.

3

(4)  Zahtevek, točka 6.

4

(5)  Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve (UL L 15, 21.1.1998, str. 14).

5

(6)  Odgovor litovskih organov na zahtevo za informacije z dne 14. marca 2023.

6

(7)  Zakon o poštnih storitvah Republike Litve z dne 15. aprila 1999 št. VIII-1141. Nova različica zakona od 1. januarja 2013: št. XI-2379 z dne 8. novembra 2012, Uradni list 2012, št. 135-6867 (22. november 2012).

7

(8)  Zahtevek, točki 33 in 39.

8

(9)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/737 z dne 27. maja 2020 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za dejavnosti, povezane z zagotavljanjem nekaterih poštnih storitev na Danskem (UL L 172, 3.6.2020, str. 23), Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1204 z dne 12. julija 2019 o uporabi Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za nekatere dejavnosti, povezane z zagotavljanjem nekaterih poštnih storitev in drugih storitev, ki niso poštne storitve, na Hrvaškem (UL L 189, 15.7.2019, str. 75). Izvedbeni sklep Komisije 2013/154/EU z dne 22. marca 2013 o izvzetju nekaterih storitev v poštnem sektorju na Madžarskem iz uporabe Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (UL L 86, 26.3.2013, str. 22). Glej tudi Odločbo Komisije 90/456/EGS z dne 1. avgusta 1990 o zagotavljanju mednarodnih storitev hitre pošte v Španiji(UL L 233, 28.8.1990, str. 19) in COMP/M.5152 z dne 21. aprila 2009 – Posten AB/Post Danmark A/S; Sklep Komisije z dne 30. januarja 2013 v zadevi COMP/M.6570 – UPS/TNT Express.

9

(10)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2020/737 z dne 27. maja 2020 o uporabi člena 34 Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za dejavnosti, povezane z zagotavljanjem nekaterih poštnih storitev na Danskem (UL L 172, 3.6.2020, str. 23), Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1204 z dne 12. julija 2019 o uporabi Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za nekatere dejavnosti, povezane z zagotavljanjem nekaterih poštnih storitev in drugih storitev, ki niso poštne storitve, na Hrvaškem (UL L 189, 15.7.2019, str. 75). Glej tudi zadevo COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S z dne 21. aprila 2009, odstavek 54.

10

(11)  V zvezi s tem glej Prilogo 16 k zahtevku, v kateri prijavitelj navaja ocene svojega tržnega deleža in tržnega deleža glavnih konkurentov v zvezi z ožjimi opredelitvami trga.

11

(12)  Zahtevek, točka 56.

12

(13)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1204 z dne 12. julija 2019 o uporabi Direktive 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta za javna naročila, oddana za nekatere dejavnosti, povezane z zagotavljanjem nekaterih poštnih storitev in drugih storitev, ki niso poštne storitve, na Hrvaškem (UL L 189, 15.7.2019, str. 75). Glej tudi zadevo COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S z dne 21. aprila 2009, odstavka 66 in 74.

13

(14)  Informacije, ki temeljijo na poznavanju trga prijavitelja, pri čemer se upošteva tudi ocena števila izvajalcev poštnih storitev iz poročila regulativnega organa Republike Litve za komunikacije (RTT). Litovski organi so v odgovoru z dne 14. marca 2023 potrdili, da v Litvi deluje veliko število izvajalcev storitev dostave hitre paketne pošte v domovini.

14

(15)  V zvezi s tem glej Prilogo 16 k zahtevku, v kateri prijavitelj navaja ocene svojega tržnega deleža in tržnega deleža glavnih konkurentov v zvezi z ožjimi opredelitvami trga.

15

(16)  Prav tam.

16

(17)  Prav tam.

17

(18)  Prav tam.

18

(19)  Zahtevek, točka 111.

19

(20)  Zahtevek, točka 64.

20

(21)  Odgovor litovskih organov na zahtevo za informacije z dne 14. marca 2023.

21

(22)  Zahteve, določene v členu 10 zakona o poštnih storitvah, se nanašajo na pravice in obveznosti izvajalcev poštnih storitev, tj. podrobno določajo, kako je treba poštne pošiljke dostaviti in vrniti, zahtevo po objavi pogojev za poštne storitve, krajev poslovanja izvajalca in drugih ustreznih informacij, odgovor strankam v 14 dneh in poročanje organu RRT. Pravila o opravljanju poštnih storitev, ki jih je sprejel organ RTT, podrobneje določajo zahteve za poštne storitve (pravilnik št. 1V-332 direktorja regulativnega organa Republike Litve za komunikacije z dne 28. februarja 2013).

22

(23)  Zahtevek, točka 106.

23

(24)  Poročilo RRT (4. četrtletje 2021), Priloga št. 9 k zahtevku.

24

(25)  V zvezi s tem glej Prilogo 16 k zahtevku, v kateri predlagatelj navaja ocene svojega tržnega deleža in tržnega deleža glavnih konkurentov v zvezi z ožjimi opredelitvami trga.

25

(26)  Prav tam.

26

(27)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 24, 29.1.2004, str. 1).

27

(28)  Sodba Splošnega sodišča z dne 27. aprila 2016, Österreichische Post AG/Komisija, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, točka 28. Glej tudi Direktivo 2014/25/EU, uvodna izjava 44.

28

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 160/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 160/39

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/1229

z dne 7. junija 2022

o državni pomoči SA.58101 (2020/C ex 2020/N) in SA.62043 (2021/C ex 2021/N), ki jo Portugalska namerava izvesti za reševanje in prestrukturiranje skupine SATA

(notificirano pod dokumentarno številko C(2022) 3816)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 108(2), prvi pododstavek, Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1), točka (a), Sporazuma,

ob upoštevanju sklepov Komisije o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo SA.58101 (2020/C) (1) in SA.62043 (2021/C) (2),

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama, in ob upoštevanju pripomb, ki so jih predložile ena zainteresirana stran in druge tretje osebe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 13. avgusta 2020, spremenjenim in dopolnjenim 14. avgusta 2020, je Portugalska Komisiji priglasila svojo namero, da dodeli pomoč za reševanje družbi SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba SATA ali upravičenka) v obliki državnega jamstva za bančno posojilo v višini 169 milijonov EUR v skladu s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 13. avgusta 2020, spremenjenim in dopolnjenim 14. avgusta 2020, je Portugalska Komisiji priglasila svojo namero, da dodeli pomoč za reševanje družbi SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba SATA ali upravičenka) v obliki državnega jamstva za bančno posojilo v višini 169 milijonov EUR v skladu s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (2) | Komisija je 18. avgusta 2020 Portugalski sporočila, da bo začela postopek iz člena 108(2) PDEU za nadaljnjo oceno združljivosti navedene pomoči za reševanje glede na Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) (3). Komisija se je ta postopek odločila začeti, ker je imela pomisleke glede tega, ali je bilo v navedeni zadevi upoštevano načelo enkratnosti pomoči, in sicer ali bi tri povečanja osnovnega kapitala družbe SATA v skupnem znesku 72,6 milijona EUR, ki jih je od leta 2017 vpisala avtonomna regija Azori (v nadaljnjem besedilu: regija Azori ali regija) in so navedena v uvodni izjavi 13 navedenega sklepa (v nadaljnjem besedilu: pretekla povečanja kapitala), pomenila predhodno pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. V istem sklepu je Komisija na podlagi člena 107(3), točka (c), in člena 106(2) PDEU odobrila likvidnostno podporo v višini 133 milijonov EUR, da bi družba SATA lahko izpolnila svoje dejanske obveznosti javne službe in zagotavljala bistvene storitve splošnega gospodarskega pomena na svojih majhnih letališčih ter ohranila povezljivost najbolj oddaljene regije Azori. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 18. avgusta 2020 Portugalski sporočila, da bo začela postopek iz člena 108(2) PDEU za nadaljnjo oceno združljivosti navedene pomoči za reševanje glede na Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) (3). Komisija se je ta postopek odločila začeti, ker je imela pomisleke glede tega, ali je bilo v navedeni zadevi upoštevano načelo enkratnosti pomoči, in sicer ali bi tri povečanja osnovnega kapitala družbe SATA v skupnem znesku 72,6 milijona EUR, ki jih je od leta 2017 vpisala avtonomna regija Azori (v nadaljnjem besedilu: regija Azori ali regija) in so navedena v uvodni izjavi 13 navedenega sklepa (v nadaljnjem besedilu: pretekla povečanja kapitala), pomenila predhodno pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. V istem sklepu je Komisija na podlagi člena 107(3), točka (c), in člena 106(2) PDEU odobrila likvidnostno podporo v višini 133 milijonov EUR, da bi družba SATA lahko izpolnila svoje dejanske obveznosti javne službe in zagotavljala bistvene storitve splošnega gospodarskega pomena na svojih majhnih letališčih ter ohranila povezljivost najbolj oddaljene regije Azori.

3

| (3) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (4)4. septembra 2020. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) (4)4. septembra 2020. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.

Uradnem listu Evropske unije

4

| (4) | Komisija je prejela pripombe 19 strani. Te pripombe je 13. oktobra 2020 posredovala Portugalski, ki je nanje pisno odgovorila z dopisom z dne 16. novembra 2020. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pripombe 19 strani. Te pripombe je 13. oktobra 2020 posredovala Portugalski, ki je nanje pisno odgovorila z dopisom z dne 16. novembra 2020.

| (5) | Portugalska je 17. februarja 2021 predložila načrt prestrukturiranja družbe SATA. 14. aprila 2021 je Komisiji priglasila svojo namero, da dodeli pomoč za prestrukturiranje v podporo načrtu prestrukturiranja v obliki povečanja kapitala v višini 186,7 milijona EUR in državnega jamstva za posojila v višini 144,2 milijona EUR. |
| --- | --- |

(5)

Portugalska je 17. februarja 2021 predložila načrt prestrukturiranja družbe SATA. 14. aprila 2021 je Komisiji priglasila svojo namero, da dodeli pomoč za prestrukturiranje v podporo načrtu prestrukturiranja v obliki povečanja kapitala v višini 186,7 milijona EUR in državnega jamstva za posojila v višini 144,2 milijona EUR.

| (6) | Regija Azori je z dopisoma z dne 29. marca 2021 in 16. aprila 2021 zahtevala, da se jamstva za posojila, ki jih je Komisija odobrila 18. avgusta 2020, ohranijo do 18. novembra 2021 in da se za sedemmesečno obdobje odobri več jamstev do dodatnega zneska 122,5 milijona EUR, in sicer do ocene načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(6)

Regija Azori je z dopisoma z dne 29. marca 2021 in 16. aprila 2021 zahtevala, da se jamstva za posojila, ki jih je Komisija odobrila 18. avgusta 2020, ohranijo do 18. novembra 2021 in da se za sedemmesečno obdobje odobri več jamstev do dodatnega zneska 122,5 milijona EUR, in sicer do ocene načrta prestrukturiranja.

| (7) | Komisija je z dopisom z dne 30. aprila 2021 obvestila Portugalsko o svojem sklepu, da bo razširila postopek iz člena 108(2) PDEU v zvezi s priglašeno pomočjo za prestrukturiranje, pri čemer je na podlagi člena 107(3), točka (c), in člena 106(2) PDEU odobrila dodatno likvidnostno podporo v višini 122,5 milijona EUR za zagotovitev nadaljnjega izvajanja obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena do konca 21. novembra 2021 ali dokler Komisija ne sprejme končne odločitve, kar je prej. Sklep je bil 11. junija 2021 objavljen tudi v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi) (5). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je z dopisom z dne 30. aprila 2021 obvestila Portugalsko o svojem sklepu, da bo razširila postopek iz člena 108(2) PDEU v zvezi s priglašeno pomočjo za prestrukturiranje, pri čemer je na podlagi člena 107(3), točka (c), in člena 106(2) PDEU odobrila dodatno likvidnostno podporo v višini 122,5 milijona EUR za zagotovitev nadaljnjega izvajanja obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena do konca 21. novembra 2021 ali dokler Komisija ne sprejme končne odločitve, kar je prej. Sklep je bil 11. junija 2021 objavljen tudi v Uradnem listu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: sklep o razširitvi) (5).

Uradnem listu Evropske unije

5

| (8) | Portugalska je svoje pripombe k sklepu o razširitvi predložila z dopisom z dne 10. junija 2021, 15. julija in 2. decembra 2021 pa je spremenila in posodobila načrt prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(8)

Portugalska je svoje pripombe k sklepu o razširitvi predložila z dopisom z dne 10. junija 2021, 15. julija in 2. decembra 2021 pa je spremenila in posodobila načrt prestrukturiranja.

| (9) | Portugalska je 1. junija 2021 in 30. novembra 2021 Komisiji sporočila, da je upravičenka regiji Azori povrnila pretekla povečanja kapitala z obrestmi v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (6). |
| --- | --- |

(9)

Portugalska je 1. junija 2021 in 30. novembra 2021 Komisiji sporočila, da je upravičenka regiji Azori povrnila pretekla povečanja kapitala z obrestmi v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (6).

6

| (10) | Komisija je v zvezi s sklepom o razširitvi prejela pripombe štirinajstih strani. 14. julija 2021 jih je posredovala Portugalski, ki je predložila pripombe, prejete z dopisom z dne 12. avgusta 2021. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v zvezi s sklepom o razširitvi prejela pripombe štirinajstih strani. 14. julija 2021 jih je posredovala Portugalski, ki je predložila pripombe, prejete z dopisom z dne 12. avgusta 2021.

| (11) | Komisija je 5. novembra 2021 na podlagi člena 107(3), točka (c), in člena 106(2) PDEU odobrila spremembo in časovno podaljšanje odobrene likvidnostne podpore družbi SATA, in sicer do zaključka postopka (7). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 5. novembra 2021 na podlagi člena 107(3), točka (c), in člena 106(2) PDEU odobrila spremembo in časovno podaljšanje odobrene likvidnostne podpore družbi SATA, in sicer do zaključka postopka (7).

7

| (12) | Portugalska je 6. aprila 2022 umaknila priglasitev pomoči za reševanje družbi SATA in potrdila, da pomoč za reševanje ni bila dodeljena. V istem dopisu z dne 6. aprila 2022 je Portugalska predložila tudi dodatne posodobljene informacije. |
| --- | --- |

(12)

Portugalska je 6. aprila 2022 umaknila priglasitev pomoči za reševanje družbi SATA in potrdila, da pomoč za reševanje ni bila dodeljena. V istem dopisu z dne 6. aprila 2022 je Portugalska predložila tudi dodatne posodobljene informacije.

| (13) | Portugalska se je izjemoma strinjala, da se odpove pravicam iz člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1/1958 (8) ter da se sklep sprejme in priglasi v skladu s členom 297 PDEU v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(13)

Portugalska se je izjemoma strinjala, da se odpove pravicam iz člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1/1958 (8) ter da se sklep sprejme in priglasi v skladu s členom 297 PDEU v angleškem jeziku.

8

2.   PODROBEN OPIS UKREPOV

PODROBEN OPIS UKREPOV

2.1   Upravičenka: delujoča odvisna podjetja in dejavnosti

Upravičenka: delujoča odvisna podjetja in dejavnosti

| (14) | Družba SATA je delujoča letalska družba, Sociedade Anónima (družba z omejeno odgovornostjo) (9), ki ima deleže v drugih družbah s sedežem v regiji Azori. Ustanovljena je bila leta 1941 in je v celoti v lasti vlade avtonomne regije. Družba SATA je edina delničarka družbe SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. (v nadaljnjem besedilu: Azores Airlines), družbe Gestão de Aeródromos, S.A. (v nadaljnjem besedilu: SATA Gestão de Aeródromos ali družba SGA) in organizatorja potovanj Azores Vacations America, Inc. (v nadaljnjem besedilu Azores Vacations America), ki je neaktiven in je zdaj v likvidacijskem postopku. Poleg tega je bila družba SATA edina delničarka še enega organizatorja potovanj, tj. družbe Azores Vacations Canada, Inc. (v nadaljnjem besedilu: Azores Vacations Canada), ki je že bila likvidirana (uvodna izjava 62). |
| --- | --- |

(14)

Družba SATA je delujoča letalska družba, Sociedade Anónima (družba z omejeno odgovornostjo) (9), ki ima deleže v drugih družbah s sedežem v regiji Azori. Ustanovljena je bila leta 1941 in je v celoti v lasti vlade avtonomne regije. Družba SATA je edina delničarka družbe SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. (v nadaljnjem besedilu: Azores Airlines), družbe Gestão de Aeródromos, S.A. (v nadaljnjem besedilu: SATA Gestão de Aeródromos ali družba SGA) in organizatorja potovanj Azores Vacations America, Inc. (v nadaljnjem besedilu Azores Vacations America), ki je neaktiven in je zdaj v likvidacijskem postopku. Poleg tega je bila družba SATA edina delničarka še enega organizatorja potovanj, tj. družbe Azores Vacations Canada, Inc. (v nadaljnjem besedilu: Azores Vacations Canada), ki je že bila likvidirana (uvodna izjava 62).

9

| (15) | Vsako sklicevanje na družbo SATA ali upravičeno podjetje, ki je podprto s pomočjo za prestrukturiranje, v tem sklepu vključuje družbo SATA Air Açores in vsa njena odvisna podjetja, razen če ni navedeno drugače, da bi se njene dejavnosti letalskega prevoznika (ki se izvajajo kot „SATA Air Açores“) razlikovale od dejavnosti njenih odvisnih podjetij. |
| --- | --- |

(15)

Vsako sklicevanje na družbo SATA ali upravičeno podjetje, ki je podprto s pomočjo za prestrukturiranje, v tem sklepu vključuje družbo SATA Air Açores in vsa njena odvisna podjetja, razen če ni navedeno drugače, da bi se njene dejavnosti letalskega prevoznika (ki se izvajajo kot „SATA Air Açores“) razlikovale od dejavnosti njenih odvisnih podjetij.

| (16) | Družba SATA zaposluje približno 1 400 ljudi, od tega 1 150 lokalno v regiji, kar predstavlja približno 10 % vseh delovnih mest v turizmu in 1 % vseh delovnih mest na Azorih, ter 250 v Lizboni (10). Kot je opisano v sklepu o začetku postopka (11) in sklepu o razširitvi (12), družba SATA zagotavlja: (i) neposredno in prek odvisnega podjetja v popolni lasti, tj. družbe Azores Airlines, storitve zračnega prevoza potnikov in tovora na rutah v okviru obveznosti javne službe in na komercialni podlagi ter (ii) prek družbe SGA storitve splošnega gospodarskega pomena, povezane z majhnimi letališči in vzletišči/pristajališči v regiji. V oddelkih 2.1.1, 2.1.2 in 2.1.3 sta oba sklopa dejavnosti opisana ločeno. |
| --- | --- |

(16)

Družba SATA zaposluje približno 1 400 ljudi, od tega 1 150 lokalno v regiji, kar predstavlja približno 10 % vseh delovnih mest v turizmu in 1 % vseh delovnih mest na Azorih, ter 250 v Lizboni (10). Kot je opisano v sklepu o začetku postopka (11) in sklepu o razširitvi (12), družba SATA zagotavlja: (i) neposredno in prek odvisnega podjetja v popolni lasti, tj. družbe Azores Airlines, storitve zračnega prevoza potnikov in tovora na rutah v okviru obveznosti javne službe in na komercialni podlagi ter (ii) prek družbe SGA storitve splošnega gospodarskega pomena, povezane z majhnimi letališči in vzletišči/pristajališči v regiji. V oddelkih 2.1.1, 2.1.2 in 2.1.3 sta oba sklopa dejavnosti opisana ločeno.

10

11

12

2.1.1   Obveznosti javne službe, ki jih opravljata družbi SATA in Azores Airlines

Obveznosti javne službe, ki jih opravljata družbi SATA in Azores Airlines

| (17) | Za zagotovitev neprekinjenega opravljanja rednih zračnih prevozov na rutah, ki oskrbujejo Azore, so za nekatere storitve rednega zračnega prevoza potnikov v regiji veljale obveznosti javne službe v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Obveznosti med drugim zajemajo najmanjšo pogostost letov, vozne rede, kategorijo uporabljenih zrakoplovov in največjo notranjo zmogljivost konfiguracije, prevoznine, neprekinjenost storitev ter točnost in trženje letov (14). Obveznosti javne službe prispevajo k zmanjševanju izoliranosti Azorskega otočja zaradi oddaljenosti od celine in vremenskih razmer, zlasti pozimi. |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev neprekinjenega opravljanja rednih zračnih prevozov na rutah, ki oskrbujejo Azore, so za nekatere storitve rednega zračnega prevoza potnikov v regiji veljale obveznosti javne službe v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Obveznosti med drugim zajemajo najmanjšo pogostost letov, vozne rede, kategorijo uporabljenih zrakoplovov in največjo notranjo zmogljivost konfiguracije, prevoznine, neprekinjenost storitev ter točnost in trženje letov (14). Obveznosti javne službe prispevajo k zmanjševanju izoliranosti Azorskega otočja zaradi oddaljenosti od celine in vremenskih razmer, zlasti pozimi.

13

14

| (18) | Družba SATA Air Açores opravlja samo lete med otoki v okviru obveznosti javne službe z izključnostjo in nadomestilom, družba Azores Airlines pa opravlja lete z Azorov na celinsko Portugalsko, Madeiro in mednarodne destinacije, pri čemer obveznosti javne službe na rutah na celinsko Portugalsko in Madeiro opravlja brez izključnosti in brez nadomestila. V obeh primerih so te obveznosti določene v pogodbah o izvajanju javne službe ali aktih o pooblastitvi, ki določajo minimalne zahteve glede neprekinjenosti, rednosti, tarif in zmogljivosti, ki morajo biti v običajnih okoliščinah med drugim primerne za opravljanje rednih zračnih prevozov na zadevnih rutah. V letu 2019 je družba SATA Air Açores opravila več kot 15 000 letov s šestimi letali Dash Bombardier, s katerimi je bilo prepeljanih približno 766 000 potnikov. |
| --- | --- |

(18)

Družba SATA Air Açores opravlja samo lete med otoki v okviru obveznosti javne službe z izključnostjo in nadomestilom, družba Azores Airlines pa opravlja lete z Azorov na celinsko Portugalsko, Madeiro in mednarodne destinacije, pri čemer obveznosti javne službe na rutah na celinsko Portugalsko in Madeiro opravlja brez izključnosti in brez nadomestila. V obeh primerih so te obveznosti določene v pogodbah o izvajanju javne službe ali aktih o pooblastitvi, ki določajo minimalne zahteve glede neprekinjenosti, rednosti, tarif in zmogljivosti, ki morajo biti v običajnih okoliščinah med drugim primerne za opravljanje rednih zračnih prevozov na zadevnih rutah. V letu 2019 je družba SATA Air Açores opravila več kot 15 000 letov s šestimi letali Dash Bombardier, s katerimi je bilo prepeljanih približno 766 000 potnikov.

| (19) | Družba SATA Air Açores je od leta 1996 v okviru obveznosti javne službe na devetih otokih v regiji opravljala zračni prevoz med otoki na skupno 14 rutah na Azorih, kar predstavlja 100 % zračnega prevoza v regiji (15). Družba SATA Air Açores je edini letalski prevoznik, ki je kadar koli predložil ponudbe za navedene rute v okviru obveznosti javne službe (16). Za obveznosti javne službe je bila nazadnje pooblaščena izključno družba SATA Air Açores s pogodbo o izvajanju javne službe, vključno z nadomestilom v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008, in sicer z novo pogodbo, podpisano 28. septembra 2021 (17), za novo petletno obdobje, ki se začne 1. novembra 2021 (18). |
| --- | --- |

(19)

Družba SATA Air Açores je od leta 1996 v okviru obveznosti javne službe na devetih otokih v regiji opravljala zračni prevoz med otoki na skupno 14 rutah na Azorih, kar predstavlja 100 % zračnega prevoza v regiji (15). Družba SATA Air Açores je edini letalski prevoznik, ki je kadar koli predložil ponudbe za navedene rute v okviru obveznosti javne službe (16). Za obveznosti javne službe je bila nazadnje pooblaščena izključno družba SATA Air Açores s pogodbo o izvajanju javne službe, vključno z nadomestilom v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008, in sicer z novo pogodbo, podpisano 28. septembra 2021 (17), za novo petletno obdobje, ki se začne 1. novembra 2021 (18).

15

16

17

18

| (20) | Družba Azores Airlines je bila ustanovljena leta 1990 pod imenom OceanAir, družba SATA pa jo je pripojila decembra 1994. Upravno središče ima v Ponta Delgadi, eno operativno bazo pa v Lizboni. Družba Azores Airlines opravlja: (i) tri rute v okviru obveznosti javne službe (odprte obveznosti javne službe brez izključnosti in brez nadomestila), ki s celinsko Portugalsko povezujejo tri prehode na Azorih (Santa Maria, Horta in Pico), in (ii) eno ruto v okviru obveznosti javne službe (odprta obveznost javne službe brez izključnosti in brez nadomestila), ki povezuje Ponta Delgado s Funchalom (otok Madeira). Na teh rutah družbi Azores Airlines ne konkurira noben drug letalski prevoznik, čeprav pogodba o storitvah ne vključuje izključnosti, kot je pojasnjeno zgoraj (uvodna izjava 18). |
| --- | --- |

(20)

Družba Azores Airlines je bila ustanovljena leta 1990 pod imenom OceanAir, družba SATA pa jo je pripojila decembra 1994. Upravno središče ima v Ponta Delgadi, eno operativno bazo pa v Lizboni. Družba Azores Airlines opravlja: (i) tri rute v okviru obveznosti javne službe (odprte obveznosti javne službe brez izključnosti in brez nadomestila), ki s celinsko Portugalsko povezujejo tri prehode na Azorih (Santa Maria, Horta in Pico), in (ii) eno ruto v okviru obveznosti javne službe (odprta obveznost javne službe brez izključnosti in brez nadomestila), ki povezuje Ponta Delgado s Funchalom (otok Madeira). Na teh rutah družbi Azores Airlines ne konkurira noben drug letalski prevoznik, čeprav pogodba o storitvah ne vključuje izključnosti, kot je pojasnjeno zgoraj (uvodna izjava 18).

| (21) | Kot je poudarila Portugalska, obveznosti javne službe na teh štirih rutah ne temeljijo na gospodarski donosnosti, ampak na interesu regije, da zaradi javnega interesa zagotavlja neprekinjenost takih rut (19). Čeprav so te štiri rute v okviru obveznosti javne službe odprte za vse gospodarske subjekte, je družba Azores Airlines edini gospodarski subjekt, ki je izrazil interes za izpolnitev obveznosti javne službe brez nadomestila. 27. marca 2021 je bila za poletno sezono IATA (Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov) leta 2021 uvedena nujna obveznost javne službe zaradi COVID-19 (20) na dveh rutah (Lizbona–Horta–Lizbona in Santa Maria–Lizbona–Santa Maria), 28. oktobra 2021 pa je bila podaljšana za zimsko sezono IATA 2021–2022. Portugalska skupaj z regijo Azori zdaj ocenjuje stanje teh štirih rut in njihove morebitne prihodnje spremembe (21) (uvodne izjave 57, 58 in 59 ter 106). |
| --- | --- |

(21)

Kot je poudarila Portugalska, obveznosti javne službe na teh štirih rutah ne temeljijo na gospodarski donosnosti, ampak na interesu regije, da zaradi javnega interesa zagotavlja neprekinjenost takih rut (19). Čeprav so te štiri rute v okviru obveznosti javne službe odprte za vse gospodarske subjekte, je družba Azores Airlines edini gospodarski subjekt, ki je izrazil interes za izpolnitev obveznosti javne službe brez nadomestila. 27. marca 2021 je bila za poletno sezono IATA (Mednarodnega združenja letalskih prevoznikov) leta 2021 uvedena nujna obveznost javne službe zaradi COVID-19 (20) na dveh rutah (Lizbona–Horta–Lizbona in Santa Maria–Lizbona–Santa Maria), 28. oktobra 2021 pa je bila podaljšana za zimsko sezono IATA 2021–2022. Portugalska skupaj z regijo Azori zdaj ocenjuje stanje teh štirih rut in njihove morebitne prihodnje spremembe (21) (uvodne izjave 57, 58 in 59 ter 106).

19

20

21

2.1.2   Storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jih opravlja družba SGA

Storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jih opravlja družba SGA

| (22) | Družba SGA, ki jo je družba SATA ustanovila leta 2005, do izteka pooblastila julija 2025 upravlja letališča Pico, Graciosa, Corvo in São Jorge ter terminal na otoku Flores kot storitev splošnega gospodarskega pomena (22). Zračni promet na vsakem od teh letališč in na navedenem terminalu je v zadnjih treh letih znašal manj kot 200 000 potnikov na leto (23). Zato je Portugalska Komisiji poročala o storitvah splošnega gospodarskega pomena v zvezi s temi petimi letališči v obdobju 2016–2017 (24). Portugalska dejansko meni, da potreba po zagotovitvi povezljivosti izoliranega območja Unije upravičuje storitev splošnega gospodarskega pomena glede na pomanjkanje razpoložljivih alternativnih prevoznih sredstev in glede na merila iz Smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (v nadaljnjem besedilu: smernice za letalski sektor) (25). |
| --- | --- |

(22)

Družba SGA, ki jo je družba SATA ustanovila leta 2005, do izteka pooblastila julija 2025 upravlja letališča Pico, Graciosa, Corvo in São Jorge ter terminal na otoku Flores kot storitev splošnega gospodarskega pomena (22). Zračni promet na vsakem od teh letališč in na navedenem terminalu je v zadnjih treh letih znašal manj kot 200 000 potnikov na leto (23). Zato je Portugalska Komisiji poročala o storitvah splošnega gospodarskega pomena v zvezi s temi petimi letališči v obdobju 2016–2017 (24). Portugalska dejansko meni, da potreba po zagotovitvi povezljivosti izoliranega območja Unije upravičuje storitev splošnega gospodarskega pomena glede na pomanjkanje razpoložljivih alternativnih prevoznih sredstev in glede na merila iz Smernic o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (v nadaljnjem besedilu: smernice za letalski sektor) (25).

22

23

24

25

| (23) | Portugalska meni, da upravljanje teh letališč zaradi omejenega, večinoma sezonskega prometa in oddaljenosti njihove lokacije z gospodarskega vidika ni privlačno za zasebne subjekte, za razliko od letališč São Miguel in Terceira. Koncesija, podeljena družbi SGA v zvezi s storitvami delovanja in upravljanja vzletišč/pristajališč Graciosa, Pico, São Jorge in Corvo, določa nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jih je treba plačati družbi SGA za vsako leto trajanja pogodbe. Nadomestilo za obdobje od leta 2020 do leta 2025 znaša 17 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(23)

Portugalska meni, da upravljanje teh letališč zaradi omejenega, večinoma sezonskega prometa in oddaljenosti njihove lokacije z gospodarskega vidika ni privlačno za zasebne subjekte, za razliko od letališč São Miguel in Terceira. Koncesija, podeljena družbi SGA v zvezi s storitvami delovanja in upravljanja vzletišč/pristajališč Graciosa, Pico, São Jorge in Corvo, določa nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jih je treba plačati družbi SGA za vsako leto trajanja pogodbe. Nadomestilo za obdobje od leta 2020 do leta 2025 znaša 17 milijonov EUR.

2.1.3   Storitve, ki jih ponuja družba SATA na komercialni podlagi

Storitve, ki jih ponuja družba SATA na komercialni podlagi

| (24) | Poleg navedenih obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena družba SATA opravlja tudi storitve zračnega prevoza na komercialni podlagi, kot je prevoz zračnega tovora, prek družbe Azores Airlines pa storitve prevoza potnikov na liberaliziranih rutah, vključno z leti za olajšanje potovanja za pomembno portugalsko diasporo v Združenih državah Amerike (ZDA) in Kanadi, pa tudi za zagotavljanje boljših pogojev za dostop potnikov do Azorov. Kar zadeva povezave z Unijo, pa ima družba SATA poleg letov na celinsko Portugalsko le dva neposredna leta na druge evropske destinacije, in sicer v London in Frankfurt, kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju (uvodna izjava 28) (26). |
| --- | --- |

(24)

Poleg navedenih obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena družba SATA opravlja tudi storitve zračnega prevoza na komercialni podlagi, kot je prevoz zračnega tovora, prek družbe Azores Airlines pa storitve prevoza potnikov na liberaliziranih rutah, vključno z leti za olajšanje potovanja za pomembno portugalsko diasporo v Združenih državah Amerike (ZDA) in Kanadi, pa tudi za zagotavljanje boljših pogojev za dostop potnikov do Azorov. Kar zadeva povezave z Unijo, pa ima družba SATA poleg letov na celinsko Portugalsko le dva neposredna leta na druge evropske destinacije, in sicer v London in Frankfurt, kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju (uvodna izjava 28) (26).

26

| (25) | Družba SATA Air Açores opravi vse regionalne prevoze zračnega tovora na devetih otokih otočja, tj. približno 2 900 ton blaga vsako leto, družba Azores Airlines pa opravi prevoze [60–70] % zračnega tovora z Azorov in nanje, kar je več kot 1 300 ton tovora, vključno z ribami, pošto in medicinskimi pripomočki (27). Družbi Azores Airlines pri opravljanju storitev prevoza tovora na Azore in z njih konkurira samo družba TAP, katere tržni delež je v letu 2019 znašal približno [30–40] % (28). |
| --- | --- |

(25)

Družba SATA Air Açores opravi vse regionalne prevoze zračnega tovora na devetih otokih otočja, tj. približno 2 900 ton blaga vsako leto, družba Azores Airlines pa opravi prevoze [60–70] % zračnega tovora z Azorov in nanje, kar je več kot 1 300 ton tovora, vključno z ribami, pošto in medicinskimi pripomočki (27). Družbi Azores Airlines pri opravljanju storitev prevoza tovora na Azore in z njih konkurira samo družba TAP, katere tržni delež je v letu 2019 znašal približno [30–40] % (28).

27

28

| (26) | Kar zadeva mednarodne lete, ki imajo pomembno vlogo v gospodarstvu regije, predvsem z naložbami in zasebno potrošnjo, družba Azores Airlines opravlja redne rute na območju severnega Atlantika do Bostona, Oaklanda, Toronta in Montreala. Obratuje tudi na nišnih turističnih trgih in opravlja čarterske storitve. Skupaj je družba Azores Airlines leta 2019 opravila približno 7 000 letov (tudi na rutah v okviru obveznosti javne službe) s šestimi letali srednjega dosega Airbus 320, s katerimi je bilo prepeljanih približno 946 000 potnikov, tj. 40 % potnikov, prepeljanih na Azore iz tujine. |
| --- | --- |

(26)

Kar zadeva mednarodne lete, ki imajo pomembno vlogo v gospodarstvu regije, predvsem z naložbami in zasebno potrošnjo, družba Azores Airlines opravlja redne rute na območju severnega Atlantika do Bostona, Oaklanda, Toronta in Montreala. Obratuje tudi na nišnih turističnih trgih in opravlja čarterske storitve. Skupaj je družba Azores Airlines leta 2019 opravila približno 7 000 letov (tudi na rutah v okviru obveznosti javne službe) s šestimi letali srednjega dosega Airbus 320, s katerimi je bilo prepeljanih približno 946 000 potnikov, tj. 40 % potnikov, prepeljanih na Azore iz tujine.

| (27) | Poleg tega je družba SATA od leta 1985 z namenom povezovanja Severne Amerike, celinske Portugalske in regije skozi vse leto nadzorovala dva organizatorja potovanj v Severni Ameriki, Azores Vacations America in Azores Vacations Canada. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega je družba SATA od leta 1985 z namenom povezovanja Severne Amerike, celinske Portugalske in regije skozi vse leto nadzorovala dva organizatorja potovanj v Severni Ameriki, Azores Vacations America in Azores Vacations Canada.

| (28) | Družbi SATA pri opravljanju letov na komercialnih rutah med Azorskim otočjem in preostalim ozemljem Unije konkurirajo družbe TAP-Transportes Aéreos Portugueses S.A., Ryanair, Arkefly in Jetairfly, ki so navedene po velikosti, čeprav so bile nekatere od teh rut po pandemiji COVID-19 ukinjene. Kar zadeva neposredne rute, je družba Ryanair leta 2019 Azore povezala z Lizbono in Portom (na Portugalskem) ter z Londonom, Manchestrom in Frankfurtom (zunaj Portugalske). Na rutah v London in Frankfurt je imela družba Azores Airlines leta 2019 70-odstotni oziroma 23,6-odstotni tržni delež, družba Ryanair pa 30-odstotni oziroma 76,4-odstotni tržni delež (29). Družba Jetairfly je imela ruto, ki je Azore povezovala z Brusljem. Družba Arkefly je Azore povezala z Amsterdamom in Tenerifom na Kanarskih otokih (Španija) (30). |
| --- | --- |

(28)

Družbi SATA pri opravljanju letov na komercialnih rutah med Azorskim otočjem in preostalim ozemljem Unije konkurirajo družbe TAP-Transportes Aéreos Portugueses S.A., Ryanair, Arkefly in Jetairfly, ki so navedene po velikosti, čeprav so bile nekatere od teh rut po pandemiji COVID-19 ukinjene. Kar zadeva neposredne rute, je družba Ryanair leta 2019 Azore povezala z Lizbono in Portom (na Portugalskem) ter z Londonom, Manchestrom in Frankfurtom (zunaj Portugalske). Na rutah v London in Frankfurt je imela družba Azores Airlines leta 2019 70-odstotni oziroma 23,6-odstotni tržni delež, družba Ryanair pa 30-odstotni oziroma 76,4-odstotni tržni delež (29). Družba Jetairfly je imela ruto, ki je Azore povezovala z Brusljem. Družba Arkefly je Azore povezala z Amsterdamom in Tenerifom na Kanarskih otokih (Španija) (30).

29

30

| (29) | Kar zadeva alternativne načine prevoza, trajekti zagotavljajo le povezave med dvema najbližjima otokoma (Faial in Pico) ter s teh otokov na otok São Jorge, in sicer poleti vsakodnevno, pozimi pa le enkrat na teden. Zato so prebivalci Azorov zaradi geografske razdalje in vremenskih razmer, kot dokazuje Portugalska (31), pri gibanju med otoki in potovanjih zunaj otočja vse leto odvisni od zračnega prevoza (32). |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva alternativne načine prevoza, trajekti zagotavljajo le povezave med dvema najbližjima otokoma (Faial in Pico) ter s teh otokov na otok São Jorge, in sicer poleti vsakodnevno, pozimi pa le enkrat na teden. Zato so prebivalci Azorov zaradi geografske razdalje in vremenskih razmer, kot dokazuje Portugalska (31), pri gibanju med otoki in potovanjih zunaj otočja vse leto odvisni od zračnega prevoza (32).

31

32

2.2   Opis finančnega položaja upravičenke in izvor finančnih težav

Opis finančnega položaja upravičenke in izvor finančnih težav

2.2.1   Finančni položaj glede na lastniški kapital, izgube in vpisani osnovni kapital

Finančni položaj glede na lastniški kapital, izgube in vpisani osnovni kapital

| (30) | Kot je opisano v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi (33), se družba SATA že vsaj od leta 2014 sooča s finančnimi težavami, pri čemer so leta 2014 stalne in znatne izgube iz poslovanja ter negativni lastniški kapital znašali 55,8 milijona EUR. V naslednjih letih je družba SATA zaradi stalnega kopičenja izgub zabeležila povečanje negativnega lastniškega kapitala (94,6 milijona EUR leta 2016, 135,6 milijona EUR leta 2017 (34) in 156,3 milijona EUR leta 2018 (35)). Leta 2019 je zabeležila znatno povečanje skupnega negativnega zneska lastniškega kapitala, in sicer v višini 230,3 milijona EUR. Iz tega je razvidno, da je bila več kot polovica, dejansko ves vpisani osnovni kapital, izčrpana. Poleg tega je bilo leta 2019 zapadlih približno 70 % celotnega dolga do dobaviteljev, 464 milijonov EUR obveznosti pa je močno preseglo sredstva v vrednosti 234 milijonov EUR. Poleg tega je družba SATA izpolnjevala merila iz nacionalne zakonodaje za uvedbo kolektivnega postopka v primeru insolventnosti na zahtevo upnikov. |
| --- | --- |

(30)

Kot je opisano v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi (33), se družba SATA že vsaj od leta 2014 sooča s finančnimi težavami, pri čemer so leta 2014 stalne in znatne izgube iz poslovanja ter negativni lastniški kapital znašali 55,8 milijona EUR. V naslednjih letih je družba SATA zaradi stalnega kopičenja izgub zabeležila povečanje negativnega lastniškega kapitala (94,6 milijona EUR leta 2016, 135,6 milijona EUR leta 2017 (34) in 156,3 milijona EUR leta 2018 (35)). Leta 2019 je zabeležila znatno povečanje skupnega negativnega zneska lastniškega kapitala, in sicer v višini 230,3 milijona EUR. Iz tega je razvidno, da je bila več kot polovica, dejansko ves vpisani osnovni kapital, izčrpana. Poleg tega je bilo leta 2019 zapadlih približno 70 % celotnega dolga do dobaviteljev, 464 milijonov EUR obveznosti pa je močno preseglo sredstva v vrednosti 234 milijonov EUR. Poleg tega je družba SATA izpolnjevala merila iz nacionalne zakonodaje za uvedbo kolektivnega postopka v primeru insolventnosti na zahtevo upnikov.

33

34

35

| (31) | Lastniški in finančni položaj družbe SATA sta se po sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi še naprej slabšala. Neto rezultat družbe SATA je bil leta 2020 negativen (–87,1 milijona EUR) in naj bi po ocenah ostal negativen tudi leta 2021 (–32,7 milijona EUR) in leta 2022 ([...] milijonov EUR). Zato je bil lastniški kapital leta 2020 (–369,3 milijona EUR) in leta 2021 (–319,5 milijona EUR) negativen ter naj bi tak ostal tudi leta 2022 ([...] milijonov EUR) (36). |
| --- | --- |

(31)

Lastniški in finančni položaj družbe SATA sta se po sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi še naprej slabšala. Neto rezultat družbe SATA je bil leta 2020 negativen (–87,1 milijona EUR) in naj bi po ocenah ostal negativen tudi leta 2021 (–32,7 milijona EUR) in leta 2022 ([...] milijonov EUR). Zato je bil lastniški kapital leta 2020 (–369,3 milijona EUR) in leta 2021 (–319,5 milijona EUR) negativen ter naj bi tak ostal tudi leta 2022 ([...] milijonov EUR) (36).

36

2.2.2   Strukturni vzroki ter viri finančnih in operativnih težav

Strukturni vzroki ter viri finančnih in operativnih težav

| (32) | Portugalska pojasnjuje, da je vzrok za težak položaj družbe SATA poleg nezadostnega financiranja njenih dejavnosti v okviru obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena (uvodne izjave 17 do 23, 57 in 129) večinoma posledica slabih rezultatov družbe Azores Airlines. Če ponazorimo, je družba SATA Air Açores leta 2019 zabeležila 84 milijonov EUR prihodkov in 2 milijona EUR dobička pred obrestmi in davki (EBIT) ter enako pozitiven neto dobiček v višini 2 milijonov EUR. Družba SGA je zabeležila prihodke v višini 3 milijonov EUR, dobiček pred obrestmi in davki blizu nič, vendar še vedno pozitiven, in neto dobiček v višini 0,1 milijona EUR. Družba Azores Airlines pa je zabeležila 157 milijonov EUR prihodkov, vendar negativni dobiček pred obrestmi in davki v višini 33 milijonov EUR in neto izgube v višini 56 milijonov EUR, zaradi česar je bil izničen neto dobiček drugih delujočih odvisnih podjetij. |
| --- | --- |

(32)

Portugalska pojasnjuje, da je vzrok za težak položaj družbe SATA poleg nezadostnega financiranja njenih dejavnosti v okviru obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena (uvodne izjave 17 do 23, 57 in 129) večinoma posledica slabih rezultatov družbe Azores Airlines. Če ponazorimo, je družba SATA Air Açores leta 2019 zabeležila 84 milijonov EUR prihodkov in 2 milijona EUR dobička pred obrestmi in davki (EBIT) ter enako pozitiven neto dobiček v višini 2 milijonov EUR. Družba SGA je zabeležila prihodke v višini 3 milijonov EUR, dobiček pred obrestmi in davki blizu nič, vendar še vedno pozitiven, in neto dobiček v višini 0,1 milijona EUR. Družba Azores Airlines pa je zabeležila 157 milijonov EUR prihodkov, vendar negativni dobiček pred obrestmi in davki v višini 33 milijonov EUR in neto izgube v višini 56 milijonov EUR, zaradi česar je bil izničen neto dobiček drugih delujočih odvisnih podjetij.

| (33) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Portugalska, je k izvoru težav družbe Azores Airlines prispevalo šest glavnih dejavnikov (37): (i) zmanjšana izkoriščenost zmogljivosti (40–50 % pod referenčnim številom ur letenja na letalo, pri čemer je bil njen načrt omrežja zgodovinsko močno odvisen od sezonskega prometa in pomanjkanja nočnih letov), (ii) zvišanje stroškov nadomestil zaradi nepravilnosti v voznem redu letov: z 1,5 milijona EUR leta 2015 na 4,5 milijona EUR leta 2019, pri čemer so samo leta 2018 stroški zakupljenih zrakoplovov za odpravo prekinitev znašali več kot 15 milijonov EUR, (iii) visoki stroški vzdrževanja, povezani s prejšnjo floto, ki je leta 2019 potrebovala veliko korektivnega vzdrževanja, in obsežne rezervacije, potrebne leta 2019), (iv) dodatni stroški pri zamenjavi flote (zaradi pozne dobave enega zrakoplova A321 leta 2019 je bil potreben dodatni zakup, nastale pa so tudi zamude pri usposabljanju letalskega osebja za novo floto, ki so bile razlog za odpovedi na vrhuncu sezone leta 2017), (v) podpovprečni prihodki in uspešnost ob upoštevanju zahtev glede obveznosti javne službe (omejitve voznih redov za štiri rute v okviru obveznosti javne službe, ki omejujejo omrežje, optimizacija flote in letalskega osebja, regulirane prevoznine v okviru obveznosti javne službe, ki omejujejo možnost prihodkov, pri čemer so štiri rute v okviru obveznosti javne službe leta 2019 imele negativen učinek stopnje dobička pred obrestmi in davki v višini 13 milijonov EUR), (vi) povečan pritisk po liberalizaciji rute Ponta Delgada–Lizbona s strani nizkocenovnih prevoznikov po letu 2015 z vstopom družbe Ryanair in vse več letov družbe TAP iz vozlišča družbe STAT Ponta Delgada, na primer na severnoameriške destinacije. |
| --- | --- |

(33)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Portugalska, je k izvoru težav družbe Azores Airlines prispevalo šest glavnih dejavnikov (37): (i) zmanjšana izkoriščenost zmogljivosti (40–50 % pod referenčnim številom ur letenja na letalo, pri čemer je bil njen načrt omrežja zgodovinsko močno odvisen od sezonskega prometa in pomanjkanja nočnih letov), (ii) zvišanje stroškov nadomestil zaradi nepravilnosti v voznem redu letov: z 1,5 milijona EUR leta 2015 na 4,5 milijona EUR leta 2019, pri čemer so samo leta 2018 stroški zakupljenih zrakoplovov za odpravo prekinitev znašali več kot 15 milijonov EUR, (iii) visoki stroški vzdrževanja, povezani s prejšnjo floto, ki je leta 2019 potrebovala veliko korektivnega vzdrževanja, in obsežne rezervacije, potrebne leta 2019), (iv) dodatni stroški pri zamenjavi flote (zaradi pozne dobave enega zrakoplova A321 leta 2019 je bil potreben dodatni zakup, nastale pa so tudi zamude pri usposabljanju letalskega osebja za novo floto, ki so bile razlog za odpovedi na vrhuncu sezone leta 2017), (v) podpovprečni prihodki in uspešnost ob upoštevanju zahtev glede obveznosti javne službe (omejitve voznih redov za štiri rute v okviru obveznosti javne službe, ki omejujejo omrežje, optimizacija flote in letalskega osebja, regulirane prevoznine v okviru obveznosti javne službe, ki omejujejo možnost prihodkov, pri čemer so štiri rute v okviru obveznosti javne službe leta 2019 imele negativen učinek stopnje dobička pred obrestmi in davki v višini 13 milijonov EUR), (vi) povečan pritisk po liberalizaciji rute Ponta Delgada–Lizbona s strani nizkocenovnih prevoznikov po letu 2015 z vstopom družbe Ryanair in vse več letov družbe TAP iz vozlišča družbe STAT Ponta Delgada, na primer na severnoameriške destinacije.

37

2.2.3   Učinki pandemije COVID-19 na dejavnosti in rezultate upravičenke

Učinki pandemije COVID-19 na dejavnosti in rezultate upravičenke

| (34) | Težave družbe SATA so se povečale zaradi posledic pandemije COVID-19 v letalskem in turističnem sektorju. Pandemija je sprožila obsežne in dolgotrajne pretrese na strani povpraševanja, ki so bili večinoma posledica omejitev potovanj in trgovine, ki so bile od marca 2020 uvedene na Portugalskem, v drugih državah članicah in Severni Ameriki, da bi se omejilo širjenje pandemije, ter ki imajo opazen učinek na realno gospodarstvo Azorov (in tudi avtonomne regije Madeira (38)). |
| --- | --- |

(34)

Težave družbe SATA so se povečale zaradi posledic pandemije COVID-19 v letalskem in turističnem sektorju. Pandemija je sprožila obsežne in dolgotrajne pretrese na strani povpraševanja, ki so bili večinoma posledica omejitev potovanj in trgovine, ki so bile od marca 2020 uvedene na Portugalskem, v drugih državah članicah in Severni Ameriki, da bi se omejilo širjenje pandemije, ter ki imajo opazen učinek na realno gospodarstvo Azorov (in tudi avtonomne regije Madeira (38)).

38

| (35) | Družba SATA je v dveh letih pred pandemijo COVID-19 med marcem 2018 in februarjem 2020 opravila 44 000 letov, v obdobju med marcem 2020 in februarjem 2022 pa 34 821 letov, s čimer se je njeno poslovanje zmanjšalo za 21 %. Glede na ista obdobja in vpliv na poslovanje družbe SATA se je število prepeljanih potnikov zmanjšalo za 43,5 %, tj. s 3,36 milijona na 1,9 milijona, število razpoložljivih sedežev na kilometer se je zmanjšalo za 43,2 %, tj. s 5 843 milijonov na 3 326 milijonov, prihodki na potniški kilometer pa so se zmanjšali za 58 %, tj. s 4 582 milijonov na 1 928 milijonov. Podobno se je število potnikov, ki odhajajo in prihajajo na pristajališča/vzletišča, ki jih upravlja družba SGA, zmanjšalo za 33 %, tj. z 0,56 milijona na 0,38 milijona, prihodki iz poslovanja pa so se zmanjšali za 46 % (39). |
| --- | --- |

(35)

Družba SATA je v dveh letih pred pandemijo COVID-19 med marcem 2018 in februarjem 2020 opravila 44 000 letov, v obdobju med marcem 2020 in februarjem 2022 pa 34 821 letov, s čimer se je njeno poslovanje zmanjšalo za 21 %. Glede na ista obdobja in vpliv na poslovanje družbe SATA se je število prepeljanih potnikov zmanjšalo za 43,5 %, tj. s 3,36 milijona na 1,9 milijona, število razpoložljivih sedežev na kilometer se je zmanjšalo za 43,2 %, tj. s 5 843 milijonov na 3 326 milijonov, prihodki na potniški kilometer pa so se zmanjšali za 58 %, tj. s 4 582 milijonov na 1 928 milijonov. Podobno se je število potnikov, ki odhajajo in prihajajo na pristajališča/vzletišča, ki jih upravlja družba SGA, zmanjšalo za 33 %, tj. z 0,56 milijona na 0,38 milijona, prihodki iz poslovanja pa so se zmanjšali za 46 % (39).

39

| (36) | Kar zadeva prihodke, izgubljene od začetka pandemije COVID-19, tudi ob konservativni predpostavki, da bi se prihodki družbe SATA povečali s 5-odstotno stopnjo rasti, ki je nižja od 7,8-odstotne stopnje rasti za družbo SATA Air Açores in 5,1-odstotne stopnje rasti za družbo Azores Airlines v obdobju 2015–2019, je iz primerjave razvidna izguba prihodkov v višini 35,3 milijona EUR za družbo SATA Air Açores in 180,3 milijona EUR za družbo Azores Airlines. Kljub ukrepom, sprejetim za znižanje nestalnih ali polstalnih stroškov, je mogoče oceniti, da bo vpliv na dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) družbe SATA znašal približno 80 milijonov EUR, pri čemer izguba neto dobička v obdobju od marca 2020 do februarja 2022 znaša 54,5 milijona EUR v primerjavi z obdobjem od marca 2018 do februarja 2020. |
| --- | --- |

(36)

Kar zadeva prihodke, izgubljene od začetka pandemije COVID-19, tudi ob konservativni predpostavki, da bi se prihodki družbe SATA povečali s 5-odstotno stopnjo rasti, ki je nižja od 7,8-odstotne stopnje rasti za družbo SATA Air Açores in 5,1-odstotne stopnje rasti za družbo Azores Airlines v obdobju 2015–2019, je iz primerjave razvidna izguba prihodkov v višini 35,3 milijona EUR za družbo SATA Air Açores in 180,3 milijona EUR za družbo Azores Airlines. Kljub ukrepom, sprejetim za znižanje nestalnih ali polstalnih stroškov, je mogoče oceniti, da bo vpliv na dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) družbe SATA znašal približno 80 milijonov EUR, pri čemer izguba neto dobička v obdobju od marca 2020 do februarja 2022 znaša 54,5 milijona EUR v primerjavi z obdobjem od marca 2018 do februarja 2020.

| (37) | Komisija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 107(2), točka (b), PDEU odobrila nadomestilo v višini 12 milijonov EUR družbama SATA Air Açores in Azores Airlines za neposredno škodo, nastalo zaradi omejitev potovanj, ki so jih regija Azori, Portugalska in organi drugih namembnih držav uvedli med 19. marcem 2020 in 30. junijem 2020, da bi omejili širjenje pandemije COVID-19 (40). Vendar se je močno zmanjšanje povpraševanja zaradi pandemije COVID-19 nadaljevalo tudi po juniju 2020, vpliv na prihodke in izgube družbe SATA pa je bil do zdaj pet- do šestkrat večji od izgub, kritih s pomočjo za nadomestilo škode. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je 30. aprila 2021 v skladu s členom 107(2), točka (b), PDEU odobrila nadomestilo v višini 12 milijonov EUR družbama SATA Air Açores in Azores Airlines za neposredno škodo, nastalo zaradi omejitev potovanj, ki so jih regija Azori, Portugalska in organi drugih namembnih držav uvedli med 19. marcem 2020 in 30. junijem 2020, da bi omejili širjenje pandemije COVID-19 (40). Vendar se je močno zmanjšanje povpraševanja zaradi pandemije COVID-19 nadaljevalo tudi po juniju 2020, vpliv na prihodke in izgube družbe SATA pa je bil do zdaj pet- do šestkrat večji od izgub, kritih s pomočjo za nadomestilo škode.

40

2.3   Opis načrta prestrukturiranja in ukrepov za prestrukturiranje

Opis načrta prestrukturiranja in ukrepov za prestrukturiranje

2.3.1   Prestrukturiranje dejavnosti

Prestrukturiranje dejavnosti

| (38) | Pomoč za prestrukturiranje podpira izvajanje načrta prestrukturiranja, ki se že izvaja od konca leta 2020 (41) in se bo končal konec leta 2025. Načrt prestrukturiranja določa ponovni zagon dejavnosti družbe SATA, ki temelji na reorganizaciji korporativnega upravljanja družbe SATA kot skupine in se osredotoča na zračni prevoz, da bi se zagotovila bistvena povezljivost regije ter s tem zmanjšalo število nebistvenih rut in uvedli ukrepi za učinkovitost pri dejavnostih zračnega prevoza. |
| --- | --- |

(38)

Pomoč za prestrukturiranje podpira izvajanje načrta prestrukturiranja, ki se že izvaja od konca leta 2020 (41) in se bo končal konec leta 2025. Načrt prestrukturiranja določa ponovni zagon dejavnosti družbe SATA, ki temelji na reorganizaciji korporativnega upravljanja družbe SATA kot skupine in se osredotoča na zračni prevoz, da bi se zagotovila bistvena povezljivost regije ter s tem zmanjšalo število nebistvenih rut in uvedli ukrepi za učinkovitost pri dejavnostih zračnega prevoza.

41

| (39) | V naslednjih oddelkih so ukrepi prestrukturiranja opisani ločeno, saj je po mnenju Portugalske vsak od njih poseben element celotne strategije za zagotovitev ponovne dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenke ob koncu načrta. Poleg tega opis vključuje oddelek, v katerem so opisani predlagani ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki je posledica pomoči za prestrukturiranje, in oddelek o potrebi po posredovanju države, pri kateri je vztrajala Portugalska. |
| --- | --- |

(39)

V naslednjih oddelkih so ukrepi prestrukturiranja opisani ločeno, saj je po mnenju Portugalske vsak od njih poseben element celotne strategije za zagotovitev ponovne dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenke ob koncu načrta. Poleg tega opis vključuje oddelek, v katerem so opisani predlagani ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki je posledica pomoči za prestrukturiranje, in oddelek o potrebi po posredovanju države, pri kateri je vztrajala Portugalska.

2.3.1.1   Reorganizacija korporativne strukture

Reorganizacija korporativne strukture

| (40) | Portugalska namerava poenostaviti korporativno strukturo družbe SATA, da bi bila v prihodnosti privlačnejša za morebitne zasebne vlagatelje. Reorganizacija se je začela konec leta 2021 in vključuje vzpostavitev novega holdinga (SATA SGPS), ki ga je ustanovila regija in bo postal holding skupine SATA. Zato bodo družba SATA Air Açores in njeni sedanji odvisni podjetji, tj. družba Azores Airlines in družba SGA, pa tudi novi subjekt, ki izhaja iz dejavnosti zemeljske oskrbe, postali odvisna podjetja, ki bodo prek novoustanovljene družbe SATA SGPS v popolni lasti regije (42). |
| --- | --- |

(40)

Portugalska namerava poenostaviti korporativno strukturo družbe SATA, da bi bila v prihodnosti privlačnejša za morebitne zasebne vlagatelje. Reorganizacija se je začela konec leta 2021 in vključuje vzpostavitev novega holdinga (SATA SGPS), ki ga je ustanovila regija in bo postal holding skupine SATA. Zato bodo družba SATA Air Açores in njeni sedanji odvisni podjetji, tj. družba Azores Airlines in družba SGA, pa tudi novi subjekt, ki izhaja iz dejavnosti zemeljske oskrbe, postali odvisna podjetja, ki bodo prek novoustanovljene družbe SATA SGPS v popolni lasti regije (42).

42

| (41) | Korporativna reorganizacija vključuje naslednje korake: (i) ustanovitev nove družbe SATA SGPS s strani regije; (ii) prenos družbe SATA in njenih odvisnih podjetij na družbo SATA SGPS; (iii) prodaja [...]. |
| --- | --- |

(41)

Korporativna reorganizacija vključuje naslednje korake: (i) ustanovitev nove družbe SATA SGPS s strani regije; (ii) prenos družbe SATA in njenih odvisnih podjetij na družbo SATA SGPS; (iii) prodaja [...].

| (42) | Korporativna reorganizacija bi bila potrebna za racionalizacijo in optimizacijo strukture skupine SATA, da bi se pripravila na odprodajo sredstev, kot je predvideno v načrtu (uvodne izjave 62 do 63), ter da bi se jasno ločile različne naloge posameznega odvisnega podjetja. |
| --- | --- |

(42)

Korporativna reorganizacija bi bila potrebna za racionalizacijo in optimizacijo strukture skupine SATA, da bi se pripravila na odprodajo sredstev, kot je predvideno v načrtu (uvodne izjave 62 do 63), ter da bi se jasno ločile različne naloge posameznega odvisnega podjetja.

2.3.1.2   Večja učinkovitost in znižanje stroškov

Večja učinkovitost in znižanje stroškov

| (43) | Načrt prestrukturiranja temelji na tem, da bo tržni položaj družbe SATA do leta 2023 ponovno dosegel ravni pred pandemijo COVID-19 (zahodna Evropa, regionalna in mednarodna raven) v smislu obsega prometa in prihodkov (43), Azori pa so vse bolj privlačna turistična destinacija, in sicer z večjim povpraševanjem portugalske diaspore v Severni Ameriki. Vendar portugalski organi tudi poudarjajo, da bo zmogljivost družbe SATA osredotočena na bistvene dejavnosti, zlasti na obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, pri katerih ima družba SATA glede na vrsto storitve in naravo prometa manj možnosti za zmanjšanje, medtem ko se bodo preostale nebistvene rute zmanjšale na najmanjši možen obseg, ki je nujno potreben za izboljšanje uporabe in optimizacijo omrežja. Vendar glede na najnovejše informacije, ki jih je predložila Portugalska, družba SATA že dosega rezultate, ki presegajo napovedi iz poslovnega načrta, uspešnost letalskih prevoznikov družbe SATA, kar zadeva število prepeljanih potnikov, pa je precej nad evropskimi in svetovnimi podatki. Natančneje, povpraševanje mednarodnih potnikov IATA je bilo leta 2021 za 75,5 % manjše od ravni iz leta 2019, pri čemer je bilo pri družbi SATA Azores Airlines le 31 % pod ravnjo iz leta 2019 (25 % pod ravnjo ob upoštevanju prometa družbe Air Açores med otoki), v drugi polovici leta 2021 pa je bilo število potnikov le za10 % manjše kot v istem obdobju leta 2019. Poleg tega je iz primera Portugalske razvidno, da je bila uspešnost družbe SATA, kar zadeva število prepeljanih potnikov v preteklem letu precej nad evropskimi in svetovnimi podatki, saj je bilo prepeljanih le 25 % manj potnikov v primerjavi z letom 2019 (obe letalski družbi skupaj), kar je precej bolje od ocene ICAO za Evropo (–56 %) ali za svet (–49 %). |
| --- | --- |

(43)

Načrt prestrukturiranja temelji na tem, da bo tržni položaj družbe SATA do leta 2023 ponovno dosegel ravni pred pandemijo COVID-19 (zahodna Evropa, regionalna in mednarodna raven) v smislu obsega prometa in prihodkov (43), Azori pa so vse bolj privlačna turistična destinacija, in sicer z večjim povpraševanjem portugalske diaspore v Severni Ameriki. Vendar portugalski organi tudi poudarjajo, da bo zmogljivost družbe SATA osredotočena na bistvene dejavnosti, zlasti na obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, pri katerih ima družba SATA glede na vrsto storitve in naravo prometa manj možnosti za zmanjšanje, medtem ko se bodo preostale nebistvene rute zmanjšale na najmanjši možen obseg, ki je nujno potreben za izboljšanje uporabe in optimizacijo omrežja. Vendar glede na najnovejše informacije, ki jih je predložila Portugalska, družba SATA že dosega rezultate, ki presegajo napovedi iz poslovnega načrta, uspešnost letalskih prevoznikov družbe SATA, kar zadeva število prepeljanih potnikov, pa je precej nad evropskimi in svetovnimi podatki. Natančneje, povpraševanje mednarodnih potnikov IATA je bilo leta 2021 za 75,5 % manjše od ravni iz leta 2019, pri čemer je bilo pri družbi SATA Azores Airlines le 31 % pod ravnjo iz leta 2019 (25 % pod ravnjo ob upoštevanju prometa družbe Air Açores med otoki), v drugi polovici leta 2021 pa je bilo število potnikov le za10 % manjše kot v istem obdobju leta 2019. Poleg tega je iz primera Portugalske razvidno, da je bila uspešnost družbe SATA, kar zadeva število prepeljanih potnikov v preteklem letu precej nad evropskimi in svetovnimi podatki, saj je bilo prepeljanih le 25 % manj potnikov v primerjavi z letom 2019 (obe letalski družbi skupaj), kar je precej bolje od ocene ICAO za Evropo (–56 %) ali za svet (–49 %).

43

| (44) | Kot je pojasnila Portugalska, načrt prestrukturiranja temelji na dveh glavnih strategijah: (i) izboljšanih dejavnostih in voznih redih ter (ii) nižjih operativnih stroških. |
| --- | --- |

(44)

Kot je pojasnila Portugalska, načrt prestrukturiranja temelji na dveh glavnih strategijah: (i) izboljšanih dejavnostih in voznih redih ter (ii) nižjih operativnih stroških.

| (45) | Izboljšanje zmogljivosti in uporabe flote temelji na postopnem opuščanju starejših letal ob koncu življenjskega cikla in zmanjšanju števila zrakoplovov s 15 na 13, po zaključku načrta prestrukturiranja in odprodaji družbe Azores Airlines pa le na šest zrakoplovov. Družba Azores Airlines bo do leta 2025 letela s sedmimi letali (A-320 in A-320/21 NEO) ter morebitnim dodatnim zrakoplovom na podlagi sporazuma „Power by the Hour“ (PBH) (44) na 17 destinacij, družba SATA Air Açores pa bo s šestimi letali (Q400 in Q200) letela na devet destinacij. Število ur letenja na letalo in dan se bo povečalo z [...] leta 2019 in trenutno [...] na [...] do leta 2025, tako da bi bila manjša zmogljivost letal in sedežev intenzivneje izkoriščena. Družba Azores Airlines bo do leta 2025 povečala zmogljivost za [...] % ter s tem izboljšala povezljivost v omrežju regije zaradi stalnega povečevanja povpraševanja. |
| --- | --- |

(45)

Izboljšanje zmogljivosti in uporabe flote temelji na postopnem opuščanju starejših letal ob koncu življenjskega cikla in zmanjšanju števila zrakoplovov s 15 na 13, po zaključku načrta prestrukturiranja in odprodaji družbe Azores Airlines pa le na šest zrakoplovov. Družba Azores Airlines bo do leta 2025 letela s sedmimi letali (A-320 in A-320/21 NEO) ter morebitnim dodatnim zrakoplovom na podlagi sporazuma „Power by the Hour“ (PBH) (44) na 17 destinacij, družba SATA Air Açores pa bo s šestimi letali (Q400 in Q200) letela na devet destinacij. Število ur letenja na letalo in dan se bo povečalo z [...] leta 2019 in trenutno [...] na [...] do leta 2025, tako da bi bila manjša zmogljivost letal in sedežev intenzivneje izkoriščena. Družba Azores Airlines bo do leta 2025 povečala zmogljivost za [...] % ter s tem izboljšala povezljivost v omrežju regije zaradi stalnega povečevanja povpraševanja.

44

| (46) | Kar zadeva znižanje operativnih stroškov, načrt temelji na štirih stebrih: (i) prestrukturiranju flote z vključitvijo novih letal, ki imajo manjše potrebe po vzdrževanju in manjšo porabo goriva, s čimer se znižajo stroški; (ii) krepitvi operativne učinkovitosti s pobudami glede goriva, priprave in dostave hrane, letalskega osebja in distribucije; (iii) ponovnimi pogajanji o glavnih pogodbah z dobavitelji za zagotovitev boljših pogojev; (iv) ukrepih glede produktivnosti za prilagajanje delovne sile trenutnim potrebam družbe SATA. Skupni učinek ukrepov za prestrukturiranje bi pomenil znižanje sedanjih stroškov družbe Azores Airlines na razpoložljivi sedež na kilometer za približno 36 % do leta 2025, in sicer s [...] centov na [...] centov. Po ocenah bi znižanje stroškov, ki izhaja iz takih ukrepov za učinkovitost, in prihranki stroškov do leta 2025 skupaj znašali približno [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49). |
| --- | --- |

(46)

Kar zadeva znižanje operativnih stroškov, načrt temelji na štirih stebrih: (i) prestrukturiranju flote z vključitvijo novih letal, ki imajo manjše potrebe po vzdrževanju in manjšo porabo goriva, s čimer se znižajo stroški; (ii) krepitvi operativne učinkovitosti s pobudami glede goriva, priprave in dostave hrane, letalskega osebja in distribucije; (iii) ponovnimi pogajanji o glavnih pogodbah z dobavitelji za zagotovitev boljših pogojev; (iv) ukrepih glede produktivnosti za prilagajanje delovne sile trenutnim potrebam družbe SATA. Skupni učinek ukrepov za prestrukturiranje bi pomenil znižanje sedanjih stroškov družbe Azores Airlines na razpoložljivi sedež na kilometer za približno 36 % do leta 2025, in sicer s [...] centov na [...] centov. Po ocenah bi znižanje stroškov, ki izhaja iz takih ukrepov za učinkovitost, in prihranki stroškov do leta 2025 skupaj znašali približno [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49).

2.3.1.3   Stroški prestrukturiranja in viri financiranja

Stroški prestrukturiranja in viri financiranja

| (47) | Portugalska je v predložitvi z dne 2. decembra 2021 stroške prestrukturiranja ocenila na [...] milijonov EUR, pri čemer je oceno 6. aprila 2022 popravila na [...] milijonov EUR (45). Ti stroški vključujejo [...] milijonov EUR [...] in različne druge operativne stroške, za katere se ne pričakuje, da bodo kriti z običajnimi prihodki iz poslovanja, državno pomočjo ali lastnim prispevkom v višini [...] milijonov EUR. Po mnenju Portugalske je bilo treba skupni znesek stroškov prestrukturiranja v primerjavi s prvotnimi ocenami povečati, in sicer zaradi (i) nepričakovanih posledic pandemije COVID-19 v prvi polovici leta 2021 (z naknadnim pregledom finančnih napovedi), (ii) vključitve zneskov za amortizacijo „podedovanega dolga“ na strani stroškov prestrukturiranja ter (iii) prilagoditev zaradi podaljšanja uporabe dobropisov, posodobitve zadržanja prevzemnikov, rezervacij in pokojnin ter prilagoditev obratnega kapitala zaradi sporazumov o dolgu dobaviteljev (46). |
| --- | --- |

(47)

Portugalska je v predložitvi z dne 2. decembra 2021 stroške prestrukturiranja ocenila na [...] milijonov EUR, pri čemer je oceno 6. aprila 2022 popravila na [...] milijonov EUR (45). Ti stroški vključujejo [...] milijonov EUR [...] in različne druge operativne stroške, za katere se ne pričakuje, da bodo kriti z običajnimi prihodki iz poslovanja, državno pomočjo ali lastnim prispevkom v višini [...] milijonov EUR. Po mnenju Portugalske je bilo treba skupni znesek stroškov prestrukturiranja v primerjavi s prvotnimi ocenami povečati, in sicer zaradi (i) nepričakovanih posledic pandemije COVID-19 v prvi polovici leta 2021 (z naknadnim pregledom finančnih napovedi), (ii) vključitve zneskov za amortizacijo „podedovanega dolga“ na strani stroškov prestrukturiranja ter (iii) prilagoditev zaradi podaljšanja uporabe dobropisov, posodobitve zadržanja prevzemnikov, rezervacij in pokojnin ter prilagoditev obratnega kapitala zaradi sporazumov o dolgu dobaviteljev (46).

45

46

| (48) | Glede na obliko in število ukrepov za prestrukturiranje, določenih v načrtu prestrukturiranja, da bi upravičenka ponovno postala sposobna preživetja, kar bi družbi SATA med drugim omogočilo, da do [...] doseže razmerje med neto finančnim dolgom in EBITDA (47) v višini najmanj [...] x, je Portugalska 2. decembra 2021 popravila tudi skupni znesek pomoči za prestrukturiranje s prvotnega 330,09 milijona EUR na 453,25 milijona EUR. Pomoč za prestrukturiranje je bila prilagojena zlasti zaradi: (i) likvidnostne potrebe družbe SATA do odobritve načrta prestrukturiranja in posledično podaljšanja posojil, povezanih z likvidnostno podporo, ter (ii) proračunskih omejitev regije Azori, ki narekujejo spremembe instrumentov državne pomoči, določenih v načrtu prestrukturiranja (48). Zato pomoč za prestrukturiranje zdaj zajema naslednje ukrepe (v nadaljnjem besedilu skupaj: ukrepi ali pomoč za prestrukturiranje):






  (a) | postopno kapitalsko injekcijo v višini 144,5 milijona EUR, ki se dodeli v dveh obrokih: (i) 82,5 milijona EUR, kar ustreza preoblikovanju neposrednega posojila edine delničarke družbe SATA (regija Azori) (49) v kapital v višini do 82,5 milijona EUR takoj po odobritvi pomoči za prestrukturiranje, in (ii) 62 milijonov EUR leta 2022; |
| --- | --- | --- |

(48)

Glede na obliko in število ukrepov za prestrukturiranje, določenih v načrtu prestrukturiranja, da bi upravičenka ponovno postala sposobna preživetja, kar bi družbi SATA med drugim omogočilo, da do [...] doseže razmerje med neto finančnim dolgom in EBITDA (47) v višini najmanj [...] x, je Portugalska 2. decembra 2021 popravila tudi skupni znesek pomoči za prestrukturiranje s prvotnega 330,09 milijona EUR na 453,25 milijona EUR. Pomoč za prestrukturiranje je bila prilagojena zlasti zaradi: (i) likvidnostne potrebe družbe SATA do odobritve načrta prestrukturiranja in posledično podaljšanja posojil, povezanih z likvidnostno podporo, ter (ii) proračunskih omejitev regije Azori, ki narekujejo spremembe instrumentov državne pomoči, določenih v načrtu prestrukturiranja (48). Zato pomoč za prestrukturiranje zdaj zajema naslednje ukrepe (v nadaljnjem besedilu skupaj: ukrepi ali pomoč za prestrukturiranje):

47

48

(a)

postopno kapitalsko injekcijo v višini 144,5 milijona EUR, ki se dodeli v dveh obrokih: (i) 82,5 milijona EUR, kar ustreza preoblikovanju neposrednega posojila edine delničarke družbe SATA (regija Azori) (49) v kapital v višini do 82,5 milijona EUR takoj po odobritvi pomoči za prestrukturiranje, in (ii) 62 milijonov EUR leta 2022;

49

| (b) | prevzem dolga s strani regije Azori in naknadno preoblikovanje tega dolga v kapital v skupnem znesku 173,75 milijona EUR, od katerega se [...] milijonov EUR nanaša na [...], [...] milijonov EUR pa na [...]; |
| --- | --- |

(b)

prevzem dolga s strani regije Azori in naknadno preoblikovanje tega dolga v kapital v skupnem znesku 173,75 milijona EUR, od katerega se [...] milijonov EUR nanaša na [...], [...] milijonov EUR pa na [...];

| (c) | državno jamstvo, ki ga je regija Azori dodelila za posojila bank in/ali drugih finančnih subjektov, v višini 135 milijonov EUR. Posojilni pogoji vključujejo [...]. |
| --- | --- |

(c)

državno jamstvo, ki ga je regija Azori dodelila za posojila bank in/ali drugih finančnih subjektov, v višini 135 milijonov EUR. Posojilni pogoji vključujejo [...].

| (49) | Po mnenju Portugalske bi družba SATA k načrtu prestrukturiranja prispevala z znižanjem stroškov na podlagi ukrepov za učinkovitost in znižanje stroškov, ki naj bi do leta 2025 znašali približno [...] milijonov EUR (50), in sicer:






  (a) | večja operativna učinkovitost v višini [...] milijonov EUR, ki vključuje prihranke pri uporabi goriva (približno [...] milijonov EUR), znižanje stroškov distribucije (približno [...] milijonov EUR) in [...] ([...] milijonov EUR) (51); |
| --- | --- | --- |

(49)

Po mnenju Portugalske bi družba SATA k načrtu prestrukturiranja prispevala z znižanjem stroškov na podlagi ukrepov za učinkovitost in znižanje stroškov, ki naj bi do leta 2025 znašali približno [...] milijonov EUR (50), in sicer:

50

(a)

večja operativna učinkovitost v višini [...] milijonov EUR, ki vključuje prihranke pri uporabi goriva (približno [...] milijonov EUR), znižanje stroškov distribucije (približno [...] milijonov EUR) in [...] ([...] milijonov EUR) (51);

51

| (b) | znižanje obratovalnih stroškov ([...] milijonov EUR) s:






  (1) | prestrukturiranjem flote leta 2021 ([...]) za [...] milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(b)

znižanje obratovalnih stroškov ([...] milijonov EUR) s:

(1)

prestrukturiranjem flote leta 2021 ([...]) za [...] milijonov EUR;

| (2) | pogajanji dobaviteljev za [...] milijonov EUR, vključno z: (i) optimiziranimi prihranki pri javnih naročilih, kot so znižanje stroškov nastanitve in ponovna pogajanja o pogodbah o oskrbi ([...] milijonov EUR), (ii) znižanjem stroškov vzdrževanja [...], ([...] milijonov EUR), (iii) ponovnimi pogajanji o zakupu, in sicer s sporazumi o „moči po urah“ za motorje in nižjimi pristojbinami ([...] milijonov EUR), (iv) drugimi pogajanji z dobavitelji ([...] milijonov EUR, od tega [...] milijonov EUR [...]) in (v) pogajanji o zahtevkih potnikov ([...] milijonov EUR); |
| --- | --- |

(2)

pogajanji dobaviteljev za [...] milijonov EUR, vključno z: (i) optimiziranimi prihranki pri javnih naročilih, kot so znižanje stroškov nastanitve in ponovna pogajanja o pogodbah o oskrbi ([...] milijonov EUR), (ii) znižanjem stroškov vzdrževanja [...], ([...] milijonov EUR), (iii) ponovnimi pogajanji o zakupu, in sicer s sporazumi o „moči po urah“ za motorje in nižjimi pristojbinami ([...] milijonov EUR), (iv) drugimi pogajanji z dobavitelji ([...] milijonov EUR, od tega [...] milijonov EUR [...]) in (v) pogajanji o zahtevkih potnikov ([...] milijonov EUR);

| (3) | racionalizacijo delovne sile za približno [...] milijonov EUR, vključno z:






  — | ekonomskimi ukrepi, kot so znižanje plač zaposlenih za približno [...] % v letih 2021 in 2022 ([...] milijonov EUR), ponovnimi pogajanji o pogodbah o zaposlitvi s sindikati za izboljšanje produktivnosti letalskega osebja ([...] milijonov EUR) ter |
| --- | --- | --- |

(3)

racionalizacijo delovne sile za približno [...] milijonov EUR, vključno z:

—

ekonomskimi ukrepi, kot so znižanje plač zaposlenih za približno [...] % v letih 2021 in 2022 ([...] milijonov EUR), ponovnimi pogajanji o pogodbah o zaposlitvi s sindikati za izboljšanje produktivnosti letalskega osebja ([...] milijonov EUR) ter

| — | ukrepi za zmanjšanje števila zaposlenih ([...] milijonov EUR), ki zajemajo [...] (52) in [...] (53), ter |
| --- | --- |

—

ukrepi za zmanjšanje števila zaposlenih ([...] milijonov EUR), ki zajemajo [...] (52) in [...] (53), ter

52

53

| (4) | drugimi ukrepi za znižanje stroškov (v skupni vrednosti [...] milijonov EUR), vključno z [...] ([...] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(4)

drugimi ukrepi za znižanje stroškov (v skupni vrednosti [...] milijonov EUR), vključno z [...] ([...] milijonov EUR).

| (50) | Poleg tega bi bil načrt prestrukturiranja podprt z naslednjimi lastnimi sredstvi, ki bi jih zagotovila družba SATA, kot je navedla Portugalska v predložitvi z dne 2. decembra 2021:






  (1) | amortizacijo [...], že izvršeno z lastnimi prihodki, ustvarjenimi z dejavnostmi družbe SATA ([...] milijonov EUR); |
| --- | --- | --- |

(50)

Poleg tega bi bil načrt prestrukturiranja podprt z naslednjimi lastnimi sredstvi, ki bi jih zagotovila družba SATA, kot je navedla Portugalska v predložitvi z dne 2. decembra 2021:

(1)

amortizacijo [...], že izvršeno z lastnimi prihodki, ustvarjenimi z dejavnostmi družbe SATA ([...] milijonov EUR);

| (2) | prihodki iz poslovanja, ki jih je že ustvarila družba Azores Airlines ([...] milijonov EUR); |
| --- | --- |

(2)

prihodki iz poslovanja, ki jih je že ustvarila družba Azores Airlines ([...] milijonov EUR);

| (3) | prihranki v zvezi z „[...]“ z bančnimi institucijami, ki zajemajo ponovna pogajanja o dolgu (zmanjšanje razmikov in daljše trajanje posojil) in ukrepe za znižanje stroškov ([...] milijonov EUR) na naslednji način: [...] (54); ter |
| --- | --- |

(3)

prihranki v zvezi z „[...]“ z bančnimi institucijami, ki zajemajo ponovna pogajanja o dolgu (zmanjšanje razmikov in daljše trajanje posojil) in ukrepe za znižanje stroškov ([...] milijonov EUR) na naslednji način: [...] (54); ter

54

| (4) | financiranjem s svežim kapitalom, za katerega regija ne jamči in ki ga je treba zagotoviti od leta 2022 [...] (55) ali [...] (56). |
| --- | --- |

(4)

financiranjem s svežim kapitalom, za katerega regija ne jamči in ki ga je treba zagotoviti od leta 2022 [...] (55) ali [...] (56).

55

56

| (51) | Portugalska poleg zgoraj navedenih ukrepov načrtuje tudi odprodajo nadzornega deleža v družbi Azores Airlines ter izvzetje in prodajo celotne dejavnosti zemeljske oskrbe, da bi prispevala k prestrukturiranju. Prodaja takih sredstev naj bi se izvedla do konca leta 2025 (57), kar zadeva družbo Azores Airlines, pa vključuje zavezo regije, da prenese upravljavski nadzor na nove vlagatelje, in sicer z 51-odstotnim poslovnim deležem. Zato bi po navedbah Portugalske, vključno s pričakovanimi prihodki od privatizacije družbe Azores Airlines (približno [...] milijonov EUR) in privatizacije novih dejavnosti zemeljske oskrbe (približno [...] milijonov EUR), ocenjeni lastni prispevek družbe SATA k stroškom prestrukturiranja znašal [...] milijonov EUR, kar bi predstavljalo približno [...] % stroškov prestrukturiranja ([...] milijonov EUR). |
| --- | --- |

(51)

Portugalska poleg zgoraj navedenih ukrepov načrtuje tudi odprodajo nadzornega deleža v družbi Azores Airlines ter izvzetje in prodajo celotne dejavnosti zemeljske oskrbe, da bi prispevala k prestrukturiranju. Prodaja takih sredstev naj bi se izvedla do konca leta 2025 (57), kar zadeva družbo Azores Airlines, pa vključuje zavezo regije, da prenese upravljavski nadzor na nove vlagatelje, in sicer z 51-odstotnim poslovnim deležem. Zato bi po navedbah Portugalske, vključno s pričakovanimi prihodki od privatizacije družbe Azores Airlines (približno [...] milijonov EUR) in privatizacije novih dejavnosti zemeljske oskrbe (približno [...] milijonov EUR), ocenjeni lastni prispevek družbe SATA k stroškom prestrukturiranja znašal [...] milijonov EUR, kar bi predstavljalo približno [...] % stroškov prestrukturiranja ([...] milijonov EUR).

57

2.3.1.4   Finančne napovedi iz načrta prestrukturiranja: izhodiščni in neugodni scenarij

Finančne napovedi iz načrta prestrukturiranja: izhodiščni in neugodni scenarij

| (52) | Portugalska je 15. julija 2021 in 2. decembra 2021 posodobila izhodiščni scenarij iz načrta prestrukturiranja. V svoji predložitvi z dne 15. julija 2021 je pregledala svoje napovedi in jih prilagodila, da se je upoštevalo manjše poslovanje družbe Azores Airlines v prvem četrtletju 2021 zaradi resnosti posledic pandemije COVID-19. Vendar so iz najnovejših posodobljenih podatkov, predstavljenih v poročilu, ki zajema prva tri četrtletja leta 2021 (58), razvidni izboljšani rezultati, ki so višji od konservativnih pričakovanj iz predložitve z dne 15. julija 2021. Ne glede na prilagoditve Portugalska tudi v zadnji reviziji napovedi iz poslovnega načrta ocenjuje, da bi dobiček družbe SATA pred obrestmi in davki (EBIT) postal pozitiven [...]. |
| --- | --- |

(52)

Portugalska je 15. julija 2021 in 2. decembra 2021 posodobila izhodiščni scenarij iz načrta prestrukturiranja. V svoji predložitvi z dne 15. julija 2021 je pregledala svoje napovedi in jih prilagodila, da se je upoštevalo manjše poslovanje družbe Azores Airlines v prvem četrtletju 2021 zaradi resnosti posledic pandemije COVID-19. Vendar so iz najnovejših posodobljenih podatkov, predstavljenih v poročilu, ki zajema prva tri četrtletja leta 2021 (58), razvidni izboljšani rezultati, ki so višji od konservativnih pričakovanj iz predložitve z dne 15. julija 2021. Ne glede na prilagoditve Portugalska tudi v zadnji reviziji napovedi iz poslovnega načrta ocenjuje, da bi dobiček družbe SATA pred obrestmi in davki (EBIT) postal pozitiven [...].

58

| (53) | Po koncu obdobja prestrukturiranja leta 2025 [...]. |
| --- | --- |

(53)

Po koncu obdobja prestrukturiranja leta 2025 [...].

| (54) | Nova poslovna enota za zemeljsko oskrbo naj bi dosegla [...] in bo odprodana do konca leta 2025. V vsakem primeru naj bi ob koncu obdobja prestrukturiranja prihodki in stroški družbe SATA Air Açores po napovedih znašali [...], stroški družbe SGA pa [...] (z [...] milijonov EUR leta 2020 na [...] milijonov EUR leta 2025). |
| --- | --- |

(54)

Nova poslovna enota za zemeljsko oskrbo naj bi dosegla [...] in bo odprodana do konca leta 2025. V vsakem primeru naj bi ob koncu obdobja prestrukturiranja prihodki in stroški družbe SATA Air Açores po napovedih znašali [...], stroški družbe SGA pa [...] (z [...] milijonov EUR leta 2020 na [...] milijonov EUR leta 2025).

| (55) | Za izhodiščni scenarij je Portugalska enako izračunala finančna razmerja donosa vloženega kapitala (ROCE) (59) (preglednica 1.A) in ocenila tehtano povprečje stroškov kapitala (WACC) na [...] %. Donos vloženega kapitala bi ob koncu prestrukturiranja (leta 2025) dosegel [...] %.

  Preglednica 1.A


  Končne napovedi iz načrta prestrukturiranja (izhodiščni scenarij)













  Finančni podatki | | | Obdobje prestrukturiranja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| Izhodiščni scenarij | 2019 | 2020e | 2021e | 2022e | 2023e | 2024e | 2025e |
| | | | | | | | |
| SATA Air Açores | | | | | | | |
| Prihodki (v milijonih EUR) | 83,6 | 66,2 | 74,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (v milijonih EUR) | 15,2 | 10,8 | 22,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBITDA (v %) | 18  % | 16  % | 30  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (v milijonih EUR) | 2,3 | –14,1 | 11,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBIT (v %) | 3  % | –21  % | 15  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| SGA | | | | | | | |
| Prihodki (v milijonih EUR) | 3,2 | 3,3 | 5,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (v milijonih EUR) | –0,4 | –0,6 | 0,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBITDA (v %) | –14  % | –17  % | 3  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (v milijonih EUR) | –0,4 | –1,3 | 0,1 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBIT (v %) | –13  % | –39  % | 2  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| Azores Airlines | | | | | | | |
| Prihodki (v milijonih EUR) | 157,2 | 57,0 | 78,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (v milijonih EUR) | –4,6 | –36,3 | –37,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBITDA (v %) | –3  % | –64  % | –48  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (v milijonih EUR) | –44,1 | –63,3 | –50,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBIT (v %) | –28  % | – 111  % | –64  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| Nova poslovna enota za zemeljsko oskrbo | | | | | | | |
| Prihodki (v milijonih EUR) | 10,8 | 5,9 | 18,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (v milijonih EUR) | –8,6 | –11,8 | –2,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBITDA (v %) | –80  % | – 199  % | –13  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (v milijonih EUR) | –9,0 | –12,1 | –2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBIT (v %) | –83  % | – 205  % | –15  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| SATA Air Açores in SGA – konsolidirano | 2019 | 2020e | 2021e | 2022e | 2023e | 2024e | 2025e |
| Prihodki (v milijonih EUR) | 86,8 | 69,5 | 79,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (v milijonih EUR) | 14,8 | 10,2 | 22,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBITDA (v %) (*1) | 17  % | 15  % | 28  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (v milijonih EUR) | 1,9 | –15,4 | 11,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBIT (v %) (*1) | 2,2  % | –22  % | 14  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vir: | predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Poslovni načrt družbe SATA za obdobje 2021–2025; |

(55)

Za izhodiščni scenarij je Portugalska enako izračunala finančna razmerja donosa vloženega kapitala (ROCE) (59) (preglednica 1.A) in ocenila tehtano povprečje stroškov kapitala (WACC) na [...] %. Donos vloženega kapitala bi ob koncu prestrukturiranja (leta 2025) dosegel [...] %.

59

Preglednica 1.A

Preglednica 1.A

Končne napovedi iz načrta prestrukturiranja (izhodiščni scenarij)

Končne napovedi iz načrta prestrukturiranja (izhodiščni scenarij)

Finančni podatki

Obdobje prestrukturiranja

Izhodiščni scenarij

2019

2020e

2021e

2022e

2023e

2024e

2025e

SATA Air Açores

SATA Air Açores

Prihodki (v milijonih EUR)

83,6

83,6

66,2

74,2

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (v milijonih EUR)

15,2

15,2

10,8

22,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBITDA (v %)

18  %

18  %

16  %

30  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (v milijonih EUR)

2,3

2,3

–14,1

11,3

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBIT (v %)

3  %

3  %

–21  %

15  %

[...]

[...]

[...]

[...]

SGA

SGA

Prihodki (v milijonih EUR)

3,2

3,2

3,3

5,3

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (v milijonih EUR)

–0,4

–0,4

–0,6

0,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBITDA (v %)

–14  %

–14  %

–17  %

3  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (v milijonih EUR)

–0,4

–0,4

–1,3

0,1

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBIT (v %)

–13  %

–13  %

–39  %

2  %

[...]

[...]

[...]

[...]

Azores Airlines

Azores Airlines

Prihodki (v milijonih EUR)

157,2

157,2

57,0

78,8

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (v milijonih EUR)

–4,6

–4,6

–36,3

–37,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBITDA (v %)

–3  %

–3  %

–64  %

–48  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (v milijonih EUR)

–44,1

–44,1

–63,3

–50,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBIT (v %)

–28  %

–28  %

– 111  %

–64  %

[...]

[...]

[...]

[...]

Nova poslovna enota za zemeljsko oskrbo

Nova poslovna enota za zemeljsko oskrbo

Prihodki (v milijonih EUR)

10,8

10,8

5,9

18,3

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (v milijonih EUR)

–8,6

–8,6

–11,8

–2,5

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBITDA (v %)

–80  %

–80  %

– 199  %

–13  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (v milijonih EUR)

–9,0

–9,0

–12,1

–2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBIT (v %)

–83  %

–83  %

– 205  %

–15  %

[...]

[...]

[...]

[...]

SATA Air Açores in SGA – konsolidirano

SATA Air Açores in SGA – konsolidirano

2019

2019

2020e

2020e

2021e

2021e

2022e

2022e

2023e

2023e

2024e

2024e

2025e

2025e

Prihodki (v milijonih EUR)

86,8

86,8

69,5

79,5

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (v milijonih EUR)

14,8

14,8

10,2

22,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBITDA (v %) (*1)

*1

17  %

17  %

15  %

28  %

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (v milijonih EUR)

1,9

1,9

–15,4

11,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBIT (v %) (*1)

*1

2,2  %

2,2  %

–22  %

14  %

[...]

[...]

[...]

[...]

Vir:

Vir:

predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Poslovni načrt družbe SATA za obdobje 2021–2025;

Preglednica 1.B

Preglednica 1.B

Končne napovedi iz načrta prestrukturiranja (izhodiščni scenarij) za skupino

Končne napovedi iz načrta prestrukturiranja (izhodiščni scenarij) za skupino

| SKUPINA SATA (*2) | | Obdobje prestrukturiranja |
| --- | --- | --- |
| | 2020 | 2021 (*3) | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| Prihodki (v milijonih EUR) | 118 | 177 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (v milijonih EUR) | –78,7 | –39 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stopnja EBIT (skupina) (v %) | –67  % | –22  % | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto dobiček (v milijonih EUR) | –87,1 | –32,7 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto finančni dolg (NFD) (v milijonih EUR) | 279 | 415,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Razmerje med NFD in EBITDA | n. r. | 39,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ROCE (v %) | – 155,7 | –11,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vir: | predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 4: Zahteve glede financiranja družbe SATA. |

SKUPINA SATA (*2)

*2

Obdobje prestrukturiranja

2020

2021 (*3)

*3

2022

2023

2024

2025

Prihodki (v milijonih EUR)

118

177

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (v milijonih EUR)

–78,7

–39

[...]

[...]

[...]

[...]

Stopnja EBIT (skupina) (v %)

–67  %

–22  %

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto dobiček (v milijonih EUR)

–87,1

–32,7

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto finančni dolg (NFD) (v milijonih EUR)

279

415,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Razmerje med NFD in EBITDA

n. r.

39,2

[...]

[...]

[...]

[...]

ROCE (v %)

– 155,7

–11,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Vir:

Vir:

predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 4: Zahteve glede financiranja družbe SATA.

| (56) | Portugalska je leta 2019 za primerjavo navedla tudi donos vloženega kapitala skupine letalskih prevoznikov, iz česar je razvidno, da je povprečni donos vloženega kapitala znašal 6,9 %, mediana donosa vloženega kapitala pa 11,8 % (preglednica 2).

  Preglednica 2


  Donos vloženega kapitala za skupino primerljivih subjektov leta 2019







  Letalski prevozniki (na dan 31. decembra 2019) | Donos vloženega kapitala |
| --- | --- | --- |
| Lufthansa | 8,9  % |
| Norwegian | 2,3  % |
| Eurowings | 14,6  % |
| Ryanair | 11,0  % |
| IAG | 12,6  % |
| EasyJet | 13,6  % |
| Wizz | 12,7  % |
| Brussels Airlines | –20,3  % |
| Povprečje | 6,9  % |
| Mediana | 11,8  % |
| Vir: | predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021 |

(56)

Portugalska je leta 2019 za primerjavo navedla tudi donos vloženega kapitala skupine letalskih prevoznikov, iz česar je razvidno, da je povprečni donos vloženega kapitala znašal 6,9 %, mediana donosa vloženega kapitala pa 11,8 % (preglednica 2).

Preglednica 2

Preglednica 2

Donos vloženega kapitala za skupino primerljivih subjektov leta 2019

Donos vloženega kapitala za skupino primerljivih subjektov leta 2019

Letalski prevozniki (na dan 31. decembra 2019)

Donos vloženega kapitala

Lufthansa

8,9  %

Norwegian

2,3  %

Eurowings

14,6  %

Ryanair

11,0  %

IAG

12,6  %

EasyJet

13,6  %

Wizz

12,7  %

Brussels Airlines

–20,3  %

Povprečje

6,9  %

Mediana

11,8  %

Vir:

Vir:

predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021

Vir podatkov: podatkovna zbirka Orbis Business Intelligence.

Vir podatkov

| (57) | Ena od glavnih težav družbe SATA je tisti del dejavnosti v zvezi z obveznostmi javne službe, ki jih družba Azores Airlines izvaja brez nadomestila, kot je opisano v oddelku 2.2. Kot je poročala Portugalska, je skupni primanjkljaj iz poslovanja na rutah v okviru obveznosti javne službe, ki jih opravlja družba Azores Airlines – brez komercialnih rut –, v obdobju 2009–2019 dosegel [...] milijonov EUR (60). Vendar Portugalska meni, da bi lahko družba Azores Airlines v prihodnosti prejela nadomestilo za rute v okviru obveznosti javne službe, ki povezujejo Lizbono ter Horto, Pico in Santa Mario (61), če bi bila izbrana na javnem razpisu za opravljanje letov na teh rutah v okviru obveznosti javne službe. Nadomestilo, potrebno za kritje stroškov za izvajanje obveznosti javne službe na navedenih rutah, je ocenjeno na [...] milijonov EUR na leto. Družba Azores Airlines ima potrebno floto ([...]) in osebje, ki je potrebno za izvajanje teh nacionalnih obveznosti javne službe (62), čeprav zadevni razpis še ni bil objavljen. Družba Azores Airlines v nobenem primeru ne bi oddala ponudb za obveznosti javne službe, ki bi bile nižje od pričakovanih stroškov, nastalih pri opravljanju teh obveznosti (63). |
| --- | --- |

(57)

Ena od glavnih težav družbe SATA je tisti del dejavnosti v zvezi z obveznostmi javne službe, ki jih družba Azores Airlines izvaja brez nadomestila, kot je opisano v oddelku 2.2. Kot je poročala Portugalska, je skupni primanjkljaj iz poslovanja na rutah v okviru obveznosti javne službe, ki jih opravlja družba Azores Airlines – brez komercialnih rut –, v obdobju 2009–2019 dosegel [...] milijonov EUR (60). Vendar Portugalska meni, da bi lahko družba Azores Airlines v prihodnosti prejela nadomestilo za rute v okviru obveznosti javne službe, ki povezujejo Lizbono ter Horto, Pico in Santa Mario (61), če bi bila izbrana na javnem razpisu za opravljanje letov na teh rutah v okviru obveznosti javne službe. Nadomestilo, potrebno za kritje stroškov za izvajanje obveznosti javne službe na navedenih rutah, je ocenjeno na [...] milijonov EUR na leto. Družba Azores Airlines ima potrebno floto ([...]) in osebje, ki je potrebno za izvajanje teh nacionalnih obveznosti javne službe (62), čeprav zadevni razpis še ni bil objavljen. Družba Azores Airlines v nobenem primeru ne bi oddala ponudb za obveznosti javne službe, ki bi bile nižje od pričakovanih stroškov, nastalih pri opravljanju teh obveznosti (63).

60

61

62

63

| (58) | Portugalska je predložila tudi napovedi iz neugodnega scenarija prestrukturiranja, po katerih bi bili prihodki družbe Azores Airlines za 15 % nižji kot v izhodiščnem scenariju (64). Portugalska trdi, da če za navedene obveznosti javne službe ne bi bila pooblaščena družba Azores Airlines, bi se lahko razpoložljiva zmogljivost donosno uporabila pri naslednjih dejavnostih (65):






  — | [...]; |
| --- | --- | --- |

(58)

Portugalska je predložila tudi napovedi iz neugodnega scenarija prestrukturiranja, po katerih bi bili prihodki družbe Azores Airlines za 15 % nižji kot v izhodiščnem scenariju (64). Portugalska trdi, da če za navedene obveznosti javne službe ne bi bila pooblaščena družba Azores Airlines, bi se lahko razpoložljiva zmogljivost donosno uporabila pri naslednjih dejavnostih (65):

64

65

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

| (59) | Portugalski organi navajajo, da glede [...]. Po mnenju Portugalske so lahko navedene možnosti v vsakem primeru alternativne ali se kombinirajo ali pa se izvajajo hkrati, kar je odvisno od prihodnjega razvoja trga in končnega izida postopkov javnega razpisa za dodelitev zadevnih rut v okviru obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(59)

Portugalski organi navajajo, da glede [...]. Po mnenju Portugalske so lahko navedene možnosti v vsakem primeru alternativne ali se kombinirajo ali pa se izvajajo hkrati, kar je odvisno od prihodnjega razvoja trga in končnega izida postopkov javnega razpisa za dodelitev zadevnih rut v okviru obveznosti javne službe.

| (60) | Po neugodnem scenariju bi družba SATA od leta 2025 še vedno ustvarila [...] milijonov EUR pozitivnega dobička pred obrestmi in davki, ki bi bil nato sistematično pozitiven (preglednica 3). Po tem scenariju bi se s pričakovanimi prihodki od prodaje deleža v družbi Azores Airlines še vedno obnovil položaj lastniškega kapitala družbe SATA, finančni dolg bi bil stabilen, razmerje med neto finančnim dolgom in EBITA pa bi leta 2025 doseglo [...]. Od leta 2026 bi skupina SATA [...].

  Preglednica 3


  Finančne napovedi iz načrta prestrukturiranja (neugodni scenarij)












  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| SKUPINA SATA | Obdobje prestrukturiranja |
| | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| Prihodki | 117,5 | 170,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | –78,7 | –42,6 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto dobiček | –87,1 | –58,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finančni dolg (brez zakupov) | 279,4 | 274,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |

(60)

Po neugodnem scenariju bi družba SATA od leta 2025 še vedno ustvarila [...] milijonov EUR pozitivnega dobička pred obrestmi in davki, ki bi bil nato sistematično pozitiven (preglednica 3). Po tem scenariju bi se s pričakovanimi prihodki od prodaje deleža v družbi Azores Airlines še vedno obnovil položaj lastniškega kapitala družbe SATA, finančni dolg bi bil stabilen, razmerje med neto finančnim dolgom in EBITA pa bi leta 2025 doseglo [...]. Od leta 2026 bi skupina SATA [...].

Preglednica 3

Preglednica 3

Finančne napovedi iz načrta prestrukturiranja (neugodni scenarij)

Finančne napovedi iz načrta prestrukturiranja (neugodni scenarij)

(v milijonih EUR)

SKUPINA SATA

Obdobje prestrukturiranja

2020

2021

2022

2023

2024

2025

Prihodki

117,5

170,8

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT

–78,7

–42,6

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto dobiček

–87,1

–58,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Finančni dolg (brez zakupov)

279,4

274,5

[...]

[...]

[...]

[...]

| (61) | Portugalska trdi, da bi druge kombinacije instrumentov ali zneskov pomoči ogrozile cilje ali pomenile čezmerne finančne stroške, kar bi oviralo dolgoročno sposobnost preživetja družbe SATA. |
| --- | --- |

(61)

Portugalska trdi, da bi druge kombinacije instrumentov ali zneskov pomoči ogrozile cilje ali pomenile čezmerne finančne stroške, kar bi oviralo dolgoročno sposobnost preživetja družbe SATA.

2.3.1.5   Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (62) | Portugalski organi se zavezujejo naslednjim ukrepom za omejevanje izkrivljanja konkurence v obdobju prestrukturiranja:






  (a) | kar zadeva odprodajo, bo družba SATA prodala večinski in nadzorni delež (51 %) odvisnega podjetja Azores Airlines ter izvzela in odprodala celotno dejavnost zemeljske oskrbe, ki obsega približno [...] (66); poleg tega je družba SATA že likvidirala družbo Azores Vacations Canada, do konca leta 2022 pa bi morala zaključiti postopek likvidacije družbe Azores Vacations America; obe družbi sta se vse leto osredotočali na povezave med Severno Ameriko in celinsko Portugalsko ter azorskimi otoki (67); |
| --- | --- | --- |

(62)

Portugalski organi se zavezujejo naslednjim ukrepom za omejevanje izkrivljanja konkurence v obdobju prestrukturiranja:

(a)

kar zadeva odprodajo, bo družba SATA prodala večinski in nadzorni delež (51 %) odvisnega podjetja Azores Airlines ter izvzela in odprodala celotno dejavnost zemeljske oskrbe, ki obsega približno [...] (66); poleg tega je družba SATA že likvidirala družbo Azores Vacations Canada, do konca leta 2022 pa bi morala zaključiti postopek likvidacije družbe Azores Vacations America; obe družbi sta se vse leto osredotočali na povezave med Severno Ameriko in celinsko Portugalsko ter azorskimi otoki (67);

66

67

| (b) | kar zadeva floto, se družba SATA zavezuje, da bo določila zgornjo mejo za floto zrakoplovov, in sicer šest zrakoplovov za družbo SATA Air Açores – z možnostjo izrednega povečanja zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe med otoki – in osem zrakoplovov za družbo Azores Airlines (68); |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva floto, se družba SATA zavezuje, da bo določila zgornjo mejo za floto zrakoplovov, in sicer šest zrakoplovov za družbo SATA Air Açores – z možnostjo izrednega povečanja zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe med otoki – in osem zrakoplovov za družbo Azores Airlines (68);

68

| (c) | družba SATA v obdobju prestrukturiranja ne bo kupila delnic v nobeni družbi, razen če bo to nujno za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe SATA; |
| --- | --- |

(c)

družba SATA v obdobju prestrukturiranja ne bo kupila delnic v nobeni družbi, razen če bo to nujno za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe SATA;

| (d) | družba SATA pri trženju svojih proizvodov in storitev ne bo oglaševala državne podpore kot konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(d)

družba SATA pri trženju svojih proizvodov in storitev ne bo oglaševala državne podpore kot konkurenčne prednosti.

| (63) | Portugalska namerava do 31. decembra 2025 odprodati sredstva, saj meni, da bi razvoj pozitivnih operativnih in finančnih rezultatov zaradi prestrukturiranja pomiril potencialne vlagatelje v večinski delež družbe Azores Airlines. Podobno bi v zvezi z dejavnostjo zemeljske oskrbe, ki bo izvzeta in odprodana, ta časovni okvir upravičenki omogočil, da doseže normaliziran/ponavljajoči se dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) v višini približno [...] milijonov EUR/leto. |
| --- | --- |

(63)

Portugalska namerava do 31. decembra 2025 odprodati sredstva, saj meni, da bi razvoj pozitivnih operativnih in finančnih rezultatov zaradi prestrukturiranja pomiril potencialne vlagatelje v večinski delež družbe Azores Airlines. Podobno bi v zvezi z dejavnostjo zemeljske oskrbe, ki bo izvzeta in odprodana, ta časovni okvir upravičenki omogočil, da doseže normaliziran/ponavljajoči se dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) v višini približno [...] milijonov EUR/leto.

2.3.2   Stanje brez pomoči za prestrukturiranje

Stanje brez pomoči za prestrukturiranje

| (64) | Portugalska trdi, da bi družba SATA brez pomoči za prestrukturiranje postala nelikvidna, med drugim glede na prihodnje datume odkupa financiranja glavnih bank – vključno s posojilom Deutsche Bank v višini 155 milijonov EUR z dne 6. marca 2022 –, za katerega družba SATA nima dovolj denarnih sredstev, pri čemer ima težave pri pogajanjih o nadaljnjih podaljšanjih (69). Nato bi sledila začasni preklic in poznejši odvzem njene operativne licence, s čimer bi ji bil odvzet glavni vir dohodka, to pa bi vodilo v njeno likvidacijo. To bi povzročilo tudi prekinitve sedanjih rut v okviru obveznosti javne službe, na katerih bi družba SATA opravlja lete med otoki otočja ter med otočjem in celinsko Portugalsko in Madeiro, vsaj dokler drug prevoznik ne bi bil pripravljen podpisati pogodbe o izvajanju javne službe. Družba SATA prav tako ne bi mogla še naprej izvajati storitev splošnega gospodarskega pomena, ki jih zdaj zagotavlja za pet majhnih letališč, ki jih upravlja družba SGA. |
| --- | --- |

(64)

Portugalska trdi, da bi družba SATA brez pomoči za prestrukturiranje postala nelikvidna, med drugim glede na prihodnje datume odkupa financiranja glavnih bank – vključno s posojilom Deutsche Bank v višini 155 milijonov EUR z dne 6. marca 2022 –, za katerega družba SATA nima dovolj denarnih sredstev, pri čemer ima težave pri pogajanjih o nadaljnjih podaljšanjih (69). Nato bi sledila začasni preklic in poznejši odvzem njene operativne licence, s čimer bi ji bil odvzet glavni vir dohodka, to pa bi vodilo v njeno likvidacijo. To bi povzročilo tudi prekinitve sedanjih rut v okviru obveznosti javne službe, na katerih bi družba SATA opravlja lete med otoki otočja ter med otočjem in celinsko Portugalsko in Madeiro, vsaj dokler drug prevoznik ne bi bil pripravljen podpisati pogodbe o izvajanju javne službe. Družba SATA prav tako ne bi mogla še naprej izvajati storitev splošnega gospodarskega pomena, ki jih zdaj zagotavlja za pet majhnih letališč, ki jih upravlja družba SGA.

69

| (65) | Poleg tega bi neizpolnjevanje obveznosti družbe SATA pomenilo izgubo več kot 1 000 delovnih mest na območju, ki že prejema pomoč (70), in negativne učinke na celotno gospodarstvo Azorov, zlasti v turističnem in ribiškem sektorju, saj je ta najbolj oddaljena regija Unije močno odvisna od letalskih povezav, zlasti v zimski sezoni. Turizem je leta 2019 namreč predstavljal približno 12 000–15 000 neposrednih in posrednih delovnih mest, kar je približno 13 % celotnega bruto domačega proizvoda (BDP) Azorov. Poleg tega se pričakuje, da se bo teh 13 % v prihodnosti povečalo (za 70–80 %), s čimer se bo spodbujala prodaja izvirnih azorskih proizvodov in storitev (71). Portugalska tudi poudarja, da se zaostanek ravni dohodka na Azorih še vedno zmanjšuje, saj BDP na prebivalca znaša 68 % povprečja Unije, lokalno gospodarstvo pa prehaja na storitve in izvoz z višjo dodano vrednostjo (ki predstavljajo 10 % celotne zaposlenosti v primarnem sektorju) (72). |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega bi neizpolnjevanje obveznosti družbe SATA pomenilo izgubo več kot 1 000 delovnih mest na območju, ki že prejema pomoč (70), in negativne učinke na celotno gospodarstvo Azorov, zlasti v turističnem in ribiškem sektorju, saj je ta najbolj oddaljena regija Unije močno odvisna od letalskih povezav, zlasti v zimski sezoni. Turizem je leta 2019 namreč predstavljal približno 12 000–15 000 neposrednih in posrednih delovnih mest, kar je približno 13 % celotnega bruto domačega proizvoda (BDP) Azorov. Poleg tega se pričakuje, da se bo teh 13 % v prihodnosti povečalo (za 70–80 %), s čimer se bo spodbujala prodaja izvirnih azorskih proizvodov in storitev (71). Portugalska tudi poudarja, da se zaostanek ravni dohodka na Azorih še vedno zmanjšuje, saj BDP na prebivalca znaša 68 % povprečja Unije, lokalno gospodarstvo pa prehaja na storitve in izvoz z višjo dodano vrednostjo (ki predstavljajo 10 % celotne zaposlenosti v primarnem sektorju) (72).

70

71

72

| (66) | Portugalska opozarja, da drugi letalski prevozniki v zadnjih letih niso pokazali interesa za razvoj povezljivosti z Azori. Družba TAP namreč od aprila 2015 ni oddala ponudbe za rute v okviru obveznosti javne službe, ki celinsko Portugalsko povezujejo z Azori; družba EasyJet je leta 2017 zapustila trg, domnevno zato, ker ni mogla zagotoviti kakovostne ponudbe (npr. pogostost), pri čemer je dala prednost drugim trgom; družba Delta je odpovedala svojo ruto New York–Ponta Delgada eno leto po njeni uvedbi leta 2018, družba Ryanair pa po začetku pandemije COVID-19 zmanjšuje svojo zmogljivost v regiji. Dokaz za omejeno neposredno povezljivost bi bilo tudi zelo majhno število načrtovanih neposrednih letov na Azore (deset neposrednih destinacij leta 2019) v primerjavi z drugimi regijami, ki so od nacionalne celine oddaljene podobno kot Azori (npr. 116 neposrednih letov na Kanarske otoke ali 130 na Balearske otoke) (73). |
| --- | --- |

(66)

Portugalska opozarja, da drugi letalski prevozniki v zadnjih letih niso pokazali interesa za razvoj povezljivosti z Azori. Družba TAP namreč od aprila 2015 ni oddala ponudbe za rute v okviru obveznosti javne službe, ki celinsko Portugalsko povezujejo z Azori; družba EasyJet je leta 2017 zapustila trg, domnevno zato, ker ni mogla zagotoviti kakovostne ponudbe (npr. pogostost), pri čemer je dala prednost drugim trgom; družba Delta je odpovedala svojo ruto New York–Ponta Delgada eno leto po njeni uvedbi leta 2018, družba Ryanair pa po začetku pandemije COVID-19 zmanjšuje svojo zmogljivost v regiji. Dokaz za omejeno neposredno povezljivost bi bilo tudi zelo majhno število načrtovanih neposrednih letov na Azore (deset neposrednih destinacij leta 2019) v primerjavi z drugimi regijami, ki so od nacionalne celine oddaljene podobno kot Azori (npr. 116 neposrednih letov na Kanarske otoke ali 130 na Balearske otoke) (73).

73

| (67) | Zato bi družba SATA, kot poudarja Portugalska, brez posredovanja regije Azori kratkoročno skoraj zagotovo prenehala poslovati, saj se zdi, da noben zasebni vlagatelj ni pripravljen zagotoviti kapitalske injekcije in nobena finančna institucija ni pripravljena ponuditi novih finančnih sredstev, tudi ob upoštevanju geografske lege Azorov in gospodarskega stanja območja, ki prejema pomoč. Noben drug scenarij se ne zdi verodostojen, ne le za preživetje družbe SATA, ampak tudi za ohranitev letalske povezave z regijo in znotraj nje (uvodne izjave 122, 123 in 124), ob upoštevanju širših posledic pandemije COVID-19 za letalski sektor in gospodarstvo regije Azori, ki je močno odvisna od turizma (uvodne izjave 128 do 133). |
| --- | --- |

(67)

Zato bi družba SATA, kot poudarja Portugalska, brez posredovanja regije Azori kratkoročno skoraj zagotovo prenehala poslovati, saj se zdi, da noben zasebni vlagatelj ni pripravljen zagotoviti kapitalske injekcije in nobena finančna institucija ni pripravljena ponuditi novih finančnih sredstev, tudi ob upoštevanju geografske lege Azorov in gospodarskega stanja območja, ki prejema pomoč. Noben drug scenarij se ne zdi verodostojen, ne le za preživetje družbe SATA, ampak tudi za ohranitev letalske povezave z regijo in znotraj nje (uvodne izjave 122, 123 in 124), ob upoštevanju širših posledic pandemije COVID-19 za letalski sektor in gospodarstvo regije Azori, ki je močno odvisna od turizma (uvodne izjave 128 do 133).

2.4   Pogoji združljivosti, ki se v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi ne izpodbijajo

Pogoji združljivosti, ki se v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi ne izpodbijajo

| (68) | Komisija je v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi (74) predhodno ugotovila, da brez posredovanja države nobeno drugo zasebno podjetje verjetno ne bo prevzelo dejavnosti družbe SATA, vključno z obveznostmi javne službe in storitvami splošnega gospodarskega pomena, ki se zdaj izvajajo, tako da bi obstajalo tveganje prekinitve povezljivosti za eno od najbolj oddaljenih regij Unije. Poleg tega bi lahko imel izstop družbe SATA negativne posledice glede na njeno pomembno sistemsko vlogo na Azorih ter bi povzročil velike socialne in ekonomske težave za regijo ter znatne negativne učinke prelivanja na pomembne segmente gospodarstva, ki zadevajo dejavnosti, povezane s turizmom. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi (74) predhodno ugotovila, da brez posredovanja države nobeno drugo zasebno podjetje verjetno ne bo prevzelo dejavnosti družbe SATA, vključno z obveznostmi javne službe in storitvami splošnega gospodarskega pomena, ki se zdaj izvajajo, tako da bi obstajalo tveganje prekinitve povezljivosti za eno od najbolj oddaljenih regij Unije. Poleg tega bi lahko imel izstop družbe SATA negativne posledice glede na njeno pomembno sistemsko vlogo na Azorih ter bi povzročil velike socialne in ekonomske težave za regijo ter znatne negativne učinke prelivanja na pomembne segmente gospodarstva, ki zadevajo dejavnosti, povezane s turizmom.

74

| (69) | Poleg tega Komisija ni izpodbijala spodbujevalnega učinka pomoči ali njene primernosti. Menila je zlasti, da ukrepi prestrukturiranja hkrati obravnavajo izjemno poslabšanje lastniškega kapitala družbe SATA, ki je močno negativen, ter odplačevanje obstoječega dolga in izpolnjevanje potreb po denarnih tokovih za redno poslovanje (75). |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega Komisija ni izpodbijala spodbujevalnega učinka pomoči ali njene primernosti. Menila je zlasti, da ukrepi prestrukturiranja hkrati obravnavajo izjemno poslabšanje lastniškega kapitala družbe SATA, ki je močno negativen, ter odplačevanje obstoječega dolga in izpolnjevanje potreb po denarnih tokovih za redno poslovanje (75).

75

| (70) | Komisija je tudi menila, da so ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ustrezni glede na velikost družbe, saj se zdi, da popolna odprodaja dejavnosti zemeljske oskrbe in prodaja nadzornega deleža v družbi Azores Airlines omogočata, da na upoštevne trge vstopijo drugi izvajalci storitev (76). Poleg tega bi se z načrtom prestrukturiranja znatno zmanjšal obseg lastništva in nadzora družbe SATA, pri čemer bi se njene dejavnosti osredotočile na naloge v javnem interesu, in sicer na delovanje petih letališč na najmanjših in najbolj oddaljenih otokih otočja ter zagotavljanje storitev zračnega prevoza na Azorih (77). |
| --- | --- |

(70)

Komisija je tudi menila, da so ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ustrezni glede na velikost družbe, saj se zdi, da popolna odprodaja dejavnosti zemeljske oskrbe in prodaja nadzornega deleža v družbi Azores Airlines omogočata, da na upoštevne trge vstopijo drugi izvajalci storitev (76). Poleg tega bi se z načrtom prestrukturiranja znatno zmanjšal obseg lastništva in nadzora družbe SATA, pri čemer bi se njene dejavnosti osredotočile na naloge v javnem interesu, in sicer na delovanje petih letališč na najmanjših in najbolj oddaljenih otokih otočja ter zagotavljanje storitev zračnega prevoza na Azorih (77).

76

77

2.5   Razlogi za začetek postopka

Razlogi za začetek postopka

| (71) | Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da niti pretekla povečanja kapitala niti zajamčeno posojilo za reševanje očitno ne izpolnjujejo pogojev za združljivost z notranjim trgom (78). V zvezi s preteklimi povečanji kapitala v višini 72,6 milijona EUR je izrazila pomisleke glede njihove domnevne skladnosti s trgom in, v primeru neobstoja take skladnost, glede njihove domnevne združljivosti z notranjim trgom, zlasti kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bila izjema od načela enkratnosti pomoči v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere upravičenka ni odgovorna, utemeljena, kar zadeva taka povečanja kapitala (točka 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje) (79). |
| --- | --- |

(71)

Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da niti pretekla povečanja kapitala niti zajamčeno posojilo za reševanje očitno ne izpolnjujejo pogojev za združljivost z notranjim trgom (78). V zvezi s preteklimi povečanji kapitala v višini 72,6 milijona EUR je izrazila pomisleke glede njihove domnevne skladnosti s trgom in, v primeru neobstoja take skladnost, glede njihove domnevne združljivosti z notranjim trgom, zlasti kot pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bila izjema od načela enkratnosti pomoči v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere upravičenka ni odgovorna, utemeljena, kar zadeva taka povečanja kapitala (točka 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje) (79).

78

79

| (72) | Sklep o razširitvi postopka je vzbudil dodatne pomisleke glede sorazmernosti pomoči za prestrukturiranje zaradi (i) neporazdelitve bremena, (ii) nezadostnega konkretnega in dejanskega lastnega prispevka družbe SATA, ki bi moral v skladu s točko 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje znašati vsaj 50 % stroškov prestrukturiranja, ter (iii) dolgega časovnega okvira načrta prestrukturiranja, vključno s sredstvi, ki jih je treba odsvojiti šele do leta 2026, pod pogoji upravljanja, ki niso bili določeni. |
| --- | --- |

(72)

Sklep o razširitvi postopka je vzbudil dodatne pomisleke glede sorazmernosti pomoči za prestrukturiranje zaradi (i) neporazdelitve bremena, (ii) nezadostnega konkretnega in dejanskega lastnega prispevka družbe SATA, ki bi moral v skladu s točko 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje znašati vsaj 50 % stroškov prestrukturiranja, ter (iii) dolgega časovnega okvira načrta prestrukturiranja, vključno s sredstvi, ki jih je treba odsvojiti šele do leta 2026, pod pogoji upravljanja, ki niso bili določeni.

| (73) | Zlasti neporazdelitev bremena med obstoječimi upniki pomeni znaten znesek državne pomoči v zvezi s stroški načrta prestrukturiranja. V zvezi s tem Portugalska ni utemeljila domnevne nezmožnosti delnega zmanjšanja dolga sedanjih upnikov (80), tudi glede na visoko stopnjo zadolženosti družbe SATA ([...] milijonov EUR finančnega dolga, ki je obstajal že pred prestrukturiranjem). Poleg tega ukrepi, ki jih je predvidela Portugalska, niso vključevali novih finančnih sredstev pod tržnimi pogoji, ampak le sprostitev sredstev, in sicer z znižanjem operativnih stroškov upravičenke (81). |
| --- | --- |

(73)

Zlasti neporazdelitev bremena med obstoječimi upniki pomeni znaten znesek državne pomoči v zvezi s stroški načrta prestrukturiranja. V zvezi s tem Portugalska ni utemeljila domnevne nezmožnosti delnega zmanjšanja dolga sedanjih upnikov (80), tudi glede na visoko stopnjo zadolženosti družbe SATA ([...] milijonov EUR finančnega dolga, ki je obstajal že pred prestrukturiranjem). Poleg tega ukrepi, ki jih je predvidela Portugalska, niso vključevali novih finančnih sredstev pod tržnimi pogoji, ampak le sprostitev sredstev, in sicer z znižanjem operativnih stroškov upravičenke (81).

80

81

| (74) | V zvezi z lastnim prispevkom upravičenke so edini viri, ki bi se lahko šteli za konkretne in dejanske, znašali [...] % stroškov načrta prestrukturiranja, kar je znatno pod 50-odstotnim deležem, ki ga Komisija običajno šteje za ustreznega (82). Hkrati Portugalska ni predložila dokazov o tem, da so predvideni ukrepi v zvezi z lastnimi prispevki učinkoviti, trajni in nepovratni. Podobno se Portugalska ob negotovih obetih do leta 2026 ni zavezala, da bo navedene ukrepe ohranila in jih ne bo umaknila, če bi se poslovni rezultati upravičenke izboljšali hitreje ali bolj, kot je bilo predvideno v napovedih iz poslovnega načrta (83). |
| --- | --- |

(74)

V zvezi z lastnim prispevkom upravičenke so edini viri, ki bi se lahko šteli za konkretne in dejanske, znašali [...] % stroškov načrta prestrukturiranja, kar je znatno pod 50-odstotnim deležem, ki ga Komisija običajno šteje za ustreznega (82). Hkrati Portugalska ni predložila dokazov o tem, da so predvideni ukrepi v zvezi z lastnimi prispevki učinkoviti, trajni in nepovratni. Podobno se Portugalska ob negotovih obetih do leta 2026 ni zavezala, da bo navedene ukrepe ohranila in jih ne bo umaknila, če bi se poslovni rezultati upravičenke izboljšali hitreje ali bolj, kot je bilo predvideno v napovedih iz poslovnega načrta (83).

82

83

| (75) | Komisija je tudi izrazila pomisleke o trajanju postopka in gotovosti korporativnih ukrepov za odprodajo deležev v družbi Azores Airlines in v dejavnostih zemeljske oskrbe družbe SATA, ki naj bi se izvedla šele po obdobju prestrukturiranja, tj. leta 2026 (84). V tem smislu (i) se je zdelo, da so ocenjeni zneski ([...] milijonov EUR) ne glede na ustreznost večkratnikov, uporabljenih za oceno njihove vrednosti ([...]), temeljili na hipotetični uspešnosti posameznih družb, (ii) Portugalska ni predložila nobenih konkretnih pogodb o prodaji in nakupu ali zavezujočih zavez posameznih kupcev (85), poleg tega pa (iii) je dvomila, da bodo do leta 2026 vzpostavljeni jasni pogoji upravljanja in sporazumi, ki bi spremljali tako odprodajo (86). |
| --- | --- |

(75)

Komisija je tudi izrazila pomisleke o trajanju postopka in gotovosti korporativnih ukrepov za odprodajo deležev v družbi Azores Airlines in v dejavnostih zemeljske oskrbe družbe SATA, ki naj bi se izvedla šele po obdobju prestrukturiranja, tj. leta 2026 (84). V tem smislu (i) se je zdelo, da so ocenjeni zneski ([...] milijonov EUR) ne glede na ustreznost večkratnikov, uporabljenih za oceno njihove vrednosti ([...]), temeljili na hipotetični uspešnosti posameznih družb, (ii) Portugalska ni predložila nobenih konkretnih pogodb o prodaji in nakupu ali zavezujočih zavez posameznih kupcev (85), poleg tega pa (iii) je dvomila, da bodo do leta 2026 vzpostavljeni jasni pogoji upravljanja in sporazumi, ki bi spremljali tako odprodajo (86).

84

85

86

3.   PRIPOMBE TRETJIH OSEB

PRIPOMBE TRETJIH OSEB

| (76) | Skupno je pripombe k sklepu o začetku postopka predložilo 19 tretjih oseb, pri čemer je bilo 18 pripomb predloženih v roku, določenem v sklepu (87), pripombe na sklep o razširitvi pa je predložilo14 tretjih oseb, od tega 12 v navedenem roku (88). |
| --- | --- |

(76)

Skupno je pripombe k sklepu o začetku postopka predložilo 19 tretjih oseb, pri čemer je bilo 18 pripomb predloženih v roku, določenem v sklepu (87), pripombe na sklep o razširitvi pa je predložilo14 tretjih oseb, od tega 12 v navedenem roku (88).

87

88

| (77) | Med temi tretjimi osebami je ena zainteresirana stran, tj. družba Ryanair, ki je konkurent in spada v opredelitev iz člena 1, točka (h), Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (89). |
| --- | --- |

(77)

Med temi tretjimi osebami je ena zainteresirana stran, tj. družba Ryanair, ki je konkurent in spada v opredelitev iz člena 1, točka (h), Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 (89).

89

| (78) | Tretje osebe vključujejo tradicionalne stranke in upravičence storitev, ki jih opravlja družba SATA (čezmorske družbe, organizatorji potovanj itd.), različna združenja, vključno z organizacijami azorske diaspore (90), azorske občine ter druge deležnike, kot sta Partido Popular Monarquico (PPM) (portugalska politična stranka) in Ekonomsko-socialni svet Azorov (Conselho Económico e Social dos Açores) CESA. |
| --- | --- |

(78)

Tretje osebe vključujejo tradicionalne stranke in upravičence storitev, ki jih opravlja družba SATA (čezmorske družbe, organizatorji potovanj itd.), različna združenja, vključno z organizacijami azorske diaspore (90), azorske občine ter druge deležnike, kot sta Partido Popular Monarquico (PPM) (portugalska politična stranka) in Ekonomsko-socialni svet Azorov (Conselho Económico e Social dos Açores) CESA.

90

| (79) | Njihove pripombe glede začetka in razširitve postopka so skupaj predstavljene v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(79)

Njihove pripombe glede začetka in razširitve postopka so skupaj predstavljene v nadaljevanju.

3.1   Pripombe zainteresirane strani – družbe Ryanair

Pripombe zainteresirane strani – družbe Ryanair

| (80) | Družba Ryanair meni, da sklep o začetku postopka kaže na namero Komisije, da odobri pretekla povečanja kapitala kot povračilo za nezadostno nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena družbe SATA. Ker pa v sklepu o začetku postopka niso predstavljene informacije o stopnji nadomestila družbi SATA Air Açores za opravljanje letov na rutah v okviru obveznosti javne službe in drugih storitev splošnega interesa, ki jih je opravljala družba SATA, družba Ryanair trdi, da ji je bila odvzeta možnost predložitve pripomb v zvezi s tem. Družba Ryanair prav tako očita, da ji je bila odvzeta možnost, da predloži pripombe v zvezi s sklepom o razširitvi, pri čemer trdi, da ji je bil onemogočen dostop do zaupnih informacij, ki jih vsebuje ter ki se nanašajo na načrt prestrukturiranja, operativne vidike (tj. 115 primerov zaupne obravnave) in ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(80)

Družba Ryanair meni, da sklep o začetku postopka kaže na namero Komisije, da odobri pretekla povečanja kapitala kot povračilo za nezadostno nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena družbe SATA. Ker pa v sklepu o začetku postopka niso predstavljene informacije o stopnji nadomestila družbi SATA Air Açores za opravljanje letov na rutah v okviru obveznosti javne službe in drugih storitev splošnega interesa, ki jih je opravljala družba SATA, družba Ryanair trdi, da ji je bila odvzeta možnost predložitve pripomb v zvezi s tem. Družba Ryanair prav tako očita, da ji je bila odvzeta možnost, da predloži pripombe v zvezi s sklepom o razširitvi, pri čemer trdi, da ji je bil onemogočen dostop do zaupnih informacij, ki jih vsebuje ter ki se nanašajo na načrt prestrukturiranja, operativne vidike (tj. 115 primerov zaupne obravnave) in ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence.

| (81) | Po drugi strani družba Ryanair meni, da sklep o začetku postopka kaže na namero Komisije, da zaradi izjemnih in nepredvidenih okoliščin odobri pomoč za reševanje družbi SATA kot izjemo od načela enkratnosti pomoči. Po mnenju družbe Ryanair se kriza zaradi COVID-19 ne bi smela šteti za izjemo od načela enkratnosti pomoči v skladu s točko 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje v korist družbe SATA. Družba Ryanair meni, da če bi obveznosti javne službe družbe SATA družbi povzročale izgube, bi se morale te izgube zaradi zmanjšanja prometa, ki je posledica krize zaradi COVID-19, zmanjšati, namesto da so se težave družbe še povečale. Poleg tega družba Ryanair trdi, da velika presežna zmogljivost, ki je posledica krize zaradi COVID-19, konkurentom omogoča, da prevzamejo vlogo družb SATA Air Açores in Azores Airlines ter da to vlogo nadomestijo z večjo učinkovitostjo. |
| --- | --- |

(81)

Po drugi strani družba Ryanair meni, da sklep o začetku postopka kaže na namero Komisije, da zaradi izjemnih in nepredvidenih okoliščin odobri pomoč za reševanje družbi SATA kot izjemo od načela enkratnosti pomoči. Po mnenju družbe Ryanair se kriza zaradi COVID-19 ne bi smela šteti za izjemo od načela enkratnosti pomoči v skladu s točko 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje v korist družbe SATA. Družba Ryanair meni, da če bi obveznosti javne službe družbe SATA družbi povzročale izgube, bi se morale te izgube zaradi zmanjšanja prometa, ki je posledica krize zaradi COVID-19, zmanjšati, namesto da so se težave družbe še povečale. Poleg tega družba Ryanair trdi, da velika presežna zmogljivost, ki je posledica krize zaradi COVID-19, konkurentom omogoča, da prevzamejo vlogo družb SATA Air Açores in Azores Airlines ter da to vlogo nadomestijo z večjo učinkovitostjo.

| (82) | Družba Ryanair trdi, da je njenih 27 zrakoplovov, ki so bili prizemljeni, ko je družba 5. oktobra 2020 predložila svoje pripombe, predstavljalo več kot dvakratnik celotne flote družb SATA Air Açores in Azores Airlines (91). Na Portugalskem je bilo takrat prizemljenih skupaj 60 zrakoplovov, na območju Eurocontrola pa 3 242 zrakoplovov (92). Zrakoplovi so zelo premična sredstva, umiku zmogljivosti družb SATA Air Açores in Azores Airlines s trga pa bo najverjetneje sledila umestitev zdaj nedejavnih zrakoplovov drugih letalskih prevoznikov na rute družb SATA Air Açores in Azores Airlines. |
| --- | --- |

(82)

Družba Ryanair trdi, da je njenih 27 zrakoplovov, ki so bili prizemljeni, ko je družba 5. oktobra 2020 predložila svoje pripombe, predstavljalo več kot dvakratnik celotne flote družb SATA Air Açores in Azores Airlines (91). Na Portugalskem je bilo takrat prizemljenih skupaj 60 zrakoplovov, na območju Eurocontrola pa 3 242 zrakoplovov (92). Zrakoplovi so zelo premična sredstva, umiku zmogljivosti družb SATA Air Açores in Azores Airlines s trga pa bo najverjetneje sledila umestitev zdaj nedejavnih zrakoplovov drugih letalskih prevoznikov na rute družb SATA Air Açores in Azores Airlines.

91

92

| (83) | Družba Ryanair meni tudi, da je trditev Komisije iz sklepa o začetku postopka (93), da „v sedanjih okoliščinah, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, ni mogoče, da bi kateri koli konkurent, vključno s tistimi, ki so že dejavni na portugalskem trgu, v celoti ali v veliki meri prevzel vlogo družbe SATA Air Açores in jo nadomestil“, neutemeljena ter da bi, nasprotno, izstop družbe SATA s trga omogočil, da na trg vstopijo učinkovitejša konkurenčna podjetja ter zagotovijo širši nabor storitev in boljšo kakovost za nižjo ceno za potnike. |
| --- | --- |

(83)

Družba Ryanair meni tudi, da je trditev Komisije iz sklepa o začetku postopka (93), da „v sedanjih okoliščinah, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, ni mogoče, da bi kateri koli konkurent, vključno s tistimi, ki so že dejavni na portugalskem trgu, v celoti ali v veliki meri prevzel vlogo družbe SATA Air Açores in jo nadomestil“, neutemeljena ter da bi, nasprotno, izstop družbe SATA s trga omogočil, da na trg vstopijo učinkovitejša konkurenčna podjetja ter zagotovijo širši nabor storitev in boljšo kakovost za nižjo ceno za potnike.

93

| (84) | Družba Ryanair je svoje trditve podprla z navedbo precedenčnih primerov stečajev družb Malév in Spanair, iz katerih je razvidno, da je tak pozitiven izid predvidljiv, saj je bila za leto 2020 a fortiori značilna neprimerljivo večja razpoložljiva zmogljivost kot leta 2013, s pozitivno rastjo prometa z letališč v Budimpešti in Barceloni, pri čemer se v zvezi s tem sklicuje na podatke Eurostata. |
| --- | --- |

(84)

Družba Ryanair je svoje trditve podprla z navedbo precedenčnih primerov stečajev družb Malév in Spanair, iz katerih je razvidno, da je tak pozitiven izid predvidljiv, saj je bila za leto 2020 a fortiori značilna neprimerljivo večja razpoložljiva zmogljivost kot leta 2013, s pozitivno rastjo prometa z letališč v Budimpešti in Barceloni, pri čemer se v zvezi s tem sklicuje na podatke Eurostata.

a fortiori

| (85) | Poleg tega družba Ryanair trdi, da bi lahko v nekaj dneh prevzela vse rute družb SATA Air Açores in Azores Airlines na celino. Ugotavlja tudi, da je v sklepu o začetku postopka (94) napačno navedeno, da „družba Ryanair Azore povezuje z Londonom, Manchestrom in Frankfurtom“, pri čemer ne upošteva njenih letov na rutah med Ponta Delgado in Terceira Lajesom (oboje na Azorih) ter Lizbono in Portom skozi celo leto. |
| --- | --- |

(85)

Poleg tega družba Ryanair trdi, da bi lahko v nekaj dneh prevzela vse rute družb SATA Air Açores in Azores Airlines na celino. Ugotavlja tudi, da je v sklepu o začetku postopka (94) napačno navedeno, da „družba Ryanair Azore povezuje z Londonom, Manchestrom in Frankfurtom“, pri čemer ne upošteva njenih letov na rutah med Ponta Delgado in Terceira Lajesom (oboje na Azorih) ter Lizbono in Portom skozi celo leto.

94

| (86) | Družba Ryanair trdi, da bi morala imeti Komisija po preiskavi v tej zadevi možnost, da sklene, da se kriza zaradi COVID-19 ne bi smela šteti za okoliščino, ki upravičuje izjemo od načela enkratnosti pomoči. Nasprotno, presežne zmogljivosti, ki jih je povzročila ta kriza, konkurentom olajšujejo vstop in zmanjšujejo upravičenost umetnega ohranjanja družbe SATA, ki se je izkazalo za neučinkovito. Družba Ryanair opozarja, da je bila družba SATA že pred krizo zaradi COVID-19 na robu propada in da jo je Portugalska rešila s ponavljajočimi se kapitalskimi injekcijami. Navaja tudi, da kriza zaradi COVID-19 ni tehten razlog za to, da se Portugalski dovoli, da še naprej vlaga sredstva v družbo SATA. |
| --- | --- |

(86)

Družba Ryanair trdi, da bi morala imeti Komisija po preiskavi v tej zadevi možnost, da sklene, da se kriza zaradi COVID-19 ne bi smela šteti za okoliščino, ki upravičuje izjemo od načela enkratnosti pomoči. Nasprotno, presežne zmogljivosti, ki jih je povzročila ta kriza, konkurentom olajšujejo vstop in zmanjšujejo upravičenost umetnega ohranjanja družbe SATA, ki se je izkazalo za neučinkovito. Družba Ryanair opozarja, da je bila družba SATA že pred krizo zaradi COVID-19 na robu propada in da jo je Portugalska rešila s ponavljajočimi se kapitalskimi injekcijami. Navaja tudi, da kriza zaradi COVID-19 ni tehten razlog za to, da se Portugalski dovoli, da še naprej vlaga sredstva v družbo SATA.

| (87) | Družba Ryanair v zvezi s sklepom o razširitvi zlasti trdi, da ji je bila zaradi pretirano zaupne obravnave delov navedenega sklepa v zvezi z ukrepi prestrukturiranja, lastnim prispevkom in ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence odvzeta pravica do predložitve pripomb. Ponovno tudi poudarja, da v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi rute med Azori in celinskim delom Portugalske, na katerih opravlja lete družba Ryanair, ne vključujejo rut: (i) med Ponta Delgado in Portom na letni ravni ter (ii) med Terceiro, Lizbono in Portom na letni ravni. Poleg tega družba Ryanair predlaga, da bi bilo treba družbi SATA odvzeti dejavnosti zunaj področja obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena, saj taka nejasna razmejitev nalog družbe SATA kot izvajalca javnih storitev in komercialnega letalskega prevoznika verjetno pojasnjuje večino njenih težav. Dodaja, da rast njenih dejavnosti med Azori in celinskim delom Portugalske kljub krizi zaradi COVID-19 potrjuje, da bi lahko v kratkem času prevzela vse komercialne rute družbe SATA na celino. |
| --- | --- |

(87)

Družba Ryanair v zvezi s sklepom o razširitvi zlasti trdi, da ji je bila zaradi pretirano zaupne obravnave delov navedenega sklepa v zvezi z ukrepi prestrukturiranja, lastnim prispevkom in ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence odvzeta pravica do predložitve pripomb. Ponovno tudi poudarja, da v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi rute med Azori in celinskim delom Portugalske, na katerih opravlja lete družba Ryanair, ne vključujejo rut: (i) med Ponta Delgado in Portom na letni ravni ter (ii) med Terceiro, Lizbono in Portom na letni ravni. Poleg tega družba Ryanair predlaga, da bi bilo treba družbi SATA odvzeti dejavnosti zunaj področja obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena, saj taka nejasna razmejitev nalog družbe SATA kot izvajalca javnih storitev in komercialnega letalskega prevoznika verjetno pojasnjuje večino njenih težav. Dodaja, da rast njenih dejavnosti med Azori in celinskim delom Portugalske kljub krizi zaradi COVID-19 potrjuje, da bi lahko v kratkem času prevzela vse komercialne rute družbe SATA na celino.

| (88) | Poleg tega družba Ryanair ob upoštevanju presežne zmogljivosti, ki je posledica krize zaradi COVID-19 v letalskem sektorju, poziva Komisijo, naj v zvezi z rutami, na katerih zdaj opravljata lete družbi SATA Air Açores in Azores Airlines, ne domneva, da je pogoj iz člena 16, prvi odstavek, Uredbe (ES) št. 1008/2008 samodejno izpolnjen (in sicer da bi bilo treba obveznosti javne službe uvesti, kadar prevozniki ne bi prevzeli določene ravni storitev, če bi upoštevali samo svoje komercialne interese). Družba Ryanair se zavzema tudi za omejitev zneska pomoči na znesek, ki je potreben za opravljanje nalog družbe SATA v okviru obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega družba Ryanair ob upoštevanju presežne zmogljivosti, ki je posledica krize zaradi COVID-19 v letalskem sektorju, poziva Komisijo, naj v zvezi z rutami, na katerih zdaj opravljata lete družbi SATA Air Açores in Azores Airlines, ne domneva, da je pogoj iz člena 16, prvi odstavek, Uredbe (ES) št. 1008/2008 samodejno izpolnjen (in sicer da bi bilo treba obveznosti javne službe uvesti, kadar prevozniki ne bi prevzeli določene ravni storitev, če bi upoštevali samo svoje komercialne interese). Družba Ryanair se zavzema tudi za omejitev zneska pomoči na znesek, ki je potreben za opravljanje nalog družbe SATA v okviru obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena.

3.2   Pripombe tretjih oseb

Pripombe tretjih oseb

3.2.1   Partido Popular Monarquico

Partido Popular Monarquico

| (89) | V zvezi z ukrepi, ki so predmet postopka, je stranka PPM nasprotovala pomoči za reševanje in načrtu prestrukturiranja. Stranka PPM meni, da so nekatere informacije, ki jih je predložila Portugalska, napačne. Poudarja namreč, da se dejavnosti družb SATA Air Açores in Azores Airlines ne bi smele mešati: medtem ko prva opravlja samo lete med otoki v okviru obveznosti javne službe z znatnim finančnim nadomestilom (več kot 135 milijonov EUR za obdobje 2015–2020), druga konkurira drugim letalskim družbam (npr. TAP, Ryanair, EasyJet, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines in Binter). Stranka PPM tudi poudarja, da družbe TAP, Ryanair in Azores Airlines konkurirajo na istem trgu za dve liberalizirani ruti (95) in da na rutah v okviru obveznosti javne službe ni veliko povpraševanja. Poleg tega navaja, da je bila družba TAP pred pandemijo COVID-19 konkurent, ki je povezoval tudi ZDA in Kanado (96). |
| --- | --- |

(89)

V zvezi z ukrepi, ki so predmet postopka, je stranka PPM nasprotovala pomoči za reševanje in načrtu prestrukturiranja. Stranka PPM meni, da so nekatere informacije, ki jih je predložila Portugalska, napačne. Poudarja namreč, da se dejavnosti družb SATA Air Açores in Azores Airlines ne bi smele mešati: medtem ko prva opravlja samo lete med otoki v okviru obveznosti javne službe z znatnim finančnim nadomestilom (več kot 135 milijonov EUR za obdobje 2015–2020), druga konkurira drugim letalskim družbam (npr. TAP, Ryanair, EasyJet, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines in Binter). Stranka PPM tudi poudarja, da družbe TAP, Ryanair in Azores Airlines konkurirajo na istem trgu za dve liberalizirani ruti (95) in da na rutah v okviru obveznosti javne službe ni veliko povpraševanja. Poleg tega navaja, da je bila družba TAP pred pandemijo COVID-19 konkurent, ki je povezoval tudi ZDA in Kanado (96).

95

96

| (90) | Stranka PPM nadalje trdi, da družba Azores Airlines prostovoljno opravlja lete na več rutah v okviru obveznosti javne službe (97) (ki jih je prej opravljala družba TAP) in da Portugalska ni nikoli objavila javnega razpisa za take rute. Zato Portugalska ne more upravičiti pomoči, ki je bila družbi Azores Airlines dodeljena za te rute v okviru obveznosti javne službe. Poleg tega stranka PPM poudarja, da je izjava Komisije v zvezi s prenehanjem dejavnosti družbe EasyJet (98) na ruti v okviru obveznosti javne službe (99) leta 2017 napačna, saj navedena ruta dejansko ni bila ruta v okviru obveznosti javne službe, ampak liberalizirana ruta. |
| --- | --- |

(90)

Stranka PPM nadalje trdi, da družba Azores Airlines prostovoljno opravlja lete na več rutah v okviru obveznosti javne službe (97) (ki jih je prej opravljala družba TAP) in da Portugalska ni nikoli objavila javnega razpisa za take rute. Zato Portugalska ne more upravičiti pomoči, ki je bila družbi Azores Airlines dodeljena za te rute v okviru obveznosti javne službe. Poleg tega stranka PPM poudarja, da je izjava Komisije v zvezi s prenehanjem dejavnosti družbe EasyJet (98) na ruti v okviru obveznosti javne službe (99) leta 2017 napačna, saj navedena ruta dejansko ni bila ruta v okviru obveznosti javne službe, ampak liberalizirana ruta.

97

98

99

| (91) | Kar zadeva rute v okviru obveznosti javne službe med otoki, na katerih opravlja lete družba SATA Air Açores, stranka PPM trdi, da javni razpis ni bil privlačen zaradi: (1) zapletenosti, ki jo je vlada naložila glede obveznosti javne službe in razpisnih pravil, ter (2) dejstva, da se je javni razpis za rute med otoki nanašal na vse rute kot skupino. V zvezi s tem bi pošteni, razumni in preglednejši pogoji omogočili znižanje zneska finančnega nadomestila, ki ga je treba plačati. Stranka PPM meni, da finančno nadomestilo, plačano družbi SATA Air Açores za obveznosti javne službe, pomeni tudi nezakonito subvencioniranje družbe Azores Airlines in da bi bilo treba to družbo upravljati ločeno od prve. |
| --- | --- |

(91)

Kar zadeva rute v okviru obveznosti javne službe med otoki, na katerih opravlja lete družba SATA Air Açores, stranka PPM trdi, da javni razpis ni bil privlačen zaradi: (1) zapletenosti, ki jo je vlada naložila glede obveznosti javne službe in razpisnih pravil, ter (2) dejstva, da se je javni razpis za rute med otoki nanašal na vse rute kot skupino. V zvezi s tem bi pošteni, razumni in preglednejši pogoji omogočili znižanje zneska finančnega nadomestila, ki ga je treba plačati. Stranka PPM meni, da finančno nadomestilo, plačano družbi SATA Air Açores za obveznosti javne službe, pomeni tudi nezakonito subvencioniranje družbe Azores Airlines in da bi bilo treba to družbo upravljati ločeno od prve.

| (92) | Stranka PPM tudi trdi, da v primeru propada družbe SATA ozemeljska kontinuiteta med celinsko Portugalsko in Azori ne bi bila prekinjena: družbi TAP in Ryanair dejansko opravljata lete na rutah iz São Miguela (PDL) in Terceire (TER) v Lizbono (LIS). |
| --- | --- |

(92)

Stranka PPM tudi trdi, da v primeru propada družbe SATA ozemeljska kontinuiteta med celinsko Portugalsko in Azori ne bi bila prekinjena: družbi TAP in Ryanair dejansko opravljata lete na rutah iz São Miguela (PDL) in Terceire (TER) v Lizbono (LIS).

3.2.2   Stranke in druge organizacije

Stranke in druge organizacije

| (93) | Druge tretje osebe so predložile pripombe v podporo načrtu za reševanje in prestrukturiranje družbe SATA zaradi pomembnosti družbe SATA ter morebitnega vpliva njenega izstopa s trga na gospodarstvo in povezljivost regije Azori in skupnosti azorske diaspore. |
| --- | --- |

(93)

Druge tretje osebe so predložile pripombe v podporo načrtu za reševanje in prestrukturiranje družbe SATA zaradi pomembnosti družbe SATA ter morebitnega vpliva njenega izstopa s trga na gospodarstvo in povezljivost regije Azori in skupnosti azorske diaspore.

| (94) | Velika večina tretjih oseb, ki so predložile pripombe k sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi, se je navezovala na potrebo po zagotovitvi načela ozemeljske kontinuitete. Zato podpirajo nadaljevanje letalskih storitev, ki jih družba SATA zagotavlja za azorsko diasporo, regionalno gospodarstvo, zdravje in izobraževanje v regiji, ob upoštevanju značilnosti regije Azori kot najbolj oddaljene regije Unije, kot je priznano v členu 349 PDEU. Če ne bi bilo družbe SATA, po njihovem mnenju noben drug letalski prevoznik ne bi opravljal letov na teh rutah na enaki ravni zaradi sezonskosti povezav drugih prevoznikov in dejstva, da drugi prevozniki niso izkazali stalnega interesa za zagotavljanje takih povezav. |
| --- | --- |

(94)

Velika večina tretjih oseb, ki so predložile pripombe k sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi, se je navezovala na potrebo po zagotovitvi načela ozemeljske kontinuitete. Zato podpirajo nadaljevanje letalskih storitev, ki jih družba SATA zagotavlja za azorsko diasporo, regionalno gospodarstvo, zdravje in izobraževanje v regiji, ob upoštevanju značilnosti regije Azori kot najbolj oddaljene regije Unije, kot je priznano v členu 349 PDEU. Če ne bi bilo družbe SATA, po njihovem mnenju noben drug letalski prevoznik ne bi opravljal letov na teh rutah na enaki ravni zaradi sezonskosti povezav drugih prevoznikov in dejstva, da drugi prevozniki niso izkazali stalnega interesa za zagotavljanje takih povezav.

| (95) | Združenja diaspore brez izjeme poudarjajo, kako pomembna je družba SATA za ohranjanje korenin in povezljivosti azorske skupnosti v Severni Ameriki, azorske skupnosti v Torontu, Montrealu, Ontariu, Winnipegu in Kaliforniji ter na vzhodni obali ZDA (100). |
| --- | --- |

(95)

Združenja diaspore brez izjeme poudarjajo, kako pomembna je družba SATA za ohranjanje korenin in povezljivosti azorske skupnosti v Severni Ameriki, azorske skupnosti v Torontu, Montrealu, Ontariu, Winnipegu in Kaliforniji ter na vzhodni obali ZDA (100).

100

| (96) | V zvezi s tem velika večina tretjih oseb poudarja pomen družbe SATA za turistični sektor, ki se šteje za bistveni sektor za razvoj Azorov ter enega od glavnih virov zaposlovanja in blaginje regije. Družba SATA je imela in še vedno ima vodilno vlogo pri rasti Azorov kot turistične destinacije ter posledično pri zaposlovanju in blaginji regije, saj zagotavlja notranjo mobilnost na Azorskem otočju in njegovo povezljivost s celino, Evropo in Severno Ameriko. Poleg tega zagotavlja dostop do bistvenih in nebistvenih dobrin zunaj Azorov, ki so potrebne za razvoj vseh dejavnosti, povezanih s turizmom. |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s tem velika večina tretjih oseb poudarja pomen družbe SATA za turistični sektor, ki se šteje za bistveni sektor za razvoj Azorov ter enega od glavnih virov zaposlovanja in blaginje regije. Družba SATA je imela in še vedno ima vodilno vlogo pri rasti Azorov kot turistične destinacije ter posledično pri zaposlovanju in blaginji regije, saj zagotavlja notranjo mobilnost na Azorskem otočju in njegovo povezljivost s celino, Evropo in Severno Ameriko. Poleg tega zagotavlja dostop do bistvenih in nebistvenih dobrin zunaj Azorov, ki so potrebne za razvoj vseh dejavnosti, povezanih s turizmom.

| (97) | Portugalsko združenje potovalnih in turističnih agencij (APAVT) ter azorsko turistično združenje (ATA) menita, da je gospodarski vpliv družbe SATA na celotno turistično vrednostno verigo edinstven. Po njihovem mnenju tokovi potnikov, ki izhajajo iz letalskih dejavnosti družbe SATA, ne vodijo le k neposrednemu ustvarjanju številnih delovnih mest, ampak tudi k ustanovitvi več podjetij na prodajnem trgu, in sicer hotelov in nastanitev za kratkoročni najem, restavracij, podjetij za najem avtomobilov, potovalnih agencij ter podjetij, ki se ukvarjajo s turističnimi in razvedrilnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(97)

Portugalsko združenje potovalnih in turističnih agencij (APAVT) ter azorsko turistično združenje (ATA) menita, da je gospodarski vpliv družbe SATA na celotno turistično vrednostno verigo edinstven. Po njihovem mnenju tokovi potnikov, ki izhajajo iz letalskih dejavnosti družbe SATA, ne vodijo le k neposrednemu ustvarjanju številnih delovnih mest, ampak tudi k ustanovitvi več podjetij na prodajnem trgu, in sicer hotelov in nastanitev za kratkoročni najem, restavracij, podjetij za najem avtomobilov, potovalnih agencij ter podjetij, ki se ukvarjajo s turističnimi in razvedrilnimi dejavnostmi.

| (98) | Poleg tega združenja, kot sta azorska kmetijska zveza (FAA) in azorska ribiška zveza (FPA), poudarjajo posebnost regije Azorov in ključno vlogo, ki jo ima družba SATA pri dostopu do drugih regij ter zagotavljanju distribucije in izvoza proizvodov z Azorskega otočja v druge države, na celinsko Portugalsko in druga ozemlja v Uniji (in zunaj nje), s čimer se izboljšuje dostop do poštenih priložnosti za proizvajalce na Azorih, zlasti za prevoz v smislu distribucije rib. Združenji FAA in FPA trdita, da družba SATA zagotavlja družbeno-gospodarski razvoj ribiškega in kmetijskega sektorja s prevozom teh proizvodov po Azorskem otočju in z njega v druge regije. |
| --- | --- |

(98)

Poleg tega združenja, kot sta azorska kmetijska zveza (FAA) in azorska ribiška zveza (FPA), poudarjajo posebnost regije Azorov in ključno vlogo, ki jo ima družba SATA pri dostopu do drugih regij ter zagotavljanju distribucije in izvoza proizvodov z Azorskega otočja v druge države, na celinsko Portugalsko in druga ozemlja v Uniji (in zunaj nje), s čimer se izboljšuje dostop do poštenih priložnosti za proizvajalce na Azorih, zlasti za prevoz v smislu distribucije rib. Združenji FAA in FPA trdita, da družba SATA zagotavlja družbeno-gospodarski razvoj ribiškega in kmetijskega sektorja s prevozom teh proizvodov po Azorskem otočju in z njega v druge regije.

| (99) | Druge strani, kot so neposredne stranke in potovalne agencije (A.J.F. Accounting (AJFA) in SDA Building Services (SDABS), ki izvajata naložbe na Azorih, pa tudi turistična agencija BTA), podpirajo družbo SATA, Associação de Municípios da Região Autónoma dos Açores (AMRAA) pa opozarja na dejstvo, da je bila družba SATA porok za neosamitev azorskega prebivalstva od zunaj ter instrument za izvajanje teritorialne, ekonomske in socialne kohezije; poleg tega poudarjajo, da ima družba SATA bistveno vlogo v kriznih razmerah, kot so naravne nesreče, in med pandemijo COVID-19 ter izpostavlja ključno vlogo njenih storitev za prevoz medicinske opreme, zdravil in osebne varovalne opreme. |
| --- | --- |

(99)

Druge strani, kot so neposredne stranke in potovalne agencije (A.J.F. Accounting (AJFA) in SDA Building Services (SDABS), ki izvajata naložbe na Azorih, pa tudi turistična agencija BTA), podpirajo družbo SATA, Associação de Municípios da Região Autónoma dos Açores (AMRAA) pa opozarja na dejstvo, da je bila družba SATA porok za neosamitev azorskega prebivalstva od zunaj ter instrument za izvajanje teritorialne, ekonomske in socialne kohezije; poleg tega poudarjajo, da ima družba SATA bistveno vlogo v kriznih razmerah, kot so naravne nesreče, in med pandemijo COVID-19 ter izpostavlja ključno vlogo njenih storitev za prevoz medicinske opreme, zdravil in osebne varovalne opreme.

| (100) | Trgovinsko združenje Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (CCIPD) priznava, da je bila družba SATA ključni instrument za zagotavljanje notranje mobilnosti in povezljivosti z zunanjostjo, hkrati pa izraža zaskrbljenost zaradi upravljanja družbe SATA v obdobju podpore in predlaga izboljšanje uspešnosti z akcijskim načrtom. Združenje CCIPD priznava izredno stanje ter predlaga spremembo obveznosti javne službe za lete in povezave med otoki za neliberalizirane prehode. |
| --- | --- |

(100)

Trgovinsko združenje Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (CCIPD) priznava, da je bila družba SATA ključni instrument za zagotavljanje notranje mobilnosti in povezljivosti z zunanjostjo, hkrati pa izraža zaskrbljenost zaradi upravljanja družbe SATA v obdobju podpore in predlaga izboljšanje uspešnosti z akcijskim načrtom. Združenje CCIPD priznava izredno stanje ter predlaga spremembo obveznosti javne službe za lete in povezave med otoki za neliberalizirane prehode.

| (101) | Na splošno vse druge tretje osebe priznavajo, da ima družba SATA ključno vlogo v procesu zaščite povezljivosti regije Azori z izvajanjem ekonomskih, socialnih in teritorialnih načel iz členov 174 do 178 PDEU. Take tretje osebe ne vidijo morebitnih negativnih učinkov preteklih povečanj kapitala in/ali drugih podpornih ukrepov v korist družbe SATA na konkurenco (101) ali pa menijo, da bi se morebitni negativni učinek izravnal s pozitivnim vplivom ohranitve delovanja družbe SATA glede na majhnost regije Azori in njeno maloštevilno prebivalstvo (243 000 prebivalcev). |
| --- | --- |

(101)

Na splošno vse druge tretje osebe priznavajo, da ima družba SATA ključno vlogo v procesu zaščite povezljivosti regije Azori z izvajanjem ekonomskih, socialnih in teritorialnih načel iz členov 174 do 178 PDEU. Take tretje osebe ne vidijo morebitnih negativnih učinkov preteklih povečanj kapitala in/ali drugih podpornih ukrepov v korist družbe SATA na konkurenco (101) ali pa menijo, da bi se morebitni negativni učinek izravnal s pozitivnim vplivom ohranitve delovanja družbe SATA glede na majhnost regije Azori in njeno maloštevilno prebivalstvo (243 000 prebivalcev).

101

4.   PRIPOMBE PORTUGALSKE

PRIPOMBE PORTUGALSKE

4.1   Pripombe v zvezi z začetkom in razširitvijo formalnega postopka

Pripombe v zvezi z začetkom in razširitvijo formalnega postopka

| (102) | Portugalska meni, da so pretekla povečanja kapitala družbe SATA (v letih 2017 (102), 2018 (103) in 2020 (104)) pomenila nadomestila za obveznosti javne službe v zvezi z zračnim prevozom med otoki in na Azore ali z njih, da bi se, natančneje, nadomestili primanjkljaji iz poslovanja, ki izhajajo iz uvedbe navedenih obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so se šteli za bistvene za javni interes regije Azori (105). Da bi Portugalska dokazala, da se take obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena niso ustrezno in v celoti nadomestile, med drugim navaja, da je revidirani primanjkljaj v zvezi z nadomestilom družbe SATA za obveznosti javne službe v obdobju 2009–2019 znašal vsaj 65,5 milijona EUR (106), vključno z: (i) 19,2 milijona EUR dodatnih stroškov, ki jih je imela družba SATA Air Açores in ki se niso nadomestili v okviru pogodb o izvajanju javne službe, niti s kompenzacijskimi plačili niti z mehanizmi finančne ponovne vzpostavitve, in (ii) 46,3 milijona EUR stroškov, ki jih je družba Azores Airlines sporočila na štirih rutah v okviru obveznosti javne službe (tj. brez komercialnih, liberaliziranih rut) (107). |
| --- | --- |

(102)

Portugalska meni, da so pretekla povečanja kapitala družbe SATA (v letih 2017 (102), 2018 (103) in 2020 (104)) pomenila nadomestila za obveznosti javne službe v zvezi z zračnim prevozom med otoki in na Azore ali z njih, da bi se, natančneje, nadomestili primanjkljaji iz poslovanja, ki izhajajo iz uvedbe navedenih obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so se šteli za bistvene za javni interes regije Azori (105). Da bi Portugalska dokazala, da se take obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena niso ustrezno in v celoti nadomestile, med drugim navaja, da je revidirani primanjkljaj v zvezi z nadomestilom družbe SATA za obveznosti javne službe v obdobju 2009–2019 znašal vsaj 65,5 milijona EUR (106), vključno z: (i) 19,2 milijona EUR dodatnih stroškov, ki jih je imela družba SATA Air Açores in ki se niso nadomestili v okviru pogodb o izvajanju javne službe, niti s kompenzacijskimi plačili niti z mehanizmi finančne ponovne vzpostavitve, in (ii) 46,3 milijona EUR stroškov, ki jih je družba Azores Airlines sporočila na štirih rutah v okviru obveznosti javne službe (tj. brez komercialnih, liberaliziranih rut) (107).

102

103

104

105

106

107

| (103) | Po navedbah Portugalske revidirani zneski ne odražajo dejanskega primanjkljaja iz poslovanja pri opravljanju letov na rutah v okviru obveznosti javne službe družbe SATA (tj. 14 rut v okviru obveznosti javne službe, na katerih opravlja lete družba SATA Air Açores, in štiri rute družbe Azores Airlines), ki bi znašal približno 98 milijonov EUR, saj bi tak primanjkljaj poleg zgoraj navedenih 65,5 milijona EUR vključeval tudi dodaten znesek v višini 33 milijonov EUR, kar je razlika med zahtevami družbe SATA za ponovno vzpostavitev njenega finančnega ravnovesja in zneskom, ki ga je regija Azori dejansko plačala v obdobju 2009–2019. Portugalska tako pojasnjuje, da so te finančne težave določale, da mora svet regionalne vlade upoštevati priporočilo Računskega sodišča (108) in pravila nacionalnega prava gospodarskih družb v zvezi z izgubo polovice vplačanega osnovnega kapitala zaradi nakopičenih izgub (109). |
| --- | --- |

(103)

Po navedbah Portugalske revidirani zneski ne odražajo dejanskega primanjkljaja iz poslovanja pri opravljanju letov na rutah v okviru obveznosti javne službe družbe SATA (tj. 14 rut v okviru obveznosti javne službe, na katerih opravlja lete družba SATA Air Açores, in štiri rute družbe Azores Airlines), ki bi znašal približno 98 milijonov EUR, saj bi tak primanjkljaj poleg zgoraj navedenih 65,5 milijona EUR vključeval tudi dodaten znesek v višini 33 milijonov EUR, kar je razlika med zahtevami družbe SATA za ponovno vzpostavitev njenega finančnega ravnovesja in zneskom, ki ga je regija Azori dejansko plačala v obdobju 2009–2019. Portugalska tako pojasnjuje, da so te finančne težave določale, da mora svet regionalne vlade upoštevati priporočilo Računskega sodišča (108) in pravila nacionalnega prava gospodarskih družb v zvezi z izgubo polovice vplačanega osnovnega kapitala zaradi nakopičenih izgub (109).

108

109

| (104) | V zvezi s prevozom med otoki Portugalska zlasti pojasnjuje, da je bilo 14 rut, na katerih je lete opravljala družba SATA in so organizirane v treh sklopih (Ponta Delgada, Terceira in Horta), od leta 2002 oddanih najprej na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 (110) in nato na podlagi Uredbe (ES) št. 1008/2008. Sedanja pogodba o izvajanju javne službe, ki je bila družbi SATA oddana na podlagi javnega razpisa, je bila dodeljena za pet let, in sicer od 1. novembra 2021 do 31. oktobra 2026 (uvodna izjava 19). |
| --- | --- |

(104)

V zvezi s prevozom med otoki Portugalska zlasti pojasnjuje, da je bilo 14 rut, na katerih je lete opravljala družba SATA in so organizirane v treh sklopih (Ponta Delgada, Terceira in Horta), od leta 2002 oddanih najprej na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 (110) in nato na podlagi Uredbe (ES) št. 1008/2008. Sedanja pogodba o izvajanju javne službe, ki je bila družbi SATA oddana na podlagi javnega razpisa, je bila dodeljena za pet let, in sicer od 1. novembra 2021 do 31. oktobra 2026 (uvodna izjava 19).

110

| (105) | Vse pogodbe o izvajanju javne službe so vključevale predhodno metodo za izračun nadomestila, letno nadomestilo in mehanizem za prilagoditve nadomestil za zagotovitev, da družba SATA ni prejela čezmernega nadomestila za opravljanje javne službe. Vendar, kot je navedeno (uvodni izjavi 32 in 102), Portugalska trdi, da je imela družba SATA Air Açores dodatne stroške pri opravljanju storitev v okviru obveznosti javne službe, ki se niso nadomestile z letnim plačilom ali naknadnim popravnim mehanizmom, revidirani znesek izgub pa je znašal 19,2 milijona EUR (čeprav je družba SATA zahtevala 50,9 milijona EUR za pokritje dejanskega primanjkljaja). |
| --- | --- |

(105)

Vse pogodbe o izvajanju javne službe so vključevale predhodno metodo za izračun nadomestila, letno nadomestilo in mehanizem za prilagoditve nadomestil za zagotovitev, da družba SATA ni prejela čezmernega nadomestila za opravljanje javne službe. Vendar, kot je navedeno (uvodni izjavi 32 in 102), Portugalska trdi, da je imela družba SATA Air Açores dodatne stroške pri opravljanju storitev v okviru obveznosti javne službe, ki se niso nadomestile z letnim plačilom ali naknadnim popravnim mehanizmom, revidirani znesek izgub pa je znašal 19,2 milijona EUR (čeprav je družba SATA zahtevala 50,9 milijona EUR za pokritje dejanskega primanjkljaja).

| (106) | V zvezi z rutami, na katerih je družba Azores Airlines opravljala lete v okviru obveznosti javne službe brez nadomestila (uvodna izjava 20), Portugalska pojasnjuje, da se tri povezave s celinsko Portugalsko (rute Lizbona–Santa Maria–Lizbona, Lizbona–Pico–Lizbona in Lizbona–Horta–Lizbona) ter ruta Ponta Delgada–Funchal, na kateri je družba Azores Airlines edini letalski prevoznik, ponovno pregledujejo za zagotovitev, da se za te rute izplača ustrezno nadomestilo, ki je predhodno določeno. To bi pomenilo zaprtje rut v okviru obveznosti javne službe (ki so zdaj odprte za vse letalske prevoznike, ki želijo na njih opravljati lete v okviru obveznosti javne službe brez nadomestila) in dodelitev pogodb o izvajanju javne službe z nadomestilom na podlagi razpisa v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Portugalska navaja, da:






  (a) | v okviru prestrukturiranja družba SATA ne more še naprej opravljati letov na teh rutah, če pomenijo dejavnosti, ki prinašajo izgubo, zato bo tako dejavnost opravljala le družba Azores Airlines z nadomestilom, če bo uspešna na javnem razpisu za opravljanje letov na navedenih rutah v okviru obveznosti javne službe (111); |
| --- | --- | --- |

(106)

V zvezi z rutami, na katerih je družba Azores Airlines opravljala lete v okviru obveznosti javne službe brez nadomestila (uvodna izjava 20), Portugalska pojasnjuje, da se tri povezave s celinsko Portugalsko (rute Lizbona–Santa Maria–Lizbona, Lizbona–Pico–Lizbona in Lizbona–Horta–Lizbona) ter ruta Ponta Delgada–Funchal, na kateri je družba Azores Airlines edini letalski prevoznik, ponovno pregledujejo za zagotovitev, da se za te rute izplača ustrezno nadomestilo, ki je predhodno določeno. To bi pomenilo zaprtje rut v okviru obveznosti javne službe (ki so zdaj odprte za vse letalske prevoznike, ki želijo na njih opravljati lete v okviru obveznosti javne službe brez nadomestila) in dodelitev pogodb o izvajanju javne službe z nadomestilom na podlagi razpisa v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Portugalska navaja, da:

(a)

v okviru prestrukturiranja družba SATA ne more še naprej opravljati letov na teh rutah, če pomenijo dejavnosti, ki prinašajo izgubo, zato bo tako dejavnost opravljala le družba Azores Airlines z nadomestilom, če bo uspešna na javnem razpisu za opravljanje letov na navedenih rutah v okviru obveznosti javne službe (111);

111

| (b) | je treba čim prej začeti mednarodni razpisni postopek, s katerim se bo zagotovilo ustrezno nadomestilo, ki ne bo presegalo zneska, potrebnega za kritje neto stroškov, nastalih pri opravljanju obveznosti javne službe, ob upoštevanju s tem povezanih prihodkov, ki jih ima letalski prevoznik, in razumnega dobička. |
| --- | --- |

(b)

je treba čim prej začeti mednarodni razpisni postopek, s katerim se bo zagotovilo ustrezno nadomestilo, ki ne bo presegalo zneska, potrebnega za kritje neto stroškov, nastalih pri opravljanju obveznosti javne službe, ob upoštevanju s tem povezanih prihodkov, ki jih ima letalski prevoznik, in razumnega dobička.

| (107) | Portugalska potrjuje, da je družba Azores Airlines organu za civilno letalstvo (ANAC) redno (vsaki dve sezoni) predložila poslovni načrt, v katerem je izrazila interes za opravljanje letov na teh rutah v skladu s pogoji obveznosti javne službe in brez nadomestila. Kljub temu Portugalska trdi, da bi bilo treba družbi SATA plačati nadomestilo za tiste storitve v okviru obveznosti javne službe, s katerimi je bil, kot je opisano (uvodni izjavi 57 in 102), med letoma 2009 in 2019 ustvarjen primanjkljaj iz poslovanja v višini 46,3 milijona EUR. Kot je prikazano (uvodna izjava 102), Portugalska navaja, da so pretekla povečanja kapitala družbe SATA (uvodna izjava 2) predstavljala naknadno nadomestilo za primanjkljaje v zvezi z obveznostmi javne službe, ki so bili potrjeni v skupni višini najmanj 65,5 milijona EUR do leta 2019. Vendar je družba SATA povrnila ustrezni znesek (uvodna izjava 116). |
| --- | --- |

(107)

Portugalska potrjuje, da je družba Azores Airlines organu za civilno letalstvo (ANAC) redno (vsaki dve sezoni) predložila poslovni načrt, v katerem je izrazila interes za opravljanje letov na teh rutah v skladu s pogoji obveznosti javne službe in brez nadomestila. Kljub temu Portugalska trdi, da bi bilo treba družbi SATA plačati nadomestilo za tiste storitve v okviru obveznosti javne službe, s katerimi je bil, kot je opisano (uvodni izjavi 57 in 102), med letoma 2009 in 2019 ustvarjen primanjkljaj iz poslovanja v višini 46,3 milijona EUR. Kot je prikazano (uvodna izjava 102), Portugalska navaja, da so pretekla povečanja kapitala družbe SATA (uvodna izjava 2) predstavljala naknadno nadomestilo za primanjkljaje v zvezi z obveznostmi javne službe, ki so bili potrjeni v skupni višini najmanj 65,5 milijona EUR do leta 2019. Vendar je družba SATA povrnila ustrezni znesek (uvodna izjava 116).

| (108) | Portugalska pojasnjuje, da je družba Azores Airlines utrpela izgube tudi na rutah Azori–Severna Amerika, na katerih je opravljala lete, in da bi bilo treba tudi zanje plačati nadomestilo. Primanjkljaj iz poslovanja na rutah Azori–Severna Amerika med letoma 2009 in 2019 po ocenah znaša 47,2 milijona EUR. Portugalska trdi, da so te rute dejansko storitve splošnega gospodarskega pomena, ki se opravljajo v javnem interesu, in da bi bilo zato treba nadomestilo za ta primanjkljaj šteti za združljivo v skladu s Sklepom Komisije 2012/21/EU (112), saj letni promet ne presega 300 000 potnikov. |
| --- | --- |

(108)

Portugalska pojasnjuje, da je družba Azores Airlines utrpela izgube tudi na rutah Azori–Severna Amerika, na katerih je opravljala lete, in da bi bilo treba tudi zanje plačati nadomestilo. Primanjkljaj iz poslovanja na rutah Azori–Severna Amerika med letoma 2009 in 2019 po ocenah znaša 47,2 milijona EUR. Portugalska trdi, da so te rute dejansko storitve splošnega gospodarskega pomena, ki se opravljajo v javnem interesu, in da bi bilo zato treba nadomestilo za ta primanjkljaj šteti za združljivo v skladu s Sklepom Komisije 2012/21/EU (112), saj letni promet ne presega 300 000 potnikov.

112

| (109) | Portugalska je 10. junija 2021 predložila nadaljnje pripombe v zvezi s: (i) pooblastitvijo družb SATA in Azores Airlines za obveznosti javne službe in družbe SGA za storitve splošnega gospodarskega pomena; (ii) sorazmernostjo pomoči in omejitvijo pomoči na najmanjšo potrebno; (iii) ukrepi za omejevanje izkrivljanj konkurence ter (iv) skladnostjo z načelom enkratnosti pomoči. |
| --- | --- |

(109)

Portugalska je 10. junija 2021 predložila nadaljnje pripombe v zvezi s: (i) pooblastitvijo družb SATA in Azores Airlines za obveznosti javne službe in družbe SGA za storitve splošnega gospodarskega pomena; (ii) sorazmernostjo pomoči in omejitvijo pomoči na najmanjšo potrebno; (iii) ukrepi za omejevanje izkrivljanj konkurence ter (iv) skladnostjo z načelom enkratnosti pomoči.

| (110) | Trditve v zvezi s potrebo po pooblastitvi družbe SATA za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena glede na posebne socialno-ekonomske potrebe najbolj oddaljene regije Azori se večinoma ujemajo s tistim, kar je bilo navedeno že v prejšnjih sporočilih Portugalske (uvodne izjave 64, 65 in 66). V zvezi s sorazmernostjo pomoči Portugalska ponovno poudarja, da bi kakršna koli porazdelitev bremena med podrejene upnike, kot so imetniki obveznic, škodovala tržnemu zaupanju in ovirala prihodnje možnosti financiranja družbe SATA. Poleg tega bi to po mnenju Portugalske vključevalo morebitne učinke prelivanja na regionalno upravo in druge družbe v javnem sektorju na regionalni ravni, saj za večino finančnega dolga družbe SATA jamči regija Azori. |
| --- | --- |

(110)

Trditve v zvezi s potrebo po pooblastitvi družbe SATA za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena glede na posebne socialno-ekonomske potrebe najbolj oddaljene regije Azori se večinoma ujemajo s tistim, kar je bilo navedeno že v prejšnjih sporočilih Portugalske (uvodne izjave 64, 65 in 66). V zvezi s sorazmernostjo pomoči Portugalska ponovno poudarja, da bi kakršna koli porazdelitev bremena med podrejene upnike, kot so imetniki obveznic, škodovala tržnemu zaupanju in ovirala prihodnje možnosti financiranja družbe SATA. Poleg tega bi to po mnenju Portugalske vključevalo morebitne učinke prelivanja na regionalno upravo in druge družbe v javnem sektorju na regionalni ravni, saj za večino finančnega dolga družbe SATA jamči regija Azori.

| (111) | Ne glede na navedeno je Portugalska v obdobju prestrukturiranja postopno odpravila poplačilo [...] v višini [...] milijonov EUR ([...]), pri čemer se je zavezala najvišji možni stopnji odpisa dolga (uvodni izjavi 49 in 50). Portugalska ponavlja tudi svoje trditve v zvezi z negativnimi posledicami kakršne koli porazdelitve bremena za podrejene upnike, kot so imetniki obveznic, saj bi to škodovalo tržnemu zaupanju in oviralo prihodnje možnosti financiranja družbe SATA, ter navaja morebitne učinke prelivanja na regionalno upravo in druge družbe v javnem sektorju na regionalni ravni, glede na to, da za večino finančnega dolga družbe SATA jamči regija. |
| --- | --- |

(111)

Ne glede na navedeno je Portugalska v obdobju prestrukturiranja postopno odpravila poplačilo [...] v višini [...] milijonov EUR ([...]), pri čemer se je zavezala najvišji možni stopnji odpisa dolga (uvodni izjavi 49 in 50). Portugalska ponavlja tudi svoje trditve v zvezi z negativnimi posledicami kakršne koli porazdelitve bremena za podrejene upnike, kot so imetniki obveznic, saj bi to škodovalo tržnemu zaupanju in oviralo prihodnje možnosti financiranja družbe SATA, ter navaja morebitne učinke prelivanja na regionalno upravo in druge družbe v javnem sektorju na regionalni ravni, glede na to, da za večino finančnega dolga družbe SATA jamči regija.

| (112) | Ker je družba SATA javno podjetje v popolni lasti regije, Portugalska vztraja, da so edini viri, ki jih lahko zagotovi kot lastni prispevek, znižanje stroškov ali dolga in prodaja sredstev. Da bi Portugalska dokazala, da so prispevki družbe SATA resnični in točni, je v sporočilu z dne 2. decembra 2021 predložila dokaze o sporazumih in pogajanjih v zvezi z znižanjem stroškov iz načrta prestrukturiranja za približno [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49). |
| --- | --- |

(112)

Ker je družba SATA javno podjetje v popolni lasti regije, Portugalska vztraja, da so edini viri, ki jih lahko zagotovi kot lastni prispevek, znižanje stroškov ali dolga in prodaja sredstev. Da bi Portugalska dokazala, da so prispevki družbe SATA resnični in točni, je v sporočilu z dne 2. decembra 2021 predložila dokaze o sporazumih in pogajanjih v zvezi z znižanjem stroškov iz načrta prestrukturiranja za približno [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49).

| (113) | V zvezi z načrtovano prodajo 51 % družbe Azores Airlines in dejavnosti zemeljske oskrbe se Portugalska zavezuje, da bo izvedla odprodajo do konca leta 2025 (113) in predstavila celovit fazni načrt za privatizacijo, v katerem bo podrobno opisana zaveza regije Azori. |
| --- | --- |

(113)

V zvezi z načrtovano prodajo 51 % družbe Azores Airlines in dejavnosti zemeljske oskrbe se Portugalska zavezuje, da bo izvedla odprodajo do konca leta 2025 (113) in predstavila celovit fazni načrt za privatizacijo, v katerem bo podrobno opisana zaveza regije Azori.

113

| (114) | Po navedbah Portugalske (uvodna izjava 51) [...] bi skupni lastni prispevek znašal približno [...] %, kar bi pomenilo visoko stopnjo glede na velikost in značilnosti družbe SATA ter socialno-ekonomske razmere Azorov kot najbolj oddaljene regije Unije in območja, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3), točka (a), PDEU (114). |
| --- | --- |

(114)

Po navedbah Portugalske (uvodna izjava 51) [...] bi skupni lastni prispevek znašal približno [...] %, kar bi pomenilo visoko stopnjo glede na velikost in značilnosti družbe SATA ter socialno-ekonomske razmere Azorov kot najbolj oddaljene regije Unije in območja, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3), točka (a), PDEU (114).

114

| (115) | Kar zadeva ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, Portugalska v predložitvi z dne 10. junija 2021 pojasnjuje, da bo prodaja najmanj 51-odstotnega deleža v družbi Azores Airlines pomenila izgubo nadzora družbe SATA Air Açores in nazadnje regije Azori nad odvisnim podjetjem. Poleg tega se portugalski organi strinjajo z uvedbo potrebnih pogojev korporativnega upravljanja, ki zagotavljajo, da [...] (115). |
| --- | --- |

(115)

Kar zadeva ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, Portugalska v predložitvi z dne 10. junija 2021 pojasnjuje, da bo prodaja najmanj 51-odstotnega deleža v družbi Azores Airlines pomenila izgubo nadzora družbe SATA Air Açores in nazadnje regije Azori nad odvisnim podjetjem. Poleg tega se portugalski organi strinjajo z uvedbo potrebnih pogojev korporativnega upravljanja, ki zagotavljajo, da [...] (115).

115

| (116) | Kar zadeva skladnost z načelom enkratnosti pomoči, je Portugalska 1. junija 2021 predložila dokaze, da je družba SATA povrnila povečanja kapitala, ki jih je od leta 2017 vpisala regija Azori, in sicer v treh obrokih v skupnem znesku 72,6 milijona EUR: 24 000 000 EUR 16. marca 2021, 27 000 000 EUR 17. marca 2021 in 21 580 735 EUR 26. maja 2021. Družba SATA je nadaljevala tudi z ustreznim zmanjšanjem svojega osnovnega kapitala, ki je bilo izvedeno in registrirano v portugalskem poslovnem registru. Portugalska je 30. novembra 2021 potrdila, da je izterjala obresti v višini 815 233,24 EUR v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004. |
| --- | --- |

(116)

Kar zadeva skladnost z načelom enkratnosti pomoči, je Portugalska 1. junija 2021 predložila dokaze, da je družba SATA povrnila povečanja kapitala, ki jih je od leta 2017 vpisala regija Azori, in sicer v treh obrokih v skupnem znesku 72,6 milijona EUR: 24 000 000 EUR 16. marca 2021, 27 000 000 EUR 17. marca 2021 in 21 580 735 EUR 26. maja 2021. Družba SATA je nadaljevala tudi z ustreznim zmanjšanjem svojega osnovnega kapitala, ki je bilo izvedeno in registrirano v portugalskem poslovnem registru. Portugalska je 30. novembra 2021 potrdila, da je izterjala obresti v višini 815 233,24 EUR v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

4.2   Pripombe o mnenjih tretjih oseb

Pripombe o mnenjih tretjih oseb

4.2.1   Pripombe Portugalske o mnenjih družbe Ryanair

Pripombe Portugalske o mnenjih družbe Ryanair

| (117) | Portugalski organi najprej poudarjajo pomen ohranjanja zaupnosti informacij v zvezi z javnimi regionalnimi družbami in zavračajo pritožbe družbe Ryanair v zvezi z nepreglednostjo. Portugalska trdi, da so informacije v zvezi z družbo SATA, ki morajo biti javno dostopne (finančna poročila in letna poročila), enostavno dostopne. Sklicuje se tudi na dokumentacijo in poročila, kot je poročilo portugalskega računskega sodišča (116) ali poročilo, ki ga je pripravil regionalni parlament Azorov (117), ki sta javni in ju je mogoče zlahka poiskati. Nasprotno pa so informacije, za katere družba Ryanair trdi, da do njih nima dostopa, prav informacije, ki jih je Komisija zahtevala od Portugalske v okviru postopka preiskave, začetega za oceno preteklih povečanj kapitala. |
| --- | --- |

(117)

Portugalski organi najprej poudarjajo pomen ohranjanja zaupnosti informacij v zvezi z javnimi regionalnimi družbami in zavračajo pritožbe družbe Ryanair v zvezi z nepreglednostjo. Portugalska trdi, da so informacije v zvezi z družbo SATA, ki morajo biti javno dostopne (finančna poročila in letna poročila), enostavno dostopne. Sklicuje se tudi na dokumentacijo in poročila, kot je poročilo portugalskega računskega sodišča (116) ali poročilo, ki ga je pripravil regionalni parlament Azorov (117), ki sta javni in ju je mogoče zlahka poiskati. Nasprotno pa so informacije, za katere družba Ryanair trdi, da do njih nima dostopa, prav informacije, ki jih je Komisija zahtevala od Portugalske v okviru postopka preiskave, začetega za oceno preteklih povečanj kapitala.

116

117

| (118) | Kar zadeva domnevno nerazpoložljivost informacij v sklepu o nadomestilu za obveznosti javne službe, Portugalska pojasnjuje, da ker je Komisija začela postopek preiskave v zvezi s preteklimi povečanji kapitala, Komisija ni bila pristojna za predložitev informacij, ki bi podpirale možnost, da bi bila ta povečanja usmerjena v odpravo nezadostnega nadomestila za izvajanje obveznosti javne službe. Nasprotno, Portugalska poudarja, da se morajo portugalski organi sklicevati na možne podlage za združljivost preteklih povečanj kapitala in dokazati, da so pogoji za tako združljivost izpolnjeni, kot potrjuje sodna praksa Sodišča Evropske unije (118). |
| --- | --- |

(118)

Kar zadeva domnevno nerazpoložljivost informacij v sklepu o nadomestilu za obveznosti javne službe, Portugalska pojasnjuje, da ker je Komisija začela postopek preiskave v zvezi s preteklimi povečanji kapitala, Komisija ni bila pristojna za predložitev informacij, ki bi podpirale možnost, da bi bila ta povečanja usmerjena v odpravo nezadostnega nadomestila za izvajanje obveznosti javne službe. Nasprotno, Portugalska poudarja, da se morajo portugalski organi sklicevati na možne podlage za združljivost preteklih povečanj kapitala in dokazati, da so pogoji za tako združljivost izpolnjeni, kot potrjuje sodna praksa Sodišča Evropske unije (118).

118

| (119) | V zvezi z domnevno pretirano zaupnostjo sklepa o razširitvi Portugalska odgovarja, da pravica do neobjave poslovnih skrivnosti in zaupnih informacij ter dolžnost Komisije v skladu s členom 287 PDEU ne bi smela biti ogrožena zaradi procesnih pravic zainteresiranih strani, kot je družba Ryanair, da predložijo pripombe o postopkih iz člena 108(2) PDEU. Portugalska vsekakor opozarja na jasnost sklepa o razširitvi, saj vsebuje podroben opis virov lastnega prispevka družbe SATA, ki so poleg uvodne izjave 23, ki jo je navedla družba Ryanair, pojasnjeni v uvodni izjavi 21 in nato ocenjeni v uvodnih izjavah 71 in 74, ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence pa so analizirani v uvodnih izjavah 83 do 89 navedenega sklepa (119). |
| --- | --- |

(119)

V zvezi z domnevno pretirano zaupnostjo sklepa o razširitvi Portugalska odgovarja, da pravica do neobjave poslovnih skrivnosti in zaupnih informacij ter dolžnost Komisije v skladu s členom 287 PDEU ne bi smela biti ogrožena zaradi procesnih pravic zainteresiranih strani, kot je družba Ryanair, da predložijo pripombe o postopkih iz člena 108(2) PDEU. Portugalska vsekakor opozarja na jasnost sklepa o razširitvi, saj vsebuje podroben opis virov lastnega prispevka družbe SATA, ki so poleg uvodne izjave 23, ki jo je navedla družba Ryanair, pojasnjeni v uvodni izjavi 21 in nato ocenjeni v uvodnih izjavah 71 in 74, ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence pa so analizirani v uvodnih izjavah 83 do 89 navedenega sklepa (119).

119

| (120) | Kar zadeva pretekla povečanja kapitala, portugalski organi v odgovor na pritožbo družbe Ryanair, da ta povečanja niso bila v skladu s preskusom „vlagatelja v tržnem gospodarstvu“, trdijo, da družba Ryanair ne pojasnjuje, zakaj bi se moral tak preskus uporabiti v zadevnem primeru ali zakaj bi bil z njegovo uporabo ugotovljen obstoj državne pomoči. Portugalska trdi, da v skladu z ustaljeno sodno prakso preskus „vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ glede na dejavnosti družbe SATA ne bi smel biti uporaben in ustrezen za presojo obstoja državne pomoči. Družba SATA dejansko ne posluje pod običajnimi tržnimi pogoji, saj je pooblaščena za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena in obveznosti javne službe, ki sledijo politiki regije glede zagotavljanja ustrezne ozemeljske kontinuitete Azorov s celinsko Portugalsko in azorsko diasporo v Severni Ameriki. |
| --- | --- |

(120)

Kar zadeva pretekla povečanja kapitala, portugalski organi v odgovor na pritožbo družbe Ryanair, da ta povečanja niso bila v skladu s preskusom „vlagatelja v tržnem gospodarstvu“, trdijo, da družba Ryanair ne pojasnjuje, zakaj bi se moral tak preskus uporabiti v zadevnem primeru ali zakaj bi bil z njegovo uporabo ugotovljen obstoj državne pomoči. Portugalska trdi, da v skladu z ustaljeno sodno prakso preskus „vlagatelja v tržnem gospodarstvu“ glede na dejavnosti družbe SATA ne bi smel biti uporaben in ustrezen za presojo obstoja državne pomoči. Družba SATA dejansko ne posluje pod običajnimi tržnimi pogoji, saj je pooblaščena za izvajanje storitev splošnega gospodarskega pomena in obveznosti javne službe, ki sledijo politiki regije glede zagotavljanja ustrezne ozemeljske kontinuitete Azorov s celinsko Portugalsko in azorsko diasporo v Severni Ameriki.

| (121) | Portugalska zavrača tudi trditev družbe Ryanair v zvezi z možnostjo sklicevanja na pandemijo COVID-19 kot okoliščino, ki upravičuje odstopanje od načela enkratnosti pomoči. Trdi, da se dejavnosti družbe SATA med omejitvami potovanj nikoli niso popolnoma ustavile, saj je imela družba SATA bistveno vlogo. Po nadaljevanju teh dejavnosti je pandemija COVID-19 še naprej vplivala na družbo SATA na način, ki se je razlikoval od običajnih letalskih prevoznikov, saj družba SATA lete na rutah v okviru obveznosti javne službe opravlja za zagotavljanje ozemeljske povezljivosti, pri čemer jih ne more prenehati opravljati ali zmanjšati, ne glede na to, ali so rute donosne ali ne, ne da bi ogrozila te obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(121)

Portugalska zavrača tudi trditev družbe Ryanair v zvezi z možnostjo sklicevanja na pandemijo COVID-19 kot okoliščino, ki upravičuje odstopanje od načela enkratnosti pomoči. Trdi, da se dejavnosti družbe SATA med omejitvami potovanj nikoli niso popolnoma ustavile, saj je imela družba SATA bistveno vlogo. Po nadaljevanju teh dejavnosti je pandemija COVID-19 še naprej vplivala na družbo SATA na način, ki se je razlikoval od običajnih letalskih prevoznikov, saj družba SATA lete na rutah v okviru obveznosti javne službe opravlja za zagotavljanje ozemeljske povezljivosti, pri čemer jih ne more prenehati opravljati ali zmanjšati, ne glede na to, ali so rute donosne ali ne, ne da bi ogrozila te obveznosti javne službe.

| (122) | Portugalska poudarja, da vstop novega konkurenta ne bi zagotovil pogostosti letov ali neprekinjenosti rut ter ne bi bil v skladu z ustreznimi zahtevami obveznosti javne službe in potrebami po povezljivosti v regiji Azori. Glede na izračun tržnega deleža posamezne družbe za vsako mednarodno neposredno ruto na Azore ali z njih leta 2019 družba Ryanair skupaj dosega 9,8-odstotni, družba Azores Airlines pa 75-odstotni tržni delež: glede na pomembno razliko v njuni prisotnosti bi bilo malo verjetno, da bi jo družba Ryanair kratko- do srednjeročno nadomestila na azorskih rutah. Glede na to bi bil izstop družbe SATA s trga zelo škodljiv za to najbolj oddaljeno regijo. Kar zadeva povezave znotraj otočja, dejstvo, da je bila družba SATA Air Açores vedno edini letalski prevoznik, ki je sodeloval na javnih razpisih za dodelitev rut v okviru obveznosti javne službe med otoki, objavljenih od leta 2002, vključno z zadnjim, ki je bil objavljen 4. junija 2021, po mnenju Portugalske kaže na nezainteresiranost drugih letalskih prevoznikov za poslovanje na tem trgu. Prav tako je družba SATA edini letalski prevoznik, ki je ANAC predložil poslovne načrte za opravljanje letov na rutah v okviru obveznosti javne službe, ki povezujejo Azore s celinsko Portugalsko in Madeiro, čeprav Portugalska v zvezi s takimi rutami v okviru obveznosti javne službe pojasnjuje, da se zanje ne uporablja javni razpis, ampak manj strog postopek. Portugalska poudarja, da se je ta nezainteresiranost za rute v okviru obveznosti javne službe nadaljevala kljub presežni zmogljivosti, ki je bila posledica pandemije, kot trdi družba Ryanair. Poleg tega Portugalska navaja, da so letalski prevozniki, ki so vstopili na liberalizirane rute, na katerih je opravljala lete družba SATA, kmalu zatem izstopili, zlasti zaradi posebnih in netipičnih pogojev poslovanja (120). |
| --- | --- |

(122)

Portugalska poudarja, da vstop novega konkurenta ne bi zagotovil pogostosti letov ali neprekinjenosti rut ter ne bi bil v skladu z ustreznimi zahtevami obveznosti javne službe in potrebami po povezljivosti v regiji Azori. Glede na izračun tržnega deleža posamezne družbe za vsako mednarodno neposredno ruto na Azore ali z njih leta 2019 družba Ryanair skupaj dosega 9,8-odstotni, družba Azores Airlines pa 75-odstotni tržni delež: glede na pomembno razliko v njuni prisotnosti bi bilo malo verjetno, da bi jo družba Ryanair kratko- do srednjeročno nadomestila na azorskih rutah. Glede na to bi bil izstop družbe SATA s trga zelo škodljiv za to najbolj oddaljeno regijo. Kar zadeva povezave znotraj otočja, dejstvo, da je bila družba SATA Air Açores vedno edini letalski prevoznik, ki je sodeloval na javnih razpisih za dodelitev rut v okviru obveznosti javne službe med otoki, objavljenih od leta 2002, vključno z zadnjim, ki je bil objavljen 4. junija 2021, po mnenju Portugalske kaže na nezainteresiranost drugih letalskih prevoznikov za poslovanje na tem trgu. Prav tako je družba SATA edini letalski prevoznik, ki je ANAC predložil poslovne načrte za opravljanje letov na rutah v okviru obveznosti javne službe, ki povezujejo Azore s celinsko Portugalsko in Madeiro, čeprav Portugalska v zvezi s takimi rutami v okviru obveznosti javne službe pojasnjuje, da se zanje ne uporablja javni razpis, ampak manj strog postopek. Portugalska poudarja, da se je ta nezainteresiranost za rute v okviru obveznosti javne službe nadaljevala kljub presežni zmogljivosti, ki je bila posledica pandemije, kot trdi družba Ryanair. Poleg tega Portugalska navaja, da so letalski prevozniki, ki so vstopili na liberalizirane rute, na katerih je opravljala lete družba SATA, kmalu zatem izstopili, zlasti zaradi posebnih in netipičnih pogojev poslovanja (120).

120

| (123) | Portugalska za opredelitev posebnosti azorskega trga v nasprotju z družbo Ryanair trdi, da položaja družbe SATA ni mogoče primerjati s položajem družbe Spanair ali Malév. Navedeni družbi v stečaju sta dejansko poslovali na privlačnih komercialnih trgih, ki se z geografskega, socialnega in ekonomskega vidika razlikujejo od rut na Azorih. Portugalska meni, da izstop družbe SATA s trga ne bi spodbudil konkurence iz naslednjih dveh razlogov: (i) zmanjšanja ravni povpraševanja zaradi pandemije COVID-19 in potrebne ozemeljske kontinuitete v regiji, kar vključuje nezmožnost prekinitve letenja, ter (ii) v primeru družb Spanair in Malév povečanja povpraševanja po izstopu obeh navedenih letalskih prevoznikov s trga, ki je bilo posledica zunanjih dejavnikov in ne učinkovitejših letalskih prevoznikov. |
| --- | --- |

(123)

Portugalska za opredelitev posebnosti azorskega trga v nasprotju z družbo Ryanair trdi, da položaja družbe SATA ni mogoče primerjati s položajem družbe Spanair ali Malév. Navedeni družbi v stečaju sta dejansko poslovali na privlačnih komercialnih trgih, ki se z geografskega, socialnega in ekonomskega vidika razlikujejo od rut na Azorih. Portugalska meni, da izstop družbe SATA s trga ne bi spodbudil konkurence iz naslednjih dveh razlogov: (i) zmanjšanja ravni povpraševanja zaradi pandemije COVID-19 in potrebne ozemeljske kontinuitete v regiji, kar vključuje nezmožnost prekinitve letenja, ter (ii) v primeru družb Spanair in Malév povečanja povpraševanja po izstopu obeh navedenih letalskih prevoznikov s trga, ki je bilo posledica zunanjih dejavnikov in ne učinkovitejših letalskih prevoznikov.

| (124) | Portugalska v zvezi s predlagano ukinitvijo rut, ki ne spadajo v okvir obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena, v nasprotju s trditvijo družbe Ryanair, da bi lahko nadomestila družbo Azores Airlines na njenih komercialnih rutah na celino, trdi, da je družba Ryanair leta 2015 ohranila omejeno število letov na svojih rutah od liberalizacije povezav med São Miguelom in Terceiro do Lizbone in Porta ter ni povečala števila takih letov, ko se je število letov družbe SATA zmanjšalo, na primer februarja in marca 2021 (121). Poleg tega družba Ryanair ne zagotavlja storitev zračnega prevoza v Severno Ameriko, da bi zagotovila povezljivost z azorsko diasporo, niti storitev prevoza zračnega tovora za izvoz in dobavo blaga v regijo Azori. Obe vrsti storitev sta temeljnega pomena za Azore, pri čemer prva dejavnost zagotavlja tuje naložbe in turizem, druga pa podpira lokalno gospodarstvo: leta 2019 je družba Azores Airlines zagotovila skoraj [55–65] % prevozov zračnega tovora na Azore in z njih (približno [...] tisoč ton), vključno s svežimi ribami (približno [55–65] % celotnega tovora družbe Azores Airlines), pošto (približno [5–15] %) in medicinskimi pripomočki (približno [0–5] %). |
| --- | --- |

(124)

Portugalska v zvezi s predlagano ukinitvijo rut, ki ne spadajo v okvir obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena, v nasprotju s trditvijo družbe Ryanair, da bi lahko nadomestila družbo Azores Airlines na njenih komercialnih rutah na celino, trdi, da je družba Ryanair leta 2015 ohranila omejeno število letov na svojih rutah od liberalizacije povezav med São Miguelom in Terceiro do Lizbone in Porta ter ni povečala števila takih letov, ko se je število letov družbe SATA zmanjšalo, na primer februarja in marca 2021 (121). Poleg tega družba Ryanair ne zagotavlja storitev zračnega prevoza v Severno Ameriko, da bi zagotovila povezljivost z azorsko diasporo, niti storitev prevoza zračnega tovora za izvoz in dobavo blaga v regijo Azori. Obe vrsti storitev sta temeljnega pomena za Azore, pri čemer prva dejavnost zagotavlja tuje naložbe in turizem, druga pa podpira lokalno gospodarstvo: leta 2019 je družba Azores Airlines zagotovila skoraj [55–65] % prevozov zračnega tovora na Azore in z njih (približno [...] tisoč ton), vključno s svežimi ribami (približno [55–65] % celotnega tovora družbe Azores Airlines), pošto (približno [5–15] %) in medicinskimi pripomočki (približno [0–5] %).

121

| (125) | Podobno Portugalska zavrača razlago družbe Ryanair, da pandemije COVID-19 ni mogoče šteti za izjemno in nepredvideno okoliščino s sklicevanjem na Začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (122), ki ga je sprejela Komisija. |
| --- | --- |

(125)

Podobno Portugalska zavrača razlago družbe Ryanair, da pandemije COVID-19 ni mogoče šteti za izjemno in nepredvideno okoliščino s sklicevanjem na Začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (122), ki ga je sprejela Komisija.

122

| (126) | Portugalska tudi trdi, da so bile rute v okviru obveznosti javne službe družbi SATA dodeljene v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, ter potrjuje odločitev Komisije v zvezi z opisom rut družbe Ryanair med Azori in preostalo Unijo ter neposrednih rut na Azore in z njih, na katerih opravlja lete družba TAP. |
| --- | --- |

(126)

Portugalska tudi trdi, da so bile rute v okviru obveznosti javne službe družbi SATA dodeljene v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, ter potrjuje odločitev Komisije v zvezi z opisom rut družbe Ryanair med Azori in preostalo Unijo ter neposrednih rut na Azore in z njih, na katerih opravlja lete družba TAP.

4.2.2   Pripombe Portugalske o mnenjih stranke PPM

Pripombe Portugalske o mnenjih stranke PPM

| (127) | Portugalska glede trditve stranke PPM v zvezi z netočnostjo nekaterih informacij, ki so jih predložili portugalski organi in ki bi privedle do poskusa mešanja dejavnosti družb SATA Air Açores in Azores Airlines, meni, da ob upoštevanju sklepa o začetku postopka in nadaljnjih pojasnil, predloženih Komisiji, med tema družbama ni mogoča zamenjava. |
| --- | --- |

(127)

Portugalska glede trditve stranke PPM v zvezi z netočnostjo nekaterih informacij, ki so jih predložili portugalski organi in ki bi privedle do poskusa mešanja dejavnosti družb SATA Air Açores in Azores Airlines, meni, da ob upoštevanju sklepa o začetku postopka in nadaljnjih pojasnil, predloženih Komisiji, med tema družbama ni mogoča zamenjava.

| (128) | Portugalska trdi, da pripombe stranke PPM vsebujejo več neutemeljenih in/ali neresničnih trditev. Prvič, seznam konkurentov družbe Azores Airlines, ki ga je predložila stranka PPM, je netočen, saj samo družbi TAP in Ryanair konkurirata družbi SATA na istih trgih, redne rute, na katerih opravlja lete družba Azores Airlines, pa se razlikujejo od rut, na katerih lete opravljajo družbe White, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines in Binter. Ti letalski prevozniki dejansko ne opravljajo letov na rednih rutah z Azorov. Kar zadeva družbo Binter, letalski prevoznik opravlja lete na ruti znotraj otočja Madeira, na kateri je lete prej opravljala družba SATA Air Azores na podlagi javnega naročila za obdobje 2011–2013. Družba EasyJet je družbi Azores Airlines konkurirala le na liberaliziranih rutah med Azori in celinsko Portugalsko, dokler ni leta 2017 prenehala opravljati lete na teh rutah. Skupno je na azorskem trgu poskušalo poslovati 12 letalskih prevoznikov, ki pa so morali leta 2016 zapustiti trg zaradi pomanjkanja donosnosti (123). Na splošno je tudi povezave z ZDA in Kanado, ki so ključnega pomena za regijo, zagotavljala družba Azores Airlines. Po navedbah iz predložitve Portugalske je od maja 2018 do septembra 2019 le družba Delta opravljala lete na ruti med Ponta Delgado in New Yorkom, neposredna ruta družbe TAP med Ponta Delgado in Bostonom, ki je bila uvedena julija 2020, pa je bila ukinjena. |
| --- | --- |

(128)

Portugalska trdi, da pripombe stranke PPM vsebujejo več neutemeljenih in/ali neresničnih trditev. Prvič, seznam konkurentov družbe Azores Airlines, ki ga je predložila stranka PPM, je netočen, saj samo družbi TAP in Ryanair konkurirata družbi SATA na istih trgih, redne rute, na katerih opravlja lete družba Azores Airlines, pa se razlikujejo od rut, na katerih lete opravljajo družbe White, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines in Binter. Ti letalski prevozniki dejansko ne opravljajo letov na rednih rutah z Azorov. Kar zadeva družbo Binter, letalski prevoznik opravlja lete na ruti znotraj otočja Madeira, na kateri je lete prej opravljala družba SATA Air Azores na podlagi javnega naročila za obdobje 2011–2013. Družba EasyJet je družbi Azores Airlines konkurirala le na liberaliziranih rutah med Azori in celinsko Portugalsko, dokler ni leta 2017 prenehala opravljati lete na teh rutah. Skupno je na azorskem trgu poskušalo poslovati 12 letalskih prevoznikov, ki pa so morali leta 2016 zapustiti trg zaradi pomanjkanja donosnosti (123). Na splošno je tudi povezave z ZDA in Kanado, ki so ključnega pomena za regijo, zagotavljala družba Azores Airlines. Po navedbah iz predložitve Portugalske je od maja 2018 do septembra 2019 le družba Delta opravljala lete na ruti med Ponta Delgado in New Yorkom, neposredna ruta družbe TAP med Ponta Delgado in Bostonom, ki je bila uvedena julija 2020, pa je bila ukinjena.

123

| (129) | V nasprotju s trditvami stranke PPM, da je te rute v okviru obveznosti javne službe prostovoljno izkoriščala le družba Azores Airlines in da bi bilo izgube mogoče pojasniti s tem, da Portugalska ni izpolnjevala obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, Portugalska odgovarja, da se rute med Azori in celinsko Portugalsko od leta 1998 štejejo za rute v okviru obveznosti javne službe ter da so bila informativna obvestila in nadaljnje spremembe od leta 1998 do leta 2015 vedno objavljeni v Uradnem listu Evropske unije. Vendar v obdobju med letoma 2005 in 2015 javni razpis ni bil potreben, saj so se leti na rutah opravljali brez koncesijske pogodbe ali ustreznega nadomestila: družbi TAP in Azores Airlines sta opravljali lete na ruti Lizbona–Horta, družba TAP je bila edini prevoznik, ki je opravljal lete na ruti Lizbona–Pico, družba Azores Airlines pa je bila edina, ki je opravljala lete na ruti Lizbona–Santa Maria. Od marca 2015 so se navedene rute razvile zaradi liberalizacije nekaterih od njih, spremenili pa so se tudi glavni pogoji, povezani z opravljanjem storitev. Portugalska ugotavlja, da sta bili vzpostavitev rut v okviru obveznosti javne službe in njihova dodelitev vedno v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, kot je opisano v njenih predložitvah, pa je bila družba Azores Airlines od marca 2015 edini letalski prevoznik, ki je izkazal interes za opravljanje letov na (odprtih) rutah v okviru obveznosti javne službe in ki je ANAC predložil poslovne načrte. Portugalska zato poudarja, da se leti na navedenih rutah niso opravljali na podlagi njihove donosnosti. Navaja tudi, da trditve o preobremenitvi in zapletenosti obveznosti javne službe in razpisnih pravil niso utemeljene, saj (i) so sledile splošnemu vzorcu za tovrstne razpise ter (ii) so bile sporočene Komisiji in odobrene v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. 1008/2008. Portugalska prav tako zavrača trditev stranke PPM, da se razpis za rute med otoki nanaša na vse rute kot skupino, tako da opozarja, da je taka možnost izrecno določena v Uredbi (ES) št. 1008/2008, saj se besedilo člena 16(10) navedene uredbe po mnenju Portugalske očitno uporablja za posebni položaj Azorov. Nazadnje, v zvezi s trditvijo stranke PPM, da finančno nadomestilo, plačano družbi SATA Air Açores za obveznosti javne službe, pomeni tudi nezakonito subvencioniranje družbe Azores Airlines, Portugalska pojasnjuje, da plačani zneski ne omogočajo nobenega prenosa na družbo Azores Airlines in poleg tega dejansko ne krijejo primanjkljajev, ki so nastali zaradi opravljanja letov na takih rutah (124). |
| --- | --- |

(129)

V nasprotju s trditvami stranke PPM, da je te rute v okviru obveznosti javne službe prostovoljno izkoriščala le družba Azores Airlines in da bi bilo izgube mogoče pojasniti s tem, da Portugalska ni izpolnjevala obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, Portugalska odgovarja, da se rute med Azori in celinsko Portugalsko od leta 1998 štejejo za rute v okviru obveznosti javne službe ter da so bila informativna obvestila in nadaljnje spremembe od leta 1998 do leta 2015 vedno objavljeni v Uradnem listu Evropske unije. Vendar v obdobju med letoma 2005 in 2015 javni razpis ni bil potreben, saj so se leti na rutah opravljali brez koncesijske pogodbe ali ustreznega nadomestila: družbi TAP in Azores Airlines sta opravljali lete na ruti Lizbona–Horta, družba TAP je bila edini prevoznik, ki je opravljal lete na ruti Lizbona–Pico, družba Azores Airlines pa je bila edina, ki je opravljala lete na ruti Lizbona–Santa Maria. Od marca 2015 so se navedene rute razvile zaradi liberalizacije nekaterih od njih, spremenili pa so se tudi glavni pogoji, povezani z opravljanjem storitev. Portugalska ugotavlja, da sta bili vzpostavitev rut v okviru obveznosti javne službe in njihova dodelitev vedno v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, kot je opisano v njenih predložitvah, pa je bila družba Azores Airlines od marca 2015 edini letalski prevoznik, ki je izkazal interes za opravljanje letov na (odprtih) rutah v okviru obveznosti javne službe in ki je ANAC predložil poslovne načrte. Portugalska zato poudarja, da se leti na navedenih rutah niso opravljali na podlagi njihove donosnosti. Navaja tudi, da trditve o preobremenitvi in zapletenosti obveznosti javne službe in razpisnih pravil niso utemeljene, saj (i) so sledile splošnemu vzorcu za tovrstne razpise ter (ii) so bile sporočene Komisiji in odobrene v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. 1008/2008. Portugalska prav tako zavrača trditev stranke PPM, da se razpis za rute med otoki nanaša na vse rute kot skupino, tako da opozarja, da je taka možnost izrecno določena v Uredbi (ES) št. 1008/2008, saj se besedilo člena 16(10) navedene uredbe po mnenju Portugalske očitno uporablja za posebni položaj Azorov. Nazadnje, v zvezi s trditvijo stranke PPM, da finančno nadomestilo, plačano družbi SATA Air Açores za obveznosti javne službe, pomeni tudi nezakonito subvencioniranje družbe Azores Airlines, Portugalska pojasnjuje, da plačani zneski ne omogočajo nobenega prenosa na družbo Azores Airlines in poleg tega dejansko ne krijejo primanjkljajev, ki so nastali zaradi opravljanja letov na takih rutah (124).

Uradnem listu Evropske unije

124

4.2.3   Pripombe Portugalske o mnenjih drugih strani

Pripombe Portugalske o mnenjih drugih strani

| (130) | Portugalska po eni strani poudarja pozitivne pripombe v zvezi z bistveno vlogo, ki jo ima družba SATA pri družbeno-gospodarskem razvoju Azorov ter pri zagotavljanju nacionalne in mednarodne ozemeljske kontinuitete Azorov z Unijo. Navaja tudi, da te pripombe poudarjajo združljivost preteklih povečanj kapitala s pravili Unije, ker imajo ta povečanja zanemarljiv vpliv na konkurenco in na notranjem trgu, saj je treba zagotoviti povezljivost azorske diaspore. Poleg tega je v nekaterih pripombah poudarjena tudi specifičnost družbe SATA na rutah, na katerih lete opravljata družbi SATA Air Açores in Azores Airlines, glede na to, da konkurenti ne bi prevzeli modela družbe SATA, kar bi lahko na koncu močno škodilo azorski skupnosti priseljencev. |
| --- | --- |

(130)

Portugalska po eni strani poudarja pozitivne pripombe v zvezi z bistveno vlogo, ki jo ima družba SATA pri družbeno-gospodarskem razvoju Azorov ter pri zagotavljanju nacionalne in mednarodne ozemeljske kontinuitete Azorov z Unijo. Navaja tudi, da te pripombe poudarjajo združljivost preteklih povečanj kapitala s pravili Unije, ker imajo ta povečanja zanemarljiv vpliv na konkurenco in na notranjem trgu, saj je treba zagotoviti povezljivost azorske diaspore. Poleg tega je v nekaterih pripombah poudarjena tudi specifičnost družbe SATA na rutah, na katerih lete opravljata družbi SATA Air Açores in Azores Airlines, glede na to, da konkurenti ne bi prevzeli modela družbe SATA, kar bi lahko na koncu močno škodilo azorski skupnosti priseljencev.

| (131) | Da bi dodatno poudarila bistveno vlogo družbe SATA, Portugalska po drugi strani ugotavlja, da nekatere pripombe vztrajajo pri oddaljenosti regije Azori in njeni nepovezanosti z notranjim trgom, kar bi lahko odvračalo od trgovine in oviralo prosti pretok blaga. Portugalska tudi trdi, da tretje osebe, kot so družbe AJFA, SDABS in Brampton Travel AG (BTA), poudarjajo pomen severnoameriških rut za poslovne in naložbene namene. Portugalska z gospodarskega vidika poudarja, da tretje osebe poudarjajo pomen družbe SATA za turistični sektor, ki je ključnega pomena za razvoj regije. Družba SATA zagotavlja dostop do bistvenih in nebistvenih dobrin od zunaj, ki so potrebne za razvoj turističnega sektorja. „Nemerljivo“ vlogo družbe SATA v celotni turistični vrednostni verigi opisuje APAVT (in ATA). |
| --- | --- |

(131)

Da bi dodatno poudarila bistveno vlogo družbe SATA, Portugalska po drugi strani ugotavlja, da nekatere pripombe vztrajajo pri oddaljenosti regije Azori in njeni nepovezanosti z notranjim trgom, kar bi lahko odvračalo od trgovine in oviralo prosti pretok blaga. Portugalska tudi trdi, da tretje osebe, kot so družbe AJFA, SDABS in Brampton Travel AG (BTA), poudarjajo pomen severnoameriških rut za poslovne in naložbene namene. Portugalska z gospodarskega vidika poudarja, da tretje osebe poudarjajo pomen družbe SATA za turistični sektor, ki je ključnega pomena za razvoj regije. Družba SATA zagotavlja dostop do bistvenih in nebistvenih dobrin od zunaj, ki so potrebne za razvoj turističnega sektorja. „Nemerljivo“ vlogo družbe SATA v celotni turistični vrednostni verigi opisuje APAVT (in ATA).

| (132) | Portugalski organi tudi navajajo, da je v pripombah, zlasti tistih, ki sta jih predložili azorska kmetijska zveza in azorska ribiška zveza za ribiški in kmetijski sektor, poudarjena posebna vloga, ki jo ima družba SATA za proizvajalce v regiji pri zagotavljanju dostopa do enakih možnosti (z zagotavljanjem distribucije in izvoza proizvodov med otoki, celinsko Portugalsko in drugimi ozemlji). |
| --- | --- |

(132)

Portugalski organi tudi navajajo, da je v pripombah, zlasti tistih, ki sta jih predložili azorska kmetijska zveza in azorska ribiška zveza za ribiški in kmetijski sektor, poudarjena posebna vloga, ki jo ima družba SATA za proizvajalce v regiji pri zagotavljanju dostopa do enakih možnosti (z zagotavljanjem distribucije in izvoza proizvodov med otoki, celinsko Portugalsko in drugimi ozemlji).

| (133) | Portugalska nazadnje poudarja, da so nekatere tretje osebe, ki so predložile pripombe v okviru postopka preiskave Komisije, kot je združenje občin regije Azori, poleg podpore, ki se zagotavlja z zračnim prevozom družbe SATA za družbeni in gospodarski razvoj lokalne skupnosti, brez katere bi bilo okrevanje regije po sedanji pandemiji praktično nemogoče, poudarile, da ima družba SATA bistveno vlogo v posebnih in izjemnih okoliščinah, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, med drugim za prevoz medicinske opreme v regijo. |
| --- | --- |

(133)

Portugalska nazadnje poudarja, da so nekatere tretje osebe, ki so predložile pripombe v okviru postopka preiskave Komisije, kot je združenje občin regije Azori, poleg podpore, ki se zagotavlja z zračnim prevozom družbe SATA za družbeni in gospodarski razvoj lokalne skupnosti, brez katere bi bilo okrevanje regije po sedanji pandemiji praktično nemogoče, poudarile, da ima družba SATA bistveno vlogo v posebnih in izjemnih okoliščinah, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, med drugim za prevoz medicinske opreme v regijo.

5.   OCENA UKREPOV

OCENA UKREPOV

| (134) | Komisija bo najprej ocenila, ali pomoč za prestrukturiranje, in sicer neposredno posojilo vlade avtonomne regije v višini 144,5 milijona EUR in prevzem dolga v višini 173,75 milijona EUR, v skupni vrednosti 318,25 milijona EUR, ki jih je treba pretvoriti v lastniški kapital, ter državno jamstvo v višini 135 milijonov EUR, ki se odobri do leta 2028 za posojila bank in/ali drugih finančnih institucij, pomenita državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, in če je tako, ali je taka pomoč zakonita in združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(134)

Komisija bo najprej ocenila, ali pomoč za prestrukturiranje, in sicer neposredno posojilo vlade avtonomne regije v višini 144,5 milijona EUR in prevzem dolga v višini 173,75 milijona EUR, v skupni vrednosti 318,25 milijona EUR, ki jih je treba pretvoriti v lastniški kapital, ter državno jamstvo v višini 135 milijonov EUR, ki se odobri do leta 2028 za posojila bank in/ali drugih finančnih institucij, pomenita državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, in če je tako, ali je taka pomoč zakonita in združljiva z notranjim trgom.

| (135) | Enaka ocena bo izvedena tudi v zvezi s preteklimi povečanji kapitala, saj se formalni postopek preiskave, začet s sklepom o začetku postopka, nanaša tudi na navedene ukrepe (125). Ocena je izvedena v uvodnih izjavah 242 do 248. |
| --- | --- |

(135)

Enaka ocena bo izvedena tudi v zvezi s preteklimi povečanji kapitala, saj se formalni postopek preiskave, začet s sklepom o začetku postopka, nanaša tudi na navedene ukrepe (125). Ocena je izvedena v uvodnih izjavah 242 do 248.

125

| (136) | Nasprotno pa taka ocena ne bo izvedena v zvezi s pomočjo za reševanje družbi SATA, priglašeno 13. avgusta 2020 (uvodna izjava 1), saj je bila zadevna priglasitev 6. aprila 2022 umaknjena, pomoč za reševanje pa ni bila izvedena (uvodna izjava 12). Čeprav pomoč za reševanje kot taka ni bila dodeljena družbi SATA, Komisija ugotavlja, da je bila v odziv na priglasitev pomoči za reševanje Portugalske s sklepom o začetku postopka odobrena likvidnostna podpora družbi SATA v skladu s točko 103 smernic za reševanje in prestrukturiranje, da bi se zagotovilo neprekinjeno opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na področju storitev zračnega prevoza in storitev upravljanja letališč, ki jih je družba SATA zagotavljala med formalno preiskavo pomoči za reševanje. Ta podpora je bila nato razširjena na 255,5 milijona EUR in podaljšana, kot je bilo odobreno v sklepu o razširitvi (uvodna izjava 7) in Sklepu Komisije z dne 5. novembra 2021 (uvodna izjava 11). Čeprav je bila podpora prvotno dodeljena v obliki jamstev za posojila, je Komisija v navedenem sklepu odobrila nadomestitev javnih jamstev s strani Portugalske z neposrednimi posojili delničarjev družbi SATA, zlasti v zvezi z zneskom 82,5 milijona EUR, ki ga regija Azori ni mogla prenesti v proračun za leto 2022. Združljivost te podpore pa je že bila ocenjena v sklepih iz uvodnih izjav 2, 7 in 11 v skladu s točko 103 smernic za reševanje in prestrukturiranje, pri čemer je neodvisna od združljivosti pomoči za reševanje kot take. Zato pomoč za reševanje kot taka ni bila izvedena, Komisiji pa zaradi umika priglasitve v zvezi s to pomočjo ni več treba preučiti združljivost take pomoči za reševanje. |
| --- | --- |

(136)

Nasprotno pa taka ocena ne bo izvedena v zvezi s pomočjo za reševanje družbi SATA, priglašeno 13. avgusta 2020 (uvodna izjava 1), saj je bila zadevna priglasitev 6. aprila 2022 umaknjena, pomoč za reševanje pa ni bila izvedena (uvodna izjava 12). Čeprav pomoč za reševanje kot taka ni bila dodeljena družbi SATA, Komisija ugotavlja, da je bila v odziv na priglasitev pomoči za reševanje Portugalske s sklepom o začetku postopka odobrena likvidnostna podpora družbi SATA v skladu s točko 103 smernic za reševanje in prestrukturiranje, da bi se zagotovilo neprekinjeno opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena na področju storitev zračnega prevoza in storitev upravljanja letališč, ki jih je družba SATA zagotavljala med formalno preiskavo pomoči za reševanje. Ta podpora je bila nato razširjena na 255,5 milijona EUR in podaljšana, kot je bilo odobreno v sklepu o razširitvi (uvodna izjava 7) in Sklepu Komisije z dne 5. novembra 2021 (uvodna izjava 11). Čeprav je bila podpora prvotno dodeljena v obliki jamstev za posojila, je Komisija v navedenem sklepu odobrila nadomestitev javnih jamstev s strani Portugalske z neposrednimi posojili delničarjev družbi SATA, zlasti v zvezi z zneskom 82,5 milijona EUR, ki ga regija Azori ni mogla prenesti v proračun za leto 2022. Združljivost te podpore pa je že bila ocenjena v sklepih iz uvodnih izjav 2, 7 in 11 v skladu s točko 103 smernic za reševanje in prestrukturiranje, pri čemer je neodvisna od združljivosti pomoči za reševanje kot take. Zato pomoč za reševanje kot taka ni bila izvedena, Komisiji pa zaradi umika priglasitve v zvezi s to pomočjo ni več treba preučiti združljivost take pomoči za reševanje.

5.1   Obstoj državne pomoči

Obstoj državne pomoči

| (137) | Člen 107(1) PDEU določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“ |
| --- | --- |

(137)

Člen 107(1) PDEU določa, da „[r]azen če Pogodbi ne določata drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.“

| (138) | Da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč v smislu navedene določbe, morajo biti torej izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep mora biti mogoče pripisati državi in financirati se mora z državnimi sredstvi; (ii) prejemniku mora dodeliti prednost; (iii) ta prednost mora biti selektivna ter (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in prizadene trgovino med državami članicami. Zato je primerno ločeno preučiti, ali se ukrepi štejejo za državno pomoč. |
| --- | --- |

(138)

Da bi bil ukrep opredeljen kot državna pomoč v smislu navedene določbe, morajo biti torej izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji: (i) ukrep mora biti mogoče pripisati državi in financirati se mora z državnimi sredstvi; (ii) prejemniku mora dodeliti prednost; (iii) ta prednost mora biti selektivna ter (iv) ukrep izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in prizadene trgovino med državami članicami. Zato je primerno ločeno preučiti, ali se ukrepi štejejo za državno pomoč.

5.1.1   Državna sredstva in pripisljivost državi

Državna sredstva in pripisljivost državi

| (139) | Ukrepi vključujejo upravne akte in javne odločitve. |
| --- | --- |

(139)

Ukrepi vključujejo upravne akte in javne odločitve.

| (140) | Pomoč za prestrukturiranje se financira iz javnih sredstev, ki izhajajo iz proračuna regije Azori. Zlasti bo regija Azori kot edina delničarka družbe SATA iz sredstev svojega proračuna zagotovila: (i) potrebne kapitalske injekcije v višini 144,5 milijona EUR za povečanje izčrpanega lastniškega kapitala; (ii) sredstva za financiranje prevzema dolga v znesku 173,75 milijona EUR, ki ga je treba tudi pretvoriti v kapital, ter (iii) jamstvo do leta 2028 v znesku 135 milijonov EUR za posojila bank in/ali drugih finančnih subjektov. Kar zadeva pretekla povečanja kapitala, je regija Azori, kot je Komisija ugotovila v uvodni izjavi 39 sklepa o začetku postopka, ta povečanja (zdaj povrnjena z obrestmi) vpisala z uporabo sredstev iz svojega proračuna in na podlagi odločitev, ki jih je sprejel svet vlade regije (uvodni izjavi 102 in 103). |
| --- | --- |

(140)

Pomoč za prestrukturiranje se financira iz javnih sredstev, ki izhajajo iz proračuna regije Azori. Zlasti bo regija Azori kot edina delničarka družbe SATA iz sredstev svojega proračuna zagotovila: (i) potrebne kapitalske injekcije v višini 144,5 milijona EUR za povečanje izčrpanega lastniškega kapitala; (ii) sredstva za financiranje prevzema dolga v znesku 173,75 milijona EUR, ki ga je treba tudi pretvoriti v kapital, ter (iii) jamstvo do leta 2028 v znesku 135 milijonov EUR za posojila bank in/ali drugih finančnih subjektov. Kar zadeva pretekla povečanja kapitala, je regija Azori, kot je Komisija ugotovila v uvodni izjavi 39 sklepa o začetku postopka, ta povečanja (zdaj povrnjena z obrestmi) vpisala z uporabo sredstev iz svojega proračuna in na podlagi odločitev, ki jih je sprejel svet vlade regije (uvodni izjavi 102 in 103).

| (141) | V skladu s členom 107(1) PDEU so sredstva lokalnih organov, kot je regija, državna sredstva, odločitve, ki jih sprejmejo ti organi, pa je mogoče pripisati državi. Zato je navedene ukrepe mogoče pripisati državi in so financirani z državnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(141)

V skladu s členom 107(1) PDEU so sredstva lokalnih organov, kot je regija, državna sredstva, odločitve, ki jih sprejmejo ti organi, pa je mogoče pripisati državi. Zato je navedene ukrepe mogoče pripisati državi in so financirani z državnimi sredstvi.

| (142) | Komisija zato ugotavlja, da zgoraj opisani ukrepi vključujejo državna sredstva in da je odločitve o odobritvi ukrepov mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(142)

Komisija zato ugotavlja, da zgoraj opisani ukrepi vključujejo državna sredstva in da je odločitve o odobritvi ukrepov mogoče pripisati državi.

5.1.2   Prednost

Prednost

| (143) | Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi moglo pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (126). |
| --- | --- |

(143)

Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je vsaka gospodarska korist, ki je podjetje ne bi moglo pridobiti pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (126).

126

| (144) | Kar zadeva pomoč za prestrukturiranje družbi SATA, posojila delničarja in prevzem dolga, ki jih je treba pretvoriti v kapital, ter jamstvo za posojila, ki ga je zagotovila regija Azori, upravičenki zagotavljajo gospodarsko prednost, saj družba SATA v posebnih razmerah in v sedanjih okoliščinah ne more pridobiti kapitala ali dolžniškega financiranja pod tržnimi pogoji brez državnega jamstva (kot priznava Portugalska, uvodna izjava 67). Dejansko bo družba SATA brez posredovanja države kratkoročno skoraj zagotovo prenehala poslovati, saj se zdi, da noben zasebni vlagatelj ni pripravljen zagotoviti kapitalske injekcije in nobena finančna institucija ni pripravljena ponuditi novih finančnih sredstev. Pomoč za prestrukturiranje ni potrebna za ohranitev ali povečanje vrednosti deleža regije Azori. Nasprotno, zdi se, da s financiranjem ni mogoče zagotoviti donosa za delničarje, ki bi bil sorazmeren s prevzetim tveganjem. Portugalska ne trdi, da bi se tak donos dejansko dosegel. Iz razpoložljivih dokazov je namreč razvidno, da so izgube v prvih štirih letih obdobja prestrukturiranja veliko večje od pozitivnih prihodkov ob koncu prestrukturiranja, čeprav bi lahko ob koncu načrta prestrukturiranja zagotovile ustrezen donos in vračilo državi (preglednica 1.A ter uvodna izjava 206 in naslednje). Zato so v petletnem obdobju prestrukturiranja pričakovani kumulativni prihodki ostali precej nižji od oportunitetnih stroškov lastniškega kapitala (16 % glede na uvodno izjavo 206). |
| --- | --- |

(144)

Kar zadeva pomoč za prestrukturiranje družbi SATA, posojila delničarja in prevzem dolga, ki jih je treba pretvoriti v kapital, ter jamstvo za posojila, ki ga je zagotovila regija Azori, upravičenki zagotavljajo gospodarsko prednost, saj družba SATA v posebnih razmerah in v sedanjih okoliščinah ne more pridobiti kapitala ali dolžniškega financiranja pod tržnimi pogoji brez državnega jamstva (kot priznava Portugalska, uvodna izjava 67). Dejansko bo družba SATA brez posredovanja države kratkoročno skoraj zagotovo prenehala poslovati, saj se zdi, da noben zasebni vlagatelj ni pripravljen zagotoviti kapitalske injekcije in nobena finančna institucija ni pripravljena ponuditi novih finančnih sredstev. Pomoč za prestrukturiranje ni potrebna za ohranitev ali povečanje vrednosti deleža regije Azori. Nasprotno, zdi se, da s financiranjem ni mogoče zagotoviti donosa za delničarje, ki bi bil sorazmeren s prevzetim tveganjem. Portugalska ne trdi, da bi se tak donos dejansko dosegel. Iz razpoložljivih dokazov je namreč razvidno, da so izgube v prvih štirih letih obdobja prestrukturiranja veliko večje od pozitivnih prihodkov ob koncu prestrukturiranja, čeprav bi lahko ob koncu načrta prestrukturiranja zagotovile ustrezen donos in vračilo državi (preglednica 1.A ter uvodna izjava 206 in naslednje). Zato so v petletnem obdobju prestrukturiranja pričakovani kumulativni prihodki ostali precej nižji od oportunitetnih stroškov lastniškega kapitala (16 % glede na uvodno izjavo 206).

| (145) | V zvezi s preteklimi povečanji kapitala Komisija ohranja stališče, izraženo v sklepu o začetku postopka (127). Portugalska pojasnjuje, da so bili zadevni ukrepi delno sprejeti za zagotovitev skladnosti z določbo nacionalnega prava, v skladu s katero morajo delničarji v primeru izgube vplačanega osnovnega kapitala zaradi nakopičenih izgub razmisliti o kapitalski injekciji (uvodna izjava 102), vendar to ne pojasnjuje, zakaj se je regija odločila zagotoviti dodaten kapital družbi SATA, namesto da bi začela postopek za njeno likvidacijo ali insolventnost. Portugalska ne trdi, da so bili zadevni ukrepi podprti z napovedmi, ki bi prepričale delničarja v tržnem gospodarstvu, naj poveča svojo naložbo v družbo, da bi dosegel donosnost naložbe, ki bi bila v skladu s tržnimi pogoji. Portugalska ali strani v postopku prav tako niso predložile navedb ali dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je dokapitalizacija družbe SATA od leta 2017 temeljila na operativnem in finančnem poslovnem načrtu, namenjenem izboljšanju učinkovitosti poslovanja in nazadnje donosnosti deleža regije v družbi SATA, ali ga podpirala. Nasprotno, Portugalska trdi, da so ta povečanja kapitala pomenila nadomestilo za primanjkljaje iz poslovanja, ki izhajajo iz izpolnjevanja obveznosti javne službe in dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena v zvezi z leti družbe SATA v Severno Ameriko (uvodne izjave 102 do 108). Komisija zato trdi, da regija z izvajanjem teh ukrepov ni delovala v vlogi delničarke (ali vlagateljice), temveč kot javni organ. |
| --- | --- |

(145)

V zvezi s preteklimi povečanji kapitala Komisija ohranja stališče, izraženo v sklepu o začetku postopka (127). Portugalska pojasnjuje, da so bili zadevni ukrepi delno sprejeti za zagotovitev skladnosti z določbo nacionalnega prava, v skladu s katero morajo delničarji v primeru izgube vplačanega osnovnega kapitala zaradi nakopičenih izgub razmisliti o kapitalski injekciji (uvodna izjava 102), vendar to ne pojasnjuje, zakaj se je regija odločila zagotoviti dodaten kapital družbi SATA, namesto da bi začela postopek za njeno likvidacijo ali insolventnost. Portugalska ne trdi, da so bili zadevni ukrepi podprti z napovedmi, ki bi prepričale delničarja v tržnem gospodarstvu, naj poveča svojo naložbo v družbo, da bi dosegel donosnost naložbe, ki bi bila v skladu s tržnimi pogoji. Portugalska ali strani v postopku prav tako niso predložile navedb ali dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da je dokapitalizacija družbe SATA od leta 2017 temeljila na operativnem in finančnem poslovnem načrtu, namenjenem izboljšanju učinkovitosti poslovanja in nazadnje donosnosti deleža regije v družbi SATA, ali ga podpirala. Nasprotno, Portugalska trdi, da so ta povečanja kapitala pomenila nadomestilo za primanjkljaje iz poslovanja, ki izhajajo iz izpolnjevanja obveznosti javne službe in dejanske storitve splošnega gospodarskega pomena v zvezi z leti družbe SATA v Severno Ameriko (uvodne izjave 102 do 108). Komisija zato trdi, da regija z izvajanjem teh ukrepov ni delovala v vlogi delničarke (ali vlagateljice), temveč kot javni organ.

127

| (146) | Komisija v vsakem primeru ugotavlja, da Portugalska ni navedla, da so bile zgornje odločitve sprejete na podlagi gospodarskih ocen, primerljivih s tistimi, ki bi jih v podobnih okoliščinah pred odločitvijo o domnevni naložbi sprejel razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu s podobnimi značilnostmi, kot jih imajo portugalski organi, da bi določil donosnost ali gospodarske prednosti ukrepov. |
| --- | --- |

(146)

Komisija v vsakem primeru ugotavlja, da Portugalska ni navedla, da so bile zgornje odločitve sprejete na podlagi gospodarskih ocen, primerljivih s tistimi, ki bi jih v podobnih okoliščinah pred odločitvijo o domnevni naložbi sprejel razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu s podobnimi značilnostmi, kot jih imajo portugalski organi, da bi določil donosnost ali gospodarske prednosti ukrepov.

| (147) | Komisija zato ugotavlja, da ukrepi družbi SATA zagotavljajo finančna sredstva, ki jih upravičenka ne more in jih ne bi mogla pridobiti na trgu, in s tem družbi SATA zagotavljajo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(147)

Komisija zato ugotavlja, da ukrepi družbi SATA zagotavljajo finančna sredstva, ki jih upravičenka ne more in jih ne bi mogla pridobiti na trgu, in s tem družbi SATA zagotavljajo gospodarsko prednost v smislu člena 107(1) PDEU.

5.1.3   Selektivnost

Selektivnost

| (148) | Ukrepi koristijo samo družbi SATA, in sicer z uporabo diskrecijske pravice v ad hoc znesku, določenem glede na posebne potrebe iz načrta prestrukturiranja upravičenke (uvodne izjave 43 do 51). Kot je navedlo Sodišče (128), v primeru individualne pomoči opredelitev gospodarske prednosti načeloma omogoča domnevo, da je ukrep selektiven. To velja ne glede na to, ali na upoštevnih trgih delujejo gospodarski subjekti, ki so v primerljivem dejanskem ali pravnem položaju. |
| --- | --- |

(148)

Ukrepi koristijo samo družbi SATA, in sicer z uporabo diskrecijske pravice v ad hoc znesku, določenem glede na posebne potrebe iz načrta prestrukturiranja upravičenke (uvodne izjave 43 do 51). Kot je navedlo Sodišče (128), v primeru individualne pomoči opredelitev gospodarske prednosti načeloma omogoča domnevo, da je ukrep selektiven. To velja ne glede na to, ali na upoštevnih trgih delujejo gospodarski subjekti, ki so v primerljivem dejanskem ali pravnem položaju.

ad hoc

128

| (149) | Čeprav je Portugalska zagotavljala ali še vedno zagotavlja državno pomoč drugim letalskim prevoznikom, ki konkurirajo družbi SATA, kapitalska injekcija in jamstva za posojila nikakor niso del širšega ukrepa splošne gospodarske politike za zagotavljanje enake vrste ad hoc podpore podjetjem, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju glede na cilj ukrepov ter delujejo v letalskem sektorju ali drugih gospodarskih sektorjih, ampak so na voljo samo družbi SATA. |
| --- | --- |

(149)

Čeprav je Portugalska zagotavljala ali še vedno zagotavlja državno pomoč drugim letalskim prevoznikom, ki konkurirajo družbi SATA, kapitalska injekcija in jamstva za posojila nikakor niso del širšega ukrepa splošne gospodarske politike za zagotavljanje enake vrste ad hoc podpore podjetjem, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju glede na cilj ukrepov ter delujejo v letalskem sektorju ali drugih gospodarskih sektorjih, ampak so na voljo samo družbi SATA.

ad hoc

| (150) | Zato Komisija ugotavlja, da so zadevni ukrepi selektivni v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(150)

Zato Komisija ugotavlja, da so zadevni ukrepi selektivni v smislu člena 107(1) PDEU.

5.1.4   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (151) | Če pomoč, ki jo dodeli država članica, krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo na notranjem trgu Unije, je treba taka podjetja obravnavati kot podjetja, na katera vpliva navedena pomoč. Zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco. V zvezi s tem je dejstvo, da je bil gospodarski sektor liberaliziran na ravni Unije, element, na podlagi katerega se lahko ugotovi, da pomoč dejansko ali potencialno vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(151)

Če pomoč, ki jo dodeli država članica, krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo na notranjem trgu Unije, je treba taka podjetja obravnavati kot podjetja, na katera vpliva navedena pomoč. Zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco. V zvezi s tem je dejstvo, da je bil gospodarski sektor liberaliziran na ravni Unije, element, na podlagi katerega se lahko ugotovi, da pomoč dejansko ali potencialno vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami.

| (152) | Družba SATA je regionalni letalski prevoznik, ki zagotavlja storitve zračnega prevoza na rutah, ki povezujejo otoke Azorskega otočja, ter povezuje te otoke s celino, Madeiro in številnimi severnoameriškimi destinacijami (Bostonom, Oaklandom, Torontom in Montrealom), kjer je naseljena lokalna portugalska diaspora. Tudi če prejemnica pomoči ni neposredno vključena v čezmejno trgovino v Uniji, glede na to, da je letalski sektor odprt za konkurenco v Uniji in bi lahko drugi prevozniki opravljali lete na teh rutah kot konkurenti družbe SATA, lahko priglašeni ukrepi izboljšajo položaj upravičenke v primerjavi z dejanskimi konkurenčnimi podjetji ali potencialnimi konkurenti, ki nimajo dostopa do podobne državne podpore Portugalske ali ki morajo financirati dejavnosti pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(152)

Družba SATA je regionalni letalski prevoznik, ki zagotavlja storitve zračnega prevoza na rutah, ki povezujejo otoke Azorskega otočja, ter povezuje te otoke s celino, Madeiro in številnimi severnoameriškimi destinacijami (Bostonom, Oaklandom, Torontom in Montrealom), kjer je naseljena lokalna portugalska diaspora. Tudi če prejemnica pomoči ni neposredno vključena v čezmejno trgovino v Uniji, glede na to, da je letalski sektor odprt za konkurenco v Uniji in bi lahko drugi prevozniki opravljali lete na teh rutah kot konkurenti družbe SATA, lahko priglašeni ukrepi izboljšajo položaj upravičenke v primerjavi z dejanskimi konkurenčnimi podjetji ali potencialnimi konkurenti, ki nimajo dostopa do podobne državne podpore Portugalske ali ki morajo financirati dejavnosti pod tržnimi pogoji.

| (153) | Ukrepi zato lahko izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(153)

Ukrepi zato lahko izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami.

5.2   Sklep v zvezi z obstojem državne pomoči

Sklep v zvezi z obstojem državne pomoči

| (154) | Komisija glede na navedeno ugotavlja, da pomoč za prestrukturiranje in pretekla povečanja kapitala v korist družbe SATA pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(154)

Komisija glede na navedeno ugotavlja, da pomoč za prestrukturiranje in pretekla povečanja kapitala v korist družbe SATA pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

5.3   Zakonitost ukrepov

Zakonitost ukrepov

| (155) | Komisija meni, da je Portugalska s priglasitvijo in opustitvijo izvajanja pomoči za prestrukturiranje, preden jo je Komisija odobrila, izpolnila svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(155)

Komisija meni, da je Portugalska s priglasitvijo in opustitvijo izvajanja pomoči za prestrukturiranje, preden jo je Komisija odobrila, izpolnila svoje obveznosti iz člena 108(3) PDEU.

| (156) | Pomoč za reševanje, priglašena 13. avgusta 2020, se ni izvajala pred umikom te priglasitve (uvodna izjava 12). Nasprotno pa so bila pretekla povečanja kapitala odobrena brez predhodne priglasitve in so bila povrnjena z obrestmi šele po začetku formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(156)

Pomoč za reševanje, priglašena 13. avgusta 2020, se ni izvajala pred umikom te priglasitve (uvodna izjava 12). Nasprotno pa so bila pretekla povečanja kapitala odobrena brez predhodne priglasitve in so bila povrnjena z obrestmi šele po začetku formalnega postopka preiskave.

5.4   Združljivost z notranjim trgom

Združljivost z notranjim trgom

| (157) | Člen 107(3), točka (c), PDEU določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo s skupnim trgom, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(157)

Člen 107(3), točka (c), PDEU določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo s skupnim trgom, kadar taka pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (158) | Da bi torej pomoč bila razglašena za združljivo, mora biti po eni strani namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, po drugi strani pa ne sme spreminjati trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. V skladu z drugim pogojem Komisija zlasti pretehta pozitivne učinke predlagane pomoči za razvoj dejavnosti, ki naj bi jih ta pomoč podpirala, glede na negativne učinke, ki bi jih pomoč lahko imela za notranji trg (129). |
| --- | --- |

(158)

Da bi torej pomoč bila razglašena za združljivo, mora biti po eni strani namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, po drugi strani pa ne sme spreminjati trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. V skladu z drugim pogojem Komisija zlasti pretehta pozitivne učinke predlagane pomoči za razvoj dejavnosti, ki naj bi jih ta pomoč podpirala, glede na negativne učinke, ki bi jih pomoč lahko imela za notranji trg (129).

129

| (159) | Portugalska meni, da se pomoč za prestrukturiranje lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(159)

Portugalska meni, da se pomoč za prestrukturiranje lahko razglasi za združljivo z notranjim trgom v skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje.

| (160) | Komisija bo glede na naravo in cilje zadevne državne pomoči ter trditve portugalskih organov ocenila, ali je pomoč za prestrukturiranje v skladu z ustreznimi določbami iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija je v smernicah za reševanje in prestrukturiranje določila merila, ki jih preverja pri ocenjevanju združljivosti pomoči za prestrukturiranje družbe z notranjim trgov v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU (130). |
| --- | --- |

(160)

Komisija bo glede na naravo in cilje zadevne državne pomoči ter trditve portugalskih organov ocenila, ali je pomoč za prestrukturiranje v skladu z ustreznimi določbami iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija je v smernicah za reševanje in prestrukturiranje določila merila, ki jih preverja pri ocenjevanju združljivosti pomoči za prestrukturiranje družbe z notranjim trgov v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU (130).

130

| (161) | Komisija pri preverjanju, ali pomoč za prestrukturiranje spreminja trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, izvede preskus tehtanja v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU ter smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Če je upravičenec upravičen do pomoči za prestrukturiranje, Komisija pri tem preskusu pretehta pozitivne učinke pomoči za razvoj dejavnosti, ki naj bi jih pomoč podpirala, glede na negativne učinke, ki so posledica vpliva državne pomoči na konkurenco in trgovino med državami članicami, ter zlasti oceni, kako ukrep pomoči zmanjšuje izkrivljanje konkurence in trgovine (potreba po posredovanju države, ustreznost, sorazmernost, preglednost pomoči, načelo enkratnosti pomoči in ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence). |
| --- | --- |

(161)

Komisija pri preverjanju, ali pomoč za prestrukturiranje spreminja trgovinske pogoje v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, izvede preskus tehtanja v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU ter smernicami za reševanje in prestrukturiranje. Če je upravičenec upravičen do pomoči za prestrukturiranje, Komisija pri tem preskusu pretehta pozitivne učinke pomoči za razvoj dejavnosti, ki naj bi jih pomoč podpirala, glede na negativne učinke, ki so posledica vpliva državne pomoči na konkurenco in trgovino med državami članicami, ter zlasti oceni, kako ukrep pomoči zmanjšuje izkrivljanje konkurence in trgovine (potreba po posredovanju države, ustreznost, sorazmernost, preglednost pomoči, načelo enkratnosti pomoči in ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence).

| (162) | Navedeno ne vpliva na dejstvo, da morajo sklepi, ki jih Komisija sprejme na tej podlagi, zagotavljati spoštovanje prava Unije (131). |
| --- | --- |

(162)

Navedeno ne vpliva na dejstvo, da morajo sklepi, ki jih Komisija sprejme na tej podlagi, zagotavljati spoštovanje prava Unije (131).

131

| (163) | Glede na priglasitev in informacije, zbrane med formalno preiskavo pomoči za prestrukturiranje, ni mogoče sklepati, da bi pomoč za prestrukturiranje ali z njo povezani pogoji ali gospodarske dejavnosti, ki jih pomoč omogoča, lahko kršili ustrezne določbe prava Unije. Kot je dokazala Portugalska, je bilo 14 rut, ki z zračnim prevozom med otoki Azorskega otočja povezujejo devet otokov v regiji, zaupanih izključno družbi SATA Air Açores, ki je lete na njih opravljala v okviru obveznosti javne službe v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 (oddelek 2.1.1, uvodni izjavi 18 in 19). Podobno je družba Azores Airlines lete na štirih rutah med Azori ter celinsko Portugalsko in Madeiro, ki se od leta 1998 štejejo za rute v okviru obveznosti javne službe, od leta 1998 do leta 2015 opravljala kot odprte obveznosti javne službe na podlagi informativnih obvestil, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije, v skladu z istimi zadevnimi pravili Unije (uvodna izjava 20). Od marca 2015 so se rute v okviru obveznosti javne službe spremenile zaradi liberalizacije nekaterih od njih, družba Azores Airlines pa je bila ponovno edini letalski prevoznik, ki je izkazal interes za opravljanje letov na teh rutah v okviru obveznosti javne službe brez ekskluzivnosti in brez nadomestila ter je ANAC predložil poslovne načrte (uvodna izjava 107). Poleg tega Komisija Portugalski ni poslala obrazloženega mnenja o morebitni kršitvi prava Unije, ki bi bila povezana s tem primerom, niti ni prejela nobenih pritožb, ki bi nakazovale, da so državna pomoč, z njo povezani pogoji ali gospodarske dejavnosti, ki jih pomoč omogoča, morda v nasprotju z ustreznimi določbami prava Unije, razen s členoma 107 in 108 PDEU. |
| --- | --- |

(163)

Glede na priglasitev in informacije, zbrane med formalno preiskavo pomoči za prestrukturiranje, ni mogoče sklepati, da bi pomoč za prestrukturiranje ali z njo povezani pogoji ali gospodarske dejavnosti, ki jih pomoč omogoča, lahko kršili ustrezne določbe prava Unije. Kot je dokazala Portugalska, je bilo 14 rut, ki z zračnim prevozom med otoki Azorskega otočja povezujejo devet otokov v regiji, zaupanih izključno družbi SATA Air Açores, ki je lete na njih opravljala v okviru obveznosti javne službe v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008 (oddelek 2.1.1, uvodni izjavi 18 in 19). Podobno je družba Azores Airlines lete na štirih rutah med Azori ter celinsko Portugalsko in Madeiro, ki se od leta 1998 štejejo za rute v okviru obveznosti javne službe, od leta 1998 do leta 2015 opravljala kot odprte obveznosti javne službe na podlagi informativnih obvestil, objavljenih v Uradnem listu Evropske unije, v skladu z istimi zadevnimi pravili Unije (uvodna izjava 20). Od marca 2015 so se rute v okviru obveznosti javne službe spremenile zaradi liberalizacije nekaterih od njih, družba Azores Airlines pa je bila ponovno edini letalski prevoznik, ki je izkazal interes za opravljanje letov na teh rutah v okviru obveznosti javne službe brez ekskluzivnosti in brez nadomestila ter je ANAC predložil poslovne načrte (uvodna izjava 107). Poleg tega Komisija Portugalski ni poslala obrazloženega mnenja o morebitni kršitvi prava Unije, ki bi bila povezana s tem primerom, niti ni prejela nobenih pritožb, ki bi nakazovale, da so državna pomoč, z njo povezani pogoji ali gospodarske dejavnosti, ki jih pomoč omogoča, morda v nasprotju z ustreznimi določbami prava Unije, razen s členoma 107 in 108 PDEU.

Uradnem listu Evropske unije

| (164) | V zvezi z dejavnostmi v okviru obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena Komisija ugotavlja tudi, da so bili pomisleki glede tega, ali bodo opredeljene, naložene in zaupane v skladu z ustreznim pravom Unije za obdobje izvajanja načrta prestrukturiranja (132), odpravljeni z informacijami, ki jih je predložila Portugalska v zvezi s podaljšanjem petletne pogodbe o izvajanju javne službe za rute med otoki, pa tudi v zvezi s prihodnjim razpisom za rute na celino in Madeiro, ki bi moral biti organiziran v časovnem okviru načrta prestrukturiranja, medtem ko se storitve splošnega gospodarskega pomena oddajo s koncesijo, dodeljeno družbi SGA do konca obdobja prestrukturiranja leta 2025 (uvodne izjave 19 do 23). |
| --- | --- |

(164)

V zvezi z dejavnostmi v okviru obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena Komisija ugotavlja tudi, da so bili pomisleki glede tega, ali bodo opredeljene, naložene in zaupane v skladu z ustreznim pravom Unije za obdobje izvajanja načrta prestrukturiranja (132), odpravljeni z informacijami, ki jih je predložila Portugalska v zvezi s podaljšanjem petletne pogodbe o izvajanju javne službe za rute med otoki, pa tudi v zvezi s prihodnjim razpisom za rute na celino in Madeiro, ki bi moral biti organiziran v časovnem okviru načrta prestrukturiranja, medtem ko se storitve splošnega gospodarskega pomena oddajo s koncesijo, dodeljeno družbi SGA do konca obdobja prestrukturiranja leta 2025 (uvodne izjave 19 do 23).

132

5.4.1   Upravičenost: podjetje v težavah

Upravičenost: podjetje v težavah

| (165) | Da bi bil upravičenec upravičen do pomoči za prestrukturiranje, se mora šteti za podjetje v težavah v smislu oddelka 2.2 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Zlasti je v točki 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje pojasnjeno, da se podjetje obravnava kot podjetje v težavah, kadar bo brez posega države kratko- ali srednjeročno skoraj zagotovo prenehalo poslovati. To se zgodi, če nastopi vsaj ena od okoliščin, opisanih v točkah (a) do (d) točke 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(165)

Da bi bil upravičenec upravičen do pomoči za prestrukturiranje, se mora šteti za podjetje v težavah v smislu oddelka 2.2 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Zlasti je v točki 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje pojasnjeno, da se podjetje obravnava kot podjetje v težavah, kadar bo brez posega države kratko- ali srednjeročno skoraj zagotovo prenehalo poslovati. To se zgodi, če nastopi vsaj ena od okoliščin, opisanih v točkah (a) do (d) točke 20 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (166) | Kot je opisano v uvodnih izjavah 14, 30 in 31, je družba SATA družba z omejeno odgovornostjo, ki je konec leta 2020 prikazala skupni negativni znesek lastniškega kapitala v višini 369,3 milijona EUR, kar kaže, da je ves vpisani osnovni kapital izginil. Najnovejša razpoložljiva revidirana poročila in napovedi [...], tako da [...] ostaja podjetje v težavah, kot je opredeljeno v točki 20(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(166)

Kot je opisano v uvodnih izjavah 14, 30 in 31, je družba SATA družba z omejeno odgovornostjo, ki je konec leta 2020 prikazala skupni negativni znesek lastniškega kapitala v višini 369,3 milijona EUR, kar kaže, da je ves vpisani osnovni kapital izginil. Najnovejša razpoložljiva revidirana poročila in napovedi [...], tako da [...] ostaja podjetje v težavah, kot je opredeljeno v točki 20(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (167) | V skladu s točko 21 smernic za reševanje in prestrukturiranje novoustanovljeno podjetje, ki posluje manj kot tri leta, ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Upravičenka ni novoustanovljeno podjetje, saj je bila ustanovljena leta 1941, torej pred več kot tremi leti (uvodna izjava 14). |
| --- | --- |

(167)

V skladu s točko 21 smernic za reševanje in prestrukturiranje novoustanovljeno podjetje, ki posluje manj kot tri leta, ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Upravičenka ni novoustanovljeno podjetje, saj je bila ustanovljena leta 1941, torej pred več kot tremi leti (uvodna izjava 14).

| (168) | V skladu s točko 22 smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetje, ki spada v večjo poslovno skupino ali ga ta prevzame, običajno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Upravičenka je v celoti in posamično v lasti regije Azori in zato ni del večje poslovne skupine (uvodna izjava 14). |
| --- | --- |

(168)

V skladu s točko 22 smernic za reševanje in prestrukturiranje podjetje, ki spada v večjo poslovno skupino ali ga ta prevzame, običajno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. Upravičenka je v celoti in posamično v lasti regije Azori in zato ni del večje poslovne skupine (uvodna izjava 14).

| (169) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je družba SATA podjetje v težavah in je upravičena do pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(169)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da je družba SATA podjetje v težavah in je upravičena do pomoči za prestrukturiranje.

5.4.2   Pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti ali geografskega območja

Pomoč pospešuje razvoj gospodarske dejavnosti ali geografskega območja

| (170) | V skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU mora državna pomoč, da bi se štela za združljivo z notranjim trgom, pospeševati razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij. |
| --- | --- |

(170)

V skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU mora državna pomoč, da bi se štela za združljivo z notranjim trgom, pospeševati razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij.

| (171) | Da bi dokazala, da je pomoč za prestrukturiranje namenjena pospeševanju razvoja takih dejavnosti ali območij, mora država članica, ki dodeljuje tako pomoč, dokazati, da je namen pomoči preprečiti socialne težave ali odpraviti tržno pomanjkljivost. V posebnem okviru pomoči za prestrukturiranje Komisija ugotavlja, da je, kot je priznano v točki 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje, izstop s trga dejansko pomemben za širši proces rasti produktivnosti, zato zgolj preprečevanje izstopa podjetja s trga ni upravičen razlog za dodelitev državne pomoči. Nasprotno, pomoči za reševanje in prestrukturiranje sta med najbolj izkrivljajočimi vrstami državne pomoči, saj ovirata proces izstopa s trga. Vendar lahko v nekaterih primerih prestrukturiranje podjetja v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti ali območij, in sicer tudi dejavnosti, ki jih ne izvaja upravičenec. To velja v primeru, kadar bi v odsotnosti take pomoči propad upravičenca povzročil tržne pomanjkljivosti ali socialne težave, kar bi zaviralo razvoj gospodarskih dejavnosti in/ali območij, ki bi bili v teh primerih prizadeti. Neizčrpen seznam takih primerov je naveden v točki 44 smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(171)

Da bi dokazala, da je pomoč za prestrukturiranje namenjena pospeševanju razvoja takih dejavnosti ali območij, mora država članica, ki dodeljuje tako pomoč, dokazati, da je namen pomoči preprečiti socialne težave ali odpraviti tržno pomanjkljivost. V posebnem okviru pomoči za prestrukturiranje Komisija ugotavlja, da je, kot je priznano v točki 43 smernic za reševanje in prestrukturiranje, izstop s trga dejansko pomemben za širši proces rasti produktivnosti, zato zgolj preprečevanje izstopa podjetja s trga ni upravičen razlog za dodelitev državne pomoči. Nasprotno, pomoči za reševanje in prestrukturiranje sta med najbolj izkrivljajočimi vrstami državne pomoči, saj ovirata proces izstopa s trga. Vendar lahko v nekaterih primerih prestrukturiranje podjetja v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti ali območij, in sicer tudi dejavnosti, ki jih ne izvaja upravičenec. To velja v primeru, kadar bi v odsotnosti take pomoči propad upravičenca povzročil tržne pomanjkljivosti ali socialne težave, kar bi zaviralo razvoj gospodarskih dejavnosti in/ali območij, ki bi bili v teh primerih prizadeti. Neizčrpen seznam takih primerov je naveden v točki 44 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (172) | Taki primeri so med drugim, kadar pomoč preprečuje tveganje motnje v neprekinjenem zagotavljanju storitve splošnega gospodarskega pomena ali pomembne storitve, ki jo je težko nadomestiti in ki je konkurenti ne bi mogli preprosto prevzeti, ali kadar ima upravičenec pomembno sistemsko vlogo v regiji ali sektorju, njegov izstop iz te regije ali sektorja pa bi imel morebitne negativne posledice (133). Pomoč z omogočanjem upravičencu, da nadaljuje svoje dejavnosti, tako preprečuje tržne pomanjkljivosti ali socialne težave. Vendar v primeru pomoči za prestrukturiranje to velja le, če pomoč upravičencu omogoča, da konkurira na trgu na podlagi lastnih dosežkov, kar je mogoče zagotoviti le, če pomoč temelji na izvajanju načrta prestrukturiranja, s katerim se obnovi dolgoročna sposobnost preživetja upravičenca. |
| --- | --- |

(172)

Taki primeri so med drugim, kadar pomoč preprečuje tveganje motnje v neprekinjenem zagotavljanju storitve splošnega gospodarskega pomena ali pomembne storitve, ki jo je težko nadomestiti in ki je konkurenti ne bi mogli preprosto prevzeti, ali kadar ima upravičenec pomembno sistemsko vlogo v regiji ali sektorju, njegov izstop iz te regije ali sektorja pa bi imel morebitne negativne posledice (133). Pomoč z omogočanjem upravičencu, da nadaljuje svoje dejavnosti, tako preprečuje tržne pomanjkljivosti ali socialne težave. Vendar v primeru pomoči za prestrukturiranje to velja le, če pomoč upravičencu omogoča, da konkurira na trgu na podlagi lastnih dosežkov, kar je mogoče zagotoviti le, če pomoč temelji na izvajanju načrta prestrukturiranja, s katerim se obnovi dolgoročna sposobnost preživetja upravičenca.

133

| (173) | Komisija bo zato najprej ocenila, ali je namen pomoči preprečiti tržne pomanjkljivosti ali socialne težave (oddelek 5.4.2.1) in ali jo spremlja načrt prestrukturiranja, s katerim se obnovi dolgoročna sposobnost preživetja upravičenca (oddelek 5.4.2.2). |
| --- | --- |

(173)

Komisija bo zato najprej ocenila, ali je namen pomoči preprečiti tržne pomanjkljivosti ali socialne težave (oddelek 5.4.2.1) in ali jo spremlja načrt prestrukturiranja, s katerim se obnovi dolgoročna sposobnost preživetja upravičenca (oddelek 5.4.2.2).

5.4.2.1   Prispevek k razvoju gospodarske dejavnosti s preprečevanjem socialnih težav ali tržnih pomanjkljivosti

Prispevek k razvoju gospodarske dejavnosti s preprečevanjem socialnih težav ali tržnih pomanjkljivosti

| (174) | V točkah 44(b), (d) in (c) smernic za reševanje in prestrukturiranje so med primeri, v katerih lahko reševanje ali prestrukturiranje podjetja v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti ali območij, navedeni primeri, v katerih je pomoč namenjena preprečevanju tveganja, da bi bila gospodarska rast ovirana zaradi prekinitve zagotavljanja pomembne storitve, ki bi bila posledica izstopa upravičenca s trga (točka 44(b) smernic za reševanje in prestrukturiranje), ali zaradi propada podjetja s pomembno sistemsko vlogo v zadevnem sektorju ali regiji (točka 44(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje) ali tveganja motnje v neprekinjenem zagotavljanju storitve splošnega gospodarskega pomena (točka 44(d) smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(174)

V točkah 44(b), (d) in (c) smernic za reševanje in prestrukturiranje so med primeri, v katerih lahko reševanje ali prestrukturiranje podjetja v težavah prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti ali območij, navedeni primeri, v katerih je pomoč namenjena preprečevanju tveganja, da bi bila gospodarska rast ovirana zaradi prekinitve zagotavljanja pomembne storitve, ki bi bila posledica izstopa upravičenca s trga (točka 44(b) smernic za reševanje in prestrukturiranje), ali zaradi propada podjetja s pomembno sistemsko vlogo v zadevnem sektorju ali regiji (točka 44(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje) ali tveganja motnje v neprekinjenem zagotavljanju storitve splošnega gospodarskega pomena (točka 44(d) smernic za reševanje in prestrukturiranje).

Pomoč preprečuje prekinitev zagotavljanja pomembne storitve

Pomoč preprečuje prekinitev zagotavljanja pomembne storitve

| (175) | Komisija je v sklepu o razširitvi (134) menila, da je pomoč za prestrukturiranje družbe SATA preprečila prekinitev zagotavljanja pomembne storitve, ki jo je bilo težko nadomestiti in ki bi jo konkurenti težko prevzeli (v skladu s točko 44(b) smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(175)

Komisija je v sklepu o razširitvi (134) menila, da je pomoč za prestrukturiranje družbe SATA preprečila prekinitev zagotavljanja pomembne storitve, ki jo je bilo težko nadomestiti in ki bi jo konkurenti težko prevzeli (v skladu s točko 44(b) smernic za reševanje in prestrukturiranje).

134

| (176) | Komisija je zlasti ugotovila, da je namen ukrepov za likvidnost in prestrukturiranje preprečiti položaj, v katerem bi družba SATA prenehala poslovati zaradi težav, s katerimi se je srečevala v zadnjih letih in ki so se močno poslabšale zaradi pandemije COVID-19, ter da na podlagi razpoložljivih informacij noben drug prevoznik ni pokazal poslovnega interesa za alternativne ali dopolnilne rute, tako da je pomoč bistvena za preprečitev resnega in neposrednega tveganja prekinitve storitev, ki jih opravlja družba SATA (135). Ker mora imeti letalski prevoznik zadostno likvidnost za ohranitev operativne licence, je glede na razpoložljive dokaze ter nedavne in pričakovane izgube iz poslovanja posameznih letalskih prevoznikov družbe SATA (preglednica 1.A) jasno, da družba SATA brez pomoči za prestrukturiranje ne bi mogla izpolniti svojih plačilnih obveznosti ter bi zato morala vložiti predlog za začetek postopka zaradi insolventnosti in prenehati opravljati svojo dejavnost (uvodna izjava 64). Ker upravičenka opravlja storitve zračnega prevoza potnikov in tovora ter upravlja majhna letališča (uvodne izjave 17 do 23), v primeru neposredovanja države obstaja resno tveganje prekinitve zagotavljanja bistvenih storitev, brez katerih bi se omejili povezljivost in ozemeljska kontinuiteta Azorskega otočja in Unije. Taka povezljivost je še pomembnejša glede na to, da je regija Azori najbolj oddaljena regija Unije in ima kot taka trajne pomanjkljivosti, vključno z zgoraj navedeno oddaljenostjo od evropske celine, kot jo priznava člen 349 PDEU, kar škodi njenemu gospodarskemu in socialnemu razvoju. |
| --- | --- |

(176)

Komisija je zlasti ugotovila, da je namen ukrepov za likvidnost in prestrukturiranje preprečiti položaj, v katerem bi družba SATA prenehala poslovati zaradi težav, s katerimi se je srečevala v zadnjih letih in ki so se močno poslabšale zaradi pandemije COVID-19, ter da na podlagi razpoložljivih informacij noben drug prevoznik ni pokazal poslovnega interesa za alternativne ali dopolnilne rute, tako da je pomoč bistvena za preprečitev resnega in neposrednega tveganja prekinitve storitev, ki jih opravlja družba SATA (135). Ker mora imeti letalski prevoznik zadostno likvidnost za ohranitev operativne licence, je glede na razpoložljive dokaze ter nedavne in pričakovane izgube iz poslovanja posameznih letalskih prevoznikov družbe SATA (preglednica 1.A) jasno, da družba SATA brez pomoči za prestrukturiranje ne bi mogla izpolniti svojih plačilnih obveznosti ter bi zato morala vložiti predlog za začetek postopka zaradi insolventnosti in prenehati opravljati svojo dejavnost (uvodna izjava 64). Ker upravičenka opravlja storitve zračnega prevoza potnikov in tovora ter upravlja majhna letališča (uvodne izjave 17 do 23), v primeru neposredovanja države obstaja resno tveganje prekinitve zagotavljanja bistvenih storitev, brez katerih bi se omejili povezljivost in ozemeljska kontinuiteta Azorskega otočja in Unije. Taka povezljivost je še pomembnejša glede na to, da je regija Azori najbolj oddaljena regija Unije in ima kot taka trajne pomanjkljivosti, vključno z zgoraj navedeno oddaljenostjo od evropske celine, kot jo priznava člen 349 PDEU, kar škodi njenemu gospodarskemu in socialnemu razvoju.

135

| (177) | Družba Ryanair izpodbija predhodne ugotovitve Komisije v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi. Poleg tega trdi, da presežna zmogljivost, ki je posledica pandemije COVID-19, učinkovitejšim konkurentom omogoča, da prevzamejo vlogo družb SATA Air Açores in Azores Airlines. Natančneje, družba Ryanair trdi, da bi lahko v nekaj dneh prevzela vse rute družb SATA Air Açores in Azores Airlines na celino. |
| --- | --- |

(177)

Družba Ryanair izpodbija predhodne ugotovitve Komisije v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi. Poleg tega trdi, da presežna zmogljivost, ki je posledica pandemije COVID-19, učinkovitejšim konkurentom omogoča, da prevzamejo vlogo družb SATA Air Açores in Azores Airlines. Natančneje, družba Ryanair trdi, da bi lahko v nekaj dneh prevzela vse rute družb SATA Air Açores in Azores Airlines na celino.

| (178) | Komisija meni, da so trditve družbe Ryanair neutemeljene glede na stališča tretjih oseb ter informacije in zaveze, ki jih je predložila oziroma sprejela Portugalska. V nasprotju s tem, kar v svojih stališčih navaja družba Ryanair, ni dokazov – niti v obliki podpornih informacij niti v obliki študije trga – o morebitni nadomestitvi vloge družbe SATA na Azorskem otočju z nadaljnjo presežno zmogljivostjo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19. Družba Ryanair zlasti ni povečala svojih povezav z Azori, ko je družba SATA zmanjšala število svojih letov, niti ni sodelovala na javnem razpisu za rute v okviru obveznosti javne službe, objavljenem 4. junija 2021. Na splošno je družba Ryanair od liberalizacije povezav med São Miguelom in Terceiro z Lizbono in Portom leta 2015 ohranila omejeno rednost na svojih rutah in te pogostosti ni povečala, saj se je pogostost letov družbe SATA zmanjšala (uvodna izjava 124). |
| --- | --- |

(178)

Komisija meni, da so trditve družbe Ryanair neutemeljene glede na stališča tretjih oseb ter informacije in zaveze, ki jih je predložila oziroma sprejela Portugalska. V nasprotju s tem, kar v svojih stališčih navaja družba Ryanair, ni dokazov – niti v obliki podpornih informacij niti v obliki študije trga – o morebitni nadomestitvi vloge družbe SATA na Azorskem otočju z nadaljnjo presežno zmogljivostjo, ki jo je povzročila pandemija COVID-19. Družba Ryanair zlasti ni povečala svojih povezav z Azori, ko je družba SATA zmanjšala število svojih letov, niti ni sodelovala na javnem razpisu za rute v okviru obveznosti javne službe, objavljenem 4. junija 2021. Na splošno je družba Ryanair od liberalizacije povezav med São Miguelom in Terceiro z Lizbono in Portom leta 2015 ohranila omejeno rednost na svojih rutah in te pogostosti ni povečala, saj se je pogostost letov družbe SATA zmanjšala (uvodna izjava 124).

| (179) | Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ugotavlja tudi, da čeprav so nekatere rute družbe SATA lahko privlačne za konkurenta, ki opravlja samostojne in/ali sezonske lete, nič ne kaže na to, da bi lahko kateri koli konkurent prevzel vse rute družbe SATA, vključno z obveznostjo javne službe/storitvami splošnega gospodarskega pomena in dejavnostmi v zvezi s tovorom, ki so posebnega pomena ne le za ribiško industrijo, ampak tudi za dostavo pošte in medicinske opreme na Azorsko otočje, kar je zelo pomembna storitev za lokalno skupnost (uvodne izjave 17 do 28). V tem smislu v nasprotju s trditvijo glede možnosti zamenjave družbe SATA nihče od neposrednih konkurentov, vključno z družbo Ryanair, v zadnjih letih ni pokazal interesa za razvoj neposredne povezljivosti z Azorskim otočjem in nihče od njih ne bi zagotavljal storitev prevoza zračnega tovora (uvodni izjavi 25 in 124). Zlasti glede na rezultate nedavnega razpisnega postopka za dodelitev rut v okviru obveznosti javne službe za povezavo Azorskega otočja, na katerem je bila družba SATA ponovno edini prevoznik, ki je predložil ponudbo (uvodni izjavi 19 in 122), bi bilo ne le težko, ampak tudi nerealno pričakovati, da bi jo kateri koli konkurent kratkoročno v celoti nadomestil. |
| --- | --- |

(179)

Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ugotavlja tudi, da čeprav so nekatere rute družbe SATA lahko privlačne za konkurenta, ki opravlja samostojne in/ali sezonske lete, nič ne kaže na to, da bi lahko kateri koli konkurent prevzel vse rute družbe SATA, vključno z obveznostjo javne službe/storitvami splošnega gospodarskega pomena in dejavnostmi v zvezi s tovorom, ki so posebnega pomena ne le za ribiško industrijo, ampak tudi za dostavo pošte in medicinske opreme na Azorsko otočje, kar je zelo pomembna storitev za lokalno skupnost (uvodne izjave 17 do 28). V tem smislu v nasprotju s trditvijo glede možnosti zamenjave družbe SATA nihče od neposrednih konkurentov, vključno z družbo Ryanair, v zadnjih letih ni pokazal interesa za razvoj neposredne povezljivosti z Azorskim otočjem in nihče od njih ne bi zagotavljal storitev prevoza zračnega tovora (uvodni izjavi 25 in 124). Zlasti glede na rezultate nedavnega razpisnega postopka za dodelitev rut v okviru obveznosti javne službe za povezavo Azorskega otočja, na katerem je bila družba SATA ponovno edini prevoznik, ki je predložil ponudbo (uvodni izjavi 19 in 122), bi bilo ne le težko, ampak tudi nerealno pričakovati, da bi jo kateri koli konkurent kratkoročno v celoti nadomestil.

| (180) | Kot je navedla Portugalska, družba SATA zagotavlja edinstvene povezave s tem, da ponuja redne vozne rede na Azorskem otočju ter s teh otokov do celinske Portugalske in glavnih območij prebivališča portugalske diaspore (uvodne izjave 17 do 26). To omrežje povezav je še posebej pomembno, ker se prebivalci Azorov ne morejo zanašati na alternativne načine prevoza, kar zadeva mobilnost med otoki in potovanja zunaj otočja (uvodna izjava 29). Poleg teh bistvenih storitev zračnega prevoza in rut v okviru obveznosti javne službe družba SATA znatno in odločno podpira enega najpomembnejših elementov rasti gospodarstva Azorov, in sicer turizem. Natančneje, brez podpore dejavnosti družbe SATA pri prevozu potnikov na Azorsko otočje bi imel pomemben segment lokalnih družb – in sicer hoteli, restavracije, družbe, ki organizirajo družabne in kulturne dogodke, trgovine na drobno in druge družbe, povezana s turizmom – dodatne težave pri premagovanju pandemije COVID-19 (oddelek 3.2.2). |
| --- | --- |

(180)

Kot je navedla Portugalska, družba SATA zagotavlja edinstvene povezave s tem, da ponuja redne vozne rede na Azorskem otočju ter s teh otokov do celinske Portugalske in glavnih območij prebivališča portugalske diaspore (uvodne izjave 17 do 26). To omrežje povezav je še posebej pomembno, ker se prebivalci Azorov ne morejo zanašati na alternativne načine prevoza, kar zadeva mobilnost med otoki in potovanja zunaj otočja (uvodna izjava 29). Poleg teh bistvenih storitev zračnega prevoza in rut v okviru obveznosti javne službe družba SATA znatno in odločno podpira enega najpomembnejših elementov rasti gospodarstva Azorov, in sicer turizem. Natančneje, brez podpore dejavnosti družbe SATA pri prevozu potnikov na Azorsko otočje bi imel pomemben segment lokalnih družb – in sicer hoteli, restavracije, družbe, ki organizirajo družabne in kulturne dogodke, trgovine na drobno in druge družbe, povezana s turizmom – dodatne težave pri premagovanju pandemije COVID-19 (oddelek 3.2.2).

| (181) | Tretje osebe poudarjajo, da so pri velikem delu svojega poslovanja in dejavnosti odvisne od storitev družbe SATA, saj bi brez dejavnosti družbe SATA utrpele znatne izgube prometa. Kot poudarja tudi Portugalska, večina lokalnih podjetij, ki jih je pandemija COVID-19 že močno prizadela, te krize ne bi mogla preživeti brez turizma. V tem smislu je velika večina tretjih oseb, ki so predložile pripombe, zlasti poslovni partnerji, kot so potovalne agencije, organizatorji potovanj, hotelska združenja, agencije za prodajo vozovnic in dobavitelji, vključno z organi, ki zastopajo diasporo in poslovno skupnost Severne Amerike, dejansko potrdila ugotovitve Komisije (uvodni izjavi 68 in 175) v zvezi z edinstveno vlogo, ki jo ima družba SATA pri razvoju gospodarstva Azorov, in, kot je pokazala Portugalska, majhno verjetnostjo, da bodo drugi letalski prevozniki na dolge razdalje ali nizkocenovni letalski prevozniki kratko- do srednjeročno nadomestili njeno prisotnost in dejavnosti na Azorih (uvodne izjave 122, 123 in 124). |
| --- | --- |

(181)

Tretje osebe poudarjajo, da so pri velikem delu svojega poslovanja in dejavnosti odvisne od storitev družbe SATA, saj bi brez dejavnosti družbe SATA utrpele znatne izgube prometa. Kot poudarja tudi Portugalska, večina lokalnih podjetij, ki jih je pandemija COVID-19 že močno prizadela, te krize ne bi mogla preživeti brez turizma. V tem smislu je velika večina tretjih oseb, ki so predložile pripombe, zlasti poslovni partnerji, kot so potovalne agencije, organizatorji potovanj, hotelska združenja, agencije za prodajo vozovnic in dobavitelji, vključno z organi, ki zastopajo diasporo in poslovno skupnost Severne Amerike, dejansko potrdila ugotovitve Komisije (uvodni izjavi 68 in 175) v zvezi z edinstveno vlogo, ki jo ima družba SATA pri razvoju gospodarstva Azorov, in, kot je pokazala Portugalska, majhno verjetnostjo, da bodo drugi letalski prevozniki na dolge razdalje ali nizkocenovni letalski prevozniki kratko- do srednjeročno nadomestili njeno prisotnost in dejavnosti na Azorih (uvodne izjave 122, 123 in 124).

| (182) | Zato Komisija meni, da bi stečaj upravičenke pomenil tveganje prekinitve zagotavljanja pomembne storitve prevoza, ki zagotavlja povezljivost celotne regije ter v manjši meri mednarodno povezljivost in omrežje – ki povezuje najbolj oddaljeno regijo Azori, in sicer notranje ter s celino in Madeiro, pa tudi s portugalsko govorečo skupnostjo v Severni Ameriki –, ki bi jo drugi dobavitelji težko nadomestili, kot je navedeno v točki 44(b) smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(182)

Zato Komisija meni, da bi stečaj upravičenke pomenil tveganje prekinitve zagotavljanja pomembne storitve prevoza, ki zagotavlja povezljivost celotne regije ter v manjši meri mednarodno povezljivost in omrežje – ki povezuje najbolj oddaljeno regijo Azori, in sicer notranje ter s celino in Madeiro, pa tudi s portugalsko govorečo skupnostjo v Severni Ameriki –, ki bi jo drugi dobavitelji težko nadomestili, kot je navedeno v točki 44(b) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

Pomoč podpira podjetje s sistemsko vlogo v regiji

Pomoč podpira podjetje s sistemsko vlogo v regiji

| (183) | Kot je pojasnjeno v sklepu o razširitvi (136), je cilj pomoči za prestrukturiranje tudi preprečiti tveganje izstopa podjetja s pomembno sistemsko vlogo v regiji v smislu točke 44(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(183)

Kot je pojasnjeno v sklepu o razširitvi (136), je cilj pomoči za prestrukturiranje tudi preprečiti tveganje izstopa podjetja s pomembno sistemsko vlogo v regiji v smislu točke 44(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

136

| (184) | Komisija zlasti ugotavlja, da ima družba SATA ključno vlogo v gospodarstvu Azorov ne le, kar zadeva povezljivost in turizem, ampak tudi, kar zadeva stopnjo zaposlenosti (uvodne izjave 14 do 27). V zvezi s tem bi izstop družbe SATA s trga verjetno povzročil hude socialne težave: (i) neposredno kot eden od glavnih delodajalcev tega najbolj oddaljenega ozemlja Unije s 1 150 delovnimi mesti, ki bi bila izgubljena na lokalni ravni, ter (ii) posredno kot bistvena podpora regionalnemu gospodarstvu in s tem lokalnim delodajalcem, in sicer s storitvami zračnega prevoza potnikov in tovora Natančneje, družba SATA prevaža skoraj polovico potnikov od zunaj na Azore in vse potnike med azorskimi otoki, s čimer znatno podpira lokalno turistično industrijo, ki predstavlja približno 13 % BDP regije Azori (uvodne izjave 21, 26 in 65). |
| --- | --- |

(184)

Komisija zlasti ugotavlja, da ima družba SATA ključno vlogo v gospodarstvu Azorov ne le, kar zadeva povezljivost in turizem, ampak tudi, kar zadeva stopnjo zaposlenosti (uvodne izjave 14 do 27). V zvezi s tem bi izstop družbe SATA s trga verjetno povzročil hude socialne težave: (i) neposredno kot eden od glavnih delodajalcev tega najbolj oddaljenega ozemlja Unije s 1 150 delovnimi mesti, ki bi bila izgubljena na lokalni ravni, ter (ii) posredno kot bistvena podpora regionalnemu gospodarstvu in s tem lokalnim delodajalcem, in sicer s storitvami zračnega prevoza potnikov in tovora Natančneje, družba SATA prevaža skoraj polovico potnikov od zunaj na Azore in vse potnike med azorskimi otoki, s čimer znatno podpira lokalno turistično industrijo, ki predstavlja približno 13 % BDP regije Azori (uvodne izjave 21, 26 in 65).

| (185) | Propad družbe SATA bi imel tudi negativne učinke prelivanja na njene stranke ter neposredne in posredne dobavitelje, ob upoštevanju, da ves zračni tovor na devetih otokih otočja upravlja družba SATA Air Açores, pri čemer prek družbe Azores Airlines opravi več kot [60–70] % prevozov zračnega tovora (vključno z ribami, pošto in medicinskimi pripomočki) z Azorov in nanje (uvodna izjava (25)). Glede na to ključno vlogo družbe SATA pri ozemeljskem razvoju Azorov bi njen izstop povzročil resne socialne in ekonomske težave za to najbolj oddaljeno regijo, ki se že srečuje s pomembnimi izzivi zaradi geografske oddaljenosti ter socialno-ekonomskega razkoraka s celinsko Portugalsko in preostalo Unijo (uvodne izjave 65, 66 in 67). |
| --- | --- |

(185)

Propad družbe SATA bi imel tudi negativne učinke prelivanja na njene stranke ter neposredne in posredne dobavitelje, ob upoštevanju, da ves zračni tovor na devetih otokih otočja upravlja družba SATA Air Açores, pri čemer prek družbe Azores Airlines opravi več kot [60–70] % prevozov zračnega tovora (vključno z ribami, pošto in medicinskimi pripomočki) z Azorov in nanje (uvodna izjava (25)). Glede na to ključno vlogo družbe SATA pri ozemeljskem razvoju Azorov bi njen izstop povzročil resne socialne in ekonomske težave za to najbolj oddaljeno regijo, ki se že srečuje s pomembnimi izzivi zaradi geografske oddaljenosti ter socialno-ekonomskega razkoraka s celinsko Portugalsko in preostalo Unijo (uvodne izjave 65, 66 in 67).

| (186) | Zaradi posledic pandemije COVID-19 brez primere so se takšne socialno-ekonomske razmere še poslabšale, pri čemer je treba upoštevati tudi negativne učinke na turizem, ki je, kot je bilo navedeno, eden od glavnih virov premoženja regije Azori in je leta 2019 znašal približno 13 % BDP Azorov. Zato bi propad družbe SATA, kot je navedla Portugalska, znatno oviral gospodarsko okrevanje tega že tako prikrajšanega območja (uvodna izjava 65). |
| --- | --- |

(186)

Zaradi posledic pandemije COVID-19 brez primere so se takšne socialno-ekonomske razmere še poslabšale, pri čemer je treba upoštevati tudi negativne učinke na turizem, ki je, kot je bilo navedeno, eden od glavnih virov premoženja regije Azori in je leta 2019 znašal približno 13 % BDP Azorov. Zato bi propad družbe SATA, kot je navedla Portugalska, znatno oviral gospodarsko okrevanje tega že tako prikrajšanega območja (uvodna izjava 65).

| (187) | Poleg tega, kot je razvidno iz stališč številnih tretjih oseb, družba SATA opravlja bistveno dejavnost za krepitev ozemeljske in socialne kohezije Azorov, med drugim z zagotavljanjem stalne povezave med razpršenimi devetimi otoki otočja ter s povečevanjem dostopnosti za ljudi in sredstva z Azorov do celinske Portugalske in Unije ter ZDA in Kanade, kjer prebiva večji del azorske diaspore (uvodne izjave 93 do 101). V tem smislu bi imel propad družbe SATA negativne posledice tudi za skupnost portugalske diaspore, ki bi lahko zaradi neobstoja alternativnih letalskih prevoznikov to najbolj oddaljeno regijo Unije dosegla le posredno in po dolgem potovanju. |
| --- | --- |

(187)

Poleg tega, kot je razvidno iz stališč številnih tretjih oseb, družba SATA opravlja bistveno dejavnost za krepitev ozemeljske in socialne kohezije Azorov, med drugim z zagotavljanjem stalne povezave med razpršenimi devetimi otoki otočja ter s povečevanjem dostopnosti za ljudi in sredstva z Azorov do celinske Portugalske in Unije ter ZDA in Kanade, kjer prebiva večji del azorske diaspore (uvodne izjave 93 do 101). V tem smislu bi imel propad družbe SATA negativne posledice tudi za skupnost portugalske diaspore, ki bi lahko zaradi neobstoja alternativnih letalskih prevoznikov to najbolj oddaljeno regijo Unije dosegla le posredno in po dolgem potovanju.

| (188) | Zato Komisija meni, da se lahko upravičenka kot delodajalec in kot osrednji element gospodarske verige za številna druga podjetja na Azorih, pa tudi kot sredstvo za zagotavljanje teritorialne in socialne kohezije take regije, obravnava kot podjetje s pomembno sistemsko vlogo v regiji v skladu s točko 44(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(188)

Zato Komisija meni, da se lahko upravičenka kot delodajalec in kot osrednji element gospodarske verige za številna druga podjetja na Azorih, pa tudi kot sredstvo za zagotavljanje teritorialne in socialne kohezije take regije, obravnava kot podjetje s pomembno sistemsko vlogo v regiji v skladu s točko 44(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

Tveganje motnje v zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena

Tveganje motnje v zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena

| (189) | Kot je pojasnjeno v sklepu o razširitvi, bi izstop družbe SATA lahko pomenil tveganje motnje v zagotavljanju opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena za regijo Azori in Portugalsko, na katero se sklicuje točka 44(d) smernic za reševanje in prestrukturiranje. V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka priznala tudi, da so leti v okviru obveznosti javne službe, ki sta jih opravljali družbi SATA Air Açores in Azores Airlines, storitve splošnega gospodarskega pomena, ki se zagotavljajo za regijo in Portugalsko (137). To je pomemben in prevladujoči del dejavnosti družbe SATA. Zato se ugotavlja, da bi morebiten propad družbe SATA povzročil motnjo v neprekinjenem zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena za regijo in Portugalsko. |
| --- | --- |

(189)

Kot je pojasnjeno v sklepu o razširitvi, bi izstop družbe SATA lahko pomenil tveganje motnje v zagotavljanju opravljanja storitev splošnega gospodarskega pomena za regijo Azori in Portugalsko, na katero se sklicuje točka 44(d) smernic za reševanje in prestrukturiranje. V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka priznala tudi, da so leti v okviru obveznosti javne službe, ki sta jih opravljali družbi SATA Air Açores in Azores Airlines, storitve splošnega gospodarskega pomena, ki se zagotavljajo za regijo in Portugalsko (137). To je pomemben in prevladujoči del dejavnosti družbe SATA. Zato se ugotavlja, da bi morebiten propad družbe SATA povzročil motnjo v neprekinjenem zagotavljanju storitev splošnega gospodarskega pomena za regijo in Portugalsko.

137

| (190) | Kar zadeva trditev družbe Ryanair glede možnosti nadomestitve družbe SATA tudi v kratkem času, je 17 od 19 tretjih oseb, ki so predložile pripombe, odločno podprlo predhodne ugotovitve Komisije iz sklepa o začetku postopka in sklepa o razširitvi v zvezi s pomenom družbe SATA pri zagotavljanju ozemeljske kontinuitete najbolj oddaljene regije Azori z Unijo. V zvezi s tem Komisija tudi ugotavlja, da je razpisni postopek za lete med otoki, ki se je začel leta 2021, družbi Ryanair omogočil, da nadomesti družbo SATA na takih rutah v okviru obveznosti javne službe, če bi želela svoje dejavnosti razširiti na to dejavnost, razpisni postopek, ki bo organiziran za povezavo Azorov s celinsko Portugalsko in Madeiro, pa bo vsem konkurentom družbe SATA omogočil, da jo nadomestijo na rutah v okviru obveznosti javne službe na Azore ali z njih. Nazadnje, zaveze, ki jih je Portugalska sprejela v zvezi z odprodajo družbe Azores Airlines (uvodni izjavi 62 in 63), družbi Ryanair in drugim konkurentom ponujajo možnost, da prevzamejo vse komercialne rute družbe SATA in tako v celoti ali delno nadomestijo družbo SATA tudi pri taki dejavnosti. |
| --- | --- |

(190)

Kar zadeva trditev družbe Ryanair glede možnosti nadomestitve družbe SATA tudi v kratkem času, je 17 od 19 tretjih oseb, ki so predložile pripombe, odločno podprlo predhodne ugotovitve Komisije iz sklepa o začetku postopka in sklepa o razširitvi v zvezi s pomenom družbe SATA pri zagotavljanju ozemeljske kontinuitete najbolj oddaljene regije Azori z Unijo. V zvezi s tem Komisija tudi ugotavlja, da je razpisni postopek za lete med otoki, ki se je začel leta 2021, družbi Ryanair omogočil, da nadomesti družbo SATA na takih rutah v okviru obveznosti javne službe, če bi želela svoje dejavnosti razširiti na to dejavnost, razpisni postopek, ki bo organiziran za povezavo Azorov s celinsko Portugalsko in Madeiro, pa bo vsem konkurentom družbe SATA omogočil, da jo nadomestijo na rutah v okviru obveznosti javne službe na Azore ali z njih. Nazadnje, zaveze, ki jih je Portugalska sprejela v zvezi z odprodajo družbe Azores Airlines (uvodni izjavi 62 in 63), družbi Ryanair in drugim konkurentom ponujajo možnost, da prevzamejo vse komercialne rute družbe SATA in tako v celoti ali delno nadomestijo družbo SATA tudi pri taki dejavnosti.

| (191) | Poleg tega imajo nekatera letališča pomembno vlogo v smislu regionalne povezljivosti izoliranih, oddaljenih ali obrobnih regij, zlasti v najbolj oddaljenih regijah Unije, tako da se lahko upravljanje takega letališča šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena, če bi bil del območja, ki bi ga letališče potencialno oskrbovalo, brez letališča izoliran od preostalega dela Unije v obsegu, ki bi škodoval njegovemu družbenemu in gospodarskemu razvoju. Komisija zato na podlagi informacij, ki jih je predložila Portugalska, potrjuje ugotovitev iz sklepa o začetku postopka (138), da letališča, ki jih upravlja družba SGA, zagotavljajo storitev splošnega gospodarskega pomena za regijo, brez katere bi se omejili povezljivost ter ozemeljska kontinuiteta Portugalske in Unije. |
| --- | --- |

(191)

Poleg tega imajo nekatera letališča pomembno vlogo v smislu regionalne povezljivosti izoliranih, oddaljenih ali obrobnih regij, zlasti v najbolj oddaljenih regijah Unije, tako da se lahko upravljanje takega letališča šteje za storitev splošnega gospodarskega pomena, če bi bil del območja, ki bi ga letališče potencialno oskrbovalo, brez letališča izoliran od preostalega dela Unije v obsegu, ki bi škodoval njegovemu družbenemu in gospodarskemu razvoju. Komisija zato na podlagi informacij, ki jih je predložila Portugalska, potrjuje ugotovitev iz sklepa o začetku postopka (138), da letališča, ki jih upravlja družba SGA, zagotavljajo storitev splošnega gospodarskega pomena za regijo, brez katere bi se omejili povezljivost ter ozemeljska kontinuiteta Portugalske in Unije.

138

| (192) | Zato iz informacij, zbranih med preiskavo, izhaja, da je v negotovih razmerah in obetih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, pomoč za prestrukturiranje kratko- do srednjeročno bistvena tudi za preprečitev resnega in neposrednega tveganja motnje v neprekinjenem zagotavljanju obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, ki jih opravlja družba SATA, kot je navedeno v točki 44(d) smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(192)

Zato iz informacij, zbranih med preiskavo, izhaja, da je v negotovih razmerah in obetih, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, pomoč za prestrukturiranje kratko- do srednjeročno bistvena tudi za preprečitev resnega in neposrednega tveganja motnje v neprekinjenem zagotavljanju obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, ki jih opravlja družba SATA, kot je navedeno v točki 44(d) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (193) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da pomoč prispeva k razvoju gospodarske dejavnosti zagotavljanja storitev zračnega prevoza, ki povezuje regijo Azori, saj omogoča ohranitev pomembne storitve, vključno z obveznostjo javne službe/storitvijo splošnega gospodarskega pomena, za katero obstaja tveganje, da je konkurenti kratko- do srednjeročno ne bodo mogli nadomestiti v celoti ali v podobnem obsegu in brez socialnih težav, kar bi lahko imelo negativne posledice za širše gospodarstvo regije zaradi učinkov krize zaradi pandemije COVID-19, ki še trajajo (točka 44(b), (c) in (d) smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(193)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da pomoč prispeva k razvoju gospodarske dejavnosti zagotavljanja storitev zračnega prevoza, ki povezuje regijo Azori, saj omogoča ohranitev pomembne storitve, vključno z obveznostjo javne službe/storitvijo splošnega gospodarskega pomena, za katero obstaja tveganje, da je konkurenti kratko- do srednjeročno ne bodo mogli nadomestiti v celoti ali v podobnem obsegu in brez socialnih težav, kar bi lahko imelo negativne posledice za širše gospodarstvo regije zaradi učinkov krize zaradi pandemije COVID-19, ki še trajajo (točka 44(b), (c) in (d) smernic za reševanje in prestrukturiranje).

5.4.2.2   Načrt prestrukturiranja in obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

Načrt prestrukturiranja in obnova dolgoročne sposobnosti preživetja

| (194) | Poleg tega mora biti v skladu s točko 46 smernic za reševanje in prestrukturiranje dodelitev pomoči za prestrukturiranje pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki bi omogočil obnovo sposobnosti preživetja upravičenca. Odprava vzrokov, ki so privedli do težav upravičenca, z omogočanjem obnove njegove dolgoročne sposobnosti preživetja, je nujen pogoj za to, da pomoč za prestrukturiranje prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti in območij, na katerih posluje upravičenec. Pomoč za prestrukturiranje podpira obsežen načrt prestrukturiranja, ki zajema celoten obseg dejavnosti družbe SATA. |
| --- | --- |

(194)

Poleg tega mora biti v skladu s točko 46 smernic za reševanje in prestrukturiranje dodelitev pomoči za prestrukturiranje pogojena z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki bi omogočil obnovo sposobnosti preživetja upravičenca. Odprava vzrokov, ki so privedli do težav upravičenca, z omogočanjem obnove njegove dolgoročne sposobnosti preživetja, je nujen pogoj za to, da pomoč za prestrukturiranje prispeva k razvoju gospodarskih dejavnosti in območij, na katerih posluje upravičenec. Pomoč za prestrukturiranje podpira obsežen načrt prestrukturiranja, ki zajema celoten obseg dejavnosti družbe SATA.

| (195) | Pomoč za prestrukturiranje bi morala biti dodeljena le za podporo realističnega, skladnega in daljnosežnega načrta prestrukturiranja, v katerem morajo biti ukrepi zasnovani tako, da omogočijo obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca v razumnem časovnem okviru, pri čemer je izključena vsaka nadaljnja pomoč poleg tiste, ki podpira načrt prestrukturiranja družbe SATA. V načrtu prestrukturiranja je treba opredeliti vzroke za težave upravičenca in njegove slabosti ter opisati, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja odpravili osnovne težave upravičenca (139). |
| --- | --- |

(195)

Pomoč za prestrukturiranje bi morala biti dodeljena le za podporo realističnega, skladnega in daljnosežnega načrta prestrukturiranja, v katerem morajo biti ukrepi zasnovani tako, da omogočijo obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenca v razumnem časovnem okviru, pri čemer je izključena vsaka nadaljnja pomoč poleg tiste, ki podpira načrt prestrukturiranja družbe SATA. V načrtu prestrukturiranja je treba opredeliti vzroke za težave upravičenca in njegove slabosti ter opisati, kako bodo predlagani ukrepi prestrukturiranja odpravili osnovne težave upravičenca (139).

139

| (196) | Rezultate prestrukturiranja je treba prikazati v različnih scenarijih, zlasti z opredelitvijo parametrov uspešnosti in glavnih predvidljivih dejavnikov tveganja. Obnova sposobnosti preživetja upravičenke mora pomeniti ustrezen donos vloženega kapitala po pokritju stroškov, ne da bi bil ta odvisen od optimističnih predpostavk v zvezi z dejavniki, kot so nihanja cen ali povpraševanje. Dolgoročna sposobnost preživetja se doseže, kadar podjetje lahko zagotovi ustrezni načrtovani donos kapitala, potem ko pokrije vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter je sposobno konkurirati na trgu brez zunanje pomoči (140). |
| --- | --- |

(196)

Rezultate prestrukturiranja je treba prikazati v različnih scenarijih, zlasti z opredelitvijo parametrov uspešnosti in glavnih predvidljivih dejavnikov tveganja. Obnova sposobnosti preživetja upravičenke mora pomeniti ustrezen donos vloženega kapitala po pokritju stroškov, ne da bi bil ta odvisen od optimističnih predpostavk v zvezi z dejavniki, kot so nihanja cen ali povpraševanje. Dolgoročna sposobnost preživetja se doseže, kadar podjetje lahko zagotovi ustrezni načrtovani donos kapitala, potem ko pokrije vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi dajatvami, ter je sposobno konkurirati na trgu brez zunanje pomoči (140).

140

Ocena predpostavk, na katerih temeljijo finančne napovedi

Ocena predpostavk, na katerih temeljijo finančne napovedi

| (197) | Komisija ugotavlja, da napovedi upravičenke glede okrevanja zračnega prometa temeljijo na zanesljivih industrijskih virih (uvodna izjava 43) in da je povrnitev poslovanja letalskih prevoznikov družbe SATA na raven iz leta 2019 podprta z najnovejšim razvojem dogodkov. Komisija je navzkrižno preverila predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja. V zvezi s tem bi se glede na najnovejše napovedi IATA iz marca 2022 (141) glede skupnega števila potnikov letalska industrija vrnila na raven iz leta 2019 med letoma 2023 in 2024, pri čemer bi se izboljšale ravni na glavnih severnoatlantskih trgih in trgih znotraj Evrope (in bolj optimistično v primerjavi z napovedjo IATA iz novembra 2021). Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Portugalska, [...] (142). To je podprto z dobrim zaključkom leta 2021, pri čemer so se prihodki povečali za [...] %, dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo pa za [...] % (še ni bil revidiran) v primerjavi z načrtom prestrukturiranja, za leto 2022 pa je značilen dober začetek, saj naj bi rezervacije potnikov v prvi polovici leta dosegle [...]-odstotno rast v primerjavi z istim obdobjem leta 2019. Komisija tudi ugotavlja, da bi bilo na podlagi napovedi IATA mogoče pričakovati še hitrejše okrevanje pri domačih letih (ki naj bi raven iz leta 2019 dosegli do leta 2023) in turističnih letih, zato Komisija ugotavlja, da je rast prihodkov, ki jo napoveduje družba SATA, verjetna. Napovedi prihodkov upravičenke razumno prikazujejo izboljšano uporabo zmogljivosti flote in optimizacijo letov v skladu s povprečjem industrije, pa tudi možnosti za napredek pri povezavah Azorov v primerjavi z drugimi otoki v Uniji (uvodni izjavi 65 in 66). V zvezi z napovedmi stroškov je ponovna donosnost upravičenke odvisna od obnove flote, ki pomeni nižje operativne stroške, vključno z gorivom, znižanjem stroškov dela in ponovnimi pogajanji o dobavnih pogodbah, kot je opisano v uvodnih izjavah od 44 do 46. Ti ukrepi predvidevajo tudi ustrezno nadomestilo za obveznosti javne službe (za katere nadomestilo ni več izračunano na podlagi operativnih stroškov pred prestrukturiranjem) ali izločitev iz obveznosti javne službe, ki se zdaj opravljajo pri povezovanju Azorov s celinsko Portugalsko in/ali Madeiro. |
| --- | --- |

(197)

Komisija ugotavlja, da napovedi upravičenke glede okrevanja zračnega prometa temeljijo na zanesljivih industrijskih virih (uvodna izjava 43) in da je povrnitev poslovanja letalskih prevoznikov družbe SATA na raven iz leta 2019 podprta z najnovejšim razvojem dogodkov. Komisija je navzkrižno preverila predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja. V zvezi s tem bi se glede na najnovejše napovedi IATA iz marca 2022 (141) glede skupnega števila potnikov letalska industrija vrnila na raven iz leta 2019 med letoma 2023 in 2024, pri čemer bi se izboljšale ravni na glavnih severnoatlantskih trgih in trgih znotraj Evrope (in bolj optimistično v primerjavi z napovedjo IATA iz novembra 2021). Na podlagi podatkov, ki jih je predložila Portugalska, [...] (142). To je podprto z dobrim zaključkom leta 2021, pri čemer so se prihodki povečali za [...] %, dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo pa za [...] % (še ni bil revidiran) v primerjavi z načrtom prestrukturiranja, za leto 2022 pa je značilen dober začetek, saj naj bi rezervacije potnikov v prvi polovici leta dosegle [...]-odstotno rast v primerjavi z istim obdobjem leta 2019. Komisija tudi ugotavlja, da bi bilo na podlagi napovedi IATA mogoče pričakovati še hitrejše okrevanje pri domačih letih (ki naj bi raven iz leta 2019 dosegli do leta 2023) in turističnih letih, zato Komisija ugotavlja, da je rast prihodkov, ki jo napoveduje družba SATA, verjetna. Napovedi prihodkov upravičenke razumno prikazujejo izboljšano uporabo zmogljivosti flote in optimizacijo letov v skladu s povprečjem industrije, pa tudi možnosti za napredek pri povezavah Azorov v primerjavi z drugimi otoki v Uniji (uvodni izjavi 65 in 66). V zvezi z napovedmi stroškov je ponovna donosnost upravičenke odvisna od obnove flote, ki pomeni nižje operativne stroške, vključno z gorivom, znižanjem stroškov dela in ponovnimi pogajanji o dobavnih pogodbah, kot je opisano v uvodnih izjavah od 44 do 46. Ti ukrepi predvidevajo tudi ustrezno nadomestilo za obveznosti javne službe (za katere nadomestilo ni več izračunano na podlagi operativnih stroškov pred prestrukturiranjem) ali izločitev iz obveznosti javne službe, ki se zdaj opravljajo pri povezovanju Azorov s celinsko Portugalsko in/ali Madeiro.

141

142

| (198) | Kar zadeva napovedi glede stroškov dela, Komisija ugotavlja, da je upravičenka že podpisala sporazume s sindikati (uvodne izjave 47 do 50). Ti sporazumi določajo [...]. Poleg tega je upravičenka že dosegla zmanjšanje za [...] zaposlenih [...] (uvodna izjava 49(b)(3)). Ker se je upravičenka že pogajala o večini predpostavk, na katerih temeljijo napovedi glede stroškov dela, Komisija na splošno meni, da so navedene napovedi verodostojne (143). |
| --- | --- |

(198)

Kar zadeva napovedi glede stroškov dela, Komisija ugotavlja, da je upravičenka že podpisala sporazume s sindikati (uvodne izjave 47 do 50). Ti sporazumi določajo [...]. Poleg tega je upravičenka že dosegla zmanjšanje za [...] zaposlenih [...] (uvodna izjava 49(b)(3)). Ker se je upravičenka že pogajala o večini predpostavk, na katerih temeljijo napovedi glede stroškov dela, Komisija na splošno meni, da so navedene napovedi verodostojne (143).

143

| (199) | Komisija meni, da k verodostojnosti finančnih napovedi prispevajo tudi naslednji elementi: (i) upravičenka je že opredelila in začela izvajati več ukrepov za znižanje stroškov, ki niso stroški dela in goriva (uvodni izjavi 45 in 46); (ii) načrt prestrukturiranja se osredotoča na letalsko dejavnost, v njem pa je predvidena prodaja večinskega deleža družbe Azores Airlines (uvodna izjava 51), ki je prispevala k težavam upravičenke (oddelek 2.2) in dejavnosti zemeljske oskrbe (uvodna izjava 54), ter (iii) verodostojna je tudi alternativna možnost občutljivosti, ki je vključena v neugodni scenarij in se nanaša na možno alternativno uporabo zrakoplovov v primeru, da družba Azores Airlines v prihodnosti ne bi opravljala obveznosti javne službe (uvodne izjave 58, 59 in 60), saj je podprta z zahtevami za ponudbo čarterskih letov ter veljavno alternativno uporabo zrakoplovov in virov, ki so zdaj vključeni v opravljanje letov na rutah v okviru obveznosti javne službe. |
| --- | --- |

(199)

Komisija meni, da k verodostojnosti finančnih napovedi prispevajo tudi naslednji elementi: (i) upravičenka je že opredelila in začela izvajati več ukrepov za znižanje stroškov, ki niso stroški dela in goriva (uvodni izjavi 45 in 46); (ii) načrt prestrukturiranja se osredotoča na letalsko dejavnost, v njem pa je predvidena prodaja večinskega deleža družbe Azores Airlines (uvodna izjava 51), ki je prispevala k težavam upravičenke (oddelek 2.2) in dejavnosti zemeljske oskrbe (uvodna izjava 54), ter (iii) verodostojna je tudi alternativna možnost občutljivosti, ki je vključena v neugodni scenarij in se nanaša na možno alternativno uporabo zrakoplovov v primeru, da družba Azores Airlines v prihodnosti ne bi opravljala obveznosti javne službe (uvodne izjave 58, 59 in 60), saj je podprta z zahtevami za ponudbo čarterskih letov ter veljavno alternativno uporabo zrakoplovov in virov, ki so zdaj vključeni v opravljanje letov na rutah v okviru obveznosti javne službe.

| (200) | Komisija je za oceno finančnih napovedi primerjala pričakovano stopnjo dobička pred obrestmi in davki (tj. dobiček pred obrestmi in davki, deljen s prihodki) upravičenke leta 2025 s stopnjo iz vzorca letalskih prevoznikov, za katere so bile med formalno preiskavo predložene napovedi borznih analitikov za isto leto (144). Povprečna stopnja EBIT v širšem vzorcu je 8–12 %, medtem ko se pričakuje, da bo pri upravičenki znašala [...]–[...] % za letalsko dejavnost družbe SATA in [...] % v primeru dejavnosti upravljanja letališč družbe SGA, vključno s pričakovanim denarnim pritokom nadomestil. Tudi glede na dejstvo, da dejavnost upravičenke vključuje predvsem opravljanje obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, cilji glede stroškov in prihodkov upravičenke pa so dovolj podobni ciljem drugih letalskih prevoznikov, Komisija meni, da so predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, verodostojne. |
| --- | --- |

(200)

Komisija je za oceno finančnih napovedi primerjala pričakovano stopnjo dobička pred obrestmi in davki (tj. dobiček pred obrestmi in davki, deljen s prihodki) upravičenke leta 2025 s stopnjo iz vzorca letalskih prevoznikov, za katere so bile med formalno preiskavo predložene napovedi borznih analitikov za isto leto (144). Povprečna stopnja EBIT v širšem vzorcu je 8–12 %, medtem ko se pričakuje, da bo pri upravičenki znašala [...]–[...] % za letalsko dejavnost družbe SATA in [...] % v primeru dejavnosti upravljanja letališč družbe SGA, vključno s pričakovanim denarnim pritokom nadomestil. Tudi glede na dejstvo, da dejavnost upravičenke vključuje predvsem opravljanje obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, cilji glede stroškov in prihodkov upravičenke pa so dovolj podobni ciljem drugih letalskih prevoznikov, Komisija meni, da so predpostavke, na katerih temelji načrt prestrukturiranja, verodostojne.

144

Ocena obnove sposobnosti preživetja upravičenke

Ocena obnove sposobnosti preživetja upravičenke

| (201) | Komisija tudi v sklepu o razširitvi ni izrazila pomislekov glede obnove sposobnosti preživetja upravičenke. Kljub temu bo ob upoštevanju posodobljenih podatkov, ki jih je predložila Portugalska, ocenila, ali upravičenka pričakuje, da bo ob koncu obdobja prestrukturiranja leta 2025 s svojim poslovanjem ustvarila zadostno stopnjo donosa in bo lahko konkurirala na podlagi lastnih dosežkov. |
| --- | --- |

(201)

Komisija tudi v sklepu o razširitvi ni izrazila pomislekov glede obnove sposobnosti preživetja upravičenke. Kljub temu bo ob upoštevanju posodobljenih podatkov, ki jih je predložila Portugalska, ocenila, ali upravičenka pričakuje, da bo ob koncu obdobja prestrukturiranja leta 2025 s svojim poslovanjem ustvarila zadostno stopnjo donosa in bo lahko konkurirala na podlagi lastnih dosežkov.

Sposobnost preživetja subjektov pod nadzorom družbe SATA po prestrukturiranju

Sposobnost preživetja subjektov pod nadzorom družbe SATA po prestrukturiranju

| (202) | Po načrtovani odprodaji nove enote za zemeljsko oskrbo in 51-odstotnega nadzornega deleža v družbi Azores Airlines do leta 2026 bosta preostala subjekta pod nadzorom družbe SATA samo družbi SATA Air Açores in SGA, ki opravljata obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena. Komisija posledično meni, da bi bilo treba pri ocenjevanju obnove sposobnosti preživetja upoštevati ta vidik, zato bi moralo biti omejeno na napovedi v zvezi s tema dvema subjektoma. |
| --- | --- |

(202)

Po načrtovani odprodaji nove enote za zemeljsko oskrbo in 51-odstotnega nadzornega deleža v družbi Azores Airlines do leta 2026 bosta preostala subjekta pod nadzorom družbe SATA samo družbi SATA Air Açores in SGA, ki opravljata obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena. Komisija posledično meni, da bi bilo treba pri ocenjevanju obnove sposobnosti preživetja upoštevati ta vidik, zato bi moralo biti omejeno na napovedi v zvezi s tema dvema subjektoma.

| (203) | Družba SATA Air Açores bo delovala v skladu s pogodbo o obveznosti javne službe, ki ji jo je dodelila regija Azori za obdobje petih let, in bo za svoje storitve prejela pogodbeno nadomestilo za obveznost javne službe. Podobno bo družba SGA še naprej opravljala storitve splošnega gospodarskega pomena za pet majhnih letališč, ki jih upravlja družba SGA. To pomeni, da bo preostali obseg poslovanja, ki je pod nadzorom družbe SATA, omejen na opravljanje obveznosti javne službe kot izključnega izvajalca storitev na rutah med otoki in upravljanje povezanih dejavnosti v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena na lokalnih letališčih. Če ponazorimo, se je za oceno, ali bi družbi SATA Air Açores in SGA lahko zagotovili ustrezen donos kapitala po pokritju vseh svojih stroškov, primerno sklicevati na smernice iz okvira za državno pomoč v obliki nadomestila za javno službo (v nadaljnjem besedilu: okvir za storitve splošnega gospodarskega pomena) (145). V točki 36 okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena je določeno, da se stopnja donosa kapitala, ki ne presega ustrezne menjalne obrestne mere, ki ustreza trajanju pooblastitve, in premije 100 baznih točk, v vseh okoliščinah obravnava kot zmerna. |
| --- | --- |

(203)

Družba SATA Air Açores bo delovala v skladu s pogodbo o obveznosti javne službe, ki ji jo je dodelila regija Azori za obdobje petih let, in bo za svoje storitve prejela pogodbeno nadomestilo za obveznost javne službe. Podobno bo družba SGA še naprej opravljala storitve splošnega gospodarskega pomena za pet majhnih letališč, ki jih upravlja družba SGA. To pomeni, da bo preostali obseg poslovanja, ki je pod nadzorom družbe SATA, omejen na opravljanje obveznosti javne službe kot izključnega izvajalca storitev na rutah med otoki in upravljanje povezanih dejavnosti v okviru storitev splošnega gospodarskega pomena na lokalnih letališčih. Če ponazorimo, se je za oceno, ali bi družbi SATA Air Açores in SGA lahko zagotovili ustrezen donos kapitala po pokritju vseh svojih stroškov, primerno sklicevati na smernice iz okvira za državno pomoč v obliki nadomestila za javno službo (v nadaljnjem besedilu: okvir za storitve splošnega gospodarskega pomena) (145). V točki 36 okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena je določeno, da se stopnja donosa kapitala, ki ne presega ustrezne menjalne obrestne mere, ki ustreza trajanju pooblastitve, in premije 100 baznih točk, v vseh okoliščinah obravnava kot zmerna.

145

| (204) | V skladu z ustreznimi akti o pooblastitvi obveznosti javne službe, dodeljene družbi SATA Air Açores, trajajo pet let (glej uvodno izjavo 19), trajanje storitev splošnega gospodarskega pomena za pet letališč se obnovi vsakih pet let (glej uvodno izjavo 22), valuta pogodb pa je euro. Zato Komisija meni, da je ustrezna menjalna obrestna mera za primerjavo zamenjava šestmesečne obrestne mere EURIBOR (Euro Interbank Offered Rate) pri petletni zapadlosti v višini 0,527 % (146). Zato bi bila podlaga za primerjavo 1,527 %. Od leta 2023 do konca obdobja prestrukturiranja bi [...] milijonov EUR dobička pred obrestmi in davki zmanjšanega obsega družbe (preglednica 1.A) zagotovilo [...], kar bi veljalo za minimalni prag za izvajalca storitev splošnega gospodarskega pomena/obveznosti javne službe. Poleg tega bo stopnja dobička pred obrestmi in davki za družbi SATA Air Açores in SGA skupaj ob koncu obdobja prestrukturiranja znašala [...] %, kar je tudi v skladu z 8–12-odstotno stopnjo referenčne vrednosti industrije v obdobju 2018–2019 (147). Na podlagi navedenega se zdi, da je pričakovani donos ob koncu obdobja prestrukturiranja ustrezen. |
| --- | --- |

(204)

V skladu z ustreznimi akti o pooblastitvi obveznosti javne službe, dodeljene družbi SATA Air Açores, trajajo pet let (glej uvodno izjavo 19), trajanje storitev splošnega gospodarskega pomena za pet letališč se obnovi vsakih pet let (glej uvodno izjavo 22), valuta pogodb pa je euro. Zato Komisija meni, da je ustrezna menjalna obrestna mera za primerjavo zamenjava šestmesečne obrestne mere EURIBOR (Euro Interbank Offered Rate) pri petletni zapadlosti v višini 0,527 % (146). Zato bi bila podlaga za primerjavo 1,527 %. Od leta 2023 do konca obdobja prestrukturiranja bi [...] milijonov EUR dobička pred obrestmi in davki zmanjšanega obsega družbe (preglednica 1.A) zagotovilo [...], kar bi veljalo za minimalni prag za izvajalca storitev splošnega gospodarskega pomena/obveznosti javne službe. Poleg tega bo stopnja dobička pred obrestmi in davki za družbi SATA Air Açores in SGA skupaj ob koncu obdobja prestrukturiranja znašala [...] %, kar je tudi v skladu z 8–12-odstotno stopnjo referenčne vrednosti industrije v obdobju 2018–2019 (147). Na podlagi navedenega se zdi, da je pričakovani donos ob koncu obdobja prestrukturiranja ustrezen.

146

147

Sposobnost preživetja celotnega obsega skupine SATA po odprodaji

Sposobnost preživetja celotnega obsega skupine SATA po odprodaji

| (205) | Komisija bo ocenila tudi skupne donose skupine SATA ob koncu obdobja prestrukturiranja, tj. ob upoštevanju tudi 49-odstotnega preostalega deleža v družbi Azores Airlines. Kar zadeva splošno zmožnost upravičenke, da leta 2025 ustvari zadosten donos s svojim poslovanjem, je običajen pristop primerjava donosa vloženega kapitala (ROCE) leta 2025 s tehtanim povprečjem stroškov kapitala (WACC). Če je prvi večji od drugega, lahko družba s svojim poslovanjem ustvari zadosten dobiček za kritje stroškov kapitala, kar kaže na sposobnost preživetja družbe. |
| --- | --- |

(205)

Komisija bo ocenila tudi skupne donose skupine SATA ob koncu obdobja prestrukturiranja, tj. ob upoštevanju tudi 49-odstotnega preostalega deleža v družbi Azores Airlines. Kar zadeva splošno zmožnost upravičenke, da leta 2025 ustvari zadosten donos s svojim poslovanjem, je običajen pristop primerjava donosa vloženega kapitala (ROCE) leta 2025 s tehtanim povprečjem stroškov kapitala (WACC). Če je prvi večji od drugega, lahko družba s svojim poslovanjem ustvari zadosten dobiček za kritje stroškov kapitala, kar kaže na sposobnost preživetja družbe.

| (206) | Donos vloženega kapitala upravičenke, katere izračun je odvisen od finančnih napovedi, ki jih je Komisija v uvodnih izjavah 197 do 200 ocenila kot verodostojne, naj bi bil leta 2025 [...]-odstoten (preglednica 1.A). Pričakovana vrednost donosa vloženega kapitala družbe SATA, tj. [...] %, je večja od tehtanega povprečja stroškov kapitala, tj. [...] %, (uvodna izjava 55). Sestavni deli tehtanega povprečja stroškov kapitala so ustrezno utemeljeni na podlagi tržnih podatkov in finančnih informacij o letalskih prevoznikih, primerljivih z upravičenko, ki so bili pridobljeni iz podatkovne zbirke Orbis in pri družbi Bloomberg (148). Zato Komisija meni, da bo upravičenka leta 2025 lahko obnovila sposobnost preživetja, [...]. |
| --- | --- |

(206)

Donos vloženega kapitala upravičenke, katere izračun je odvisen od finančnih napovedi, ki jih je Komisija v uvodnih izjavah 197 do 200 ocenila kot verodostojne, naj bi bil leta 2025 [...]-odstoten (preglednica 1.A). Pričakovana vrednost donosa vloženega kapitala družbe SATA, tj. [...] %, je večja od tehtanega povprečja stroškov kapitala, tj. [...] %, (uvodna izjava 55). Sestavni deli tehtanega povprečja stroškov kapitala so ustrezno utemeljeni na podlagi tržnih podatkov in finančnih informacij o letalskih prevoznikih, primerljivih z upravičenko, ki so bili pridobljeni iz podatkovne zbirke Orbis in pri družbi Bloomberg (148). Zato Komisija meni, da bo upravičenka leta 2025 lahko obnovila sposobnost preživetja, [...].

148

| (207) | Poleg tega je pričakovani donos vloženega kapitala upravičenke za leto 2025, vključno z letališko dejavnostjo, [...] od mediane donosa vloženega kapitala letalskih prevoznikov, navedenih v uvodni izjavi 56, za leto 2019 (11,8 %). To je dodaten dokaz za obnovo sposobnosti preživetja upravičenke, saj so bili navedeni letalski prevozniki leta 2019 sposobni konkurirati na trgu na podlagi lastnih dosežkov. |
| --- | --- |

(207)

Poleg tega je pričakovani donos vloženega kapitala upravičenke za leto 2025, vključno z letališko dejavnostjo, [...] od mediane donosa vloženega kapitala letalskih prevoznikov, navedenih v uvodni izjavi 56, za leto 2019 (11,8 %). To je dodaten dokaz za obnovo sposobnosti preživetja upravičenke, saj so bili navedeni letalski prevozniki leta 2019 sposobni konkurirati na trgu na podlagi lastnih dosežkov.

| (208) | Kar zadeva zmožnost upravičenke, da ob koncu obdobja prestrukturiranja konkurira na podlagi lastnih dosežkov, bo imela skupina SATA zelo majhen in omejen obseg dejavnosti, ki bodo vključevale opravljanje obveznosti javne službe in zagotavljanje dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena s pogodbami, ki jih bo dodelila regija Azori, kar omejuje poslovna tveganja. Take obveznosti javne službe zagotavljajo stabilnost poslovanja, načrt prestrukturiranja pa ne predvideva širitve na nove bolj tvegane dejavnosti, tako da bi kreditna sposobnost družbe SATA praviloma omogočala dostop do zasebnih trgov financiranja brez vsake pomoči regije Azori po prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(208)

Kar zadeva zmožnost upravičenke, da ob koncu obdobja prestrukturiranja konkurira na podlagi lastnih dosežkov, bo imela skupina SATA zelo majhen in omejen obseg dejavnosti, ki bodo vključevale opravljanje obveznosti javne službe in zagotavljanje dejanskih storitev splošnega gospodarskega pomena s pogodbami, ki jih bo dodelila regija Azori, kar omejuje poslovna tveganja. Take obveznosti javne službe zagotavljajo stabilnost poslovanja, načrt prestrukturiranja pa ne predvideva širitve na nove bolj tvegane dejavnosti, tako da bi kreditna sposobnost družbe SATA praviloma omogočala dostop do zasebnih trgov financiranja brez vsake pomoči regije Azori po prestrukturiranju.

| (209) | Portugalska je poleg izhodiščnega scenarija pripravila tudi neugoden scenarij za trajanje načrta prestrukturiranja do konca leta 2025 (uvodna izjava 60). Glede na pozitiven razvoj glavnih kazalnikov, zabeleženih v prvih treh četrtletjih 2021 (uvodna izjava 52), je neugoden scenarij konservativen. V scenariju s 15 % manjšimi prihodki in brez obveznosti javne službe bi upravičenka ustvarila pozitiven dobiček pred obrestmi in davki v višini [...] (preglednica 3). Zmožnost upravičenke, da dostopa do kapitalskih trgov in leta 2025 konkurira na podlagi lastnih dosežkov, bi bila skoraj enaka kot v izhodiščnem scenariju, saj bi se položaj lastniškega kapitala stalno izboljševal in leta 2026 postal pozitiven ([...] milijonov EUR), družba Azores Airlines pa v nobenem primeru ne bi imela stroškov v zvezi z obveznostmi javne službe, ki bi bili brez nadomestila. Čeprav neugodni scenarij kaže negativen vpliv na donosnost in kreditno sposobnost upravičenke, ne ogroža njene obnove sposobnosti preživetja do leta 2025. |
| --- | --- |

(209)

Portugalska je poleg izhodiščnega scenarija pripravila tudi neugoden scenarij za trajanje načrta prestrukturiranja do konca leta 2025 (uvodna izjava 60). Glede na pozitiven razvoj glavnih kazalnikov, zabeleženih v prvih treh četrtletjih 2021 (uvodna izjava 52), je neugoden scenarij konservativen. V scenariju s 15 % manjšimi prihodki in brez obveznosti javne službe bi upravičenka ustvarila pozitiven dobiček pred obrestmi in davki v višini [...] (preglednica 3). Zmožnost upravičenke, da dostopa do kapitalskih trgov in leta 2025 konkurira na podlagi lastnih dosežkov, bi bila skoraj enaka kot v izhodiščnem scenariju, saj bi se položaj lastniškega kapitala stalno izboljševal in leta 2026 postal pozitiven ([...] milijonov EUR), družba Azores Airlines pa v nobenem primeru ne bi imela stroškov v zvezi z obveznostmi javne službe, ki bi bili brez nadomestila. Čeprav neugodni scenarij kaže negativen vpliv na donosnost in kreditno sposobnost upravičenke, ne ogroža njene obnove sposobnosti preživetja do leta 2025.

| (210) | Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da bi moralo izvajanje načrta prestrukturiranja upravičenki omogočiti, da po koncu obdobja prestrukturiranja ob koncu leta 2025 konkurira na podlagi lastnih dosežkov brez dodatne pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(210)

Iz zgoraj navedenih razlogov Komisija meni, da bi moralo izvajanje načrta prestrukturiranja upravičenki omogočiti, da po koncu obdobja prestrukturiranja ob koncu leta 2025 konkurira na podlagi lastnih dosežkov brez dodatne pomoči za reševanje ali prestrukturiranje.

Sklep o razvoju gospodarskih dejavnosti in območij

Sklep o razvoju gospodarskih dejavnosti in območij

| (211) | Komisija meni, da je načrt prestrukturiranja upravičenke realističen, skladen in verodostojen. Kot tak je primeren za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenke v razumnem času in brez zanašanja na dodatno državno pomoč. Zato pomoč za prestrukturiranje izpolnjuje zahteve iz točke 44(b), (c) in (d) ter točke 46 smernic za reševanje in prestrukturiranje ter tako prispeva k razvoju gospodarske dejavnosti storitev zračnega prevoza, ki povezujejo regijo Azori, v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU. |
| --- | --- |

(211)

Komisija meni, da je načrt prestrukturiranja upravičenke realističen, skladen in verodostojen. Kot tak je primeren za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja upravičenke v razumnem času in brez zanašanja na dodatno državno pomoč. Zato pomoč za prestrukturiranje izpolnjuje zahteve iz točke 44(b), (c) in (d) ter točke 46 smernic za reševanje in prestrukturiranje ter tako prispeva k razvoju gospodarske dejavnosti storitev zračnega prevoza, ki povezujejo regijo Azori, v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU.

5.4.3   Pozitivni učinki pomoči na razvoj gospodarskih dejavnosti prevladajo nad negativnimi učinki v smislu izkrivljanja konkurence in škodljivih učinkov na trgovino

Pozitivni učinki pomoči na razvoj gospodarskih dejavnosti prevladajo nad negativnimi učinki v smislu izkrivljanja konkurence in škodljivih učinkov na trgovino

| (212) | Za oceno, ali pomoč ne vpliva neupravičeno na konkurenco in pogoje trgovanja, je treba preučiti nujnost, spodbujevalni učinek, ustreznost in sorazmernost pomoči ter zagotoviti preglednost. Preučiti je treba tudi učinke pomoči na konkurenco in trgovino ter pretehtati pozitivne učinke pomoči na razvoj gospodarskih dejavnosti in območij, ki jih pomoč namerava podpirati, kot je opisano v oddelku 5.4.2, glede na njene negativne učinke na notranji trg. |
| --- | --- |

(212)

Za oceno, ali pomoč ne vpliva neupravičeno na konkurenco in pogoje trgovanja, je treba preučiti nujnost, spodbujevalni učinek, ustreznost in sorazmernost pomoči ter zagotoviti preglednost. Preučiti je treba tudi učinke pomoči na konkurenco in trgovino ter pretehtati pozitivne učinke pomoči na razvoj gospodarskih dejavnosti in območij, ki jih pomoč namerava podpirati, kot je opisano v oddelku 5.4.2, glede na njene negativne učinke na notranji trg.

5.4.3.1   Nujnost in spodbujevalni učinek

Nujnost in spodbujevalni učinek

| (213) | V skladu s točko 53 smernic za reševanje in prestrukturiranje morajo države članice, ki nameravajo dodeliti pomoč za prestrukturiranje, zagotoviti primerjavo z verodostojnim alternativnim scenarijem, ki ne vključuje državne pomoči, in s tem dokazati, da razvoj gospodarskih dejavnosti ali območij, za katerega je pomoč namenjena, iz oddelka 3.1.1 smernic za reševanje in prestrukturiranje ne bo dosežen ali bo dosežen v manjši meri. Poleg tega morajo države članice dokazati, da bi pri upravičenki v odsotnosti pomoči prišlo do prestrukturiranja, prodaje ali likvidacije na način, pri katerem ne bi bil dosežen razvoj zadevnih gospodarskih dejavnosti ali območij (točka 59 smernic za reševanje in prestrukturiranje). |
| --- | --- |

(213)

V skladu s točko 53 smernic za reševanje in prestrukturiranje morajo države članice, ki nameravajo dodeliti pomoč za prestrukturiranje, zagotoviti primerjavo z verodostojnim alternativnim scenarijem, ki ne vključuje državne pomoči, in s tem dokazati, da razvoj gospodarskih dejavnosti ali območij, za katerega je pomoč namenjena, iz oddelka 3.1.1 smernic za reševanje in prestrukturiranje ne bo dosežen ali bo dosežen v manjši meri. Poleg tega morajo države članice dokazati, da bi pri upravičenki v odsotnosti pomoči prišlo do prestrukturiranja, prodaje ali likvidacije na način, pri katerem ne bi bil dosežen razvoj zadevnih gospodarskih dejavnosti ali območij (točka 59 smernic za reševanje in prestrukturiranje).

| (214) | Cilj pomoči za prestrukturiranje je preprečiti, da bi družba SATA prenehala poslovati, ter s tem preprečiti tržne pomanjkljivosti in socialne težave, ki bi ovirale razvoj storitev zračnega prevoza, ki povezujejo regijo Azori s celino. Navedeni cilj se doseže z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki se delno financira s pomočjo za prestrukturiranje. Iz načrta prestrukturiranja je razvidno, da družba SATA kratkoročno brez likvidnostne podpore ne bi mogla še naprej zagotavljati bistvenega zračnega prevoza, izpolnjevati finančnih obveznosti ali imeti dostopa do finančnih trgov (uvodni izjavi 64 in 176). Dolgoročno, glede na čisti negativen lastniški kapital (v višini –319,5 milijona EUR leta 2021), ki bi trajal dlje časa, [...]. Pomoč za prestrukturiranje je torej potrebna za uspešen zaključek načrta prestrukturiranja, cilj izvajanja načrta pa je pospešiti razvoj storitev zračnega prevoza, ki povezujejo regijo Azori. |
| --- | --- |

(214)

Cilj pomoči za prestrukturiranje je preprečiti, da bi družba SATA prenehala poslovati, ter s tem preprečiti tržne pomanjkljivosti in socialne težave, ki bi ovirale razvoj storitev zračnega prevoza, ki povezujejo regijo Azori s celino. Navedeni cilj se doseže z izvajanjem načrta prestrukturiranja, ki se delno financira s pomočjo za prestrukturiranje. Iz načrta prestrukturiranja je razvidno, da družba SATA kratkoročno brez likvidnostne podpore ne bi mogla še naprej zagotavljati bistvenega zračnega prevoza, izpolnjevati finančnih obveznosti ali imeti dostopa do finančnih trgov (uvodni izjavi 64 in 176). Dolgoročno, glede na čisti negativen lastniški kapital (v višini –319,5 milijona EUR leta 2021), ki bi trajal dlje časa, [...]. Pomoč za prestrukturiranje je torej potrebna za uspešen zaključek načrta prestrukturiranja, cilj izvajanja načrta pa je pospešiti razvoj storitev zračnega prevoza, ki povezujejo regijo Azori.

| (215) | Komisija na podlagi zgornje ocene potrebe po posredovanju države ugotavlja tudi, da ima pomoč spodbujevalni učinek, saj bi družba SATA brez pomoči za prestrukturiranje skoraj zagotovo propadla, s čimer bi bil lokalni skupnosti odvzet bistven instrument gospodarskega in družbenega razvoja, zato so zahteve iz točke 38(d) in točke 59 smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjene. |
| --- | --- |

(215)

Komisija na podlagi zgornje ocene potrebe po posredovanju države ugotavlja tudi, da ima pomoč spodbujevalni učinek, saj bi družba SATA brez pomoči za prestrukturiranje skoraj zagotovo propadla, s čimer bi bil lokalni skupnosti odvzet bistven instrument gospodarskega in družbenega razvoja, zato so zahteve iz točke 38(d) in točke 59 smernic za reševanje in prestrukturiranje izpolnjene.

5.4.3.2   Ustreznost

Ustreznost

| (216) | V skladu s točko 38(c) in 54 smernic za reševanje in prestrukturiranje se pomoč za prestrukturiranje ne bo štela za združljivo z notranjim trgom, če se cilj lahko doseže z drugimi, manj izkrivljajočimi ukrepi. Kot je določeno v točki 58 smernic za reševanje in prestrukturiranje, morajo biti izbrani instrumenti pomoči prilagojeni glede na težavo s solventnostjo ali likvidnostjo, ki naj bi jo obravnavali. |
| --- | --- |

(216)

V skladu s točko 38(c) in 54 smernic za reševanje in prestrukturiranje se pomoč za prestrukturiranje ne bo štela za združljivo z notranjim trgom, če se cilj lahko doseže z drugimi, manj izkrivljajočimi ukrepi. Kot je določeno v točki 58 smernic za reševanje in prestrukturiranje, morajo biti izbrani instrumenti pomoči prilagojeni glede na težavo s solventnostjo ali likvidnostjo, ki naj bi jo obravnavali.

| (217) | Družba SATA se srečuje s težavami s solventnostjo in likvidnostjo, ki jih mora pomoč za prestrukturiranje ustrezno obravnavati. Kombiniranje svežega kapitala in dolga z jamstvom, ki se zagotovi kot pomoč za prestrukturiranje, hkrati obravnava izjemno poslabšanje lastniškega kapitala družbe SATA, ki je zelo negativen, ter odplačevanje obstoječega dolga in izpolnjevanje potreb po denarnih tokovih za redno poslovanje. |
| --- | --- |

(217)

Družba SATA se srečuje s težavami s solventnostjo in likvidnostjo, ki jih mora pomoč za prestrukturiranje ustrezno obravnavati. Kombiniranje svežega kapitala in dolga z jamstvom, ki se zagotovi kot pomoč za prestrukturiranje, hkrati obravnava izjemno poslabšanje lastniškega kapitala družbe SATA, ki je zelo negativen, ter odplačevanje obstoječega dolga in izpolnjevanje potreb po denarnih tokovih za redno poslovanje.

| (218) | V zvezi s tem Komisija meni, da je pomoč za prestrukturiranje v višini 453,25 milijona EUR družbi SATA primerna glede na obliko iz dveh glavnih razlogov: (i) glede na to, da je družba SATA podjetje v težavah z negativnim lastniškim kapitalom leta 2020 in 2021 (uvodna izjava 31), upravičenka v primeru, če se zaradi pomoči za prestrukturiranje njena solventnost ne bi izboljšala, ne bi mogla vzpostaviti dovolj lastniškega kapitala, da bi z njim pokrila pretekle izgube in bi lahko privabila znatno dolgoročno financiranje na kapitalskih trgih, ter (ii) napovedi v zvezi z likvidnostjo kažejo, da bi imela upravičenka brez pomoči za prestrukturiranje do leta 2023 negativno denarno pozicijo, ki bi se brez kapitalskih injekcij, pretvorbe dolga v lastniški kapital ali državnih jamstev za znesek likvidnosti, do katerega družba SATA ne more dostopati pod tržnimi pogoji, poslabšala. Zaradi teh dveh razlogov Komisija ugotavlja, da je oblika pomoči za prestrukturiranje, zagotovljena zlasti z ukrepi lastniškega kapitala, najprimernejša za reševanje težav družbe SATA s solventnostjo in likvidnostjo. |
| --- | --- |

(218)

V zvezi s tem Komisija meni, da je pomoč za prestrukturiranje v višini 453,25 milijona EUR družbi SATA primerna glede na obliko iz dveh glavnih razlogov: (i) glede na to, da je družba SATA podjetje v težavah z negativnim lastniškim kapitalom leta 2020 in 2021 (uvodna izjava 31), upravičenka v primeru, če se zaradi pomoči za prestrukturiranje njena solventnost ne bi izboljšala, ne bi mogla vzpostaviti dovolj lastniškega kapitala, da bi z njim pokrila pretekle izgube in bi lahko privabila znatno dolgoročno financiranje na kapitalskih trgih, ter (ii) napovedi v zvezi z likvidnostjo kažejo, da bi imela upravičenka brez pomoči za prestrukturiranje do leta 2023 negativno denarno pozicijo, ki bi se brez kapitalskih injekcij, pretvorbe dolga v lastniški kapital ali državnih jamstev za znesek likvidnosti, do katerega družba SATA ne more dostopati pod tržnimi pogoji, poslabšala. Zaradi teh dveh razlogov Komisija ugotavlja, da je oblika pomoči za prestrukturiranje, zagotovljena zlasti z ukrepi lastniškega kapitala, najprimernejša za reševanje težav družbe SATA s solventnostjo in likvidnostjo.

| (219) | Komisija zato ugotavlja, da je pomoč za prestrukturiranje z ustreznim obravnavanjem težav s solventnostjo in likvidnostjo družbe SATA ustrezna. |
| --- | --- |

(219)

Komisija zato ugotavlja, da je pomoč za prestrukturiranje z ustreznim obravnavanjem težav s solventnostjo in likvidnostjo družbe SATA ustrezna.

5.4.3.3   Sorazmernost, lastni prispevek in porazdelitev bremena

Sorazmernost, lastni prispevek in porazdelitev bremena

| (220) | Smernice za reševanje in prestrukturiranje določajo, da pomoč ne sme presegati najmanjše pomoči, potrebne za doseganje njenega cilja (149). Znesek in intenzivnost pomoči za prestrukturiranje je treba omejiti na strogi minimum, ki bo glede na obstoječe finančne vire upravičenca, njegovih delničarjev ali poslovne skupine, ki ji upravičenec pripada, še omogočil prestrukturiranje (150). Zlasti je treba zagotoviti zadostno stopnjo lastnega prispevka k stroškom prestrukturiranja in, če je državna podpora dodeljena v obliki, ki krepi lastniški položaj upravičenca, porazdelitve bremena. Pri oceni navedenih zahtev se upoštevajo vse predhodno dodeljene pomoči za reševanje. |
| --- | --- |

(220)

Smernice za reševanje in prestrukturiranje določajo, da pomoč ne sme presegati najmanjše pomoči, potrebne za doseganje njenega cilja (149). Znesek in intenzivnost pomoči za prestrukturiranje je treba omejiti na strogi minimum, ki bo glede na obstoječe finančne vire upravičenca, njegovih delničarjev ali poslovne skupine, ki ji upravičenec pripada, še omogočil prestrukturiranje (150). Zlasti je treba zagotoviti zadostno stopnjo lastnega prispevka k stroškom prestrukturiranja in, če je državna podpora dodeljena v obliki, ki krepi lastniški položaj upravičenca, porazdelitve bremena. Pri oceni navedenih zahtev se upoštevajo vse predhodno dodeljene pomoči za reševanje.

149

150

Lastni prispevek

Lastni prispevek

| (221) | Lastni prispevek upravičenca k načrtu prestrukturiranja mora biti konkreten in točen ter bi moral biti običajno primerljiv z dodeljeno pomočjo v smislu učinka na stanje solventnosti ali likvidnosti upravičenca. V skladu s točko 63 smernic za reševanje in prestrukturiranje mora Komisija oceniti, ali so različni viri lastnega prispevka točni in ne vsebujejo pomoči. V skladu s točko 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje Komisija običajno meni, da je lastni prispevek ustrezen, če znaša več kot 50 % stroškov prestrukturiranja, razen v izjemnih okoliščinah ali v posebno težkih razmerah, v katerih lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek, dokler je visok. Poleg tega, kadar tako zahtevajo posebne okoliščine območij, ki prejemajo pomoč, na primer kadar se upravičenec zaradi svoje lokacije na območju, ki prejema pomoč, srečuje s posebnimi težavami pri pridobivanju novega financiranja na trgu, lahko Komisija odobri prispevek, ki je nižji od 50 % stroškov prestrukturiranja za namene točke 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje (151). |
| --- | --- |

(221)

Lastni prispevek upravičenca k načrtu prestrukturiranja mora biti konkreten in točen ter bi moral biti običajno primerljiv z dodeljeno pomočjo v smislu učinka na stanje solventnosti ali likvidnosti upravičenca. V skladu s točko 63 smernic za reševanje in prestrukturiranje mora Komisija oceniti, ali so različni viri lastnega prispevka točni in ne vsebujejo pomoči. V skladu s točko 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje Komisija običajno meni, da je lastni prispevek ustrezen, če znaša več kot 50 % stroškov prestrukturiranja, razen v izjemnih okoliščinah ali v posebno težkih razmerah, v katerih lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek, dokler je visok. Poleg tega, kadar tako zahtevajo posebne okoliščine območij, ki prejemajo pomoč, na primer kadar se upravičenec zaradi svoje lokacije na območju, ki prejema pomoč, srečuje s posebnimi težavami pri pridobivanju novega financiranja na trgu, lahko Komisija odobri prispevek, ki je nižji od 50 % stroškov prestrukturiranja za namene točke 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje (151).

151

| (222) | Komisija mora preveriti, ali različni viri financiranja načrta, opisani v uvodnih izjavah 49 in 50, ne vsebujejo pomoči in so konkretni, kar pomeni, da je dovolj gotovo, da se bodo uresničili med izvajanjem načrta prestrukturiranja, razen pričakovanih prihodnjih dobičkov. Prispevki države, kot so v tem primeru prispevki regije Azori kot edine delničarke družbe SATA, vsebujejo pomoč in jih pri oceni ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(222)

Komisija mora preveriti, ali različni viri financiranja načrta, opisani v uvodnih izjavah 49 in 50, ne vsebujejo pomoči in so konkretni, kar pomeni, da je dovolj gotovo, da se bodo uresničili med izvajanjem načrta prestrukturiranja, razen pričakovanih prihodnjih dobičkov. Prispevki države, kot so v tem primeru prispevki regije Azori kot edine delničarke družbe SATA, vsebujejo pomoč in jih pri oceni ni mogoče upoštevati.

| (223) | Med viri lastnega financiranja, ki jih je navedla Portugalska (uvodni izjavi 49 in 50), so edini zneski, ki se zdijo dovolj konkretni in dejanski, prispevki v višini približno [...] milijonov EUR, ki se nanašajo na:






  (a) | ukrepe za racionalizacijo delovne sile ([...] milijonov EUR) (uvodna izjava 49(b)(3)); |
| --- | --- | --- |

(223)

Med viri lastnega financiranja, ki jih je navedla Portugalska (uvodni izjavi 49 in 50), so edini zneski, ki se zdijo dovolj konkretni in dejanski, prispevki v višini približno [...] milijonov EUR, ki se nanašajo na:

(a)

ukrepe za racionalizacijo delovne sile ([...] milijonov EUR) (uvodna izjava 49(b)(3));

| (b) | prihranek, ustvarjen zaradi večje operativne učinkovitosti (uvodna izjava 49(a)), v višini [...] milijonov EUR, in prispevkov drugih tretjih oseb v višini [...] milijonov EUR poleg prestrukturiranja flote v višini [...] milijonov EUR (uvodni izjavi 49(b)(1) in 49(b)(2)) v skupnem znesku [...] milijonov EUR; |
| --- | --- |

(b)

prihranek, ustvarjen zaradi večje operativne učinkovitosti (uvodna izjava 49(a)), v višini [...] milijonov EUR, in prispevkov drugih tretjih oseb v višini [...] milijonov EUR poleg prestrukturiranja flote v višini [...] milijonov EUR (uvodni izjavi 49(b)(1) in 49(b)(2)) v skupnem znesku [...] milijonov EUR;

| (c) | nižje stroške, dosežene s pogajanji z upniki, v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 50(3)); |
| --- | --- |

(c)

nižje stroške, dosežene s pogajanji z upniki, v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 50(3));

| (d) | prodajo sredstev ([...]) in druge prihranke v skupnem znesku [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49(b)(4)); |
| --- | --- |

(d)

prodajo sredstev ([...]) in druge prihranke v skupnem znesku [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49(b)(4));

| (e) | prispevke iz lastnih prihodkov k amortizaciji [...] ([...] milijonov EUR) in k stroškom prestrukturiranja ([...] milijonov EUR) (uvodni izjavi 50(1) in 50(2)) ter |
| --- | --- |

(e)

prispevke iz lastnih prihodkov k amortizaciji [...] ([...] milijonov EUR) in k stroškom prestrukturiranja ([...] milijonov EUR) (uvodni izjavi 50(1) in 50(2)) ter

| (f) | financiranje poslovne banke ([...]) brez državnega jamstva v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 50(4)). |
| --- | --- |

(f)

financiranje poslovne banke ([...]) brez državnega jamstva v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 50(4)).

| (224) | Prvič, od ukrepov za racionalizacijo delovne sile v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49(b)(3)), ki jih je predlagala Portugalska, se lahko samo plačilo nadomestil za prestrukturiranje delovne sile (druga alinea) v višini [...] milijonov EUR šteje za konkretno in dejansko, saj je družba SATA že plačala znesek, ki se nanaša na stroške prestrukturiranja, ki so nastali kot osnovni pogoj za zmanjšanje števila zaposlenih, kot je določeno v načrtu prestrukturiranja. Taki stroški so takojšnji, saj je družba SATA že prekinila pogodbe o zaposlitvi in zmanjšala število zaposlenih v okviru prestrukturiranja, ki se izvaja od leta 2021, njen vir financiranja pa se lahko šteje za vir financiranja brez pomoči, saj je družba te stroške SATA plačala z denarnim tokom iz poslovanja in se ne financirajo z državno pomočjo, niti iz lastniškega kapitala niti iz posojil z državnim jamstvom. Zato se lahko plačilo nadomestil šteje za del lastnega prispevka upravičenke k stroškom prestrukturiranja in za dejansko v smislu točke 63 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Nasprotno pa v skladu z ustaljeno prakso Komisije plač osebja [...] leta 2021 in leta 2022 ([...] milijonov EUR) ter ponovno izpogajanih delovnih sporazumov s sindikati za izboljšanje produktivnosti letalskega osebja ([...] milijonov EUR) ni mogoče sprejeti kot lastni prispevek upravičenke. Prihranki pri stroških plač vključujejo znižanje lastnih, izključno notranjih stroškov podjetja, ki je potrebno zaradi njegovega prestrukturiranja (152). |
| --- | --- |

(224)

Prvič, od ukrepov za racionalizacijo delovne sile v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49(b)(3)), ki jih je predlagala Portugalska, se lahko samo plačilo nadomestil za prestrukturiranje delovne sile (druga alinea) v višini [...] milijonov EUR šteje za konkretno in dejansko, saj je družba SATA že plačala znesek, ki se nanaša na stroške prestrukturiranja, ki so nastali kot osnovni pogoj za zmanjšanje števila zaposlenih, kot je določeno v načrtu prestrukturiranja. Taki stroški so takojšnji, saj je družba SATA že prekinila pogodbe o zaposlitvi in zmanjšala število zaposlenih v okviru prestrukturiranja, ki se izvaja od leta 2021, njen vir financiranja pa se lahko šteje za vir financiranja brez pomoči, saj je družba te stroške SATA plačala z denarnim tokom iz poslovanja in se ne financirajo z državno pomočjo, niti iz lastniškega kapitala niti iz posojil z državnim jamstvom. Zato se lahko plačilo nadomestil šteje za del lastnega prispevka upravičenke k stroškom prestrukturiranja in za dejansko v smislu točke 63 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Nasprotno pa v skladu z ustaljeno prakso Komisije plač osebja [...] leta 2021 in leta 2022 ([...] milijonov EUR) ter ponovno izpogajanih delovnih sporazumov s sindikati za izboljšanje produktivnosti letalskega osebja ([...] milijonov EUR) ni mogoče sprejeti kot lastni prispevek upravičenke. Prihranki pri stroških plač vključujejo znižanje lastnih, izključno notranjih stroškov podjetja, ki je potrebno zaradi njegovega prestrukturiranja (152).

152

| (225) | Drugič, v zvezi s tem so lahko prispevki tretjih oseb ali ukrepi za stroškovno učinkovitost konkretni in dejanski viri lastnega prispevka, če gre za trajno znižanje stroškov, ki ga nosijo ali upravičenki omogočajo zunanji dobavitelji ali stranke in izhaja iz zavezujočih sporazumov ter je učinkovito in ga ni mogoče odpraviti (153). Komisija je že menila, da so zmanjšanja pogodbenih obveznosti, določena v ponovno izpogajanih sporazumih z dobavitelji in najemodajalci, dejanski viri lastnega prispevka: v primerjavi s pogoji prvotnih sporazumov sprostijo sredstva, ki so na voljo za financiranje stroškov prestrukturiranja, ki bi jih bilo sicer treba porabiti za poplačilo povezanih obveznosti (154). Enako velja za dobavitelje in kupce, ki se trdno zavežejo ali spremenijo pogoje svojih pogodb in s tem upravičencu sprostijo sredstva (155). |
| --- | --- |

(225)

Drugič, v zvezi s tem so lahko prispevki tretjih oseb ali ukrepi za stroškovno učinkovitost konkretni in dejanski viri lastnega prispevka, če gre za trajno znižanje stroškov, ki ga nosijo ali upravičenki omogočajo zunanji dobavitelji ali stranke in izhaja iz zavezujočih sporazumov ter je učinkovito in ga ni mogoče odpraviti (153). Komisija je že menila, da so zmanjšanja pogodbenih obveznosti, določena v ponovno izpogajanih sporazumih z dobavitelji in najemodajalci, dejanski viri lastnega prispevka: v primerjavi s pogoji prvotnih sporazumov sprostijo sredstva, ki so na voljo za financiranje stroškov prestrukturiranja, ki bi jih bilo sicer treba porabiti za poplačilo povezanih obveznosti (154). Enako velja za dobavitelje in kupce, ki se trdno zavežejo ali spremenijo pogoje svojih pogodb in s tem upravičencu sprostijo sredstva (155).

153

154

155

| (226) | Znižanja stroškov družbe SATA zaradi povečanja operativne učinkovitosti in pogajanj z dobavitelji (uvodni izjavi 49(a) in 49(b)(2)) v skupnem znesku [...] milijonov EUR ter ukrepov za prestrukturiranje flote (približno [...] milijonov EUR, glej uvodno izjavo 49(b)(1)) se lahko štejejo za konkretne vire lastnega prispevka, saj so ti prihranki rezultat že veljavnih zavezujočih sporazumov in so zato dovolj zanesljivi, da se štejejo za dejanske (156). Taki ukrepi imajo dejansko enak finančni učinek kot odpis dolga v postopku v primeru insolventnosti, le da se učinek porazdeli na več let in ni enkraten. Zato se lahko ti zneski ([...] milijonov EUR) dodajo zmanjšanju dolga, ki ga je s pogajanji dosegla družba SATA [...] [...] milijonov EUR (uvodna izjava 50(3)), tako da skupni znesek prispevkov tretjih oseb, ki se lahko štejejo za konkretne in dejanske, znaša približno [...] milijonov EUR. Tak znesek se lahko šteje tudi za znesek brez pomoči, saj se z ustreznimi ukrepi finančno breme zaradi stroškov prestrukturiranja družbe SATA deli z dobavitelji in najemodajalci, ki bi bili sicer upravičeni do višjih obveznosti na podlagi pozitivnih poslovnih rezultatov družbe SATA. Prav tako v primeru odpisa dolga, ki vključuje javne in zasebne subjekte, nič ne kaže na to, da bi tak odpis pomenil državno pomoč. |
| --- | --- |

(226)

Znižanja stroškov družbe SATA zaradi povečanja operativne učinkovitosti in pogajanj z dobavitelji (uvodni izjavi 49(a) in 49(b)(2)) v skupnem znesku [...] milijonov EUR ter ukrepov za prestrukturiranje flote (približno [...] milijonov EUR, glej uvodno izjavo 49(b)(1)) se lahko štejejo za konkretne vire lastnega prispevka, saj so ti prihranki rezultat že veljavnih zavezujočih sporazumov in so zato dovolj zanesljivi, da se štejejo za dejanske (156). Taki ukrepi imajo dejansko enak finančni učinek kot odpis dolga v postopku v primeru insolventnosti, le da se učinek porazdeli na več let in ni enkraten. Zato se lahko ti zneski ([...] milijonov EUR) dodajo zmanjšanju dolga, ki ga je s pogajanji dosegla družba SATA [...] [...] milijonov EUR (uvodna izjava 50(3)), tako da skupni znesek prispevkov tretjih oseb, ki se lahko štejejo za konkretne in dejanske, znaša približno [...] milijonov EUR. Tak znesek se lahko šteje tudi za znesek brez pomoči, saj se z ustreznimi ukrepi finančno breme zaradi stroškov prestrukturiranja družbe SATA deli z dobavitelji in najemodajalci, ki bi bili sicer upravičeni do višjih obveznosti na podlagi pozitivnih poslovnih rezultatov družbe SATA. Prav tako v primeru odpisa dolga, ki vključuje javne in zasebne subjekte, nič ne kaže na to, da bi tak odpis pomenil državno pomoč.

156

| (227) | Tretjič, prihodki [...] iz sredstev in dejavnosti v zvezi z organizatorji potovanj družbe SATA v Severni Ameriki ter drugi prihranki v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49(b)(4)) se lahko štejejo za konkretni in dejanski prispevek k stroškom prestrukturiranja upravičenke. Ti prihodki so že bili ustvarjeni (razen prihodkov iz likvidacije družbe Azores Vacations America, ki so že količinsko opredeljeni in bodo preneseni na družbo SATA po zaključku likvidacije navedene družbe). Podobno so večji prihodki iz poslovanja v primerjavi s prvotnimi napovedmi iz načrta prestrukturiranja družbi SATA omogočili kritje stroškov amortizacije podedovanega dolga ([...] milijonov EUR, uvodna izjava 50(1)) in drugih stroškov prestrukturiranja ([...] milijonov EUR, uvodna izjava 50(2)). Tudi ti lastni prispevki se lahko štejejo za konkretne in dejanske, saj je upravičenka te zneske že plačala. |
| --- | --- |

(227)

Tretjič, prihodki [...] iz sredstev in dejavnosti v zvezi z organizatorji potovanj družbe SATA v Severni Ameriki ter drugi prihranki v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 49(b)(4)) se lahko štejejo za konkretni in dejanski prispevek k stroškom prestrukturiranja upravičenke. Ti prihodki so že bili ustvarjeni (razen prihodkov iz likvidacije družbe Azores Vacations America, ki so že količinsko opredeljeni in bodo preneseni na družbo SATA po zaključku likvidacije navedene družbe). Podobno so večji prihodki iz poslovanja v primerjavi s prvotnimi napovedmi iz načrta prestrukturiranja družbi SATA omogočili kritje stroškov amortizacije podedovanega dolga ([...] milijonov EUR, uvodna izjava 50(1)) in drugih stroškov prestrukturiranja ([...] milijonov EUR, uvodna izjava 50(2)). Tudi ti lastni prispevki se lahko štejejo za konkretne in dejanske, saj je upravičenka te zneske že plačala.

| (228) | Nazadnje, novo financiranje s strani zasebne finančne institucije ([...]) v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 50(4)), za katero regija ne jamči, se lahko šteje za konkretno in dejansko, saj so o njem že potekala pogajanja s finančno institucijo in se lahko izvede leta 2022. Poleg tega, ker ima družba SATA možnost izbire med [...] primernimi alternativnimi posojilodajalci, možnost financiranja s strani zasebnih vlagateljev kaže tudi na njeno zmožnost, da ponovno pridobi popoln dostop do kapitalskih trgov, in predstavlja znak tržnega zaupanja v njeno obnovo sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(228)

Nazadnje, novo financiranje s strani zasebne finančne institucije ([...]) v višini [...] milijonov EUR (uvodna izjava 50(4)), za katero regija ne jamči, se lahko šteje za konkretno in dejansko, saj so o njem že potekala pogajanja s finančno institucijo in se lahko izvede leta 2022. Poleg tega, ker ima družba SATA možnost izbire med [...] primernimi alternativnimi posojilodajalci, možnost financiranja s strani zasebnih vlagateljev kaže tudi na njeno zmožnost, da ponovno pridobi popoln dostop do kapitalskih trgov, in predstavlja znak tržnega zaupanja v njeno obnovo sposobnosti preživetja.

| (229) | V nasprotju s stališčem portugalskih organov izkupička od prodaje večinskega deleža (51 %) družbe Azores Airlines in celotne dejavnosti zemeljske oskrbe (uvodna izjava 51), tudi če je že načrtovana ob koncu načrta prestrukturiranja, ni mogoče šteti za konkretnega in dejanskega. Ustrezni zneski (približno [...] milijonov EUR) so sestavljeni zlasti iz pričakovanih finančnih virov v zvezi s prodajo sredstev, ki še ni bila izvedena, in čeprav so se portugalski organi odločno zavezali odprodaji, se postopek privatizacije še ni začel in za prevzem ni niti opredeljenih niti potencialnih kupcev. |
| --- | --- |

(229)

V nasprotju s stališčem portugalskih organov izkupička od prodaje večinskega deleža (51 %) družbe Azores Airlines in celotne dejavnosti zemeljske oskrbe (uvodna izjava 51), tudi če je že načrtovana ob koncu načrta prestrukturiranja, ni mogoče šteti za konkretnega in dejanskega. Ustrezni zneski (približno [...] milijonov EUR) so sestavljeni zlasti iz pričakovanih finančnih virov v zvezi s prodajo sredstev, ki še ni bila izvedena, in čeprav so se portugalski organi odločno zavezali odprodaji, se postopek privatizacije še ni začel in za prevzem ni niti opredeljenih niti potencialnih kupcev.

| (230) | Komisija tako ocenjuje, da skupni lastni prispevek, ki se lahko šteje za konkretnega in dejanskega, znaša največ [...] milijonov EUR, kar predstavlja približno 30 % upravičenih stroškov prestrukturiranja družbe SATA, kar je za razliko od izračuna Portugalske (uvodna izjava 47) enako [...] milijonov EUR, saj poleg navedenega najvišjega zneska lastnega prispevka vključujejo pomoč za prestrukturiranje v višini 453,25 milijona EUR in se financirajo z njo. Preostale stroške, kot je obratni kapital, bo treba kriti z običajnimi prihodki iz poslovanja družbe SATA ali izboljšanimi plačilnimi pogoji, ki še niso opredeljeni. Ocenjeni delež 30 % lastnega prispevka in 70 % pomoči za prestrukturiranje je očitno konservativen, saj pri njem zaradi neobstoja zavez enega ali več opredeljenih kupcev kot zadosten dejanski prispevek niso upoštevani nobeni prihodki iz prihodnjih odprodaj, katerim se Portugalska zavezuje pred načrtom prestrukturiranja. Ta pristop ne upošteva prihodnje vrednosti delnic družbe Azores Airlines in dejavnosti zemeljske oskrbe. Zaradi pozitivnih poslovnih rezultatov, ki se pričakujejo ob koncu načrta prestrukturiranja za ti dve podjetji, je verjetno, da bo regija Azori izterjala in znižala znesek pomoči za več deset milijonov EUR. V vsakem primeru se lahko v skladu s točkama 64 in 98 smernic za reševanje in prestrukturiranje skupni lastni prispevek upravičenke k stroškom prestrukturiranja še vedno sprejme, tudi če znaša manj kot običajno zahtevanih najmanj 50 % |
| --- | --- |

(230)

Komisija tako ocenjuje, da skupni lastni prispevek, ki se lahko šteje za konkretnega in dejanskega, znaša največ [...] milijonov EUR, kar predstavlja približno 30 % upravičenih stroškov prestrukturiranja družbe SATA, kar je za razliko od izračuna Portugalske (uvodna izjava 47) enako [...] milijonov EUR, saj poleg navedenega najvišjega zneska lastnega prispevka vključujejo pomoč za prestrukturiranje v višini 453,25 milijona EUR in se financirajo z njo. Preostale stroške, kot je obratni kapital, bo treba kriti z običajnimi prihodki iz poslovanja družbe SATA ali izboljšanimi plačilnimi pogoji, ki še niso opredeljeni. Ocenjeni delež 30 % lastnega prispevka in 70 % pomoči za prestrukturiranje je očitno konservativen, saj pri njem zaradi neobstoja zavez enega ali več opredeljenih kupcev kot zadosten dejanski prispevek niso upoštevani nobeni prihodki iz prihodnjih odprodaj, katerim se Portugalska zavezuje pred načrtom prestrukturiranja. Ta pristop ne upošteva prihodnje vrednosti delnic družbe Azores Airlines in dejavnosti zemeljske oskrbe. Zaradi pozitivnih poslovnih rezultatov, ki se pričakujejo ob koncu načrta prestrukturiranja za ti dve podjetji, je verjetno, da bo regija Azori izterjala in znižala znesek pomoči za več deset milijonov EUR. V vsakem primeru se lahko v skladu s točkama 64 in 98 smernic za reševanje in prestrukturiranje skupni lastni prispevek upravičenke k stroškom prestrukturiranja še vedno sprejme, tudi če znaša manj kot običajno zahtevanih najmanj 50 %

| (231) | V sedanjih okoliščinah po izbruhu pandemije COVID-19 Komisija meni, da je glede na posamezen primer morda upravičeno, da lastni prispevek ostane pod pragom 50 % stroškov prestrukturiranja, če je še vedno znaten, kot je določeno v točki 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Kar zadeva raven, ki bi bila po mnenju Komisije ustrezna, je Komisija v svoji praksi menila, da je lahko lastni prispevek v višini 24–35 % stroškov prestrukturiranja znaten in da je zato pomoč za prestrukturiranje v višini približno 65–76 % stroškov prestrukturiranja lahko sorazmerna (157). |
| --- | --- |

(231)

V sedanjih okoliščinah po izbruhu pandemije COVID-19 Komisija meni, da je glede na posamezen primer morda upravičeno, da lastni prispevek ostane pod pragom 50 % stroškov prestrukturiranja, če je še vedno znaten, kot je določeno v točki 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Kar zadeva raven, ki bi bila po mnenju Komisije ustrezna, je Komisija v svoji praksi menila, da je lahko lastni prispevek v višini 24–35 % stroškov prestrukturiranja znaten in da je zato pomoč za prestrukturiranje v višini približno 65–76 % stroškov prestrukturiranja lahko sorazmerna (157).

157

| (232) | Komisija v primeru družbe SATA meni, da je Portugalska dokazala obstoj izjemnih okoliščin, zlasti v zvezi z dejstvom, da so pandemija COVID-19 in ukrepi, sprejeti za njeno zajezitev, ustvarili izjemne okoliščine za tega majhnega regionalnega letalskega prevoznika v okviru resne motnje v gospodarstvu v smislu člena 107(3), točka (b), PDEU, s takojšnjim vplivom na letalski in turistični sektor ter njegovo sposobnost pridobivanja tržnih sredstev (uvodne izjave 34 do 37), čeprav ugotavlja, da je družba SATA kljub tem neugodnim okoliščinam še vedno uspela zbrati določen znesek svežih tržnih sredstev, kot je navedeno v uvodni izjavi 228. Zlasti ob upoštevanju nižjih ravni poslovanja, povezanih z izrazitim zmanjšanjem povpraševanja po potovanjih na Azore od marca 2020, je pandemija COVID-19, ne samo zaradi neposrednih izgub zaradi prepovedi in omejitev potovanj, ki so jih sprejeli javni organi v Uniji, prizadela zlasti družbo SATA, saj na Azorih večinoma opravlja lete na rutah v okviru obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, tako da ima zelo omejeno možnost razširitve svojih storitev na druge dejavnosti ali destinacije. Kar zadeva lastni prispevek, je obstoj novega financiranja pod tržnimi pogoji, ki predstavlja skoraj tretjino virov financiranja, ki jih je navedla Portugalska, prav tako v skladu s točko 14a začasnega okvira, v kateri Komisija glede na edinstvene razmere, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, pojasnjuje, da je v posameznih primerih mogoče upravičiti, da lastni prispevki v smislu točk 62, 63 in 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje ostanejo nižji od 50 %. |
| --- | --- |

(232)

Komisija v primeru družbe SATA meni, da je Portugalska dokazala obstoj izjemnih okoliščin, zlasti v zvezi z dejstvom, da so pandemija COVID-19 in ukrepi, sprejeti za njeno zajezitev, ustvarili izjemne okoliščine za tega majhnega regionalnega letalskega prevoznika v okviru resne motnje v gospodarstvu v smislu člena 107(3), točka (b), PDEU, s takojšnjim vplivom na letalski in turistični sektor ter njegovo sposobnost pridobivanja tržnih sredstev (uvodne izjave 34 do 37), čeprav ugotavlja, da je družba SATA kljub tem neugodnim okoliščinam še vedno uspela zbrati določen znesek svežih tržnih sredstev, kot je navedeno v uvodni izjavi 228. Zlasti ob upoštevanju nižjih ravni poslovanja, povezanih z izrazitim zmanjšanjem povpraševanja po potovanjih na Azore od marca 2020, je pandemija COVID-19, ne samo zaradi neposrednih izgub zaradi prepovedi in omejitev potovanj, ki so jih sprejeli javni organi v Uniji, prizadela zlasti družbo SATA, saj na Azorih večinoma opravlja lete na rutah v okviru obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, tako da ima zelo omejeno možnost razširitve svojih storitev na druge dejavnosti ali destinacije. Kar zadeva lastni prispevek, je obstoj novega financiranja pod tržnimi pogoji, ki predstavlja skoraj tretjino virov financiranja, ki jih je navedla Portugalska, prav tako v skladu s točko 14a začasnega okvira, v kateri Komisija glede na edinstvene razmere, ki jih je povzročila pandemija COVID-19, pojasnjuje, da je v posameznih primerih mogoče upravičiti, da lastni prispevki v smislu točk 62, 63 in 64 smernic za reševanje in prestrukturiranje ostanejo nižji od 50 %.

| (233) | Poleg tega Komisija posebej upošteva (i) edinstveno funkcijo in položaj upravičenke v najbolj oddaljeni regiji Unije, ki je tudi območje, ki prejema pomoč (točka 98 smernic za reševanje in prestrukturiranje), ter (ii) ključno vlogo, ki jo ima družba SATA pri zagotavljanju ozemeljske kontinuitete – z obveznostmi javne službe in storitvami splošnega gospodarskega pomena – med Azori in med zadevnimi otoki ter celinsko Portugalsko in Madeiro. Kar zadeva prvi vidik, Komisija meni, da informacije, ki jih je predložila Portugalska, kažejo na težave družbe SATA pri pridobivanju novega financiranja na trgu zaradi njene lokacije na območju najbolj oddaljene regije Unije, ki prejema pomoč, in da take težave presegajo dejstvo, da je ta dostop za družbo SATA težak že zgolj zaradi njenega finančnega položaja (uvodna izjava 67). V zvezi z drugo točko Komisija ugotavlja tudi, da upravičenka deluje kot izvajalka obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena za različne in specifične socialno-ekonomske potrebe območja, ki prejema pomoč, v najbolj oddaljeni regiji, kot je navedeno v členu 349 PDEU. Velika večina tretjih oseb je to stališče podprla v svojih intervencijah v zvezi s sklepom o začetku postopka in sklepom o razširitvi, pri čemer je poudarila edinstveno vlogo, ki jo ima družba SATA, ki je edini letalski prevoznik, ki povezuje posamezne otoke Azorov, zagotavlja prevoz zračnega tovora na Azore in leti iz te najbolj oddaljene regije Unije v Severno Ameriko (uvodne izjave 93 do 101). Nazadnje, Komisija upošteva omejeno velikost in poslovanje družbe SATA, ki ima zdaj le 13 letal (zmanjšanje s 15), po prodaji nadzornega deleža družbe Azores Airlines ob koncu obdobja prestrukturiranja pa bo imela le šest letal. Komisija zato v obravnavanem primeru uporablja izjemo iz točke 98 smernic za reševanje in prestrukturiranje ter sprejema lastni prispevek, ocenjen v uvodnih izjavah 223 do 230, ki je v vsakem primeru še vedno znaten. |
| --- | --- |

(233)

Poleg tega Komisija posebej upošteva (i) edinstveno funkcijo in položaj upravičenke v najbolj oddaljeni regiji Unije, ki je tudi območje, ki prejema pomoč (točka 98 smernic za reševanje in prestrukturiranje), ter (ii) ključno vlogo, ki jo ima družba SATA pri zagotavljanju ozemeljske kontinuitete – z obveznostmi javne službe in storitvami splošnega gospodarskega pomena – med Azori in med zadevnimi otoki ter celinsko Portugalsko in Madeiro. Kar zadeva prvi vidik, Komisija meni, da informacije, ki jih je predložila Portugalska, kažejo na težave družbe SATA pri pridobivanju novega financiranja na trgu zaradi njene lokacije na območju najbolj oddaljene regije Unije, ki prejema pomoč, in da take težave presegajo dejstvo, da je ta dostop za družbo SATA težak že zgolj zaradi njenega finančnega položaja (uvodna izjava 67). V zvezi z drugo točko Komisija ugotavlja tudi, da upravičenka deluje kot izvajalka obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena za različne in specifične socialno-ekonomske potrebe območja, ki prejema pomoč, v najbolj oddaljeni regiji, kot je navedeno v členu 349 PDEU. Velika večina tretjih oseb je to stališče podprla v svojih intervencijah v zvezi s sklepom o začetku postopka in sklepom o razširitvi, pri čemer je poudarila edinstveno vlogo, ki jo ima družba SATA, ki je edini letalski prevoznik, ki povezuje posamezne otoke Azorov, zagotavlja prevoz zračnega tovora na Azore in leti iz te najbolj oddaljene regije Unije v Severno Ameriko (uvodne izjave 93 do 101). Nazadnje, Komisija upošteva omejeno velikost in poslovanje družbe SATA, ki ima zdaj le 13 letal (zmanjšanje s 15), po prodaji nadzornega deleža družbe Azores Airlines ob koncu obdobja prestrukturiranja pa bo imela le šest letal. Komisija zato v obravnavanem primeru uporablja izjemo iz točke 98 smernic za reševanje in prestrukturiranje ter sprejema lastni prispevek, ocenjen v uvodnih izjavah 223 do 230, ki je v vsakem primeru še vedno znaten.

Porazdelitev bremena

Porazdelitev bremena

| (234) | V skladu s točkami 65, 66 in 67 smernic za reševanje in prestrukturiranje lahko državna podpora, dodeljena v obliki, ki izboljša položaj lastniškega kapitala upravičenca, delničarje in podrejene upnike zaščiti pred posledicami njihove odločitve o vlaganju v upravičenca, kar ustvari moralno tveganje in oslabi tržno disciplino. Pomoč za prestrukturiranje ne spodbuja moralnega tveganja ali pretiranega prevzemanja tveganja, ki bi koristilo delničarjem ali upnikom. Regija Azori, ki zdaj zagotavlja pomoč, dejansko nadzira in kot edina delničarka sprejema vse strateške in poslovne odločitve družbe SATA, medtem ko delovanje družbe ni financirano s podrejenim dolgom ali hibridnim financiranjem (za pokrivanje izgub), ki bo verjetno delno odpisano v skladu z zahtevami o porazdelitvi bremena iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(234)

V skladu s točkami 65, 66 in 67 smernic za reševanje in prestrukturiranje lahko državna podpora, dodeljena v obliki, ki izboljša položaj lastniškega kapitala upravičenca, delničarje in podrejene upnike zaščiti pred posledicami njihove odločitve o vlaganju v upravičenca, kar ustvari moralno tveganje in oslabi tržno disciplino. Pomoč za prestrukturiranje ne spodbuja moralnega tveganja ali pretiranega prevzemanja tveganja, ki bi koristilo delničarjem ali upnikom. Regija Azori, ki zdaj zagotavlja pomoč, dejansko nadzira in kot edina delničarka sprejema vse strateške in poslovne odločitve družbe SATA, medtem ko delovanje družbe ni financirano s podrejenim dolgom ali hibridnim financiranjem (za pokrivanje izgub), ki bo verjetno delno odpisano v skladu z zahtevami o porazdelitvi bremena iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (235) | Ker je družba SATA v celoti v lasti regije Azori, bodo v sedanjih okoliščinah povečanje lastniškega položaja upravičenke in morebitni pozitivni učinki, predvideni zaradi uspešnega prestrukturiranja, podprtega s pomočjo, ki jo zagotavlja regija Azori, vključno s prihodki od prodaje zaradi predvidenih odsvojitev sredstev, v celoti pripadli dajalki pomoči kot edini delničarki. Porazdelitev bremena med obstoječe delničarje se zato v obravnavanem primeru lahko šteje za nepomembno. Družba SATA in regija Azori se z bankami in drugimi finančnimi institucijami že dolgo pogajata o neporavnanih zneskih dolga družbe SATA. Nadrejeni upniki so se že dogovorili o zmanjšanju razmika in daljši zapadlosti ter znižanju obresti in provizij (uvodna izjava 50), s čimer so se zmanjšali prihodnji denarni odlivi družbe SATA, tj. družbe, ki je v celoti v javni lasti in katere finančne težave je mogoče pripisati le njeni edini delničarki, tj. regiji Azori. Poleg tega, kot je pojasnila Portugalska (uvodni izjavi 111 in 112), je regija Azori posojilojemalka na svetovnih finančnih trgih in porok za finančni dolg družbe SATA, tako da bi lahko odpisi dolgov škodili tržnemu zaupanju v zvezi s samo regijo Azori, kar bi lahko imelo učinke prelivanja na druge družbe v javnem sektorju regije. |
| --- | --- |

(235)

Ker je družba SATA v celoti v lasti regije Azori, bodo v sedanjih okoliščinah povečanje lastniškega položaja upravičenke in morebitni pozitivni učinki, predvideni zaradi uspešnega prestrukturiranja, podprtega s pomočjo, ki jo zagotavlja regija Azori, vključno s prihodki od prodaje zaradi predvidenih odsvojitev sredstev, v celoti pripadli dajalki pomoči kot edini delničarki. Porazdelitev bremena med obstoječe delničarje se zato v obravnavanem primeru lahko šteje za nepomembno. Družba SATA in regija Azori se z bankami in drugimi finančnimi institucijami že dolgo pogajata o neporavnanih zneskih dolga družbe SATA. Nadrejeni upniki so se že dogovorili o zmanjšanju razmika in daljši zapadlosti ter znižanju obresti in provizij (uvodna izjava 50), s čimer so se zmanjšali prihodnji denarni odlivi družbe SATA, tj. družbe, ki je v celoti v javni lasti in katere finančne težave je mogoče pripisati le njeni edini delničarki, tj. regiji Azori. Poleg tega, kot je pojasnila Portugalska (uvodni izjavi 111 in 112), je regija Azori posojilojemalka na svetovnih finančnih trgih in porok za finančni dolg družbe SATA, tako da bi lahko odpisi dolgov škodili tržnemu zaupanju v zvezi s samo regijo Azori, kar bi lahko imelo učinke prelivanja na druge družbe v javnem sektorju regije.

| (236) | Komisija glede na navedeno meni, da pomoč za prestrukturiranje izpolnjuje pogoje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje v zvezi s sorazmernostjo, lastnim prispevkom in porazdelitvijo bremena. |
| --- | --- |

(236)

Komisija glede na navedeno meni, da pomoč za prestrukturiranje izpolnjuje pogoje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje v zvezi s sorazmernostjo, lastnim prispevkom in porazdelitvijo bremena.

5.4.3.4   Načelo enkratnosti pomoči

Načelo enkratnosti pomoči

| (237) | Za zagotovitev, da so negativni učinki pomoči omejeni, da se preprečijo neupravičeni učinki na konkurenco in trgovino ter da je skupni učinek pozitiven (158), je treba pomoč podjetjem v težavah dodeliti v skladu z načelom enkratnosti pomoči. Ob upoštevanju tega načela je treba tako pomoč omejiti na obdobje desetih let. |
| --- | --- |

(237)

Za zagotovitev, da so negativni učinki pomoči omejeni, da se preprečijo neupravičeni učinki na konkurenco in trgovino ter da je skupni učinek pozitiven (158), je treba pomoč podjetjem v težavah dodeliti v skladu z načelom enkratnosti pomoči. Ob upoštevanju tega načela je treba tako pomoč omejiti na obdobje desetih let.

158

| (238) | Komisija dovoljuje pomoč za prestrukturiranje samo v podporo enemu postopku prestrukturiranja in pod pogojem, da je po potrebi preteklo več kot deset let od prejšnje dodelitve pomoči za prestrukturiranje ali od izteka obdobja prestrukturiranja ali prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (159). Če je bila taka pomoč dodeljena, Komisija dovoli izjeme od tega pravila, zlasti kadar pomoč za prestrukturiranje sledi pomoči za reševanje v okviru enega samega postopka prestrukturiranja ali v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere upravičenec ni odgovoren (160). |
| --- | --- |

(238)

Komisija dovoljuje pomoč za prestrukturiranje samo v podporo enemu postopku prestrukturiranja in pod pogojem, da je po potrebi preteklo več kot deset let od prejšnje dodelitve pomoči za prestrukturiranje ali od izteka obdobja prestrukturiranja ali prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (159). Če je bila taka pomoč dodeljena, Komisija dovoli izjeme od tega pravila, zlasti kadar pomoč za prestrukturiranje sledi pomoči za reševanje v okviru enega samega postopka prestrukturiranja ali v izjemnih in nepredvidljivih okoliščinah, za katere upravičenec ni odgovoren (160).

159

160

| (239) | Pomoč za prestrukturiranje družbi SATA podpira en sam postopek prestrukturiranja, ki se izvaja že od konca leta 2020 in bo trajal do konca leta 2025. Komisija ugotavlja, da je Portugalska v okviru tega postopka priglasila pomoč za reševanje in da je Komisija odobrila dodelitev likvidnostne podpore družbi SATA v skladu s točko 103 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija je dodelitev te podpore odobrila ob začetku formalne preiskave pomoči za reševanje in ob razširitvi te preiskave na pomoč za prestrukturiranje, da bi ohranila bistvene dejavnosti družbe SATA, povezane z opravljanjem obveznosti javne službe na področju zračnega prevoza v regijo Azori ter upravljanjem in izvajanjem storitev splošnega gospodarskega pomena na letališčih v tej regiji. Zato dodelitev te podpore družbi SATA ni preprečevala, da bi prejela zadevno pomoč za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(239)

Pomoč za prestrukturiranje družbi SATA podpira en sam postopek prestrukturiranja, ki se izvaja že od konca leta 2020 in bo trajal do konca leta 2025. Komisija ugotavlja, da je Portugalska v okviru tega postopka priglasila pomoč za reševanje in da je Komisija odobrila dodelitev likvidnostne podpore družbi SATA v skladu s točko 103 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija je dodelitev te podpore odobrila ob začetku formalne preiskave pomoči za reševanje in ob razširitvi te preiskave na pomoč za prestrukturiranje, da bi ohranila bistvene dejavnosti družbe SATA, povezane z opravljanjem obveznosti javne službe na področju zračnega prevoza v regijo Azori ter upravljanjem in izvajanjem storitev splošnega gospodarskega pomena na letališčih v tej regiji. Zato dodelitev te podpore družbi SATA ni preprečevala, da bi prejela zadevno pomoč za prestrukturiranje.

| (240) | Kar zadeva drugo državno pomoč, ki je bila družbi SATA dodeljena v preteklosti in bi lahko bila pomembna za uporabo načela enkratnosti pomoči, Komisija ugotavlja, da je odobrila pomoč družbi SATA v obliki nadomestila v višini 12 milijonov EUR v skladu s členom 107(2), točka (b), PDEU v okoliščinah izrednega dogodka, tj. pandemije COVID-19 (161). Vendar ta pomoč ne pomeni pretekle pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, saj je nadomestilo za škodo, ki jo je neposredno povzročila pandemija COVID-19 od 19. marca 2020 do 30. junija 2020, in krije stroške, ki jih družba SATA ne bi imela, če ne bi bile uvedene omejitve letalskih potovanj zaradi javnega zdravja kot posledica navedenega izrednega dogodka. Iz nadomestila so bili izključeni drugi stroški, ki jih je družba SATA imela od 19. marca 2020 do 30. junija 2020 zaradi vladnih omejitev, ki niso pomenile prepovedi potovanj ali omejitev letalskih potovanj, ter manjšega povpraševanja, ki je bilo posledica resnih motenj v portugalskem gospodarstvu v obdobju 2020–2021. |
| --- | --- |

(240)

Kar zadeva drugo državno pomoč, ki je bila družbi SATA dodeljena v preteklosti in bi lahko bila pomembna za uporabo načela enkratnosti pomoči, Komisija ugotavlja, da je odobrila pomoč družbi SATA v obliki nadomestila v višini 12 milijonov EUR v skladu s členom 107(2), točka (b), PDEU v okoliščinah izrednega dogodka, tj. pandemije COVID-19 (161). Vendar ta pomoč ne pomeni pretekle pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, saj je nadomestilo za škodo, ki jo je neposredno povzročila pandemija COVID-19 od 19. marca 2020 do 30. junija 2020, in krije stroške, ki jih družba SATA ne bi imela, če ne bi bile uvedene omejitve letalskih potovanj zaradi javnega zdravja kot posledica navedenega izrednega dogodka. Iz nadomestila so bili izključeni drugi stroški, ki jih je družba SATA imela od 19. marca 2020 do 30. junija 2020 zaradi vladnih omejitev, ki niso pomenile prepovedi potovanj ali omejitev letalskih potovanj, ter manjšega povpraševanja, ki je bilo posledica resnih motenj v portugalskem gospodarstvu v obdobju 2020–2021.

161

| (241) | Kar zadeva nadomestila za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, družba SATA Air Açores od leta 1996 zagotavlja storitve na 14 rutah med otoki iz uvodne izjave 19 v okviru obveznosti javne službe, ki so bile najprej uvedene v skladu z Uredbo (EGS) št. 2408/92 in pozneje z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Te obveznosti javne službe so bile vključene v pogodbe, ki so zagotavljale nadomestilo za opravljeno storitev na podlagi predhodne metode za izračun nadomestila, letnega nadomestila in mehanizma za prilagoditve nadomestil za zagotovitev, da nadomestilo ni čezmerno. Prav tako so storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jih opravlja družba SGA, določene v koncesijski pogodbi, ki vključuje predhodno določeno nadomestilo za obdobje te pooblastitve. Cilj in učinek dodelitve takega nadomestila družbi SATA je bilo kritje stroškov opravljanja zadevnih obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, ne pa reševanje ali prestrukturiranje družbe SATA. |
| --- | --- |

(241)

Kar zadeva nadomestila za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, družba SATA Air Açores od leta 1996 zagotavlja storitve na 14 rutah med otoki iz uvodne izjave 19 v okviru obveznosti javne službe, ki so bile najprej uvedene v skladu z Uredbo (EGS) št. 2408/92 in pozneje z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Te obveznosti javne službe so bile vključene v pogodbe, ki so zagotavljale nadomestilo za opravljeno storitev na podlagi predhodne metode za izračun nadomestila, letnega nadomestila in mehanizma za prilagoditve nadomestil za zagotovitev, da nadomestilo ni čezmerno. Prav tako so storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jih opravlja družba SGA, določene v koncesijski pogodbi, ki vključuje predhodno določeno nadomestilo za obdobje te pooblastitve. Cilj in učinek dodelitve takega nadomestila družbi SATA je bilo kritje stroškov opravljanja zadevnih obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, ne pa reševanje ali prestrukturiranje družbe SATA.

| (242) | Nazadnje, kar zadeva pretekla povečanja kapitala družbe SATA, ki jih je regija vpisala v obdobju 2017–2020, ta po navedbah Portugalske pomenijo nadomestilo za stroške, ki jih je družba SATA imela v okviru obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, zlasti pa so bila odobrena za delno kritje primanjkljaja iz poslovanja družbe Azores Airlines med letoma 2009 in 2019 za opravljanje storitev v okviru obveznosti javne službe ali storitve splošnega gospodarskega pomena na rutah na celino in Madeiro (uvodni izjavi 106 in 107) ter na rutah z Azorov v Severno Ameriko (uvodna izjava 108). Družba Ryanair meni, da Komisija zaradi povečanj kapitala ne bi smela odobriti nobene pomoči za reševanje v korist družbe SATA, saj se kriza zaradi COVID-19 ne bi smela šteti za izjemo od načela enkratnosti pomoči. |
| --- | --- |

(242)

Nazadnje, kar zadeva pretekla povečanja kapitala družbe SATA, ki jih je regija vpisala v obdobju 2017–2020, ta po navedbah Portugalske pomenijo nadomestilo za stroške, ki jih je družba SATA imela v okviru obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, zlasti pa so bila odobrena za delno kritje primanjkljaja iz poslovanja družbe Azores Airlines med letoma 2009 in 2019 za opravljanje storitev v okviru obveznosti javne službe ali storitve splošnega gospodarskega pomena na rutah na celino in Madeiro (uvodni izjavi 106 in 107) ter na rutah z Azorov v Severno Ameriko (uvodna izjava 108). Družba Ryanair meni, da Komisija zaradi povečanj kapitala ne bi smela odobriti nobene pomoči za reševanje v korist družbe SATA, saj se kriza zaradi COVID-19 ne bi smela šteti za izjemo od načela enkratnosti pomoči.

| (243) | Komisija opozarja, da v zvezi z rutami znotraj Unije nobeno nadomestilo, ki se zahteva za nazaj, ne bi bilo v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Rute so bile dejansko predmet odprte obveznosti javne službe. Kot je opozorila Portugalska (uvodna izjava 107), je družba Azores Airlines večkrat izrazila interes za opravljanje letov na teh rutah v skladu s pogoji obveznosti javne službe in brez nadomestila. Zato bi vsako nadomestilo, dodeljeno družbi Azores Airlines za opravljanje storitev na teh rutah v okviru odprte obveznosti javne službe, kršilo člen 17(8) Uredbe (ES) št. 1008/2008 ter se štelo za nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. To velja ne glede na to, da je družba Azores Airlines z opravljanjem te dejavnosti imela izgube, ki bi jih lahko preprečila ali zmanjšala, če bi opravljala le komercialno privlačne lete na rutah, vozne rede in storitve. |
| --- | --- |

(243)

Komisija opozarja, da v zvezi z rutami znotraj Unije nobeno nadomestilo, ki se zahteva za nazaj, ne bi bilo v skladu z Uredbo (ES) št. 1008/2008. Rute so bile dejansko predmet odprte obveznosti javne službe. Kot je opozorila Portugalska (uvodna izjava 107), je družba Azores Airlines večkrat izrazila interes za opravljanje letov na teh rutah v skladu s pogoji obveznosti javne službe in brez nadomestila. Zato bi vsako nadomestilo, dodeljeno družbi Azores Airlines za opravljanje storitev na teh rutah v okviru odprte obveznosti javne službe, kršilo člen 17(8) Uredbe (ES) št. 1008/2008 ter se štelo za nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. To velja ne glede na to, da je družba Azores Airlines z opravljanjem te dejavnosti imela izgube, ki bi jih lahko preprečila ali zmanjšala, če bi opravljala le komercialno privlačne lete na rutah, vozne rede in storitve.

| (244) | Podobno bi se vsako domnevno nadomestilo za izgube, nastale pri opravljanju obveznosti javne službe ali opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena na rutah z Azorov v Severno Ameriko, prav tako štelo za nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. Družba Azores Airlines dejansko opravlja lete na rutah zunaj EU na komercialni podlagi brez akta o pooblastitvi. Zato Portugalska ne more utemeljeno trditi, da je nadomestilo za te rute združljivo s Sklepom 2012/21/EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena, saj člen 4 Sklepa določa, da je treba zadevno podjetje pooblastiti za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena z enim ali več akti. Prav tako se brez akta o pooblastitvi nobeno tako nadomestilo ne more šteti za združljivo na podlagi okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena (162). |
| --- | --- |

(244)

Podobno bi se vsako domnevno nadomestilo za izgube, nastale pri opravljanju obveznosti javne službe ali opravljanju storitev splošnega gospodarskega pomena na rutah z Azorov v Severno Ameriko, prav tako štelo za nezakonito in nezdružljivo državno pomoč. Družba Azores Airlines dejansko opravlja lete na rutah zunaj EU na komercialni podlagi brez akta o pooblastitvi. Zato Portugalska ne more utemeljeno trditi, da je nadomestilo za te rute združljivo s Sklepom 2012/21/EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena, saj člen 4 Sklepa določa, da je treba zadevno podjetje pooblastiti za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena z enim ali več akti. Prav tako se brez akta o pooblastitvi nobeno tako nadomestilo ne more šteti za združljivo na podlagi okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena (162).

162

| (245) | Iz tega sledi, da povečanja kapitala, zagotovljena kot nadomestila za stroške v okviru obveznosti javne službe ali storitev splošnega gospodarskega pomena, pomenijo nezakonito in nezdružljivo državno pomoč v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, Sklepa 2012/21/EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena ali okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

(245)

Iz tega sledi, da povečanja kapitala, zagotovljena kot nadomestila za stroške v okviru obveznosti javne službe ali storitev splošnega gospodarskega pomena, pomenijo nezakonito in nezdružljivo državno pomoč v skladu s pravili iz Uredbe (ES) št. 1008/2008, Sklepa 2012/21/EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena ali okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena.

| (246) | Po začetku formalne preiskave so portugalski organi od družbe SATA zahtevali povračilo preteklih povečanj kapitala družbe SATA Air Açores, ki jih je od leta 2017 vpisala vlada avtonomne regije, v skupnem znesku 72,6 milijona EUR, ki je bil odobren in je bil družbi skoraj v celoti izplačan pred začetkom postopka (uvodna izjava 71) (163). Portugalska je 1. junija 2021 Komisiji predložila dokaze, iz katerih je razviden prenos celotnega zneska kapitala, zagotovljenega družbi SATA, nazaj regiji v treh obrokih (uvodni izjavi 9 in 116). |
| --- | --- |

(246)

Po začetku formalne preiskave so portugalski organi od družbe SATA zahtevali povračilo preteklih povečanj kapitala družbe SATA Air Açores, ki jih je od leta 2017 vpisala vlada avtonomne regije, v skupnem znesku 72,6 milijona EUR, ki je bil odobren in je bil družbi skoraj v celoti izplačan pred začetkom postopka (uvodna izjava 71) (163). Portugalska je 1. junija 2021 Komisiji predložila dokaze, iz katerih je razviden prenos celotnega zneska kapitala, zagotovljenega družbi SATA, nazaj regiji v treh obrokih (uvodni izjavi 9 in 116).

163

| (247) | Zaradi takega povračila je družba SATA zmanjšala svoj osnovni kapital in to zmanjšanje vpisala v portugalski poslovni register. Portugalska je predložila tudi dokaze o plačilu obresti za vračilo v znesku 815 233,24 EUR, ki je bil 30. novembra 2021 prenesen na regijo. Znesek ustreza obrestim za vračilo iz člena 11 Uredbe (ES) št. 794/2004, izračunanim za vsako preteklo povečanje kapitala od datuma, ko je družba SATA prejela ustrezno povečanje kapitala, do datuma, ko je bilo odplačano. |
| --- | --- |

(247)

Zaradi takega povračila je družba SATA zmanjšala svoj osnovni kapital in to zmanjšanje vpisala v portugalski poslovni register. Portugalska je predložila tudi dokaze o plačilu obresti za vračilo v znesku 815 233,24 EUR, ki je bil 30. novembra 2021 prenesen na regijo. Znesek ustreza obrestim za vračilo iz člena 11 Uredbe (ES) št. 794/2004, izračunanim za vsako preteklo povečanje kapitala od datuma, ko je družba SATA prejela ustrezno povečanje kapitala, do datuma, ko je bilo odplačano.

| (248) | Sodišča Unije so v zvezi z nezakonito in nezdružljivo državno pomočjo dosledno menila, da je namen vračila take pomoči, odpraviti izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila konkurenčna prednost, ki jo je imel prejemnik te pomoči na trgu v primerjavi s konkurenti, da bi se tako vzpostavil položaj, kakršen je bil pred izplačilom te pomoči (164). S poplačilom take pomoči prejemnik izgubi tako konkurenčno prednost (165), medtem ko s plačilom obresti za to pomoč izgubi prednost, ki izhaja iz razpoložljivosti brezplačne pomoči, od datuma, ko je bila dana na voljo prejemniku, do datuma vračila (166). Komisija je zato zadovoljna, da je bila s poplačilom z obrestmi, izračunanimi v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 794/2004, in zmanjšanjem osnovnega kapitala družbi SATA odvzeta konkurenčna prednost povečanja kapitala. |
| --- | --- |

(248)

Sodišča Unije so v zvezi z nezakonito in nezdružljivo državno pomočjo dosledno menila, da je namen vračila take pomoči, odpraviti izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila konkurenčna prednost, ki jo je imel prejemnik te pomoči na trgu v primerjavi s konkurenti, da bi se tako vzpostavil položaj, kakršen je bil pred izplačilom te pomoči (164). S poplačilom take pomoči prejemnik izgubi tako konkurenčno prednost (165), medtem ko s plačilom obresti za to pomoč izgubi prednost, ki izhaja iz razpoložljivosti brezplačne pomoči, od datuma, ko je bila dana na voljo prejemniku, do datuma vračila (166). Komisija je zato zadovoljna, da je bila s poplačilom z obrestmi, izračunanimi v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 794/2004, in zmanjšanjem osnovnega kapitala družbi SATA odvzeta konkurenčna prednost povečanja kapitala.

164

165

166

| (249) | Ne glede na poplačilo zneska povečanja kapitala in odpravo kakršne koli konkurenčne prednosti, zagotovljene družbi SATA, bo Komisija tudi ocenila, ali bi priglašena pomoč za prestrukturiranje družbi SATA glede na povečanja kapitala kršila načelo enkratnosti pomoči iz točk 70 in 71 smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(249)

Ne glede na poplačilo zneska povečanja kapitala in odpravo kakršne koli konkurenčne prednosti, zagotovljene družbi SATA, bo Komisija tudi ocenila, ali bi priglašena pomoč za prestrukturiranje družbi SATA glede na povečanja kapitala kršila načelo enkratnosti pomoči iz točk 70 in 71 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| (250) | Na podlagi dokazov, predloženih v postopku, je mogoče sklepati, da je o povečanjih kapitala v korist družbe SATA od leta 2017 odločala njena edina delničarka, da bi družbi SATA zagotovila nadomestilo za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, in sicer v okoliščinah, v katerih stroški in primanjkljaji iz poslovanja pri opravljanju obveznosti javne službe, ki so bile izvedene vsaj od leta 2009, niso bili zakonito povrnjeni (uvodne izjave 102 do 108). Vendar tako nadomestilo, ki ni predhodno določeno v ustreznih pogodbah o izvajanju javne službe ali aktih o pooblastitvi, naknadno ni dovoljeno niti na podlagi člena 17(8) Uredbe (ES) št. 1008/2008 niti na podlagi Sklepa 2012/21/EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena ali okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena. Komisija ugotavlja, da je imela družba Azores Airlines v nasprotju z družbama SATA Air Açores in SGA, ki sta imeli pozitivne neto prihodke, razmeroma velike izgube iz poslovanja in negativne neto prihodke (uvodna izjava 32). V vsakem primeru Portugalska v zvezi z domnevnim zneskom nadomestil ni dokazala, da je družba SATA zaradi opravljanja zadevnih obveznosti javne službe dejansko imela stroške in izgube, ki bi ustrezali znesku domnevnega nadomestila v obliki povečanj kapitala. Poleg tega tudi v primeru, če bi se znesek naknadnih nadomestil za revidirane dejavnosti v okviru obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena (65,5 milijona EUR) izkazal za utemeljenega, dodatnega primanjkljaja, ki ga je navedla družba SATA (33 milijonov EUR) v zvezi s svojimi obveznostmi javne službe (uvodna izjava 102), ni bilo mogoče šteti za ustrezno dokazanega, ker ni bilo zadostnih dokazov, ki bi potrjevali ta znesek (zlasti glede na to, da ni bil potrjen z javnimi revizijami, za razliko od zneska v višini 65,5 milijona EUR, ki je bil pripisan izključno dejavnostim v okviru obveznosti javne službe letalskega prevoznika družbe SATA). Komisija tudi ugotavlja, da navedeni znesek 33 milijonov EUR pokriva stroške obeh letalskih prevoznikov, zato se ne da ugotoviti, kolikšen del tega primanjkljaja je mogoče pripisati vsakemu od teh letalskih prevoznikov. Iz tega sledi, da preteklih povečanj kapitala ni mogoče šteti za združljiva z notranjim trgom kot nadomestilo za primanjkljaje iz poslovanja družbe SATA, ki izhajajo iz njenih dejavnosti v okviru obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, saj tako nadomestilo ni bilo predhodno zagotovljeno, Portugalska pa nikakor ni dokazala zneska takih primanjkljajev iz poslovanja in ga uskladila z zneski preteklih povečanj kapitala. Na podlagi navedenega in ker ni drugih razlogov za združljivost, ki bi jih Portugalska navedla in dokazala, Komisija ugotavlja, da pretekla povečanja kapitala pomenijo nezdružljivo državno pomoč. |
| --- | --- |

(250)

Na podlagi dokazov, predloženih v postopku, je mogoče sklepati, da je o povečanjih kapitala v korist družbe SATA od leta 2017 odločala njena edina delničarka, da bi družbi SATA zagotovila nadomestilo za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, in sicer v okoliščinah, v katerih stroški in primanjkljaji iz poslovanja pri opravljanju obveznosti javne službe, ki so bile izvedene vsaj od leta 2009, niso bili zakonito povrnjeni (uvodne izjave 102 do 108). Vendar tako nadomestilo, ki ni predhodno določeno v ustreznih pogodbah o izvajanju javne službe ali aktih o pooblastitvi, naknadno ni dovoljeno niti na podlagi člena 17(8) Uredbe (ES) št. 1008/2008 niti na podlagi Sklepa 2012/21/EU o storitvah splošnega gospodarskega pomena ali okvira za storitve splošnega gospodarskega pomena. Komisija ugotavlja, da je imela družba Azores Airlines v nasprotju z družbama SATA Air Açores in SGA, ki sta imeli pozitivne neto prihodke, razmeroma velike izgube iz poslovanja in negativne neto prihodke (uvodna izjava 32). V vsakem primeru Portugalska v zvezi z domnevnim zneskom nadomestil ni dokazala, da je družba SATA zaradi opravljanja zadevnih obveznosti javne službe dejansko imela stroške in izgube, ki bi ustrezali znesku domnevnega nadomestila v obliki povečanj kapitala. Poleg tega tudi v primeru, če bi se znesek naknadnih nadomestil za revidirane dejavnosti v okviru obveznosti javne službe/storitev splošnega gospodarskega pomena (65,5 milijona EUR) izkazal za utemeljenega, dodatnega primanjkljaja, ki ga je navedla družba SATA (33 milijonov EUR) v zvezi s svojimi obveznostmi javne službe (uvodna izjava 102), ni bilo mogoče šteti za ustrezno dokazanega, ker ni bilo zadostnih dokazov, ki bi potrjevali ta znesek (zlasti glede na to, da ni bil potrjen z javnimi revizijami, za razliko od zneska v višini 65,5 milijona EUR, ki je bil pripisan izključno dejavnostim v okviru obveznosti javne službe letalskega prevoznika družbe SATA). Komisija tudi ugotavlja, da navedeni znesek 33 milijonov EUR pokriva stroške obeh letalskih prevoznikov, zato se ne da ugotoviti, kolikšen del tega primanjkljaja je mogoče pripisati vsakemu od teh letalskih prevoznikov. Iz tega sledi, da preteklih povečanj kapitala ni mogoče šteti za združljiva z notranjim trgom kot nadomestilo za primanjkljaje iz poslovanja družbe SATA, ki izhajajo iz njenih dejavnosti v okviru obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, saj tako nadomestilo ni bilo predhodno zagotovljeno, Portugalska pa nikakor ni dokazala zneska takih primanjkljajev iz poslovanja in ga uskladila z zneski preteklih povečanj kapitala. Na podlagi navedenega in ker ni drugih razlogov za združljivost, ki bi jih Portugalska navedla in dokazala, Komisija ugotavlja, da pretekla povečanja kapitala pomenijo nezdružljivo državno pomoč.

| (251) | Vendar cilj in učinek povečanj kapitala, kot je opisano v uvodni izjavi 102, ni bilo reševanje ali prestrukturiranje družbe SATA. Portugalska pojasnjuje, da je bilo posredovanje regije Azori ne glede na združljivost z Uredbo (ES) št. 1008/2008 namenjeno nadomestilu družbi SATA za njene obveznosti javne službe. Iz informacij, ki jih je predložila Portugalska (167), je dejansko razvidno, da je bilo povečanje kapitala leta 2017 (21,5 milijona EUR) na koncu namenjeno odpravljanju kapitalskega primanjkljaja družbe SATA, da bi lahko še naprej letela in povezovala Azore. Prav tako dokazi, zbrani v postopku, kažejo, da je regija Azori sprejela naknadne odločitve o povečanju kapitala leta 2018 (27 milijonov EUR) in leta 2020 (24 milijonov EUR), da bi izpolnila obveznost, ki jo ima kot (edina) delničarka, glede proučitve izgube kapitala družbe (168) ter družbi SATA omogočila, da še naprej „redno izpolnjuje svoj korporativni namen, tj. opravljanje zračnih prevozov med otoki“ (169) in ji zagotovila „finančne pogoje, potrebne za izpolnitev njenih ciljev“ (170). Čeprav preteklih povečanj kapitala ni mogoče sprejeti kot združljivo nadomestilo za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jih je opravljala družba SATA, je bil njihov cilj in učinek odpraviti primanjkljaje iz poslovanja družbe SATA, ki izhajajo iz opravljanja takih obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, zato niso bile iste vrste kot sedanja pomoč za prestrukturiranje, ki podpira načrt prestrukturiranja (171). |
| --- | --- |

(251)

Vendar cilj in učinek povečanj kapitala, kot je opisano v uvodni izjavi 102, ni bilo reševanje ali prestrukturiranje družbe SATA. Portugalska pojasnjuje, da je bilo posredovanje regije Azori ne glede na združljivost z Uredbo (ES) št. 1008/2008 namenjeno nadomestilu družbi SATA za njene obveznosti javne službe. Iz informacij, ki jih je predložila Portugalska (167), je dejansko razvidno, da je bilo povečanje kapitala leta 2017 (21,5 milijona EUR) na koncu namenjeno odpravljanju kapitalskega primanjkljaja družbe SATA, da bi lahko še naprej letela in povezovala Azore. Prav tako dokazi, zbrani v postopku, kažejo, da je regija Azori sprejela naknadne odločitve o povečanju kapitala leta 2018 (27 milijonov EUR) in leta 2020 (24 milijonov EUR), da bi izpolnila obveznost, ki jo ima kot (edina) delničarka, glede proučitve izgube kapitala družbe (168) ter družbi SATA omogočila, da še naprej „redno izpolnjuje svoj korporativni namen, tj. opravljanje zračnih prevozov med otoki“ (169) in ji zagotovila „finančne pogoje, potrebne za izpolnitev njenih ciljev“ (170). Čeprav preteklih povečanj kapitala ni mogoče sprejeti kot združljivo nadomestilo za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena, ki jih je opravljala družba SATA, je bil njihov cilj in učinek odpraviti primanjkljaje iz poslovanja družbe SATA, ki izhajajo iz opravljanja takih obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena, zato niso bile iste vrste kot sedanja pomoč za prestrukturiranje, ki podpira načrt prestrukturiranja (171).

167

168

169

170

171

| (252) | Tudi če bi povečanja kapitala pomenila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, quod non, bi lahko še vedno obstajala kršitev načela enkratnosti pomoči, če bi se štelo, da nova pomoč za prestrukturiranje razkriva ponavljajoče se težave ali težave, ki v preteklosti niso bile ustrezno obravnavane, kot je navedeno v točki 70 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Tudi ob tej predpostavki Komisija načela ne uporablja mehansko, ampak mora upoštevati okoliščine, v katerih je bila priglašena pomoč za prestrukturiranje dodeljena družbi SATA kot izjema od načela enkratnosti pomoči (točka 72(c) in opomba 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Komisija lahko dovoli nadaljnjo pomoč za prestrukturiranje v skladu z izjemo iz točke 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje, če so ugotovljene izjemne in nepredvidljive okoliščine, za katere ni odgovorna družba SATA, kot je navedeno v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi (172). |
| --- | --- |

(252)

Tudi če bi povečanja kapitala pomenila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, quod non, bi lahko še vedno obstajala kršitev načela enkratnosti pomoči, če bi se štelo, da nova pomoč za prestrukturiranje razkriva ponavljajoče se težave ali težave, ki v preteklosti niso bile ustrezno obravnavane, kot je navedeno v točki 70 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Tudi ob tej predpostavki Komisija načela ne uporablja mehansko, ampak mora upoštevati okoliščine, v katerih je bila priglašena pomoč za prestrukturiranje dodeljena družbi SATA kot izjema od načela enkratnosti pomoči (točka 72(c) in opomba 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Komisija lahko dovoli nadaljnjo pomoč za prestrukturiranje v skladu z izjemo iz točke 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje, če so ugotovljene izjemne in nepredvidljive okoliščine, za katere ni odgovorna družba SATA, kot je navedeno v sklepu o začetku postopka in sklepu o razširitvi (172).

quod non

172

| (253) | Izbruh, širjenje in gospodarske posledice pandemije COVID-19 so izjemne in nepredvidljive okoliščine iz točke 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje: bile so brez primere (od ustanovitve Unije in njenega notranjega trga) ter tudi nepredvidljive in nepredvidene nekaj mesecev prej, preden so nastale. Vodstvo upravičenke jih ni moglo predvideti, ko so bila zagotovljena povečanja kapitala ali nekaj mesecev pred nastopom potrebe po nujnem reševanju in naknadnem prestrukturiranju, prav tako pa niso nastale zaradi malomarnosti ali napak vodstva ali odločitev skupine SATA v skladu z merili, navedenimi v opombi 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija je v različnih sklepih priznala izredno naravo in vpliv COVID-19 na Portugalskem, zlasti na gospodarstvo Azorov, zato se šteje za resno motnjo v gospodarstvu v skladu s členom 107(3), točka (b), PDEU, ter da se vpliv še vedno čuti zaradi motenj v dobavnih verigah, zmanjšanja povpraševanja in posledičnega vpliva na likvidnost številnih podjetij (173). Izjemnih in nepredvidenih okoliščin pandemije COVID-19 in resnih gospodarskih motenj, v katerih je treba izvajati večplasten in daljnosežen načrt družbe SATA za prestrukturiranje in povečanje učinkovitosti dejavnosti, ni mogoče pripisati odgovornosti upravičenke. |
| --- | --- |

(253)

Izbruh, širjenje in gospodarske posledice pandemije COVID-19 so izjemne in nepredvidljive okoliščine iz točke 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje: bile so brez primere (od ustanovitve Unije in njenega notranjega trga) ter tudi nepredvidljive in nepredvidene nekaj mesecev prej, preden so nastale. Vodstvo upravičenke jih ni moglo predvideti, ko so bila zagotovljena povečanja kapitala ali nekaj mesecev pred nastopom potrebe po nujnem reševanju in naknadnem prestrukturiranju, prav tako pa niso nastale zaradi malomarnosti ali napak vodstva ali odločitev skupine SATA v skladu z merili, navedenimi v opombi 40 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Komisija je v različnih sklepih priznala izredno naravo in vpliv COVID-19 na Portugalskem, zlasti na gospodarstvo Azorov, zato se šteje za resno motnjo v gospodarstvu v skladu s členom 107(3), točka (b), PDEU, ter da se vpliv še vedno čuti zaradi motenj v dobavnih verigah, zmanjšanja povpraševanja in posledičnega vpliva na likvidnost številnih podjetij (173). Izjemnih in nepredvidenih okoliščin pandemije COVID-19 in resnih gospodarskih motenj, v katerih je treba izvajati večplasten in daljnosežen načrt družbe SATA za prestrukturiranje in povečanje učinkovitosti dejavnosti, ni mogoče pripisati odgovornosti upravičenke.

173

| (254) | Očitno je, da se je z vplivom takih izjemnih okoliščin znatno poslabšalo poslovanje družbe SATA zaradi doslej največjega zmanjšanja povpraševanja, ki je od izbruha COVID-19 preseglo 40 %, tako da je vpliv na upravičenko očiten in bistven. Kljub tako drastičnemu zmanjšanju števila potnikov, ki ga leta 2017 ali malo pred izbruhom pandemije ni predvidela nobena industrijska napoved (IATA, Eurocontrol itd.), upravičenka v skladu s svojimi pogodbenimi obveznostmi do regije ni mogla zmanjšati obsega svojih storitev samo na podlagi svojih poslovnih ali finančnih interesov. Družba SATA je še naprej opravljala svoje obveznosti javne službe in zagotavljala povezljivost v odsotnosti alternativnih prevoznih sredstev v obdobju, ko so zajezitveni ukrepi in zmanjšanje povpraševanja po zračnem prevozu na Portugalskem ali v tujini, povezani s pandemijo COVID-19, povzročili znatne učinke, ki se še nadaljujejo. Ohranjanje zadostne pogostosti storitev prevoza potnikov med otoki v regiji ter v druge regije in iz njih (Madeira in celinska Portugalska) ima ključno vlogo pri zagotavljanju stalne osnovne povezljivosti z Azori, hkrati pa je znatno poslabšalo finančni položaj družbe SATA v zadnjih dveh letih 2020 in 2021 (uvodne izjave 34, 35 in 36) (174), kar precej presega neposredne izgube, ki izhajajo iz prepovedi potovanj, ki so jih uvedli portugalski javnozdravstveni organi. |
| --- | --- |

(254)

Očitno je, da se je z vplivom takih izjemnih okoliščin znatno poslabšalo poslovanje družbe SATA zaradi doslej največjega zmanjšanja povpraševanja, ki je od izbruha COVID-19 preseglo 40 %, tako da je vpliv na upravičenko očiten in bistven. Kljub tako drastičnemu zmanjšanju števila potnikov, ki ga leta 2017 ali malo pred izbruhom pandemije ni predvidela nobena industrijska napoved (IATA, Eurocontrol itd.), upravičenka v skladu s svojimi pogodbenimi obveznostmi do regije ni mogla zmanjšati obsega svojih storitev samo na podlagi svojih poslovnih ali finančnih interesov. Družba SATA je še naprej opravljala svoje obveznosti javne službe in zagotavljala povezljivost v odsotnosti alternativnih prevoznih sredstev v obdobju, ko so zajezitveni ukrepi in zmanjšanje povpraševanja po zračnem prevozu na Portugalskem ali v tujini, povezani s pandemijo COVID-19, povzročili znatne učinke, ki se še nadaljujejo. Ohranjanje zadostne pogostosti storitev prevoza potnikov med otoki v regiji ter v druge regije in iz njih (Madeira in celinska Portugalska) ima ključno vlogo pri zagotavljanju stalne osnovne povezljivosti z Azori, hkrati pa je znatno poslabšalo finančni položaj družbe SATA v zadnjih dveh letih 2020 in 2021 (uvodne izjave 34, 35 in 36) (174), kar precej presega neposredne izgube, ki izhajajo iz prepovedi potovanj, ki so jih uvedli portugalski javnozdravstveni organi.

174

| (255) | V sedanjem gospodarskem okviru potrebe po prestrukturiranju, ki se je zaradi pandemije COVID-19 bistveno povečala, je treba upoštevati in oceniti ustreznost izjeme iz točke 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje: v tem smislu za izjemne in nepredvidljive okoliščine nista odgovorna družba SATA in njen lastnik. Izjemne okoliščine pandemije COVID-19 in njihovi učinki na povpraševanje po zračnem prevozu na splošno ali za družbo SATA niso bili predvideni in jih ni bilo mogoče predvideti, ko je bilo odobreno katero koli od preteklih povečanj kapitala ali tik pred izbruhom pandemije, kar je Portugalsko spodbudilo, da je priglasila potrebo po nujnem reševanju in zdaj pomoč za prestrukturiranje, potrebno za financiranje načrta prestrukturiranja, ki zagotavlja obnovo sposobnosti preživetja upravičenke. Poleg tega Komisija ugotavlja, da družba SATA opravlja obveznosti javne službe brez nadomestila, kar zadeva pogostost, vozne rede, cene in rute, ki so temeljile na ciljih javne politike njene edine delničarke v zvezi s povezljivostjo najbolj oddaljene regije Unije, ki so prevladali nad finančnim in poslovnim interesom upravičenke, pri čemer konkurenčni prevozniki niso izrazili interesa za opravljanje podobnih obveznosti na tem območju (uvodna izjava 21) ali opravljanje letov na zadevnih rutah (uvodna izjava 28). Nazadnje, Komisija ne ugotavlja, da so povečanja kapitala podpirala kakršno koli tvegano poslovno ravnanje družbe SATA ali kakršno koli razširitev njenih dejavnosti zračnega prevoza ali upravljanja letališč z uvedbo novih rut ali razširitvijo letaliških zmogljivosti na notranjem trgu v škodo konkurenci v zadevnem preteklem obdobju (2017–2020) ali v zdaj predvidenem obdobju prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(255)

V sedanjem gospodarskem okviru potrebe po prestrukturiranju, ki se je zaradi pandemije COVID-19 bistveno povečala, je treba upoštevati in oceniti ustreznost izjeme iz točke 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje: v tem smislu za izjemne in nepredvidljive okoliščine nista odgovorna družba SATA in njen lastnik. Izjemne okoliščine pandemije COVID-19 in njihovi učinki na povpraševanje po zračnem prevozu na splošno ali za družbo SATA niso bili predvideni in jih ni bilo mogoče predvideti, ko je bilo odobreno katero koli od preteklih povečanj kapitala ali tik pred izbruhom pandemije, kar je Portugalsko spodbudilo, da je priglasila potrebo po nujnem reševanju in zdaj pomoč za prestrukturiranje, potrebno za financiranje načrta prestrukturiranja, ki zagotavlja obnovo sposobnosti preživetja upravičenke. Poleg tega Komisija ugotavlja, da družba SATA opravlja obveznosti javne službe brez nadomestila, kar zadeva pogostost, vozne rede, cene in rute, ki so temeljile na ciljih javne politike njene edine delničarke v zvezi s povezljivostjo najbolj oddaljene regije Unije, ki so prevladali nad finančnim in poslovnim interesom upravičenke, pri čemer konkurenčni prevozniki niso izrazili interesa za opravljanje podobnih obveznosti na tem območju (uvodna izjava 21) ali opravljanje letov na zadevnih rutah (uvodna izjava 28). Nazadnje, Komisija ne ugotavlja, da so povečanja kapitala podpirala kakršno koli tvegano poslovno ravnanje družbe SATA ali kakršno koli razširitev njenih dejavnosti zračnega prevoza ali upravljanja letališč z uvedbo novih rut ali razširitvijo letaliških zmogljivosti na notranjem trgu v škodo konkurenci v zadevnem preteklem obdobju (2017–2020) ali v zdaj predvidenem obdobju prestrukturiranja.

| (256) | Hkrati se s celotnim povračilom zneska kapitala, ki ga je nezakonito zagotovila regija Azori, z obrestmi zmanjšuje morebitno moralno tveganje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje v podporo utemeljitvi načela enkratnosti pomoči. Celotno povračilo pomeni, da se ponavljajoči se postopki prestrukturiranja, podprti z domnevno ponavljajočo se in neučinkovito pomočjo za prestrukturiranje, v tem ali drugih primerih ne spodbujajo. Poleg tega povračilo zmanjšuje izkrivljanje konkurence iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, ki je že omejeno na trgih, na katerih so družba SATA in njena nadzorovana odvisna podjetja dejavni in bodo še naprej dejavni ob koncu načrta prestrukturiranja, in sicer na trgu zračnega prevoza med otoki Azorov in na trgu majhnih otoških letališč. |
| --- | --- |

(256)

Hkrati se s celotnim povračilom zneska kapitala, ki ga je nezakonito zagotovila regija Azori, z obrestmi zmanjšuje morebitno moralno tveganje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje v podporo utemeljitvi načela enkratnosti pomoči. Celotno povračilo pomeni, da se ponavljajoči se postopki prestrukturiranja, podprti z domnevno ponavljajočo se in neučinkovito pomočjo za prestrukturiranje, v tem ali drugih primerih ne spodbujajo. Poleg tega povračilo zmanjšuje izkrivljanje konkurence iz smernic za reševanje in prestrukturiranje, ki je že omejeno na trgih, na katerih so družba SATA in njena nadzorovana odvisna podjetja dejavni in bodo še naprej dejavni ob koncu načrta prestrukturiranja, in sicer na trgu zračnega prevoza med otoki Azorov in na trgu majhnih otoških letališč.

| (257) | Na podlagi navedenega Komisija meni, da družba SATA v preteklosti ni prejela pomoči, ki bi spadala na področje uporabe načela enkratnosti pomoči, in tudi če bi pretekla povečanja kapitala, ki so bila zdaj povrnjena, pomenila preteklo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, pomoč za prestrukturiranje ustreza izjemi iz točke 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje ter zato ne povzroča neupravičenih negativnih učinkov na konkurenco in trgovino na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(257)

Na podlagi navedenega Komisija meni, da družba SATA v preteklosti ni prejela pomoči, ki bi spadala na področje uporabe načela enkratnosti pomoči, in tudi če bi pretekla povečanja kapitala, ki so bila zdaj povrnjena, pomenila preteklo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, pomoč za prestrukturiranje ustreza izjemi iz točke 72(c) smernic za reševanje in prestrukturiranje ter zato ne povzroča neupravičenih negativnih učinkov na konkurenco in trgovino na notranjem trgu.

5.4.3.5   Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (258) | Kot je pojasnjeno v točkah 87 do 93 smernic za reševanje in prestrukturiranje, bi bilo treba ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence določiti sorazmerno glede na izkrivljajoče učinke pomoči, zlasti glede na: (i) obseg in naravo pomoči ter pogoje in okoliščine, v katerih je bila pomoč dodeljena; (ii) velikost in sorazmerni pomen vloge upravičenca na trgu ter značilnosti zadevnega trga ter (iii) obseg preostalih pomislekov v zvezi z moralnim tveganjem po izvedbi ukrepov za lastni prispevek in porazdelitev bremena. Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne bi smeli ogroziti obetov za obnovo sposobnosti preživetja, prav tako pa se taki ukrepi ne smejo izvajati na račun potrošnikov in konkurence (175). |
| --- | --- |

(258)

Kot je pojasnjeno v točkah 87 do 93 smernic za reševanje in prestrukturiranje, bi bilo treba ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence določiti sorazmerno glede na izkrivljajoče učinke pomoči, zlasti glede na: (i) obseg in naravo pomoči ter pogoje in okoliščine, v katerih je bila pomoč dodeljena; (ii) velikost in sorazmerni pomen vloge upravičenca na trgu ter značilnosti zadevnega trga ter (iii) obseg preostalih pomislekov v zvezi z moralnim tveganjem po izvedbi ukrepov za lastni prispevek in porazdelitev bremena. Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne bi smeli ogroziti obetov za obnovo sposobnosti preživetja, prav tako pa se taki ukrepi ne smejo izvajati na račun potrošnikov in konkurence (175).

175

| (259) | Strukturni ukrepi lahko vključujejo odprodajo sredstev ter zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. Podpreti bi morali vstop novih konkurentov, pa tudi širjenje obstoječih malih konkurentov ali čezmejno dejavnost, pri čemer je treba upoštevati trg ali trge, kjer bo imel upravičenec po prestrukturiranju pomemben tržni položaj, zlasti kadar gre za visoke presežke zmogljivosti. Ukrepi v zvezi z ravnanjem bi morali zagotoviti, da se s pomočjo financira le obnova dolgoročne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(259)

Strukturni ukrepi lahko vključujejo odprodajo sredstev ter zmanjšanje zmogljivosti ali prisotnosti na trgu. Podpreti bi morali vstop novih konkurentov, pa tudi širjenje obstoječih malih konkurentov ali čezmejno dejavnost, pri čemer je treba upoštevati trg ali trge, kjer bo imel upravičenec po prestrukturiranju pomemben tržni položaj, zlasti kadar gre za visoke presežke zmogljivosti. Ukrepi v zvezi z ravnanjem bi morali zagotoviti, da se s pomočjo financira le obnova dolgoročne sposobnosti preživetja.

| (260) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 62, Portugalska potrjuje, da bo družba SATA sprejela naslednje ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki se bodo uporabljali do konca načrta prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2025:






  (a) | prodajo večinskega in nadzornega deleža družbe SATA Internacional – Azores Airlines, S.A., ki je enak najmanj 51 % osnovnega kapitala navedene družbe; |
| --- | --- | --- |

(260)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 62, Portugalska potrjuje, da bo družba SATA sprejela naslednje ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki se bodo uporabljali do konca načrta prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2025:

(a)

prodajo večinskega in nadzornega deleža družbe SATA Internacional – Azores Airlines, S.A., ki je enak najmanj 51 % osnovnega kapitala navedene družbe;

| (b) | odsvojitev in prodajo poslovne enote, ki zdaj zagotavlja zemeljsko oskrbo na vseh letališčih in pristajališčih/vzletiščih v regiji; |
| --- | --- |

(b)

odsvojitev in prodajo poslovne enote, ki zdaj zagotavlja zemeljsko oskrbo na vseh letališčih in pristajališčih/vzletiščih v regiji;

| (c) | zgornjo mejo za floto zrakoplovov, ki ne presega največ 14 zrakoplovov, in po prodaji družbe Azores Airlines pa šest zrakoplovov za preostali obseg dejavnosti pod nadzorom družbe SATA; |
| --- | --- |

(c)

zgornjo mejo za floto zrakoplovov, ki ne presega največ 14 zrakoplovov, in po prodaji družbe Azores Airlines pa šest zrakoplovov za preostali obseg dejavnosti pod nadzorom družbe SATA;

| (d) | prepoved oglaševanja v zvezi s prejeto državno pomočjo ter |
| --- | --- |

(d)

prepoved oglaševanja v zvezi s prejeto državno pomočjo ter

| (e) | prepoved prevzemov. |
| --- | --- |

(e)

prepoved prevzemov.

Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

| (261) | V skladu s točko 80 smernic za reševanje in prestrukturiranje ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne bi smeli povzročiti poslabšanja strukture trga. Strukturni ukrepi bi se torej morali običajno izvajati v obliki odprodaj v okviru rednega poslovanja samostojnega podjetja, ki je sposobno preživeti in ki, če bi ga vodil ustrezen kupec, lahko dolgoročno uspešno konkurira. |
| --- | --- |

(261)

V skladu s točko 80 smernic za reševanje in prestrukturiranje ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence ne bi smeli povzročiti poslabšanja strukture trga. Strukturni ukrepi bi se torej morali običajno izvajati v obliki odprodaj v okviru rednega poslovanja samostojnega podjetja, ki je sposobno preživeti in ki, če bi ga vodil ustrezen kupec, lahko dolgoročno uspešno konkurira.

| (262) | Komisija je zato ocenila predlagane ukrepe odprodaje za zagotovitev, da bi ti pomenili uspešno samostojno podjetje, ki bi lahko ob koncu obdobja prestrukturiranja in po njem učinkovito konkuriralo na upoštevnih trgih (uvodna izjava 260). |
| --- | --- |

(262)

Komisija je zato ocenila predlagane ukrepe odprodaje za zagotovitev, da bi ti pomenili uspešno samostojno podjetje, ki bi lahko ob koncu obdobja prestrukturiranja in po njem učinkovito konkuriralo na upoštevnih trgih (uvodna izjava 260).

Odprodaja nadzornega deleža v družbi Azores Airlines

Odprodaja nadzornega deleža v družbi Azores Airlines

| (263) | V zvezi s prvim strukturnim ukrepom, ki se ga je Portugalska zavezala uvesti (uvodna izjava 260(a) v povezavi z uvodno izjavo 260(c)), Komisija že od začetka ugotavlja, da je družba SATA Air Açores razmeroma majhen regionalni letalski prevoznik, katerega poslovanje se v glavnem nanaša na opravljanje letov na rutah v okviru obveznosti javne službe v regijo Azori in iz nje. Podobno je tudi družba Azores Airlines majhen letalski prevoznik z omejenim številom letov predvsem v ZDA in Kanado, skupaj z omejenim številom obveznosti javne službe (na štirih rutah po glavnem izhodiščnem scenariju ali brez rut po alternativnem scenariju, v katerem se ji ne dodelijo pogodbe o obveznosti javne službe) ter omejenim številom čarterskih letov in storitev prevoza tovora. Odprodaja družbe Azores Airlines bi torej za družbo SATA pomenila pomembno odprodajo sredstev. |
| --- | --- |

(263)

V zvezi s prvim strukturnim ukrepom, ki se ga je Portugalska zavezala uvesti (uvodna izjava 260(a) v povezavi z uvodno izjavo 260(c)), Komisija že od začetka ugotavlja, da je družba SATA Air Açores razmeroma majhen regionalni letalski prevoznik, katerega poslovanje se v glavnem nanaša na opravljanje letov na rutah v okviru obveznosti javne službe v regijo Azori in iz nje. Podobno je tudi družba Azores Airlines majhen letalski prevoznik z omejenim številom letov predvsem v ZDA in Kanado, skupaj z omejenim številom obveznosti javne službe (na štirih rutah po glavnem izhodiščnem scenariju ali brez rut po alternativnem scenariju, v katerem se ji ne dodelijo pogodbe o obveznosti javne službe) ter omejenim številom čarterskih letov in storitev prevoza tovora. Odprodaja družbe Azores Airlines bi torej za družbo SATA pomenila pomembno odprodajo sredstev.

| (264) | Komisija tudi ugotavlja: (i) da čeprav družba Azores Airlines že več let dejansko ustvarja izgubo, je to v veliki meri posledica njene stare flote in neobstoja nadomestil za storitve obveznosti javne službe, ki jih je opravljala med celino in destinacijami na Azorih, ter, (ii) kot je razvidno iz načrta prestrukturiranja, da se večina ukrepov prestrukturiranja sprejme prav zato, da se družba Azores Airlines usmeri na pot dolgoročne donosnosti. Kot je podrobno ocenjeno v oddelku 2.3.1, so taki ukrepi primerni za odpravljanje vzrokov težav ter verodostojni in ustrezno umerjeni za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(264)

Komisija tudi ugotavlja: (i) da čeprav družba Azores Airlines že več let dejansko ustvarja izgubo, je to v veliki meri posledica njene stare flote in neobstoja nadomestil za storitve obveznosti javne službe, ki jih je opravljala med celino in destinacijami na Azorih, ter, (ii) kot je razvidno iz načrta prestrukturiranja, da se večina ukrepov prestrukturiranja sprejme prav zato, da se družba Azores Airlines usmeri na pot dolgoročne donosnosti. Kot je podrobno ocenjeno v oddelku 2.3.1, so taki ukrepi primerni za odpravljanje vzrokov težav ter verodostojni in ustrezno umerjeni za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja.

| (265) | Poleg tega bo regija Azori v skladu s točko 78 smernic za reševanje in prestrukturiranje odprodala nadzorni delež v družbi Azores Airlines najpozneje do konca leta 2025, ko bo družba Azores Airlines dosegla normaliziran/ponavljajoči se dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo v višini približno [...] milijonov EUR, kar zadošča za to, da se poslovanje šteje za donosno. V skladu z načrtom prestrukturiranja naj bi družba Azores Airlines [...], pri čemer bo postala donosna [...] s prihodki, ki naj bi do leta 2025 znašali približno [...] milijonov EUR, floto osmih letal ([...]) ter dobičkom pred obrestmi in davki v višini [...] milijonov EUR do leta 2025, kar bo pomenilo približno [...]-odstotno stopnjo dobička pred obrestmi in davki usklajeno z referenčnimi vrednostmi industrije (povprečno 8–12 % za skupino primerljivih subjektov). Poleg tega [...]. |
| --- | --- |

(265)

Poleg tega bo regija Azori v skladu s točko 78 smernic za reševanje in prestrukturiranje odprodala nadzorni delež v družbi Azores Airlines najpozneje do konca leta 2025, ko bo družba Azores Airlines dosegla normaliziran/ponavljajoči se dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo v višini približno [...] milijonov EUR, kar zadošča za to, da se poslovanje šteje za donosno. V skladu z načrtom prestrukturiranja naj bi družba Azores Airlines [...], pri čemer bo postala donosna [...] s prihodki, ki naj bi do leta 2025 znašali približno [...] milijonov EUR, floto osmih letal ([...]) ter dobičkom pred obrestmi in davki v višini [...] milijonov EUR do leta 2025, kar bo pomenilo približno [...]-odstotno stopnjo dobička pred obrestmi in davki usklajeno z referenčnimi vrednostmi industrije (povprečno 8–12 % za skupino primerljivih subjektov). Poleg tega [...].

| (266) | Komisija meni, da so alternativne rešitve, ki jih je predstavila Portugalska in v katerih obveznost javne službe v prihodnosti morda ne bo dodeljena družbi Azores Airlines, verodostojne ter da morebitna nepridobitev takih pogodb po izteku veljavnih sporazumov ne bi ogrozila sposobnosti preživetja letalskega prevoznika po njegovi odprodaji. |
| --- | --- |

(266)

Komisija meni, da so alternativne rešitve, ki jih je predstavila Portugalska in v katerih obveznost javne službe v prihodnosti morda ne bo dodeljena družbi Azores Airlines, verodostojne ter da morebitna nepridobitev takih pogodb po izteku veljavnih sporazumov ne bi ogrozila sposobnosti preživetja letalskega prevoznika po njegovi odprodaji.

| (267) | Kot je opisano (uvodne izjave 24, 25 in 26), družba Azores Airlines poleg štirih rut v okviru obveznosti javne službe ter čarterskih storitev in storitev prevoza tovora že opravlja nekaj komercialnih letov, zlasti v Severno Ameriko (Boston, Oakland, Toronto in Montreal). Zato ima družba SATA največjo prisotnost na trgu na rutah na Azore in z njih, čeprav je na celotnem portugalskem trgu zračnega prevoza daleč za največjim izvajalcem storitev (skupino TAP) (176). Leta 2020 je imela družba Azores Airlines [35–45]-odstotni delež potnikov, ki so prispeli na Azore, pri storitvah prevoza zračnega tovora pa je predstavljala več kot [60–70] % prevozov zračnega tovora z Azorov in nanje (177). Zato bi lahko konkurenti izkoristili priložnost, da nadomestijo razmeroma pomemben položaj družbe SATA, kar zadeva take regionalne rute. |
| --- | --- |

(267)

Kot je opisano (uvodne izjave 24, 25 in 26), družba Azores Airlines poleg štirih rut v okviru obveznosti javne službe ter čarterskih storitev in storitev prevoza tovora že opravlja nekaj komercialnih letov, zlasti v Severno Ameriko (Boston, Oakland, Toronto in Montreal). Zato ima družba SATA največjo prisotnost na trgu na rutah na Azore in z njih, čeprav je na celotnem portugalskem trgu zračnega prevoza daleč za največjim izvajalcem storitev (skupino TAP) (176). Leta 2020 je imela družba Azores Airlines [35–45]-odstotni delež potnikov, ki so prispeli na Azore, pri storitvah prevoza zračnega tovora pa je predstavljala več kot [60–70] % prevozov zračnega tovora z Azorov in nanje (177). Zato bi lahko konkurenti izkoristili priložnost, da nadomestijo razmeroma pomemben položaj družbe SATA, kar zadeva take regionalne rute.

176

177

| (268) | Tudi če [...], Komisija meni, da načrtovani ukrepi konkurentom omogočajo, da vstopijo na trg, na katerem bo družba SATA po prestrukturiranju še vedno prisotna, čeprav predvsem z dejavnostmi v okviru obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena ter z zelo zmanjšano floto šestih zrakoplovov, kot je zagotovljeno z ukrepom iz uvodne izjave 260(c). Zato se lahko konkurenti družbe SATA s prevzemom nadzora nad odvisnim podjetjem odločijo, da bodo delno nadomestili ali dopolnili rute v okviru obveznosti javne službe družbe Azores Airlines, tako da bodo ponujali povezave s celinsko Portugalsko in Madeiro na komercialni podlagi ter povečali obseg na drugih mednarodnih letih ali nišnih turističnih rutah in čarterske storitve. |
| --- | --- |

(268)

Tudi če [...], Komisija meni, da načrtovani ukrepi konkurentom omogočajo, da vstopijo na trg, na katerem bo družba SATA po prestrukturiranju še vedno prisotna, čeprav predvsem z dejavnostmi v okviru obveznosti javne službe in storitev splošnega gospodarskega pomena ter z zelo zmanjšano floto šestih zrakoplovov, kot je zagotovljeno z ukrepom iz uvodne izjave 260(c). Zato se lahko konkurenti družbe SATA s prevzemom nadzora nad odvisnim podjetjem odločijo, da bodo delno nadomestili ali dopolnili rute v okviru obveznosti javne službe družbe Azores Airlines, tako da bodo ponujali povezave s celinsko Portugalsko in Madeiro na komercialni podlagi ter povečali obseg na drugih mednarodnih letih ali nišnih turističnih rutah in čarterske storitve.

| (269) | Nazadnje, glede na (i) korporativno reorganizacijo, ki jo izvaja družba SATA, pri čemer bodo njene operativne družbe jasno ločene med seboj in pod nadzorom holdinga, (ii) učinkovitejše prestrukturiranje dejavnosti družbe Azores Airlines, vključno z morebitnim nadomestilom za dejavnosti v okviru obveznosti javne službe ali prenehanjem opravljanja obveznosti javne službe, ki ustvarjajo izgubo, in po možnosti širitvijo na nove in rentabilne dejavnosti, ter (iii) spremenjeni rok za odprodajo, ki jo je treba izvesti v obdobju prestrukturiranja, Komisija ne dvomi več o učinkovitosti odprodaje pri obravnavanju težav, ki so nastale zaradi morebitnega navzkrižja interesov delničarjev družbe Azores Airlines (uvodna izjava 75). |
| --- | --- |

(269)

Nazadnje, glede na (i) korporativno reorganizacijo, ki jo izvaja družba SATA, pri čemer bodo njene operativne družbe jasno ločene med seboj in pod nadzorom holdinga, (ii) učinkovitejše prestrukturiranje dejavnosti družbe Azores Airlines, vključno z morebitnim nadomestilom za dejavnosti v okviru obveznosti javne službe ali prenehanjem opravljanja obveznosti javne službe, ki ustvarjajo izgubo, in po možnosti širitvijo na nove in rentabilne dejavnosti, ter (iii) spremenjeni rok za odprodajo, ki jo je treba izvesti v obdobju prestrukturiranja, Komisija ne dvomi več o učinkovitosti odprodaje pri obravnavanju težav, ki so nastale zaradi morebitnega navzkrižja interesov delničarjev družbe Azores Airlines (uvodna izjava 75).

Odprodaja nove enote za zemeljsko oskrbo

Odprodaja nove enote za zemeljsko oskrbo

| (270) | Drugič, ukrep iz uvodne izjave 260(b) se nanaša na drugo, manjšo odprodajo, in sicer nove enote za zemeljsko oskrbo, ki je vertikalno povezana z glavnimi dejavnostmi letalskih prevoznikov družbe SATA. Ta odprodaja bi se zgodila v [...], kar bi bil dodatek k svežnju strukturnih ukrepov v času, ki bi upravičencu omogočil, da doseže ponavljajoči se dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo v višini približno [...] milijonov EUR na leto za to dejavnost zemeljske oskrbe. Poleg tega napovedi za novo enoto za zemeljsko oskrbo kažejo pozitiven dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo od [...] (glej preglednico 1.A). Zato se pričakuje, da bodo te dejavnosti zemeljske oskrbe po prestrukturiranju zajemale tudi samostojne dejavnosti, sposobne preživetja. |
| --- | --- |

(270)

Drugič, ukrep iz uvodne izjave 260(b) se nanaša na drugo, manjšo odprodajo, in sicer nove enote za zemeljsko oskrbo, ki je vertikalno povezana z glavnimi dejavnostmi letalskih prevoznikov družbe SATA. Ta odprodaja bi se zgodila v [...], kar bi bil dodatek k svežnju strukturnih ukrepov v času, ki bi upravičencu omogočil, da doseže ponavljajoči se dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo v višini približno [...] milijonov EUR na leto za to dejavnost zemeljske oskrbe. Poleg tega napovedi za novo enoto za zemeljsko oskrbo kažejo pozitiven dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo od [...] (glej preglednico 1.A). Zato se pričakuje, da bodo te dejavnosti zemeljske oskrbe po prestrukturiranju zajemale tudi samostojne dejavnosti, sposobne preživetja.

Sklepi o strukturnih ukrepih

Sklepi o strukturnih ukrepih

| (271) | Komisija ugotavlja, da naj bi bila pomoč za prestrukturiranje družbi SATA v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU dodeljena v okoliščinah resnih gospodarskih motenj v gospodarstvu držav članic Unije iz člena 107(3), točka (b), PDEU. Gospodarski učinki pandemije COVID-19 od marca 2020 so bili zlasti problematični za ponudbo zračnih prevozov in turističnih storitev ter povpraševanje po njih (178). Poleg tega se pomoč za prestrukturiranje dodeli gospodarskemu subjektu, ki se nahaja na območju, ki prejema pomoč, da se zagotovi, da družba SATA, ki je zdaj pristojna za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena za azorsko skupnost, še naprej zagotavlja ozemeljsko kontinuiteto regije Azori tako notranje kot s celino in Madeiro ter z drugimi državami članicami. |
| --- | --- |

(271)

Komisija ugotavlja, da naj bi bila pomoč za prestrukturiranje družbi SATA v skladu s členom 107(3), točka (c), PDEU dodeljena v okoliščinah resnih gospodarskih motenj v gospodarstvu držav članic Unije iz člena 107(3), točka (b), PDEU. Gospodarski učinki pandemije COVID-19 od marca 2020 so bili zlasti problematični za ponudbo zračnih prevozov in turističnih storitev ter povpraševanje po njih (178). Poleg tega se pomoč za prestrukturiranje dodeli gospodarskemu subjektu, ki se nahaja na območju, ki prejema pomoč, da se zagotovi, da družba SATA, ki je zdaj pristojna za obveznosti javne službe in storitve splošnega gospodarskega pomena za azorsko skupnost, še naprej zagotavlja ozemeljsko kontinuiteto regije Azori tako notranje kot s celino in Madeiro ter z drugimi državami članicami.

178

| (272) | Družba SATA je bila majhen regionalni letalski prevoznik z negativnimi poslovnimi rezultati že pred pandemijo COVID-19, zaradi katere so se še poslabšali (oddelek 2.3.1.4). Dejavnosti, ki se odprodajajo, in sicer dejavnosti družbe Azores Airlines in zemeljske oskrbe, zdaj predstavljajo [50–60] % prihodkov upravičenke. Ob koncu obdobja prestrukturiranja, do katerega mora biti odprodaja končana, naj bi delež prihodkov znašal [...] % (ali [...]). Komisija zato glede na sedanji finančni položaj družbe SATA meni, da družba ne more prenesti nadaljnjih odsvojitev ali nadaljnjih umikov zmogljivosti, ne da bi se ogrozila obnova sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(272)

Družba SATA je bila majhen regionalni letalski prevoznik z negativnimi poslovnimi rezultati že pred pandemijo COVID-19, zaradi katere so se še poslabšali (oddelek 2.3.1.4). Dejavnosti, ki se odprodajajo, in sicer dejavnosti družbe Azores Airlines in zemeljske oskrbe, zdaj predstavljajo [50–60] % prihodkov upravičenke. Ob koncu obdobja prestrukturiranja, do katerega mora biti odprodaja končana, naj bi delež prihodkov znašal [...] % (ali [...]). Komisija zato glede na sedanji finančni položaj družbe SATA meni, da družba ne more prenesti nadaljnjih odsvojitev ali nadaljnjih umikov zmogljivosti, ne da bi se ogrozila obnova sposobnosti preživetja.

| (273) | Poleg tega se zdi, da načrtovane odprodaje zadostujejo za izravnavo omejenega lastnega prispevka družbe SATA k stroškom prestrukturiranja, ki je v obravnavanem primeru izjemoma sprejet, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 231 do 236, in sicer na podlagi:






  — | sorazmerne majhnosti in posebnih okoliščin upravičenke, ki je v celoti v lasti regije Azori, |
| --- | --- | --- |

(273)

Poleg tega se zdi, da načrtovane odprodaje zadostujejo za izravnavo omejenega lastnega prispevka družbe SATA k stroškom prestrukturiranja, ki je v obravnavanem primeru izjemoma sprejet, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 231 do 236, in sicer na podlagi:

—

sorazmerne majhnosti in posebnih okoliščin upravičenke, ki je v celoti v lasti regije Azori,

| — | socialno-ekonomskih težav – zlasti v smislu pridobivanja novega financiranja na trgu – take najbolj oddaljene regije, ki je tudi območje Unije, ki prejema pomoč, ter |
| --- | --- |

—

socialno-ekonomskih težav – zlasti v smislu pridobivanja novega financiranja na trgu – take najbolj oddaljene regije, ki je tudi območje Unije, ki prejema pomoč, ter

| — | dejstva, da so se te težave še poslabšale zaradi krize zaradi COVID-19, saj je gospodarstvo Azorov močno odvisno od turizma. |
| --- | --- |

—

dejstva, da so se te težave še poslabšale zaradi krize zaradi COVID-19, saj je gospodarstvo Azorov močno odvisno od turizma.

Ukrepi v zvezi z ravnanjem

Ukrepi v zvezi z ravnanjem

| (274) | Z zgornjo mejo za velikost flote (uvodna izjava 260(c)) bo družba SATA znatno zmanjšala velikost svoje flote zrakoplovov, tj. za 7 % v primerjavi s stanjem leta 2019, tj. pred obdobjem prestrukturiranja. S tem zmanjšanjem se zmanjšuje morebitna presežna ponudba na portugalskem trgu letalskih potovanj, na katerem bo še naprej dejavna, in sicer v obsegu, ki je primeren glede na njen razmeroma omejen položaj na navedenem trgu. Z zmanjšano in omejeno floto zrakoplovov bi družba SATA lahko opravljala storitve za stranke in se kosala s konkurenco letalskih prevoznikov, za katere ne veljajo podobne omejitve, le, če bi lahko zrakoplove uporabljala učinkoviteje, z večjimi koeficienti zasedenosti in večjo pogostostjo. |
| --- | --- |

(274)

Z zgornjo mejo za velikost flote (uvodna izjava 260(c)) bo družba SATA znatno zmanjšala velikost svoje flote zrakoplovov, tj. za 7 % v primerjavi s stanjem leta 2019, tj. pred obdobjem prestrukturiranja. S tem zmanjšanjem se zmanjšuje morebitna presežna ponudba na portugalskem trgu letalskih potovanj, na katerem bo še naprej dejavna, in sicer v obsegu, ki je primeren glede na njen razmeroma omejen položaj na navedenem trgu. Z zmanjšano in omejeno floto zrakoplovov bi družba SATA lahko opravljala storitve za stranke in se kosala s konkurenco letalskih prevoznikov, za katere ne veljajo podobne omejitve, le, če bi lahko zrakoplove uporabljala učinkoviteje, z večjimi koeficienti zasedenosti in večjo pogostostjo.

| (275) | Družba SATA bo do konca načrta prestrukturiranja nadalje omejena glede rasti z zunanjimi prevzemi konkurentov ali dobaviteljev proizvodov ali storitev, ki dopolnjujejo njene proizvode ali storitve, razen če je to nujno za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja (uvodna izjava 260(e)). V tem primeru bo morala Portugalska načrtovani prevzem priglasiti Komisiji, utemeljiti njegovo domnevno nujnost in ga ne izvesti, dokler Komisija ne potrdi, da je prevzem potreben za podporo dolgoročne sposobnosti preživetja družbe SATA. |
| --- | --- |

(275)

Družba SATA bo do konca načrta prestrukturiranja nadalje omejena glede rasti z zunanjimi prevzemi konkurentov ali dobaviteljev proizvodov ali storitev, ki dopolnjujejo njene proizvode ali storitve, razen če je to nujno za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja (uvodna izjava 260(e)). V tem primeru bo morala Portugalska načrtovani prevzem priglasiti Komisiji, utemeljiti njegovo domnevno nujnost in ga ne izvesti, dokler Komisija ne potrdi, da je prevzem potreben za podporo dolgoročne sposobnosti preživetja družbe SATA.

| (276) | Poleg tega družba SATA pri trženju navedenih proizvodov in storitev ne bo oglaševala državne podpore kot konkurenčne prednosti (uvodna izjava 260(d)). |
| --- | --- |

(276)

Poleg tega družba SATA pri trženju navedenih proizvodov in storitev ne bo oglaševala državne podpore kot konkurenčne prednosti (uvodna izjava 260(d)).

Sklepi o ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence

Sklepi o ukrepih za omejevanje izkrivljanja konkurence

| (277) | V skladu s točko 83 smernic za reševanje in prestrukturiranje se bo z navedenimi ukrepi zagotovilo, da „se pomoč uporabi samo za financiranje obnove dolgoročne sposobnosti preživetja ter da se ne zlorabi za podaljševanje resnih in vztrajnih izkrivljanj strukture trga ali za zaščito upravičenca pred zdravo konkurenco.“ |
| --- | --- |

(277)

V skladu s točko 83 smernic za reševanje in prestrukturiranje se bo z navedenimi ukrepi zagotovilo, da „se pomoč uporabi samo za financiranje obnove dolgoročne sposobnosti preživetja ter da se ne zlorabi za podaljševanje resnih in vztrajnih izkrivljanj strukture trga ali za zaščito upravičenca pred zdravo konkurenco.“

| (278) | Zato Komisija meni, da ukrepi za omejitev omejevanja konkurence primerno zmanjšujejo negativne učinke pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(278)

Zato Komisija meni, da ukrepi za omejitev omejevanja konkurence primerno zmanjšujejo negativne učinke pomoči za prestrukturiranje.

5.4.3.6   Preglednost

Preglednost

| (279) | V skladu s točko 38(g) smernic za reševanje in prestrukturiranje morajo imeti države članice, Komisija, gospodarski subjekti in javnost enostaven dostop do vseh ustreznih aktov in zadevnih informacij o dodeljeni pomoči. Zato se portugalski organi v skladu s točko 96 smernic za reševanje in prestrukturiranje zavezujejo, da bodo izpolnili zahteve glede preglednosti in ustrezne informacije objavili na naslednjem spletnem mestu:
  https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/sobre-nos/gestao-e-transparencia/documentos-legais. |
| --- | --- |

(279)

V skladu s točko 38(g) smernic za reševanje in prestrukturiranje morajo imeti države članice, Komisija, gospodarski subjekti in javnost enostaven dostop do vseh ustreznih aktov in zadevnih informacij o dodeljeni pomoči. Zato se portugalski organi v skladu s točko 96 smernic za reševanje in prestrukturiranje zavezujejo, da bodo izpolnili zahteve glede preglednosti in ustrezne informacije objavili na naslednjem spletnem mestu:

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/sobre-nos/gestao-e-transparencia/documentos-legais.

6.   SKLEP O ZDRUŽLJIVOSTI

SKLEP O ZDRUŽLJIVOSTI

| (280) | V skladu s členom 9(6) Uredbe (EU) 2015/1589 se sklep o zaključku formalnega postopka preiskave sprejme takoj po odpravi pomislekov glede združljivosti priglašenega ukrepa z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(280)

V skladu s členom 9(6) Uredbe (EU) 2015/1589 se sklep o zaključku formalnega postopka preiskave sprejme takoj po odpravi pomislekov glede združljivosti priglašenega ukrepa z notranjim trgom.

| (281) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da so pomisleki, ki jih je izrazila v sklepu o začetku postopka, odpravljeni, negativni učinki pomoči za prestrukturiranje na sektor zračnega prevoza pa omejeni, zlasti ob upoštevanju majhnosti družbe SATA in ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence, katerih izvajanje bi morala zagotoviti Portugalska. Če Portugalska zagotovi izvajanje načrta prestrukturiranja, pozitivni učinki pomoči za prestrukturiranje na razvoj gospodarske dejavnosti – v zvezi z zračnim prevozom, ki zagotavlja povezljivost regije Azori, in s tem povezanimi dejavnostmi, ki imajo od tega korist – torej prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino, ki zato nista predmet negativnega vpliva v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Zaveze, ki jih je zagotovila Portugalska, je zato treba določiti kot pogoje za združljivost pomoči. |
| --- | --- |

(281)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da so pomisleki, ki jih je izrazila v sklepu o začetku postopka, odpravljeni, negativni učinki pomoči za prestrukturiranje na sektor zračnega prevoza pa omejeni, zlasti ob upoštevanju majhnosti družbe SATA in ukrepov za omejevanje izkrivljanja konkurence, katerih izvajanje bi morala zagotoviti Portugalska. Če Portugalska zagotovi izvajanje načrta prestrukturiranja, pozitivni učinki pomoči za prestrukturiranje na razvoj gospodarske dejavnosti – v zvezi z zračnim prevozom, ki zagotavlja povezljivost regije Azori, in s tem povezanimi dejavnostmi, ki imajo od tega korist – torej prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na konkurenco in trgovino, ki zato nista predmet negativnega vpliva v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Zaveze, ki jih je zagotovila Portugalska, je zato treba določiti kot pogoje za združljivost pomoči.

| (282) | Komisija zato v svoji splošni oceni ugotavlja, da je pomoč za prestrukturiranje skladna s členom 107(3), točka (c), PDEU, saj pospešuje razvoj regionalnega zračnega prevoza in z njim povezanih dejavnosti, zlasti v turističnem sektorju, na Azorih ter ne izkrivlja konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(282)

Komisija zato v svoji splošni oceni ugotavlja, da je pomoč za prestrukturiranje skladna s členom 107(3), točka (c), PDEU, saj pospešuje razvoj regionalnega zračnega prevoza in z njim povezanih dejavnosti, zlasti v turističnem sektorju, na Azorih ter ne izkrivlja konkurence v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom.

| (283) | Komisija opozarja tudi na obveznost Portugalske, da poskrbi, da bo upravičenka v celoti izvajala načrt prestrukturiranja (179) in vsakih šest mesecev do konca obdobja prestrukturiranja redno poročala o tem izvajanju. V navedenih poročilih morajo biti navedeni zlasti datumi izplačil financiranja, ki ga je odobrila Portugalska, in lastnega prispevka upravičenke, razvoj v zvezi z zrakoplovi in zmogljivostjo flote družbe SATA, morebitna odstopanja od finančnih ali operativnih napovedi iz načrta prestrukturiranja glede prihodkov, obvladovanja stroškov in znižanja stroškov zaradi ukrepov prestrukturiranja ter prihodkov in popravnih ukrepov, ki jih je predvidela ali sprejela Portugalska ali upravičenka, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(283)

Komisija opozarja tudi na obveznost Portugalske, da poskrbi, da bo upravičenka v celoti izvajala načrt prestrukturiranja (179) in vsakih šest mesecev do konca obdobja prestrukturiranja redno poročala o tem izvajanju. V navedenih poročilih morajo biti navedeni zlasti datumi izplačil financiranja, ki ga je odobrila Portugalska, in lastnega prispevka upravičenke, razvoj v zvezi z zrakoplovi in zmogljivostjo flote družbe SATA, morebitna odstopanja od finančnih ali operativnih napovedi iz načrta prestrukturiranja glede prihodkov, obvladovanja stroškov in znižanja stroškov zaradi ukrepov prestrukturiranja ter prihodkov in popravnih ukrepov, ki jih je predvidela ali sprejela Portugalska ali upravičenka, kadar je to primerno.

179

| (284) | V zvezi s pomočjo za reševanje Komisija ugotavlja, da je Portugalska umaknila priglasitev navedene pomoči in da pomoč za reševanje ni bila dodeljena. Zato je formalni postopek preiskave v zvezi s pomočjo za reševanje postal brezpredmeten (uvodna izjava 136). |
| --- | --- |

(284)

V zvezi s pomočjo za reševanje Komisija ugotavlja, da je Portugalska umaknila priglasitev navedene pomoči in da pomoč za reševanje ni bila dodeljena. Zato je formalni postopek preiskave v zvezi s pomočjo za reševanje postal brezpredmeten (uvodna izjava 136).

| (285) | V zvezi s preteklimi povečanji kapitala Komisija meni, da pomenijo nezakonito pomoč in da taka pomoč ni združljiva z notranjim trgom (uvodna izjava 245). Ker pa je Portugalska izterjala ustrezen znesek z obrestmi, Komisija ugotavlja, da lahko preiskavo v zvezi s preteklimi povečanji kapitala zaključi, ne da bi odredila njihovo vračilo – |
| --- | --- |

(285)

V zvezi s preteklimi povečanji kapitala Komisija meni, da pomenijo nezakonito pomoč in da taka pomoč ni združljiva z notranjim trgom (uvodna izjava 245). Ker pa je Portugalska izterjala ustrezen znesek z obrestmi, Komisija ugotavlja, da lahko preiskavo v zvezi s preteklimi povečanji kapitala zaključi, ne da bi odredila njihovo vračilo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pomoč za prestrukturiranje, ki jo namerava Portugalska izvesti v korist družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. in vseh njenih nadzorovanih odvisnih podjetij v obliki ukrepov lastniškega kapitala v višini 318,25 milijona EUR in jamstva za posojila v višini 135 milijonov EUR, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3), točka (c), Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) pod pogoji iz člena 2 tega sklepa.

Člen 2

1.   Portugalska zagotovi, da družba SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. in/ali njena odvisna podjetja, kot je ustrezno, v ustreznih rokih v celoti izvedejo ukrepe, vključene v načrt prestrukturiranja iz tega sklepa.

2.   Portugalska zagotovi, da družba SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. in/ali njena odvisna podjetja, kot je ustrezno, v ustreznih rokih in najpozneje pred koncem obdobja prestrukturiranja 31. decembra 2025 v celoti izvedejo ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, kot so opisani v tem sklepu, in sicer:

| (a) | v celoti odprodajo najmanj 51 % osnovnega kapitala družbe SATA Internacional – Azores Airlines, S.A.; |
| --- | --- |

(a)

v celoti odprodajo najmanj 51 % osnovnega kapitala družbe SATA Internacional – Azores Airlines, S.A.;

| (b) | v celoti odprodajo poslovno enoto, ki zdaj opravlja storitve zemeljske oskrbe za letališča in pristajališča/vzletišča v regiji Azori pod izključnim nadzorom družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A.; |
| --- | --- |

(b)

v celoti odprodajo poslovno enoto, ki zdaj opravlja storitve zemeljske oskrbe za letališča in pristajališča/vzletišča v regiji Azori pod izključnim nadzorom družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A.;

| (c) | upoštevajo zgornjo mejo za floto zrakoplovov pod nadzorom družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A., ki ne presega največ 14 zrakoplovov, po prodaji delnic družbe SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. iz točke (a) pa šest zrakoplovov; |
| --- | --- |

(c)

upoštevajo zgornjo mejo za floto zrakoplovov pod nadzorom družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A., ki ne presega največ 14 zrakoplovov, po prodaji delnic družbe SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. iz točke (a) pa šest zrakoplovov;

| (d) | ne prevzamejo delnic v nobeni družbi, razen kadar je to nujno za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. in/ali njenih odvisnih podjetij, kot je ustrezno, ter v tem primeru s predhodno odobritvijo Komisije, ter |
| --- | --- |

(d)

ne prevzamejo delnic v nobeni družbi, razen kadar je to nujno za zagotovitev dolgoročne sposobnosti preživetja družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. in/ali njenih odvisnih podjetij, kot je ustrezno, ter v tem primeru s predhodno odobritvijo Komisije, ter

| (e) | pri trženju proizvodov in storitev družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. in/ali njenih odvisnih podjetij ne oglašujejo državne podpore kot konkurenčne prednosti. |
| --- | --- |

(e)

pri trženju proizvodov in storitev družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. in/ali njenih odvisnih podjetij ne oglašujejo državne podpore kot konkurenčne prednosti.

3.   Portugalska Komisiji vsakih šest mesecev od datuma sprejetja tega sklepa do konca obdobja prestrukturiranja 31. decembra 2025 redno poroča o izvajanju načrta prestrukturiranja. V navedenih poročilih so navedeni zlasti: datumi dejanskih izplačil financiranja, ki ga je odobrila Portugalska, in lastnega prispevka upravičenke; razvoj v zvezi z omrežjem, tržnim položajem, zrakoplovi in zmogljivostjo flote družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A.; morebitna odstopanja od finančnih ali operativnih napovedi iz načrta prestrukturiranja glede prihodkov, obvladovanja stroškov in znižanja stroškov ter dobička, doseženega z ukrepi prestrukturiranja, in morebitni popravni ukrepi, ki jih je predvidela ali sprejela Portugalska ali upravičenka, kadar je to primerno.

Člen 3

Formalni postopek preiskave v zvezi z državno pomočjo v obliki državnega jamstva za bančno posojilo v višini 169 milijonov EUR za reševanje družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. je zaključen z obrazložitvijo, da je postopek postal brezpredmeten, saj je Portugalska umaknila priglasitev navedene državne pomoči, ne da bi to pomoč izvedla.

Člen 4

1.   Tri povečanja kapitala družbe SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. v skupnem znesku 72,6 milijona EUR, ki jih je Portugalska vpisala od leta 2017, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

2.   To državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom, je Portugalska izvedla nezakonito, s čimer je kršila člen 108(3) PDEU.

3.   Portugalska je od upravičenke že izterjala nezdružljivo državno pomoč z obrestmi od datuma, na katerega so bila tri povečanja kapitala dana na voljo upravičenki, do njihovega dejanskega vračila, zato Komisija nima razloga, da bi zahtevala vračilo pomoči.

Člen 5

Portugalska v dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela in jih namerava sprejeti za uskladitev s tem sklepom.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 7. junija 2022

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

članica Komisije

---

(1)  
  UL C 294, 4.9.2020, str. 41.

1

(2)  
  UL C 223, 11.6.2021, str. 37.

2

(3)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1).

3

(4)  
  UL C 294, 4.9.2020, str. 41.

4

(5)  
  UL C 223, 11.6.2021, str. 37.

5

(6)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

6

(7)  Sklep Komisije z dne 5. novembra 2021, SA.58101 in SA.62043 – Portugalska – Pomoč za reševanje in prestrukturiranje družbe SATA – Nujna likvidnostna podpora, objavljen na spletnem mestu Evropske komisije (https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_58101), v katerem Komisija v okviru že odobrenega proračunskega zneska v višini 255,5 milijona EUR ni nasprotovala (i) podaljšanju jamstev, ki so bila že odobrena za posojila, ali (ii) nadomestitvi takih posojil s posojili delničarjev, ki so bila neposredno zagotovljena družbi SATA Azores Airlines.

7

(8)  Uredba Sveta št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

8

(9)  Vrsta podjetja Sociedade Anónima je navedena v Prilogi I (Vrste podjetij iz točke (a) člena 1(1)) k Direktivi 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

9

(10)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 21–24.

10

(11)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 7.

11

(12)  Sklep o razširitvi, uvodne izjave 7, 8 in 9.

12

(13)  Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje letalskih prevozov v Skupnosti (UL L 293, 31.10.2008, str. 3).

13

(14)  Na primer, zakon št. 105/2019, s katerim je bil spremenjen zakonski odlok št. 134/2015 (o dodelitvi dodatka za družbeno mobilnost upravičenim državljanom v okviru zračnih in pomorskih storitev med celino in avtonomno regijo Madeira ter med avtonomno regijo Madeira in avtonomno regijo Azori za uresničitev ciljev socialne in teritorialne kohezije), določa, da je najvišja cena vozovnice 30,00 EUR.

14

(15)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 24.

15

(16)  Naslednjih 15 rut, ki so opredeljene kot obveznosti javne službe med otoki in objavljene v Uradnem listu (glej informativna obvestila v UL C 29, 28.1.2020, str. 8 in 9), je v glavnem organiziranih v treh grozdih glavnih mestnih središč, ki ustrezajo Ponta Delgadi, Terceiri in Horti: (a) Ponta Delgada–Santa Maria–Ponta Delgada (PDL–SMA–PDL), (b) Ponta Delgada–Terceira–Ponta Delgada (PDL–TER–PDL), (c) Ponta Delgada–Graciosa–Ponta Delgada (PDL–GRW–PDL), (d) Ponta Delgada–Horta–Ponta Delgada (PDL–HOR–PDL), (e) Ponta Delgada–Pico–Ponta Delgada (PDL–PIX–PDL), (f) Ponta Delgada–São Jorge–Ponta Delgada (PDL–SJZ–PDL), (g) Ponta Delgada–Flores–Ponta Delgada (PDL–FLW–PDL), (h) Ponta Delgada–Corvo–Ponta Delgada (PDL–CVU–PDL), (i) Terceira–Graciosa–Terceira (TER–GRW–TER), (j) Terceira–São Jorge–Terceira (TER–SJZ–TER), (k) Terceira–Pico–Terceira (TER–PIX–TER), (l) Terceira–Horta–Terceira (TER–HOR–TER), (m) Terceira–Flores–Terceira (TER–FLW–TER), (n) Horta–Flores–Horta (HOR–FLW–HOR) in (o) Horta–Corvo–Horta (HOR–CVU–HOR). Nekatere rute je mogoče združiti, in sicer ruto PDL–FLW–PDL je mogoče kombinirati z ruto TER–FLW–TER ali HOR–FLW–HOR, ruto HOR–CVU–HOR pa z ruto HOR–FLW–HOR, družba SATA Air Açores zdaj dejansko opravlja 14 rut v okviru obveznosti javne službe.

16

(17)  Uradno spletno mesto azorske vlade, objava z naslovom „Novas Obrigações de Serviço Público do Transporte Aéreo nos Açores“ z dne 29. oktobra 2021:

17

https://portal.azores.gov.pt/en/web/comunicacao/news-detail?id=4797175.

(18)  Vlada avtonomne regije Azori je 2. junija 2021 v skladu s postopkom iz Uredbe (ES) št. 1008/2008 zlasti odobrila resolucijo št. 141/2021, s katero je uradno odobrila začetek mednarodnega javnega razpisa za opravljanje obveznosti javne službe med otoki, na podlagi katerega bi se oddalo javno naročilo za pet let.

18

(19)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 24.

19

(20)  Glej Pregled pravil o državni pomoči in obveznostih javne službe, ki se med pandemijo COVID-19 uporabljajo v letalskem sektorju, na voljo na spletni povezavi https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/air_transport_overview_sa_rules_during_coronavirus.pdf.

20

Pregled pravil o državni pomoči in obveznostih javne službe, ki se med pandemijo COVID-19 uporabljajo v letalskem sektorju

(21)  Pristojni organ za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe je v skladu z nacionalnim pravom (Uredba z zakonsko močjo št. 138/99 z dne 23. aprila 1999) Portugalska republika in ne regija Azori.

21

(22)  Koncesija v zvezi z letališkimi javnimi storitvami v podporo civilnemu letalstvu na otokih Graciosa, Pico, São Jorge in Corvo je bila družbi SGA dodeljena s pogodbo z dne 1. julija 2005, ki je bila izvedena v skladu z Resolucijo vlade avtonomne regije št. 102/2005 z dne 16. junija 2005 za obdobje desetih let z možnostjo podaljšanja za obdobje petih let, do največ 20 let.

22

(23)  Leta 2019, ko je bilo število potnikov (odhajajočih in prihajajočih) med letoma 2017 in 2019 največje na vseh petih letališčih, je bilo število potnikov naslednje: Pico (144 787), Graciosa (57 013), Corvo (8 825) São Jorge (80 629) in Flores (63 568).

23

(24)  Poročilo je na voljo na spletnem naslovu https://ec.europa.eu/competition/state_aid/public_services/2016_2017/portugal_en.pdf.

24

(25)  Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom, točka 72 in točka 75(a) (UL C 99, 4.4.2014, str. 3). Komisija v točki 72 meni, da se lahko splošno upravljanje letališča obravnava kot storitev splošnega gospodarskega pomena, zlasti v primeru najbolj oddaljenih regij (otokov) Unije, v točki 75(a) pa opozarja, da Sklep 2012/21/EU zajema nadomestila za javne storitve, ki se dodelijo letališčem, na katerih povprečni letni promet v obdobju pooblastitve ne presega 200 000 potnikov.

25

(26)  Odgovor Portugalske z dne 6. avgusta 2020 na zahtevo Komisije za informacije.

26

(27)  Podatki za leto 2019, predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 24.

27

(28)  Vir: Storitve poročanja – Tržni deleži v odgovoru Portugalske z dne 6. avgusta 2020, navedenem zgoraj.

28

Storitve poročanja – Tržni deleži

(29)  Vir: vpogled na trg, ki ga je pripravila družba Amadeus, v odgovoru Portugalske z dne 6. avgusta 2020, citirano. Podatki se nanašajo samo na neposredne povezave, saj obstajajo druge posredne ponudbe, in sicer družbe TAP Air Portugal prek Lizbone.

29

(30)  Predložitev Portugalske z dne 20. julija 2020, Priloga 6 – Konkurenčno okolje v letalskem sektorju na azorskem trgu.

30

(31)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 18.

31

(32)  Predložitev Portugalske z dne 20. julija 2020, točka 42 in naslednje.

32

(33)  Sklep o začetku postopka, uvodne izjave 11 do 22, ter sklep o razširitvi, uvodni izjavi 13 in 14.

33

(34)  Priglasitev Portugalske z dne 13. avgusta 2020, Konsolidirani letni zaključni račun in Priloga 2.2 k priglasitvi.

34

(35)  Priglasitev Portugalske z dne 13. avgusta, Priloga 1.1 – Konsolidirani bilanci stanja družbe SATA za leti 2018 in 2019.

35

(36)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 4 – Zahteve glede financiranja družbe SATA, str. 10.

36

(37)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 9.

37

(38)  Sklep Komisije z dne 30. aprila 2021 v zadevi SA.62505 (2021/N), COVID 19: Sprememba zadeve SA.56873 – Shema neposrednih nepovratnih sredstev in jamstvena shema za posojila (UL C 195, 21.5.2021, str. 22).

38

(39)  Odgovor Portugalske na zahtevo Komisije za informacije, predložen 6. aprila 2022, str. 8–10.

39

(40)  Sklep Komisije z dne 30. aprila 2021 v zadevi SA.61771 (2021/N) – COVID-19 – Družba SATA – Nadomestilo za škodo, nastalo zaradi izrednih dogodkov (UL C 285, 16.7.2021, str. 7).

40

(41)  Predložitev Portugalske z dne 10. junija 2021, str. 8, seznam pogodb z dobavitelji, sindikati, bankami itd., ki so bile sklenjene na podlagi pogajanj.

41

(42)  Predložitev Portugalske z dne 22. oktobra 2021, str. 7.

42

(43)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 3, Rezultati in uspešnost skupine SATA do danega datuma v letu 2021, november 2021, str. 11, in predložitev z dne 6. aprila 2022, str. 12 in 13. Portugalska pojasnjuje, da so v poslovnem načrtu družbe SATA za pretekle podatke uporabljeni tržni podatki družb Sabre AirVision Market Intelligence Global Demand Data (DGG) in OAG; kar zadeva ocene razvoja trga in rasti, načrt prestrukturiranja temelji na napovedi IATA/Oxford Economics glede povpraševanja po potovanjih z letalom za obdobje 2019–2025 (sporočilo iz novembra 2020); poleg tega Portugalska uporablja poročilo Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) – Effects of Novel Coronavirus (COVID-19) on Civil Aviation: Economic Impact Analysis (Učinki COVID-19 na civilno letalstvo: analiza gospodarskih posledic), Montréal, Kanada, 12. januar 2022.

43

Effects of Novel Coronavirus (COVID-19) on Civil Aviation: Economic Impact Analysis

(44)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, str. 1.

44

(45)  Predložitev Portugalske z dne 6. aprila 2022, str. 18.

45

(46)  Predložitev Portugalske z dne 18. februarja 2022, str. 5.

46

(47)  Z razmerjem med neto finančnim dolgom in EBITDA se meri sposobnost družbe, da odplača svoje (kratkoročne in dolgoročne) obveznosti, tako da pokaže, koliko let družba potrebuje za plačilo celotnega dolga, če posluje na trenutnih ravneh dolga in EBITDA.

47

(48)  Predložitev Portugalske z dne 18. februarja 2022, str. 5.

48

(49)  To posojilo je bilo dodeljeno za nadomestitev posojila, za katero je predhodno jamčila regija Azori, v skladu z uvodnima izjavama 13 in 18 Sklepa Komisije z dne 5. novembra 2021 iz uvodne izjave 11.

49

(50)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 3 – Predstavitev rezultatov in uspešnosti skupine SATA do danega datuma v letu 2021 iz novembra 2021, kot je bila posodobljena v odgovoru Portugalske na zahtevo Komisije za informacije, predloženem 6. aprila 2022, str. 18 in Priloga 8.

50

(51)  Odgovor Portugalske na zahtevo Komisije za informacije, predložen 6. aprila 2022, str. 18 in Priloga 8.

51

(52)  Odgovor Portugalske na zahtevo Komisije za informacije, predložen 6. aprila 2022, str. 18 in Priloga 8.

52

(53)  Odgovor Portugalske na zahtevo Komisije za informacije, predložen 6. aprila 2022, str. 18 ter prilogi 12 in 13.

53

(54)  Predložitev Portugalske z dne 28. oktobra 2021, str. 6.

54

(55)  Bonitetna ocena instrumenta [...] s stopnjo [...], ki je odvisna od [...].

55

(56)  Zapadlost v [...] in obrestna mera [...] s stopnjo [...] v skladu s [...].

56

(57)  Predložitev Portugalske z dne 18. februarja 2022, str. 3.

57

(58)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021 – Priloga 3 – Predstavitev rezultatov in uspešnosti skupine SATA do danega datuma v letu 2021 iz novembra 2021.

58

(59)  Donos vloženega kapitala v letu t je opredeljen kot dobiček pred obrestmi in davki po obdavčitvi v letu t, deljen s povprečnim vloženim kapitalom v letih t in t – 1.

59

(*1)  * izračuni Komisije.

*1

(*2)  * Upoštevana je odprodaja večinskega deleža v družbi Azores Airlines in enoti za zemeljsko oskrbo

*2

(*3)  ** Od leta 2021 niso vključene subvencije za zemeljsko oskrbo ali izredne subvencije zaradi COVID-19, temveč ponavljajoče se subvencije za poslovanje, kot je regionalno nadomestilo za obveznosti javne službe.

*3

(60)  Predložitev Portugalske z dne 19. oktobra 2020, točki 150 in 151 ter Priloga 4.

60

(61)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 39.

61

(62)  Vir: analiza donosnosti rut, podatki družbe, analiza skupine BCG, v predložitvi Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 41.

62

(63)  Predložitev Portugalske z dne 10. junija 2021, točka 23, str. 6.

63

(64)  Predložitev Portugalske z dne 15. julija 2021, Priloga 4 – Zahteve glede financiranja družbe SATA (družba IMAP, julij 2021), kot je bila naknadno revidirana 2. decembra 2021.

64

(65)  Dopis Portugalske z dne 22. oktobra 2021 [...].

65

(66)  Predložitev Portugalske z dne 10. junija 2021, strani 9, 11 in 16.

66

(67)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021 – Priloga 3 – Predstavitev rezultatov in uspešnosti skupine SATA do danega datuma v letu 2021 iz novembra 2021, diapozitiv 4.

67

(68)  Predložitev Portugalske z dne 28. oktobra 2021, str. 9.

68

(69)  Predložitev Portugalske z dne 18. februarja 2022, str. 4.

69

(70)  Portugalska je najbolj oddaljeno regijo NUTS 2 PT20 Região Autónoma dos Açores določila za območje, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3), točka (a), PDEU, kot je bila odobrena s Sklepom Komisije z dne 8. februarja 2022 v zadevi SA.100752 (2021/N), Mapa dos auxílios com finalidade regional para Portugal (Zemljevid regionalne pomoči za Portugalsko) (2022–2027) (UL C 82, 18.2.2022, str. 1).

70

(71)  Vir: SREA, iskanje v medijih.

71

(72)  Vir: INE, SREA (podatki za obdobje 2018/2019).

72

(73)  Vir: OAG, Schedule of operating flights for published carriers from January 1st, 2019 to December 31st, 2019 (Vozni red operativnih letov za objavljene prevoznike od 1. januarja 2019 do 31. decembra 2019). Podatki vključujejo vse dejavnosti pri 50 ali več letih na leto iz vsake regije na drugo destinacijo.

73

Schedule of operating flights for published carriers from January 1st

st

(74)  Sklep o začetku postopka, uvodne izjave 68 do 77, ter sklep o razširitvi, uvodne izjave 55 do 61.

74

(75)  Sklep o razširitvi, uvodni izjavi 64 in 65.

75

(76)  Sklep o razširitvi, uvodni izjavi 86 in 87.

76

(77)  Sklep o razširitvi, uvodne izjave 83 do 86.

77

(78)  Sklep o začetku postopka, uvodne izjave 58, 59 in 60.

78

(79)  Sklep o začetku postopka, uvodni izjavi 97 in 98.

79

(80)  Sklep o razširitvi, uvodna izjava 69.

80

(81)  Sklep o razširitvi, uvodna izjava 71.

81

(82)  Sklep o razširitvi, uvodna izjava 74.

82

(83)  Sklep o razširitvi, uvodni izjavi 72 in 73.

83

(84)  Sklep o razširitvi, uvodna izjava 89.

84

(85)  Sklep o razširitvi, uvodni izjavi 73 in 74.

85

(86)  Sklep o razširitvi, uvodna izjava 88.

86

(87)  Pripombe na sklep o začetku postopka so predložili Partido Popular Monarquico (PPM), Ryanair, A.J.F. Accounting (AJFA), Casa dos Acores do Quebeque (CAQ), SDA Building Services (SDABS), Casa dos Acores do Ontario (CAO), Montreal TEM (MTEM), Associacao de Municipios da Regiao Autonoma dos Acores (AMRAA), Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (CCIPD), Hotelaria de Portugal (AHP), Casas dos Acores do Norte (CAN), Federação Agrícola dos Açores (FAA), kalifornijska portugalsko-ameriška zveza (CPAC), Casas dos Acores de Winnipeg Canada (CAWC), portugalsko združenje potovalnih in turističnih agencij (APAVT), Visitazores Travel (ATA), Comissão da Festas do Senhor Santo Cristo dos Milagres, Associação Amigos da Ribeira Quente, Federacao das Pescas dos Acores (FPA), Brampton Travel Agency (BTA) in Conselho Económico e Social dos Açores (CESA).

87

(88)  Pripombe k sklepu o razširitvi so predložili: Brampton Travel Agency (BTA), Casas dos Acores do Quebeque, J.F. Accounting & Services, SDA Building Services, Comissão da Festas do Senhor Santo Cristo dos Milagres, Associação Amigos da Ribeira Quente, Federação Agrícola dos Açores (FAA), Ryanair, Associaçao Açoriana De Formaçao Turistica e Hoteleira (AAFTH), portugalsko združenje potovalnih in turističnih agencij (APAVT), Hotelaria de Portugal (AHP), Sindicato Nacional do Pessoal de Voo da Aviação Civil (SNPVAC), Sindicato dos Pilotos da Aviaçao Civil (SPAC), Comissão de Trabalhadores da Sata Internacional-Azores Airlines, Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (CCIPD) in Associação Turismo dos Açores (ATA).

88

(89)  Uredba Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9).

89

(90)  Organizaciji diaspore CAQ in CAO sta tudi del iste krovne organizacije CAN. Drugi skupnosti diaspore v Kanadi in ZDA sta CPAC in CAWC.

90

(91)  Družba Ryanair navaja, da družba SATA Air Açores upravlja dva zrakoplova Bombardier Dash 8-Q200 (z zmogljivostjo 37 potnikov) in štiri zrakoplove Bombardier Dash 8-Q400 (z zmogljivostjo 80 potnikov), družba Azores Airlines pa šest zrakoplovov Airbus A320 in A321 (vir: https://en.wikipedia.org/wiki/SATA Air A%C3%A7ores).

91

).

(92)  Podatki letalskoobveščevalne enote Eurocontrola (AIU) o prizemljenih flotah. Vir: https://ansperformance.eu/covid/acft_ground/ (del letalskoobveščevalne enote Eurocontrola (AIU), ogled 2. oktobra 2020).

92

(93)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 70.

93

(94)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 10.

94

(95)  Rute iz São Miguela (PDL) in Terceire (TER) v Lizbono (LIS) in Pporto (OPO).

95

(96)  Rute iz São Miguela (PDL) v Boston in iz njega (BOS).

96

(97)  Rute med Lizbono (LIS) in Picom (PIX), Faialom (HOR) in Santa Mario (SMA), pa tudi med Madeiro (FNC) in São Miguelom (PDL).

97

(98)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 16.

98

(99)  Iz São Miguela (PDL) v Lizbono (LIS).

99

(100)  Predložitev kalifornijske portugalsko-ameriške zveze (CPAC) z dne 2. oktobra 2020 in Casas dos Acores de Winnipeg Canada z dne 3. oktobra 2020.

100

(101)  Sodba Splošnega Sodišča z dne 12. maja 2011, Région Nord-Pas-de-Calais in Communauté d’agglomération du Douaisis/Komisija, združeni zadevi T-267/08 in T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, točka 110.

101

(102)  Odobreno z Resolucijo sveta vlade Azorov št. 13/2017.

102

(103)  Odobreno z Resolucijo sveta vlade Azorov št. 85/2018, spremenjeno z Resolucijo sveta vlade št. 112/2018.

103

(104)  Odobreno z Resolucijo sveta vlade Azorov št. 66/2020.

104

(105)  Predložitev Portugalske z dne 19. oktobra 2020, točke 142–155 in 167–189.

105

(106)  Pri tem znesku je upoštevana samo razlika med zneski, ki jih regija Azori dolguje, kot so bili potrjeni z zadevnimi javnimi revizijami, in zneski, ki jih je regija dejansko plačala, glej predložitev Portugalske z dne 19. oktobra 2020, točke 143–155 ter priloge 2, 3 in 4 ter 7.

106

(107)  Predložitev Portugalske z dne 19. oktobra 2020, točka 151.

107

(108)  Poročilo Računskega sodišča št. 01/2016 iz januarja 2016, str. 14.

108

(109)  Člen 35 portugalskega zakonika o gospodarskih družbah določa, da bi morali delničarji v primeru izgube več kot polovice vplačanega osnovnega kapitala zaradi nakopičenih izgub razmisliti o možnostih za izboljšanje stanja, ki vključujejo možnost kapitalske injekcije.

109

(110)  Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (UL L 240, 24.8.1992, str. 8).

110

(111)  Predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021, Priloga 1 – Prestrukturiranje in strateški načrt za obdobje 2021–2025, str. 40.

111

(112)  Sklep Komisije 2012/21/EU z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3).

112

(113)  Predložitev Portugalske z dne 18. februarja 2022, str. 3.

113

(114)  Glej opombo 69.

114

(115)  Predložitev Portugalske z dne 10. junija 2021, točka 76.

115

(116)  Poročilo portugalskega računskega sodišča in mnenje o računih regije Azori za leto 2020, https://www.tcontas.pt/pt-pt/ProdutosTC/PareceresTribunalContas/pareceres-craa/Documents/2020/sratc-cra-2020.pdf.

116

(117)  Poslovno poročilo družbe SATA za leto 2020, https://portal.azores.gov.pt/documents/36626/729805/SATA+GA+RC+2020.pdf/98844e5b-93c0-709c-3a13-e9cadaf5e6d4?t=1627401511597.

117

(118)  Sodba Sodišča z dne 28. aprila 1993, Italija/Komisija, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, točka 20.

118

(119)  Mnenja Portugalske v zvezi s pripombami zainteresiranih strani z dne 12. avgusta 2021, točke 14 do 19.

119

(120)  Predložitev Portugalske z dne 13. avgusta 2020, Priloga 6 – Konkurenčno okolje v letalskem sektorju na azorskem trgu, v kateri je navedeno, da so družbe Air Berlin, Air Europa*, Delta, EasyJet, Flylal*, Germania*, JetTime*, Niki*, Norwegian*, Primera*, Travel Service* in TUI NL* (vsi prevozniki, označeni z *, so opravljali čarterske lete) ukinile rute na Azore od leta 2016.

120

(121)  Priloga 1 k predložitvi Romunije z dne 12. avgusta 2021.

121

(122)  Sporočilo Komisije z naslovom Začasni okvir za ukrepe državne pomoči v podporo gospodarstvu ob izbruhu COVID-19 (UL C 91I, 20.3.2020, str. 1), kakor je bilo spremenjeno s sporočili Komisije C(2020) 2215 (UL C 122I, 4.4.2020, str. 1), C(2020) 3156 (UL C 164, 13.5.2020, str. 3), C(2020) 4509 (UL C 218, 2.7.2020, str. 3), C(2020) 7127 (UL C 340I, 13.10.2020, str. 1), C(2021) 564 (UL C 34, 1.2.2021, str. 6) in C(2021) 8442 (UL C 473, 24.11.2021, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir).

122

(123)  Glej opombo 117.

123

(124)  Predložitev Portugalske z dne 13. novembra 2020, str. 9.

124

(125)  Sklep o začetku postopka, uvodne izjave 52, 55, 58, 59, 91 in 112.

125

(126)  Sodba Sodišča z dne 11. julija 1996, SFEI in drugi, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60; sodba Sodišča z dne 29. aprila 1999, Španija/Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

126

(127)  Sklep o začetku postopka, uvodne izjave 44 do 48.

127

(128)  Sodba Sodišča z dne 4. junija 2015, Komisija/MOL, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, točka 60.

128

(129)  Sodba Sodišča z dne 22. septembra 2020, Avstrija/Komisija, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, točka 19.

129

(130)  Smernice za reševanje in prestrukturiranje, točka 38.

130

(131)  Sodba Sodišča z dne 22. septembra 2020, Avstrija/Komisija, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, točke 18 do 20.

131

(132)  Sklep o razširitvi, uvodna izjava 59.

132

(133)  Točka 44(b), (c) in (d) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

133

(134)  Sklep o razširitvi, uvodni izjavi 57 in 58, ki se nanašata na ocenjevanje iz uvodnih izjav 69, 70 in 71 sklepa o začetku postopka.

134

(135)  Sklep o razširitvi, uvodna izjava 58.

135

(136)  Sklep o razširitvi, uvodna izjava 60, ki se nanaša na ocenjevanje iz uvodnih izjav 75 in 76 sklepa o začetku postopka.

136

(137)  Sklep o razširitvi, uvodne izjave 57–59, ki se nanašajo na ocenjevanje iz uvodnih izjav 71–74 sklepa o začetku postopka.

137

(138)  Sklep o začetku postopka, uvodna izjava 73.

138

(139)  Točke 45, 47 in 48 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

139

(140)  Točke od 50 do 52 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

140

(141)  Glej IATA, sporočilo za javnost dne 1. marca 2022, na spletni povezavi https://www.iata.org/en/pressroom/2022-releases/2022-03-01-01/.

141

(142)  Predložitev Portugalske z dne 18. februarja 2022, str. 1.

142

(143)  Predložitev Portugalske iz aprila 2021, Summary of potential savings in Sata’s restructuring plan (Povzetek možnih prihrankov iz načrta prestrukturiranja družbe SATA).

143

Summary of potential savings in Sata’s restructuring plan

(144)  Vzorec vključuje družbe Lufthansa, Norwegian, Eurowings, Ryanair, IAG, EasyJet, Wizz Air in Brussels Airlines (glej uvodno izjavo 55).

144

(145)  Sporočilo Komisije – Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011) (UL C 8, 11.1.2012, str. 15).

145

(146)  https://www.chathamfinancial.com/technology/european-market-rates

146

(147)  Referenčna vrednost, ki jo je družba SATA uporabila za primerjavo družbe Azores Airlines z referenčno vrednostjo industrije (glej Prilogo 1, Poslovni načrt družbe SATA za obdobje 2021–2025, diapozitiv 69).

147

(148)  Tehtano povprečje stroškov kapitala (WACC) se v skladu s standardno metodologijo izračuna kot tehtano povprečje stroškov lastniškega kapitala upravičenke (16 %) in stroškov dolga po obdavčitvi (9,1 %), pri čemer so uteži enake ciljnemu razmerju med dolgom ter dolgom in lastniškim kapitalom upravičenke (473,8 %). Netvegana stopnja donosa, sestavljena iz srednjega donosa do zapadlosti azorskih obveznic leta 2030 (Bloomberg), premije za tveganje iz soglasja industrije „Equity Market Risk Premium – Research Summary – 2020 – KPMG“ (Premija za tveganje lastniških finančnih instrumentov – povzetek raziskave – 2020 – KPMG), premije za majhno kapitalizacijo in predpostavke družbe IMAP glede premije za najbolj oddaljene regije. Razmik dolgov družbe TAP 4 3/8 2023, ciljno razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom, podatki družbe Bloomberg (izbrani primerljivi letalski prevozniki).

148

(149)  Točka 38(e) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

149

(150)  Točka 61 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

150

(151)  Točka 98 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

151

(152)  Sklep Komisije z dne 9. novembra 2011 v zadevi SA.31250 (N/2011) – Prestrukturiranje BDZ – Bolgarija (UL C 10, 12.1.2012, str. 9), uvodna izjava 79. „[...] Potrebni ukrepi prestrukturiranja se zdijo znižanje plač in prihodnji prihranki pri socialnih prispevkih in ne lastni prispevki [...]“.

152

(153)  Sklep Komisije z dne 30. aprila 2021 v zadevah SA.58101 (2020/C) in SA.62043 (2021/N) – Portugalska – Pomoč za reševanje in pomoč za prestrukturiranje skupine SATA (UL C 223, 11.6.2021, str. 37), uvodna izjava 72; Sklep Komisije z dne 26. julija 2021 v zadevi SA.63203 (2021/N) – Nemčija – Pomoč za prestrukturiranje za Condor (še ni objavljen), uvodna izjava 132(c); Sklep Komisije z dne 12. maja 2016 v zadevi SA.40419 (2015/NN) – Pomoč za prestrukturiranje za Polzelo (UL C 258, 15.7.2016, str. 3), uvodna izjava 119.

153

(154)  Sklep Komisije z dne 8. junija 2015 o državni pomoči, ki jo Slovenija namerava izvesti za skupino Cimos (SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N) (UL L 59, 4.3.2016, str. 168), uvodna izjava 80.

154

(155)  Sklep Komisije z dne 20. avgusta 2018 v zadevi SA.51408 (2018/N) – Pomoč družbi Terramass B.V (UL C 406, 19.11.2018, str. 10), uvodni izjavi 22 in 71.

155

(156)  Glej predložitev Portugalske z dne 2. decembra 2021.

156

(157)  Komisija je v sklepu z dne 26. januarja 2022, SA.59974 (2021/C) – Romunija – Prestrukturiranje družbe CE Oltenia (še ni objavljen), uvodne izjave 214 do 219, menila, da je raven lastnega prispevka v višini 32 % stroškov prestrukturiranja sprejemljiva. Podobno je Komisija v sklepu z dne 21. decembra 2021, SA.60165 – Portugalska – Pomoč za prestrukturiranje družbe TAP SGPS (še ni objavljen), uvodna izjava 263, sprejela lastni prispevek v višini 35 % stroškov prestrukturiranja. V skladu s smernicami za reševanje in prestrukturiranje iz leta 1999, v katerih je bilo določeno, da mora biti lastni prispevek znaten, ne da bi bil določen najnižji prag, ki je bil v smernicah za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004 določen na 50 %, je Komisija v sklepu z dne 24. aprila 2007 o ukrepu pomoči, ki ga Belgija izvaja v korist družbe InterFerryBoats (C 46/05 (ex NN 9/04 in ex N 55/05)) (UL L 225, 27.8.2009, str. 1), uvodne izjave 348, 349 in 350, sprejela tudi lastni prispevek v višini 24 %.

157

(158)  Točka 38(f) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

158

(159)  Točki 70 in 71 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

159

(160)  Točka 72(a) in (c) smernic za reševanje in prestrukturiranje.

160

(161)  Sklep Komisije v zadevi SA.61771 (2021/N) – COVID-19 – Družba SATA – Nadomestilo za škodo, nastalo zaradi izrednih dogodkov (UL C 285, 16.7.2021, str. 7).

161

(162)  Sporočilo Komisije – Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (2011), točke 15, 16 in 17.

162

(163)  Uvodna izjava 13 sklepa o začetku postopka.

163

(164)  Sodba Sodišča z dne 11. decembra 2012, Komisija/Španija (Magefesa II), C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, točka 105; sodba Sodišča z dne 17. novembra 2011, Komisija/Italija, C-496/09, ECLI:EU:C:2011:740, točka 61.

164

(165)  Sodba Sodišča z dne 4. aprila 1995, Komisija/Italija (Alfa Romeo), C-348/93, ECLI:EU:C:1995:95, točka 27.

165

(166)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 8. junija 1995, Siemens/Komisija, T-459/93, ECLI:EU:T:1995:100, točke 97 do 101.

166

(167)  Predložitev Portugalske z dne 19. oktobra 2020, točka 167 in naslednje, ter mnenje portugalskega računskega sodišča o izkazih regije Azori za leto 2017 https://www.tcontas.pt/pt-pt/ProdutosTC/PareceresTribunalContas/pareceres-craa/Documents/2017/sratc-cra-2017.pdf.

167

(168)  Glej opombo 109.

168

(169)  Resolucija sveta vlade št. 85 z dne 18. julija 2018.

169

(170)  Resolucija sveta vlade št. 66/2020.

170

(171)  Točka 71 in opomba 38 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

171

(172)  Uvodni izjavi 90 in 91 sklepa o začetku postopka ter uvodni izjavi 79 in 80 sklepa o razširitvi.

172

(173)  Sklep Komisije z dne 16. aprila 2021 v zadevi SA.62505 (2021/N), COVID 19: Sprememba zadeve SA.56873 – Shema neposrednih nepovratnih sredstev in jamstvena shema za posojila (UL C 177, 7.5.2021, str. 21), sklep Komisije z dne 7. marca 2022 v zadevi SA.100205 (2022/N) – Portugalska – COVID-19: Neposredna nepovratna sredstva za mikro, mala in srednja podjetja v določenih sektorjih s sedežem v najbolj oddaljeni regiji Azori („APOIAR.PT Açores“) od novembra 2021 do januarja 2022 (še ni objavljen), sklep Komisije z dne 4. junija 2021 v zadevi SA.63010 (2021/N), „COVID-19: Pomoč sektorju prevoza potnikov na Azorih“ (UL C 233, 11.6.2021, str. 33), sklep Komisije z dne 13. septembra 2021 v zadevi SA.64599 (2021/N), „COVID-19: Pomoč sektorju prevoza potnikov na Azorih za leto 2021“ (UL C 389, 24.9.2021, str. 16), sklep Komisije z dne 6. aprila 2022 v zadevi SA.102334 (2022/N) – Portugalska – „COVID-19: Pomoč sektorju prevoza potnikov na Azorih za leto 2022“ (še ni objavljen) (zlasti uvodne izjave 4, 36 in 37).

173

(174)  Podobno analizo je med drugim izvedla Komisija v svojem sklepu z dne 7. avgusta 2020 v zadevi SA.57675 (2020/N) – Nemčija – COVID-19 – shema za regionalni in lokalni javni prevoz potnikov (UL C 277, 21.8.2020), uvodne izjave 18, 19 in 20, 54 in 55 ter 65 in 66, v katerem je Komisija ugotovila, da prekinitve zaradi COVID-19 očitno presegajo običajno delovanje trga in so še posebej prizadele izvajalce javnih storitev v prometnem sektorju, saj „se niso sami odločili, da zmanjšajo svojo zmogljivost in s tem znižajo svoje fiksne stroške, kot družbe v drugih sektorjih. Kot taki so morali kljub še vedno zelo majhnemu številu potnikov še naprej ponujati skoraj polno zmogljivost“ (uvodna izjava 66). Glej tudi Sklep Komisije z dne 3. novembra 2020 v zadevi SA.58738 (2020/N) – Nizozemska – COVID-19 – Podpora za regionalni in javni prevoz potnikov na dolge razdalje (UL C 397, 20.11.2020), uvodne izjave 57–62, ter Sklep Komisije z dne 7. januarja 2021 v zadevi SA.59747 (2020/N), COVID-19: Nadomestilo škode za izvajalce storitev železniškega potniškega prometa, ki so sklenili pogodbe o izvajanju javne službe z neto stroški (UL C 50, 12.2.2021), uvodne izjave 58–62 ter 67 in 68.

174

(175)  Točke 87–90 in 92 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

175

(176)  Autoridade Nacional da Aviação Civil (ANAC) – trimesečni statistični bilten št. 49, januar–marec 2021.

176

(177)  Vir: SREA in podatki o družbi.

177

(178)  Točke 1 do 4 začasnega okvira.

178

(179)  Točka 122 smernic za reševanje in prestrukturiranje.

179

---