# Den Europæiske Unions L 169/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 169 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang4. juli 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 169

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang4. juli 2023

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1404 af 3. juli 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina | 1 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1405 af 3. juli 2023 om godkendelse af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og et præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter (
  1
  ) | 31 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1404 af 3. juli 2023 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

1

*

Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/1405 af 3. juli 2023 om godkendelse af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og et præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

Lactiplantibacillus plantarum

1

31

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1230 af 14. juni 2023 om maskiner og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF og af Rådets direktiv 73/361/EØF ( EUT L 165 af 29.6.2023 ) | 35 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1230 af 14. juni 2023 om maskiner og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF og af Rådets direktiv 73/361/EØF ( EUT L 165 af 29.6.2023 )

( EUT L 165 af 29.6.2023 )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 4.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 169/1

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1404

af 3. juli 2023

om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

SAGSFORLØB

1.1.   Indledning

Indledning

| (1) | Den 13. maj 2022 indledte Europa-Kommissionen ("Kommissionen") en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina" eller "det pågældende land") på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 ("grundforordningen"). Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen"). |
| --- | --- |

(1)

Den 13. maj 2022 indledte Europa-Kommissionen ("Kommissionen") en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina" eller "det pågældende land") på grundlag af artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 ("grundforordningen"). Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen").

Den Europæiske Unions Tidende

2

| (2) | Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 31. marts 2022 af European Kegs Committee ("klageren"). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen for genpåfyldelige tønder af rustfrit stål, som defineret i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 31. marts 2022 af European Kegs Committee ("klageren"). Klagen blev indgivet på vegne af EU-erhvervsgrenen for genpåfyldelige tønder af rustfrit stål, som defineret i henhold til grundforordningens artikel 5, stk. 4. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

1.2.   Midlertidige foranstaltninger

Midlertidige foranstaltninger

| (3) | Den 15. december 2022 gav Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a parterne et sammendrag vedrørende den foreslåede told og nærmere oplysninger om beregningen af dumpingmargenerne og de margener, der er tilstrækkelige til at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til beregningernes nøjagtighed inden for tre arbejdsdage. De stikprøveudtagne eksporterende producenter fremsatte i fællesskab bemærkninger til forhåndsfremlæggelsen den 19. december 2022. De hævdede i), at overskriften på en oplysningstabel indeholdt en forkert måleenhed, ii) at målpriserne for visse varetyper ikke afspejlede de forventede målpriser ifølge deres viden, og iii) at visse varetyper ikke var medtaget i beregningerne af skadesmargenen. |
| --- | --- |

(3)

Den 15. december 2022 gav Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19a parterne et sammendrag vedrørende den foreslåede told og nærmere oplysninger om beregningen af dumpingmargenerne og de margener, der er tilstrækkelige til at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til beregningernes nøjagtighed inden for tre arbejdsdage. De stikprøveudtagne eksporterende producenter fremsatte i fællesskab bemærkninger til forhåndsfremlæggelsen den 19. december 2022. De hævdede i), at overskriften på en oplysningstabel indeholdt en forkert måleenhed, ii) at målpriserne for visse varetyper ikke afspejlede de forventede målpriser ifølge deres viden, og iii) at visse varetyper ikke var medtaget i beregningerne af skadesmargenen.

| (4) | Den 12. januar 2023 indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i det pågældende land ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/100 (3) ("forordningen om midlertidig told"). |
| --- | --- |

(4)

Den 12. januar 2023 indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i det pågældende land ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/100 (3) ("forordningen om midlertidig told").

3

| (5) | Kommissionen behandlede de stikprøveudtagne eksporterende producenters bemærkninger under nr. i) og iii) i betragtning 259 i forordningen om midlertidig told. Med hensyn til bemærkningen under ii) ovenfor om målpriser konkluderede Kommissionen i betragtning 258 i forordningen om midlertidig told, at bemærkningen ikke vedrørte nøjagtigheden af beregningerne, og at den vil undersøge bemærkningen sammen med alle andre indlæg efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger (se betragtning 125). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen behandlede de stikprøveudtagne eksporterende producenters bemærkninger under nr. i) og iii) i betragtning 259 i forordningen om midlertidig told. Med hensyn til bemærkningen under ii) ovenfor om målpriser konkluderede Kommissionen i betragtning 258 i forordningen om midlertidig told, at bemærkningen ikke vedrørte nøjagtigheden af beregningerne, og at den vil undersøge bemærkningen sammen med alle andre indlæg efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger (se betragtning 125).

1.3.   Efterfølgende sagsforløb

Efterfølgende sagsforløb

| (6) | Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for indførelsen af en midlertidig antidumpingtold ("den foreløbige fremlæggelse af oplysninger"), indgav klageren, de stikprøveudtagne eksporterende producenter, Folkerepublikken Kinas regering ("GOC") og en ikke forretningsmæssigt forbundet importør skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner inden for den frist, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(6)

Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for indførelsen af en midlertidig antidumpingtold ("den foreløbige fremlæggelse af oplysninger"), indgav klageren, de stikprøveudtagne eksporterende producenter, Folkerepublikken Kinas regering ("GOC") og en ikke forretningsmæssigt forbundet importør skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner inden for den frist, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, i forordningen om midlertidig told.

| (7) | De interesserede parter fik mulighed for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev ikke anmodet om høringer. |
| --- | --- |

(7)

De interesserede parter fik mulighed for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev ikke anmodet om høringer.

| (8) | Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne nå frem til de endelige konklusioner, navnlig de oplysninger, der er fremhævet i betragtning 140 og 141 i forordningen om midlertidig told, vedrørende importmængder af tønder fra Kina. Kommissionen tog hensyn til de bemærkninger, som interesserede parter havde fremsat, og ændrede om nødvendigt sine foreløbige konklusioner for at nå frem til de endelige konklusioner. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne nå frem til de endelige konklusioner, navnlig de oplysninger, der er fremhævet i betragtning 140 og 141 i forordningen om midlertidig told, vedrørende importmængder af tønder fra Kina. Kommissionen tog hensyn til de bemærkninger, som interesserede parter havde fremsat, og ændrede om nødvendigt sine foreløbige konklusioner for at nå frem til de endelige konklusioner.

| (9) | Den [4. maj 2023] orienterede Kommissionen samtlige interesserede parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for hensigten om at indføre en endelig antidumpingtold på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i det pågældende land ("den endelige fremlæggelse af oplysninger"). Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(9)

Den [4. maj 2023] orienterede Kommissionen samtlige interesserede parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for hensigten om at indføre en endelig antidumpingtold på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i det pågældende land ("den endelige fremlæggelse af oplysninger"). Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger.

| (10) | Den 25. maj 2023 fremlagde Kommissionen de yderligere kendsgerninger og betragtninger, der fik Kommissionen til at ændre de endelige konklusioner som tidligere meddelt under hensyntagen til visse påstande, der blev fremsat efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, og som havde en indvirkning på undersøgelsesresultatet. De interesserede parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(10)

Den 25. maj 2023 fremlagde Kommissionen de yderligere kendsgerninger og betragtninger, der fik Kommissionen til at ændre de endelige konklusioner som tidligere meddelt under hensyntagen til visse påstande, der blev fremsat efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, og som havde en indvirkning på undersøgelsesresultatet. De interesserede parter fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til den supplerende endelige fremlæggelse af oplysninger.

| (11) | De interesserede parters bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning i denne forordning. |
| --- | --- |

(11)

De interesserede parters bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning i denne forordning.

1.4.   Stikprøveudtagning

Stikprøveudtagning

| (12) | Der blev ikke modtaget bemærkninger vedrørende stikprøveudtagning. Konklusionerne i betragtning 6-11 i forordningen om midlertidig told blev derfor bekræftet. |
| --- | --- |

(12)

Der blev ikke modtaget bemærkninger vedrørende stikprøveudtagning. Konklusionerne i betragtning 6-11 i forordningen om midlertidig told blev derfor bekræftet.

1.5.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

| (13) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2018 frem til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode"). |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2018 frem til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").

2.   DEN UNDERSØGTE VARE, DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

DEN UNDERSØGTE VARE, DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den undersøgte vare

Den undersøgte vare

| (14) | Den undersøgte vare er genpåfyldelige tønder, kar, tromler, tanke, fade og lignende beholdere af rustfrit stål, ofte benævnt "genpåfyldelige tønder af rustfrit stål", hvis kroppe nærmest har en cylindrisk form, med en pladetykkelse på 0,5 mm eller derover, af den art, der bruges til andet materiale end flydende gas, råolie og olieprodukter, med en kapacitet på 4,5 liter eller derover, uanset belægningstype, kapacitet eller kvaliteten af det rustfri stål, uanset om de er forsynet med supplerende komponenter (ekstraktorer, cylindre, håndtag eller eventuelle andre komponenter), uanset om de er malet eller overtrukket med andre materialer ("tønder" eller "den undersøgte vare") |
| --- | --- |

(14)

Den undersøgte vare er genpåfyldelige tønder, kar, tromler, tanke, fade og lignende beholdere af rustfrit stål, ofte benævnt "genpåfyldelige tønder af rustfrit stål", hvis kroppe nærmest har en cylindrisk form, med en pladetykkelse på 0,5 mm eller derover, af den art, der bruges til andet materiale end flydende gas, råolie og olieprodukter, med en kapacitet på 4,5 liter eller derover, uanset belægningstype, kapacitet eller kvaliteten af det rustfri stål, uanset om de er forsynet med supplerende komponenter (ekstraktorer, cylindre, håndtag eller eventuelle andre komponenter), uanset om de er malet eller overtrukket med andre materialer ("tønder" eller "den undersøgte vare")

| (15) | Følgende varer er ikke genstand for denne undersøgelse, når de importeres særskilt fra den undersøgte vare: cylindre, ventilrør, koblinger eller haner, kraver, ventiler og andre komponenter af den undersøgte vare som f.eks. ekstraktorer, cylindre og håndtag. |
| --- | --- |

(15)

Følgende varer er ikke genstand for denne undersøgelse, når de importeres særskilt fra den undersøgte vare: cylindre, ventilrør, koblinger eller haner, kraver, ventiler og andre komponenter af den undersøgte vare som f.eks. ekstraktorer, cylindre og håndtag.

2.2.   Den pågældende vare

Den pågældende vare

| (16) | Den pågældende vare er den undersøgte vare med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7310 10 00 og ex 7310 29 90 (Taric-kode 7310100010 og 7310299010) ("den pågældende vare"). |
| --- | --- |

(16)

Den pågældende vare er den undersøgte vare med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7310 10 00 og ex 7310 29 90 (Taric-kode 7310100010 og 7310299010) ("den pågældende vare").

2.3.   Samme vare

Samme vare

| (17) | Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:






  — | den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen, |
| --- | --- | --- |

(17)

Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

—

den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen,

| — | den undersøgte vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og |
| --- | --- |

—

den undersøgte vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og

| — | den undersøgte vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

—

den undersøgte vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

| (18) | Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dette afsnit, bekræftede Kommissionen, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(18)

Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dette afsnit, bekræftede Kommissionen, at disse varer derfor udgør samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3.   DUMPING

DUMPING

| (19) | Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger fremsatte GOC og to stikprøveudtagne eksporterende producenter bemærkninger til de foreløbige konklusioner vedrørende dumping. |
| --- | --- |

(19)

Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger fremsatte GOC og to stikprøveudtagne eksporterende producenter bemærkninger til de foreløbige konklusioner vedrørende dumping.

3.1.   Normal værdi

Normal værdi

3.1.1.   Forekomsten af væsentlige fordrejninger

Forekomsten af væsentlige fordrejninger

| (20) | Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger fremsatte GOC en række bemærkninger vedrørende anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den nuværende undersøgelse. |
| --- | --- |

(20)

Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger fremsatte GOC en række bemærkninger vedrørende anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i den nuværende undersøgelse.

| (21) | For det første fremførte GOC, at rapporten (4) efter GOC's opfattelse er faktuelt og juridisk mangelfuld, og at de beslutninger, der træffes på grundlag af den, savner legitimitet. Ifølge GOC er rapporten rent faktisk misvisende, ensidig og ude af trit med virkeligheden. Desuden fandt GOC, at det forhold, at Kommissionen har udsendt landerapporter for nogle få udvalgte lande, giver anledning til bekymring om mestbegunstigelsesbehandling. Derudover er Kommissionens påberåbelse af beviserne i rapporten efter GOC's opfattelse ikke i overensstemmelse med ånden i en retfærdig og rimelig lovgivning, da den giver EU-erhvervsgrenen urimelige fordele og reelt svarer til at dømme sagen før retssagen. |
| --- | --- |

(21)

For det første fremførte GOC, at rapporten (4) efter GOC's opfattelse er faktuelt og juridisk mangelfuld, og at de beslutninger, der træffes på grundlag af den, savner legitimitet. Ifølge GOC er rapporten rent faktisk misvisende, ensidig og ude af trit med virkeligheden. Desuden fandt GOC, at det forhold, at Kommissionen har udsendt landerapporter for nogle få udvalgte lande, giver anledning til bekymring om mestbegunstigelsesbehandling. Derudover er Kommissionens påberåbelse af beviserne i rapporten efter GOC's opfattelse ikke i overensstemmelse med ånden i en retfærdig og rimelig lovgivning, da den giver EU-erhvervsgrenen urimelige fordele og reelt svarer til at dømme sagen før retssagen.

4

| (22) | Kommissionen var ikke enig. Kommissionen bemærkede, at rapporten er et omfattende dokument baseret på udførligt og objektivt bevismateriale, herunder lovgivning, forskrifter og andre officielle politikdokumenter offentliggjort af GOC, tredjepartsrapporter fra internationale organisationer, akademiske undersøgelser og artikler udarbejdet af forskere samt andre pålidelige uafhængige kilder. Den blev gjort offentligt tilgængelig i december 2017, således at enhver interesseret part ville have haft rig lejlighed til at tilbagevise, supplere eller fremsætte bemærkninger til den og til den dokumentation, som den er baseret på, og hverken GOC eller andre parter har fremlagt argumenter eller beviser, der tilbageviser kilderne i rapporten. Frem for at det var Kommissionen, der ikke handlede rimeligt og retfærdigt, var det derfor GOC, der undlod at gøre brug af de proceduremæssige rettigheder, den havde til rådighed. Som anført i betragtning 24 i forordningen om midlertidig told besvarede GOC ikke spørgeskemaet om de påståede væsentlige fordrejninger og besluttede derfor ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen i denne henseende. På grund af den manglende samarbejdsvilje underrettede Kommissionen GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger i Kina. Kommissionen opfordrede GOC til at fremsætte bemærkninger til anvendelsen af grundforordningens artikel 18. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen var ikke enig. Kommissionen bemærkede, at rapporten er et omfattende dokument baseret på udførligt og objektivt bevismateriale, herunder lovgivning, forskrifter og andre officielle politikdokumenter offentliggjort af GOC, tredjepartsrapporter fra internationale organisationer, akademiske undersøgelser og artikler udarbejdet af forskere samt andre pålidelige uafhængige kilder. Den blev gjort offentligt tilgængelig i december 2017, således at enhver interesseret part ville have haft rig lejlighed til at tilbagevise, supplere eller fremsætte bemærkninger til den og til den dokumentation, som den er baseret på, og hverken GOC eller andre parter har fremlagt argumenter eller beviser, der tilbageviser kilderne i rapporten. Frem for at det var Kommissionen, der ikke handlede rimeligt og retfærdigt, var det derfor GOC, der undlod at gøre brug af de proceduremæssige rettigheder, den havde til rådighed. Som anført i betragtning 24 i forordningen om midlertidig told besvarede GOC ikke spørgeskemaet om de påståede væsentlige fordrejninger og besluttede derfor ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen i denne henseende. På grund af den manglende samarbejdsvilje underrettede Kommissionen GOC om, at den ville anvende de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, til at fastslå, om der foreligger væsentlige fordrejninger i Kina. Kommissionen opfordrede GOC til at fremsætte bemærkninger til anvendelsen af grundforordningens artikel 18. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

| (23) | Med hensyn til GOC's påstand om overtrædelse af bestemmelserne om mestbegunstigelsesbehandling mindede Kommissionen om, at en landerapport i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), kun skal udarbejdes for et land, hvis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land. Efter ikrafttrædelsen af de nye bestemmelser i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i 2017 havde Kommissionen sådanne indicier for væsentlige fordrejninger for så vidt angår Kina. Kommissionen offentliggjorde også en rapport om fordrejninger i Rusland i 2020, og der kan evt. komme flere rapporter. Kommissionen mindede desuden om, at rapporterne ikke er obligatoriske for anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), beskrives betingelserne for, at Kommissionen kan udarbejde landerapporter, og i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra d), er klagerne ikke forpligtet til at anvende rapporten, og eksistensen af en landerapport er heller ikke en betingelse for at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), har klagerne fremlagt tilstrækkeligt bevis for væsentlige fordrejninger i et hvilket som helst land, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tilstrækkeligt til at indlede undersøgelsen på dette grundlag. Bestemmelserne om landespecifikke væsentlige fordrejninger finder derfor anvendelse på alle lande uden nogen sondring, uanset om der findes en landerapport. Følgelig er bestemmelserne om landespecifikke fordrejninger ikke i strid med bestemmelserne om mestbegunstigelsesbehandling. |
| --- | --- |

(23)

Med hensyn til GOC's påstand om overtrædelse af bestemmelserne om mestbegunstigelsesbehandling mindede Kommissionen om, at en landerapport i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), kun skal udarbejdes for et land, hvis Kommissionen har velunderbyggede indicier for, at der evt. er væsentlige fordrejninger i et bestemt land eller en bestemt sektor i det pågældende land. Efter ikrafttrædelsen af de nye bestemmelser i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, i 2017 havde Kommissionen sådanne indicier for væsentlige fordrejninger for så vidt angår Kina. Kommissionen offentliggjorde også en rapport om fordrejninger i Rusland i 2020, og der kan evt. komme flere rapporter. Kommissionen mindede desuden om, at rapporterne ikke er obligatoriske for anvendelsen af grundforordningens artikel 2, stk. 6a. I grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra c), beskrives betingelserne for, at Kommissionen kan udarbejde landerapporter, og i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra d), er klagerne ikke forpligtet til at anvende rapporten, og eksistensen af en landerapport er heller ikke en betingelse for at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra e), har klagerne fremlagt tilstrækkeligt bevis for væsentlige fordrejninger i et hvilket som helst land, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra b), tilstrækkeligt til at indlede undersøgelsen på dette grundlag. Bestemmelserne om landespecifikke væsentlige fordrejninger finder derfor anvendelse på alle lande uden nogen sondring, uanset om der findes en landerapport. Følgelig er bestemmelserne om landespecifikke fordrejninger ikke i strid med bestemmelserne om mestbegunstigelsesbehandling.

| (24) | Med hensyn til argumentet om, at rapporten var forældet, bemærkede Kommissionen navnlig, at de vigtigste politikdokumenter og beviser i rapporten, herunder de relevante femårsplaner og den gældende lovgivning for den undersøgte vare, stadig var relevante i den nuværende undersøgelsesperiode (i hvert fald i en del af den), og at ingen andre parter har godtgjort, at dette ikke længere er tilfældet. Da Kina begyndte at offentliggøre nye femårsplaner i hele 2021, hvoraf mange først blev offentliggjort i anden halvdel af året, tog Kommissionen under alle omstændigheder hensyn til dem i sin analyse som sammenfattet ovenfor. Derfor kunne GOC's påstand ikke accepteres. |
| --- | --- |

(24)

Med hensyn til argumentet om, at rapporten var forældet, bemærkede Kommissionen navnlig, at de vigtigste politikdokumenter og beviser i rapporten, herunder de relevante femårsplaner og den gældende lovgivning for den undersøgte vare, stadig var relevante i den nuværende undersøgelsesperiode (i hvert fald i en del af den), og at ingen andre parter har godtgjort, at dette ikke længere er tilfældet. Da Kina begyndte at offentliggøre nye femårsplaner i hele 2021, hvoraf mange først blev offentliggjort i anden halvdel af året, tog Kommissionen under alle omstændigheder hensyn til dem i sin analyse som sammenfattet ovenfor. Derfor kunne GOC's påstand ikke accepteres.

| (25) | For det andet fremførte GOC, at beregningen af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er uforenelig med antidumpingaftalen ("ADA"), navnlig artikel 2.2. i ADA, som indeholder en udtømmende liste over de situationer, hvor den normale værdi kan beregnes, da "væsentlige fordrejninger" ikke er med på listen. Desuden er anvendelsen af oplysninger fra et egnet repræsentativt land ifølge GOC i strid med artikel VI.1(b), i GATT og artikel 2.2.1.1, i antidumpingaftalen, som fastsætter, at produktionsomkostningerne i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste anvendes ved beregningen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(25)

For det andet fremførte GOC, at beregningen af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er uforenelig med antidumpingaftalen ("ADA"), navnlig artikel 2.2. i ADA, som indeholder en udtømmende liste over de situationer, hvor den normale værdi kan beregnes, da "væsentlige fordrejninger" ikke er med på listen. Desuden er anvendelsen af oplysninger fra et egnet repræsentativt land ifølge GOC i strid med artikel VI.1(b), i GATT og artikel 2.2.1.1, i antidumpingaftalen, som fastsætter, at produktionsomkostningerne i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste anvendes ved beregningen af den normale værdi.

| (26) | Kommissionen fandt, at bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions WTO-forpligtelser. I overensstemmelse med WTO's retspraksis er det Kommissionens opfattelse, at de bestemmelser i grundforordningen, der gælder generelt for alle WTO-medlemmer, tillader, at der anvendes data fra et tredjeland, behørigt justeret, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. Væsentlige fordrejninger gør omkostninger og priser i eksportlandet uegnede til beregningen af den normale værdi. Under disse omstændigheder indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6a, regler for beregningen af produktions- og salgsomkostninger på grundlag af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, herunder priser eller referenceværdier i et egnet repræsentativt land med samme udviklingsniveau som eksportlandet. Kommissionen afviste derfor denne påstand. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen fandt, at bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions WTO-forpligtelser. I overensstemmelse med WTO's retspraksis er det Kommissionens opfattelse, at de bestemmelser i grundforordningen, der gælder generelt for alle WTO-medlemmer, tillader, at der anvendes data fra et tredjeland, behørigt justeret, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. Væsentlige fordrejninger gør omkostninger og priser i eksportlandet uegnede til beregningen af den normale værdi. Under disse omstændigheder indeholder grundforordningens artikel 2, stk. 6a, regler for beregningen af produktions- og salgsomkostninger på grundlag af ikkefordrejede priser eller referenceværdier, herunder priser eller referenceværdier i et egnet repræsentativt land med samme udviklingsniveau som eksportlandet. Kommissionen afviste derfor denne påstand.

| (27) | For det tredje hævdede GOC, at Kommissionens undersøgelsespraksis i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er uforenelig med WTO's regler, for så vidt som Kommissionen i strid med antidumpingaftalens artikel 2.2.1.1 undlod at tage hensyn til de kinesiske producenters regnskaber uden at fastslå, om disse regnskaber er i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper i Kina, og om de på rimelig vis afspejler de omkostninger, der er forbundet med produktion og salg. GOC mindede i denne forbindelse desuden om, at appelorganet i EU - Biodiesel ("DS473") og panelets rapport i European Union – Cost Adjustment Methodologies II (Russia) ("DS494") hævdede, at i henhold til ADA's artikel 2.2.1.1 og i det omfang regnskaberne for den undersøgte eksportør eller producent – inden for acceptable grænser – på en nøjagtig og pålidelig måde svarede til alle de faktiske omkostninger, som den pågældende producent eller eksportør har afholdt i forbindelse med den undersøgte vare, kan de anses for "i rimeligt omfang at afspejle de omkostninger, der er forbundet med produktion og salg af den pågældende vare", og undersøgelsesmyndigheden bør anvende sådanne regnskaber til at fastsætte de undersøgte producenters produktionsomkostninger. Ved at anvende oplysninger fra det egnede repræsentative land har Kommissionen desuden efter GOC's opfattelse tilsidesat sin forpligtelse til at nå frem til produktionsomkostningerne i oprindelseslandet. |
| --- | --- |

(27)

For det tredje hævdede GOC, at Kommissionens undersøgelsespraksis i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, er uforenelig med WTO's regler, for så vidt som Kommissionen i strid med antidumpingaftalens artikel 2.2.1.1 undlod at tage hensyn til de kinesiske producenters regnskaber uden at fastslå, om disse regnskaber er i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper i Kina, og om de på rimelig vis afspejler de omkostninger, der er forbundet med produktion og salg. GOC mindede i denne forbindelse desuden om, at appelorganet i EU - Biodiesel ("DS473") og panelets rapport i European Union – Cost Adjustment Methodologies II (Russia) ("DS494") hævdede, at i henhold til ADA's artikel 2.2.1.1 og i det omfang regnskaberne for den undersøgte eksportør eller producent – inden for acceptable grænser – på en nøjagtig og pålidelig måde svarede til alle de faktiske omkostninger, som den pågældende producent eller eksportør har afholdt i forbindelse med den undersøgte vare, kan de anses for "i rimeligt omfang at afspejle de omkostninger, der er forbundet med produktion og salg af den pågældende vare", og undersøgelsesmyndigheden bør anvende sådanne regnskaber til at fastsætte de undersøgte producenters produktionsomkostninger. Ved at anvende oplysninger fra det egnede repræsentative land har Kommissionen desuden efter GOC's opfattelse tilsidesat sin forpligtelse til at nå frem til produktionsomkostningerne i oprindelseslandet.

i rimeligt omfang at afspejle de

der er forbundet med produktion og salg af den pågældende vare

| (28) | Som forklaret i betragtning 32-58 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a, da der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. litra b) i nævnte artikel. De eksporterende producenter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende artikel 2, stk. 6a, men de fremsatte ingen bemærkninger. Spørgsmålet, om hvorvidt de kinesiske virksomheders regnskaber blev ført i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper i Kina, eller om regnskaberne med rimelighed afspejlede de omkostninger, der er forbundet med produktion og salg af den undersøgte vare i Kina, berører derfor ikke konklusionen vedrørende anvendelsen af metoden i grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen gentog i denne forbindelse, at WTO's appelorgan i DS473 udtrykkeligt præciserede, at WTO-lovgivningen tillader anvendelse af oplysninger fra et tredjeland, behørigt justeret, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. Hvad angår DS494 mindede Kommissionen desuden om, at både Unionen og Rusland appellerede panelets konklusioner, som ikke er endelige og derfor ifølge WTO's faste praksis ikke har nogen retlig status i WTO-systemet, da de ikke er blevet vedtaget af tvistbilæggelsesorganet. Under alle omstændigheder blev specifikt bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ifølge panelrapporten i nævnte tvist anset for at falde uden for tvistens genstand. Kommissionen afviste derfor påstanden. |
| --- | --- |

(28)

Som forklaret i betragtning 32-58 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 6a, da der foreligger væsentlige fordrejninger, jf. litra b) i nævnte artikel. De eksporterende producenter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til, hvorvidt det var hensigtsmæssigt at anvende artikel 2, stk. 6a, men de fremsatte ingen bemærkninger. Spørgsmålet, om hvorvidt de kinesiske virksomheders regnskaber blev ført i overensstemmelse med de almindeligt anerkendte regnskabsprincipper i Kina, eller om regnskaberne med rimelighed afspejlede de omkostninger, der er forbundet med produktion og salg af den undersøgte vare i Kina, berører derfor ikke konklusionen vedrørende anvendelsen af metoden i grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen gentog i denne forbindelse, at WTO's appelorgan i DS473 udtrykkeligt præciserede, at WTO-lovgivningen tillader anvendelse af oplysninger fra et tredjeland, behørigt justeret, når en sådan justering er nødvendig og begrundet. Hvad angår DS494 mindede Kommissionen desuden om, at både Unionen og Rusland appellerede panelets konklusioner, som ikke er endelige og derfor ifølge WTO's faste praksis ikke har nogen retlig status i WTO-systemet, da de ikke er blevet vedtaget af tvistbilæggelsesorganet. Under alle omstændigheder blev specifikt bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, ifølge panelrapporten i nævnte tvist anset for at falde uden for tvistens genstand. Kommissionen afviste derfor påstanden.

| (29) | For det fjerde hævdede GOC, at Kommissionen bør være konsekvent og fuldt ud undersøge, om der forekommer markedsfordrejninger i det repræsentative land. Umiddelbar accept af det repræsentative lands oplysninger uden en sådan vurdering er udtryk for "dobbeltstandard". GOC påpegede, at Kommissionen i henhold til EU-retten er forpligtet til at anvende ikkefordrejede priser til at beregne de normale værdier. Kommissionen bør derfor efter GOC's opfattelse tage initiativ til at undersøge og bevise eller afkræfte forekomsten af fordrejninger i de repræsentative lande i stedet for passivt at vente på, at de parter, der er involveret i sagen, fremlægger dokumentation. GOC fremførte endvidere, at Kommissionen bør undersøge, om der er markedsfordrejninger på EU's hjemmemarked, ikke mindst fordi der angiveligt er talrige situationer i Unionen, som kan give anledning til bekymring over de såkaldte "markedsfordrejninger". |
| --- | --- |

(29)

For det fjerde hævdede GOC, at Kommissionen bør være konsekvent og fuldt ud undersøge, om der forekommer markedsfordrejninger i det repræsentative land. Umiddelbar accept af det repræsentative lands oplysninger uden en sådan vurdering er udtryk for "dobbeltstandard". GOC påpegede, at Kommissionen i henhold til EU-retten er forpligtet til at anvende ikkefordrejede priser til at beregne de normale værdier. Kommissionen bør derfor efter GOC's opfattelse tage initiativ til at undersøge og bevise eller afkræfte forekomsten af fordrejninger i de repræsentative lande i stedet for passivt at vente på, at de parter, der er involveret i sagen, fremlægger dokumentation. GOC fremførte endvidere, at Kommissionen bør undersøge, om der er markedsfordrejninger på EU's hjemmemarked, ikke mindst fordi der angiveligt er talrige situationer i Unionen, som kan give anledning til bekymring over de såkaldte "markedsfordrejninger".

| (30) | Som svar på denne påstand mindede Kommissionen om, at den i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), kun beregner den normale værdi på grundlag af andre data end priser og omkostninger på hjemmemarkedet i eksportlandet, hvis den fastslår, at sådanne data er det mest hensigtsmæssige til at afspejle ikkefordrejede priser og omkostninger. I denne proces er Kommissionen forpligtet til kun at anvende ikkefordrejede data. I den forbindelse opfordrer Kommissionen langt fra passivt de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de foreslåede kilder til fastsættelse af den normale værdi i de tidlige faser af undersøgelsen. Kommissionens endelige beslutning om, hvilke ikkefordrejede data der skal anvendes til at beregne den normale værdi, tager fuldt ud hensyn til disse bemærkninger. Med hensyn til GOC's anmodning om, at Kommissionen skal vurdere mulige fordrejninger på EU's indre marked, kunne Kommissionen ikke se relevansen af dette punkt i forbindelse med vurderingen af, hvorvidt der forekommer væsentlige fordrejninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen afviser derfor disse argumenter. |
| --- | --- |

(30)

Som svar på denne påstand mindede Kommissionen om, at den i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), kun beregner den normale værdi på grundlag af andre data end priser og omkostninger på hjemmemarkedet i eksportlandet, hvis den fastslår, at sådanne data er det mest hensigtsmæssige til at afspejle ikkefordrejede priser og omkostninger. I denne proces er Kommissionen forpligtet til kun at anvende ikkefordrejede data. I den forbindelse opfordrer Kommissionen langt fra passivt de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de foreslåede kilder til fastsættelse af den normale værdi i de tidlige faser af undersøgelsen. Kommissionens endelige beslutning om, hvilke ikkefordrejede data der skal anvendes til at beregne den normale værdi, tager fuldt ud hensyn til disse bemærkninger. Med hensyn til GOC's anmodning om, at Kommissionen skal vurdere mulige fordrejninger på EU's indre marked, kunne Kommissionen ikke se relevansen af dette punkt i forbindelse med vurderingen af, hvorvidt der forekommer væsentlige fordrejninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a. Kommissionen afviser derfor disse argumenter.

3.1.2.   Repræsentativt land

Repræsentativt land

| (31) | I forordningen om midlertidig told valgte Kommissionen Brasilien som det repræsentative land og anvendte de finansielle data fra én virksomhed, Metalurgica Mococa SA, til den beregnede normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Nærmere oplysninger om den metode, der blev anvendt til udvælgelsen, blev fremlagt i det første og andet notat, der blev stillet til rådighed for parterne i det ikkefortrolige dossier den 20. juli 2022 og den 19. september 2022 ("første notat" og "andet notat"), og i betragtning 59-95 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(31)

I forordningen om midlertidig told valgte Kommissionen Brasilien som det repræsentative land og anvendte de finansielle data fra én virksomhed, Metalurgica Mococa SA, til den beregnede normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Nærmere oplysninger om den metode, der blev anvendt til udvælgelsen, blev fremlagt i det første og andet notat, der blev stillet til rådighed for parterne i det ikkefortrolige dossier den 20. juli 2022 og den 19. september 2022 ("første notat" og "andet notat"), og i betragtning 59-95 i forordningen om midlertidig told.

| (32) | Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gentog de to stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstand om, at Brasilien ikke opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), hvoraf det fremgår, at der skal være ikkefordrejede priser eller referenceværdier i det egnede repræsentative land, fordi:






  — | Brasilien havde angiveligt anvendt fordrejende foranstaltninger på importen af de vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af tønder (såsom antidumpingtold på fladvalsede produkter af rustfrit stål med oprindelse i Kina og meget højere importtold på de tre vigtigste råmaterialer til fremstilling af tønder end mange andre lande), hvilket førte til overdrevne priser på disse materialer på hjemmemarkedet i Brasilien og havde derfor fordrejet priserne. |
| --- | --- | --- |

(32)

Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told gentog de to stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstand om, at Brasilien ikke opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), hvoraf det fremgår, at der skal være ikkefordrejede priser eller referenceværdier i det egnede repræsentative land, fordi:

—

Brasilien havde angiveligt anvendt fordrejende foranstaltninger på importen af de vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af tønder (såsom antidumpingtold på fladvalsede produkter af rustfrit stål med oprindelse i Kina og meget højere importtold på de tre vigtigste råmaterialer til fremstilling af tønder end mange andre lande), hvilket førte til overdrevne priser på disse materialer på hjemmemarkedet i Brasilien og havde derfor fordrejet priserne.

| — | Eksportkontingenterne for fladvalsede produkter af rustfrit stål til USA forårsagede angiveligt den skæve handelsstrøm og påvirkede således prisniveauet for dette materiale i Brasilien. |
| --- | --- |

—

Eksportkontingenterne for fladvalsede produkter af rustfrit stål til USA forårsagede angiveligt den skæve handelsstrøm og påvirkede således prisniveauet for dette materiale i Brasilien.

| — | Den store andel af importen fra Kina af de vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af tønder, har forværret den fordrejende virkning på prisen i Brasilien. |
| --- | --- |

—

Den store andel af importen fra Kina af de vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af tønder, har forværret den fordrejende virkning på prisen i Brasilien.

| (33) | Til sammenligning hævdede disse parter, at det malaysiske marked var mindre fordrejet af beskyttelsesforanstaltningerne og havde en lavere andel af importen fra Kina. |
| --- | --- |

(33)

Til sammenligning hævdede disse parter, at det malaysiske marked var mindre fordrejet af beskyttelsesforanstaltningerne og havde en lavere andel af importen fra Kina.

| (34) | Kommissionen svarede allerede i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, at antidumpingtolden over for Kina og eksportkontingenterne over for USA ikke syntes at være relevante faktorer ved fastsættelsen af en referencepris for råvaren. Den bemærkede i betragtning 71, at importafgiftsniveauet kun er et af elementerne i vurderingen af, om et bestemt marked er åbent eller beskyttet, og at der ikke blev fremlagt yderligere beviser for, at det brasilianske marked var fordrejet for de pågældende råmaterialer. Kommissionen bemærkede også i betragtning 72, at andelen af importen fra Kina af de to vigtigste råmaterialer (ruller og ventilrør af rustfrit stål) var den laveste i Brasilien sammenlignet med andre potentielle repræsentative lande, hvor der blev fremstillet tønder. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen svarede allerede i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, at antidumpingtolden over for Kina og eksportkontingenterne over for USA ikke syntes at være relevante faktorer ved fastsættelsen af en referencepris for råvaren. Den bemærkede i betragtning 71, at importafgiftsniveauet kun er et af elementerne i vurderingen af, om et bestemt marked er åbent eller beskyttet, og at der ikke blev fremlagt yderligere beviser for, at det brasilianske marked var fordrejet for de pågældende råmaterialer. Kommissionen bemærkede også i betragtning 72, at andelen af importen fra Kina af de to vigtigste råmaterialer (ruller og ventilrør af rustfrit stål) var den laveste i Brasilien sammenlignet med andre potentielle repræsentative lande, hvor der blev fremstillet tønder.

| (35) | Endvidere fremlagde disse parter ingen beviser for, at nogen af disse foranstaltninger eller andelen af importen fra Kina i Brasilien påvirkede pålideligheden af hjemmemarkedspriserne. Desuden viste en analyse af importoplysningerne for Brasilien, at importpriserne på ruller af rustfrit stål fra alle lande undtagen Kina til Brasilien har været forholdsvis stabile i de seneste ti år (ca. 1,83 EUR/kg) og lå på samme niveau eller endda lavere end i Malaysia (ca. 1,88 EUR/kg). Der var derfor ingen beviser for, at antidumpingtolden på importen fra Kina påvirkede prisniveauet for anden import til Brasilien, eller at andre foranstaltninger førte til overdrevne priser i Brasilien i forhold til Malaysia. |
| --- | --- |

(35)

Endvidere fremlagde disse parter ingen beviser for, at nogen af disse foranstaltninger eller andelen af importen fra Kina i Brasilien påvirkede pålideligheden af hjemmemarkedspriserne. Desuden viste en analyse af importoplysningerne for Brasilien, at importpriserne på ruller af rustfrit stål fra alle lande undtagen Kina til Brasilien har været forholdsvis stabile i de seneste ti år (ca. 1,83 EUR/kg) og lå på samme niveau eller endda lavere end i Malaysia (ca. 1,88 EUR/kg). Der var derfor ingen beviser for, at antidumpingtolden på importen fra Kina påvirkede prisniveauet for anden import til Brasilien, eller at andre foranstaltninger førte til overdrevne priser i Brasilien i forhold til Malaysia.

| (36) | På grundlag af denne analyse og den manglende dokumentation blev parternes påstande afvist. |
| --- | --- |

(36)

På grundlag af denne analyse og den manglende dokumentation blev parternes påstande afvist.

| (37) | De stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede endvidere, at den metode, som Kommissionen anvendte ved udvælgelsen af et repræsentativt land, gav kriteriet om produktion af den undersøgte vare præferenceværdi og ikke tog hensyn til kvaliteten af de umiddelbart tilgængelige oplysninger. Dette var særlig relevant, da Kommissionen ikke fandt passende finansielle data for de producenter af tønder, der var identificeret i Brasilien, hvilket førte til anvendelse af finansielle data fra en producent af metaldåser, emballeringsprodukter og beholdere i stedet for tønder. Samtidig fremlagde de eksporterende producenter dokumentation for en ståltromleproducent i Malaysia (5), dvs. en vare, der svarer til tønder, sammen med dens reviderede regnskaber i UP, og understregede, at kun sådanne detaljerede regnskaber ville være tilstrækkelige til nøjagtigt at beregne salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostningerne ("SA&G-omkostningerne") og fortjenesten. Kommissionen burde derfor også have overvejet Malaysia som et potentielt repræsentativt land. |
| --- | --- |

(37)

De stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede endvidere, at den metode, som Kommissionen anvendte ved udvælgelsen af et repræsentativt land, gav kriteriet om produktion af den undersøgte vare præferenceværdi og ikke tog hensyn til kvaliteten af de umiddelbart tilgængelige oplysninger. Dette var særlig relevant, da Kommissionen ikke fandt passende finansielle data for de producenter af tønder, der var identificeret i Brasilien, hvilket førte til anvendelse af finansielle data fra en producent af metaldåser, emballeringsprodukter og beholdere i stedet for tønder. Samtidig fremlagde de eksporterende producenter dokumentation for en ståltromleproducent i Malaysia (5), dvs. en vare, der svarer til tønder, sammen med dens reviderede regnskaber i UP, og understregede, at kun sådanne detaljerede regnskaber ville være tilstrækkelige til nøjagtigt at beregne salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostningerne ("SA&G-omkostningerne") og fortjenesten. Kommissionen burde derfor også have overvejet Malaysia som et potentielt repræsentativt land.

5

| (38) | De stikprøveudtagne eksporterende producenter tilføjede, at den brasilianske virksomhed, som Kommissionen havde identificeret, end ikke fremstillede varer, der lignede tønder, men let metalemballage, der er klassificeret under NACE (6)-kode 2592. Forskellene mellem de to produkter var angiveligt indeholdt i det anvendte materiale, formen, størrelsen og formålet med det færdige produkt, eftersom den lette metalemballage var fremstillet af letmetal til konservering af mad eller drikkevarer til detailsalg, mens tønder (fremstillet af rustfrit stål) eller tromler (fremstillet af tungmetaller) var beholdere til transport af væsker, normalt ikke til detailsalg. Klassificeringen af den brasilianske producent af let metalemballage og de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter under samme NACE-kode 2592 var angiveligt uklar og ukorrekt på grund af de forskellige materialer, der blev anvendt, formen, størrelsen og formålet med den færdige vare. |
| --- | --- |

(38)

De stikprøveudtagne eksporterende producenter tilføjede, at den brasilianske virksomhed, som Kommissionen havde identificeret, end ikke fremstillede varer, der lignede tønder, men let metalemballage, der er klassificeret under NACE (6)-kode 2592. Forskellene mellem de to produkter var angiveligt indeholdt i det anvendte materiale, formen, størrelsen og formålet med det færdige produkt, eftersom den lette metalemballage var fremstillet af letmetal til konservering af mad eller drikkevarer til detailsalg, mens tønder (fremstillet af rustfrit stål) eller tromler (fremstillet af tungmetaller) var beholdere til transport af væsker, normalt ikke til detailsalg. Klassificeringen af den brasilianske producent af let metalemballage og de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter under samme NACE-kode 2592 var angiveligt uklar og ukorrekt på grund af de forskellige materialer, der blev anvendt, formen, størrelsen og formålet med den færdige vare.

6

| (39) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), bør den beregnede normale værdi omfatte de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et egnet repræsentativt land med et tilsvarende økonomisk udviklingsniveau. Kommissionen fandt, at produktionen af den undersøgte vare var et afgørende element i vurderingen af hensigtsmæssigheden af potentielle repræsentative lande. Dette er en relevant indikator for, at alle eller i det mindste de vigtigste produktionsfaktorer er til stede i det pågældende land og derfor kan anvendes til at beregne alle eller størstedelen af de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Hvis der ikke er nogen produktion af den undersøgte vare i et bestemt land, vil der være mindre sandsynlighed for, at alle eller de fleste produktionsfaktorer vil være til stede i det pågældende land. Dette blev bekræftet i dette tilfælde, hvor de data om produktionsfaktorer, der var tilgængelige i Brasilien, udgjorde ca. 75 % af den beregnede normale værdi. Da Kommissionen havde fastslået, at Brasilien var egnet på dette grundlag, fandt den, da der ikke var nogen virksomheder, der producerede tønder, med lettilgængelige og rimelige finansielle indikatorer, det hensigtsmæssigt at hente disse finansielle data med henvisning til brasilianske virksomheder i samme sektor og/eller produktion af en lignende vare. Dette skal sikre, at der anvendes et sammenhængende sæt indikatorer, der er påvirket af de samme markedsvilkår i det samme repræsentative land, dvs. Brasilien i dette tilfælde. Parterne fremlagde heller ikke dokumentation for, hvorfor den udvalgte bredere varekategori ikke ville være egnet til at fastsætte SA&G-omkostningerne og fortjenesten. |
| --- | --- |

(39)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), bør den beregnede normale værdi omfatte de tilsvarende produktions- og salgsomkostninger i et egnet repræsentativt land med et tilsvarende økonomisk udviklingsniveau. Kommissionen fandt, at produktionen af den undersøgte vare var et afgørende element i vurderingen af hensigtsmæssigheden af potentielle repræsentative lande. Dette er en relevant indikator for, at alle eller i det mindste de vigtigste produktionsfaktorer er til stede i det pågældende land og derfor kan anvendes til at beregne alle eller størstedelen af de ikkefordrejede produktionsomkostninger. Hvis der ikke er nogen produktion af den undersøgte vare i et bestemt land, vil der være mindre sandsynlighed for, at alle eller de fleste produktionsfaktorer vil være til stede i det pågældende land. Dette blev bekræftet i dette tilfælde, hvor de data om produktionsfaktorer, der var tilgængelige i Brasilien, udgjorde ca. 75 % af den beregnede normale værdi. Da Kommissionen havde fastslået, at Brasilien var egnet på dette grundlag, fandt den, da der ikke var nogen virksomheder, der producerede tønder, med lettilgængelige og rimelige finansielle indikatorer, det hensigtsmæssigt at hente disse finansielle data med henvisning til brasilianske virksomheder i samme sektor og/eller produktion af en lignende vare. Dette skal sikre, at der anvendes et sammenhængende sæt indikatorer, der er påvirket af de samme markedsvilkår i det samme repræsentative land, dvs. Brasilien i dette tilfælde. Parterne fremlagde heller ikke dokumentation for, hvorfor den udvalgte bredere varekategori ikke ville være egnet til at fastsætte SA&G-omkostningerne og fortjenesten.

| (40) | Kommissionen var heller ikke enig i, at ståltromler fremstillet af den foreslåede malaysiske virksomhed var en mere passende varekategori end den valgte producent af let metalemballage. Kommissionen identificerede faktisk virksomheder i det potentielle repræsentative land efter industrisektor defineret efter NACE-kode. Det forhold, at de to stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter blev klassificeret under samme NACE-kode som den brasilianske producent af let metalemballage, var en god indikator for ligheden mellem deres økonomiske aktivitet. Den foreslåede producent af ståltromler i Malaysia blev tværtimod klassificeret under NACE-kode 2511, fremstilling af metalkonstruktioner. De statistikker, der udarbejdes på grundlag af NACE, er sammenlignelige på verdensplan, og dette system anvendes til at klassificere økonomiske aktiviteter i koder, således at virksomheder kan tilknyttes dem på grundlag af de anvendte ressourcer, produktionsprocessen samt de produkter eller tjenester, der skabes. De varer, der fremstilles af den foreslåede ståltromleproducent, er af stor kapacitet (7) og egner sig derfor til industriemballage og ikke til opbevaring af fødevarer, i modsætning til tønder eller let metalemballage. Størrelsen af og formålet med den færdige vare fra producenten af ståltromler i Malaysia er derfor formentlig mindre sammenlignelig med tønder end den lette metalemballage, der fremstilles af den brasilianske virksomhed. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen var heller ikke enig i, at ståltromler fremstillet af den foreslåede malaysiske virksomhed var en mere passende varekategori end den valgte producent af let metalemballage. Kommissionen identificerede faktisk virksomheder i det potentielle repræsentative land efter industrisektor defineret efter NACE-kode. Det forhold, at de to stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter blev klassificeret under samme NACE-kode som den brasilianske producent af let metalemballage, var en god indikator for ligheden mellem deres økonomiske aktivitet. Den foreslåede producent af ståltromler i Malaysia blev tværtimod klassificeret under NACE-kode 2511, fremstilling af metalkonstruktioner. De statistikker, der udarbejdes på grundlag af NACE, er sammenlignelige på verdensplan, og dette system anvendes til at klassificere økonomiske aktiviteter i koder, således at virksomheder kan tilknyttes dem på grundlag af de anvendte ressourcer, produktionsprocessen samt de produkter eller tjenester, der skabes. De varer, der fremstilles af den foreslåede ståltromleproducent, er af stor kapacitet (7) og egner sig derfor til industriemballage og ikke til opbevaring af fødevarer, i modsætning til tønder eller let metalemballage. Størrelsen af og formålet med den færdige vare fra producenten af ståltromler i Malaysia er derfor formentlig mindre sammenlignelig med tønder end den lette metalemballage, der fremstilles af den brasilianske virksomhed.

7

| (41) | På grundlag af denne analyse og den manglende dokumentation blev parternes påstande afvist. |
| --- | --- |

(41)

På grundlag af denne analyse og den manglende dokumentation blev parternes påstande afvist.

| (42) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog de stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstande i den foreløbige fase vedrørende udvælgelsen af det repræsentative land uden at fremlægge yderligere beviser. De fremførte også, at Kommissionen ikke fremlagde oplysninger til støtte for sin påstand om, at importprisen for ruller af rustfrit stål fra alle lande, undtagen Kina, har været forholdsvis stabil i de seneste ti år. Kommissionen fandt, at den i tilstrækkelig grad havde fremlagt den gennemsnitlige importpris for ruller af rustfrit stål fra alle lande med undtagelse af Kina, som var på ca. 1,83 EUR/kg (8) og havde været forholdsvis stabil i de seneste ti år, i den endelige fremlæggelse af oplysninger, jf. betragtning 33. |
| --- | --- |

(42)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog de stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstande i den foreløbige fase vedrørende udvælgelsen af det repræsentative land uden at fremlægge yderligere beviser. De fremførte også, at Kommissionen ikke fremlagde oplysninger til støtte for sin påstand om, at importprisen for ruller af rustfrit stål fra alle lande, undtagen Kina, har været forholdsvis stabil i de seneste ti år. Kommissionen fandt, at den i tilstrækkelig grad havde fremlagt den gennemsnitlige importpris for ruller af rustfrit stål fra alle lande med undtagelse af Kina, som var på ca. 1,83 EUR/kg (8) og havde været forholdsvis stabil i de seneste ti år, i den endelige fremlæggelse af oplysninger, jf. betragtning 33.

8

| (43) | De stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede, at oplysningerne om importprisen, jf. betragtning 42, under alle omstændigheder ikke viste, at antidumpingtolden (9) ikke havde haft nogen indvirkning på prisen på dette råmateriale i Brasilien, da importprisen kunne være faldet i årenes løb, hvis der ikke var indført antidumpingforanstaltninger, mens foranstaltningerne havde været indført i næsten ti år. Kommissionen bemærker, at de eksporterende producenter undlod at præcisere, hvordan importpriserne ville blive påvirket af antidumpingforanstaltningerne, og de fremlagde heller ikke noget dokumenteret skøn over virkningen. Denne påstand afkræftede derfor ikke de årsager, der førte til udvælgelsen af det repræsentative land, som forklaret ovenfor. Under alle omstændigheder mindede Kommissionen om, at denne importpris som nævnt i betragtning 35 var lavere end den gennemsnitlige importpris i Malaysia (det repræsentative land foreslået af parterne). Partens påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(43)

De stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede, at oplysningerne om importprisen, jf. betragtning 42, under alle omstændigheder ikke viste, at antidumpingtolden (9) ikke havde haft nogen indvirkning på prisen på dette råmateriale i Brasilien, da importprisen kunne være faldet i årenes løb, hvis der ikke var indført antidumpingforanstaltninger, mens foranstaltningerne havde været indført i næsten ti år. Kommissionen bemærker, at de eksporterende producenter undlod at præcisere, hvordan importpriserne ville blive påvirket af antidumpingforanstaltningerne, og de fremlagde heller ikke noget dokumenteret skøn over virkningen. Denne påstand afkræftede derfor ikke de årsager, der førte til udvælgelsen af det repræsentative land, som forklaret ovenfor. Under alle omstændigheder mindede Kommissionen om, at denne importpris som nævnt i betragtning 35 var lavere end den gennemsnitlige importpris i Malaysia (det repræsentative land foreslået af parterne). Partens påstande blev derfor afvist.

9

| (44) | De samme parter var uenige i Kommissionens synspunkt om betydningen af den eksisterende produktion af den undersøgte vare i forbindelse med vurderingen af hensigtsmæssigheden af potentielle repræsentative lande. De hævdede, at ruller af rustfrit stål er en industrivare, der er almindeligt tilgængelig på verdensplan, mens Kommissionen for de to andre råmaterialer (ventilrør og cylindre) anvendte importstatistikker vedrørende koderne for andre varer i toldnomenklaturen (beskrevet som "andet/andre varer") i stedet for de koder, der beskriver specifikke varer. Der var derfor ingen fordel ved at vælge Brasilien frem for Malaysia, navnlig i betragtning af at SA&G-omkostningerne og fortjenesten ville blive baseret på de finansielle data for en brasiliansk virksomhed, der fremstiller en vare, der ligner tønder, hvilket ville være det samme, hvis Malaysia blev valgt som et repræsentativt land. |
| --- | --- |

(44)

De samme parter var uenige i Kommissionens synspunkt om betydningen af den eksisterende produktion af den undersøgte vare i forbindelse med vurderingen af hensigtsmæssigheden af potentielle repræsentative lande. De hævdede, at ruller af rustfrit stål er en industrivare, der er almindeligt tilgængelig på verdensplan, mens Kommissionen for de to andre råmaterialer (ventilrør og cylindre) anvendte importstatistikker vedrørende koderne for andre varer i toldnomenklaturen (beskrevet som "andet/andre varer") i stedet for de koder, der beskriver specifikke varer. Der var derfor ingen fordel ved at vælge Brasilien frem for Malaysia, navnlig i betragtning af at SA&G-omkostningerne og fortjenesten ville blive baseret på de finansielle data for en brasiliansk virksomhed, der fremstiller en vare, der ligner tønder, hvilket ville være det samme, hvis Malaysia blev valgt som et repræsentativt land.

| (45) | Kommissionen fandt, at det var et afgørende element at basere omkostningerne på et land, der fremstiller den undersøgte vare, når den vurderer hensigtsmæssigheden af potentielle repræsentative lande, da alle omkostningerne for de producenter, der producerer den pågældende vare, vil blive påvirket af de samme markedsvilkår. Det faktum, at nomenklaturkoderne kategoriserer produkter under betegnelsen "andet", gør dem ikke mindre specifikke, men adskiller dem blot fra de andre definerede beskrivelser under samme kodekategori. Partens påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen fandt, at det var et afgørende element at basere omkostningerne på et land, der fremstiller den undersøgte vare, når den vurderer hensigtsmæssigheden af potentielle repræsentative lande, da alle omkostningerne for de producenter, der producerer den pågældende vare, vil blive påvirket af de samme markedsvilkår. Det faktum, at nomenklaturkoderne kategoriserer produkter under betegnelsen "andet", gør dem ikke mindre specifikke, men adskiller dem blot fra de andre definerede beskrivelser under samme kodekategori. Partens påstande blev derfor afvist.

3.1.3.   Kilder, der anvendes til fastsættelse af ikkefordrejede omkostninger ved produktionsfaktorer

Kilder, der anvendes til fastsættelse af ikkefordrejede omkostninger ved produktionsfaktorer

Ventilrør

Ventilrør

| (46) | Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told fremførte de to stikprøveudtagne eksporterende producenter, at det ikke var korrekt at anvende kun én HS-kode 848190 for ventilrør (en ventil, der anvendes til at regulere gastrykket i en tønde), således som det blev gjort i den foreløbige fase. De hævdede, at Kommissionen burde have anvendt HS-kode 848180 eller begge koder, da de europæiske producenter af ventilrør eksporterede disse varer til kinesiske tøndeproducenter under begge koder. Desuden hævdede de, at et ventilrør er en enkelt enhed i stedet for en del af en øludskænkningsenhed. Desuden sælges ventilrør enkeltvis. Det forhold, at HS-kode 848180 i den brasilianske nomenklatur anvender stk./enhed som mængdemåling, mens HS-kode 848190 anvender kilogram, tyder på, at prisen på den tidligere HS-kode ville være en mere hensigtsmæssig referenceværdi. |
| --- | --- |

(46)

Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told fremførte de to stikprøveudtagne eksporterende producenter, at det ikke var korrekt at anvende kun én HS-kode 848190 for ventilrør (en ventil, der anvendes til at regulere gastrykket i en tønde), således som det blev gjort i den foreløbige fase. De hævdede, at Kommissionen burde have anvendt HS-kode 848180 eller begge koder, da de europæiske producenter af ventilrør eksporterede disse varer til kinesiske tøndeproducenter under begge koder. Desuden hævdede de, at et ventilrør er en enkelt enhed i stedet for en del af en øludskænkningsenhed. Desuden sælges ventilrør enkeltvis. Det forhold, at HS-kode 848180 i den brasilianske nomenklatur anvender stk./enhed som mængdemåling, mens HS-kode 848190 anvender kilogram, tyder på, at prisen på den tidligere HS-kode ville være en mere hensigtsmæssig referenceværdi.

| (47) | Undersøgelsen viste, at de to stikprøveudtagne eksportører importerede ventilrør fra Unionen, den ene under HS-kode 848180 og den anden under HS-kode 848190. For at udvælge et råmateriale svarende til det, der anvendes af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, anvendte Kommissionen beskrivelserne af de brasilianske statistikker til at fastslå, under hvilke koder ventilrør kan falde ind under importdataene for det udvalgte repræsentative land. I betragtning af, at der er forskellige typer tøndeventilrør, og i betragtning af deres grænseflade og grad af indbyrdes afhængighed med udskænkningsanlægget, besluttede Kommissionen derfor at anvende snævrere ottecifrede koder, der dækker en del af begge HS-koder (HS 848190 og HS 848180), som ventilrør kan falde ind under, nemlig varekode 84819090 (dele af vandhaner, andre apparater til kanalisering osv., som var den eneste kode, der blev anvendt i den foreløbige fase), samt 84818031 (andre ventiler til udstyr til gas med et arbejdstryk på mindre end 50 Megabar med termoelektrisk sikkerhed) og 84818039 (andre ventiler, der anvendes i gasudstyr). |
| --- | --- |

(47)

Undersøgelsen viste, at de to stikprøveudtagne eksportører importerede ventilrør fra Unionen, den ene under HS-kode 848180 og den anden under HS-kode 848190. For at udvælge et råmateriale svarende til det, der anvendes af de stikprøveudtagne eksporterende producenter, anvendte Kommissionen beskrivelserne af de brasilianske statistikker til at fastslå, under hvilke koder ventilrør kan falde ind under importdataene for det udvalgte repræsentative land. I betragtning af, at der er forskellige typer tøndeventilrør, og i betragtning af deres grænseflade og grad af indbyrdes afhængighed med udskænkningsanlægget, besluttede Kommissionen derfor at anvende snævrere ottecifrede koder, der dækker en del af begge HS-koder (HS 848190 og HS 848180), som ventilrør kan falde ind under, nemlig varekode 84819090 (dele af vandhaner, andre apparater til kanalisering osv., som var den eneste kode, der blev anvendt i den foreløbige fase), samt 84818031 (andre ventiler til udstyr til gas med et arbejdstryk på mindre end 50 Megabar med termoelektrisk sikkerhed) og 84818039 (andre ventiler, der anvendes i gasudstyr).

| (48) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog de stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstande i den foreløbige fase vedrørende klassificeringen af ventilrør uden at fremlægge yderligere beviser. De tilføjede, at kode 84818031 og 84818039 ikke var de korrekte koder for ventilrør, fordi koderne beskrev gasventiler, mens de ventiler, der anvendes i ventilrør, var ventiler til øl, som er en væske. Parterne konkluderede, at da klassificeringen af ventilrør var tvivlsom, og importstatistikkerne i Brasilien var upålidelige, ville den eneste egnede reference for ventilrør være deres egen købspris fra EU-producenterne af ventilrør, jf. deres spørgeskemabesvarelser. |
| --- | --- |

(48)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog de stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstande i den foreløbige fase vedrørende klassificeringen af ventilrør uden at fremlægge yderligere beviser. De tilføjede, at kode 84818031 og 84818039 ikke var de korrekte koder for ventilrør, fordi koderne beskrev gasventiler, mens de ventiler, der anvendes i ventilrør, var ventiler til øl, som er en væske. Parterne konkluderede, at da klassificeringen af ventilrør var tvivlsom, og importstatistikkerne i Brasilien var upålidelige, ville den eneste egnede reference for ventilrør være deres egen købspris fra EU-producenterne af ventilrør, jf. deres spørgeskemabesvarelser.

| (49) | Som anført i betragtning 84 i forordningen om midlertidig told er de ventilrør, der anvendes på en tønde, udformet til at opretholde gastrykket inde i tønden og til aftapning af den karboniserede væske og samtidig sikre et jævn flow. Denne funktion udføres primært af den mekanisme, der er indbygget i tøndeventilrørets krop, og som indeholder en eller to ventiler. Kommissionen fandt derfor, at et ventilrør kunne være en del af den gasdrevne øludskænkningsenhed, der er omfattet af HS-position 8481, under hvilken de brasilianske toldnomenklaturkoder 84818031 og 84818039 henhører. |
| --- | --- |

(49)

Som anført i betragtning 84 i forordningen om midlertidig told er de ventilrør, der anvendes på en tønde, udformet til at opretholde gastrykket inde i tønden og til aftapning af den karboniserede væske og samtidig sikre et jævn flow. Denne funktion udføres primært af den mekanisme, der er indbygget i tøndeventilrørets krop, og som indeholder en eller to ventiler. Kommissionen fandt derfor, at et ventilrør kunne være en del af den gasdrevne øludskænkningsenhed, der er omfattet af HS-position 8481, under hvilken de brasilianske toldnomenklaturkoder 84818031 og 84818039 henhører.

| (50) | Selv om mellem 45 % og 60 % af ventilrørene blev købt af de stikprøveudtagne eksportører fra Unionen, blev der endvidere ikke fremlagt relevante beviser (såsom købskontrakten eller fakturaerne) til støtte for påstanden om ikkefordrejede købspriser, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), i besvarelserne fra eksportørerne i stikprøven, som krævet i spørgeskemaet. På samme måde skelnede ingen af de stikprøveudtagne eksportører i deres omkostningsdata mellem de anvendte ventilrør, uanset om de var indkøbt på hjemmemarkedet eller i Unionen, selv om spørgeskemaet gav mulighed herfor. Partens påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(50)

Selv om mellem 45 % og 60 % af ventilrørene blev købt af de stikprøveudtagne eksportører fra Unionen, blev der endvidere ikke fremlagt relevante beviser (såsom købskontrakten eller fakturaerne) til støtte for påstanden om ikkefordrejede købspriser, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a), i besvarelserne fra eksportørerne i stikprøven, som krævet i spørgeskemaet. På samme måde skelnede ingen af de stikprøveudtagne eksportører i deres omkostningsdata mellem de anvendte ventilrør, uanset om de var indkøbt på hjemmemarkedet eller i Unionen, selv om spørgeskemaet gav mulighed herfor. Partens påstande blev derfor afvist.

Arbejdskraftomkostninger

Arbejdskraftomkostninger

| (51) | I den foreløbige fase anvendte Kommissionen ILO's (10) statistikker til at fastsætte de ikkefordrejede arbejdskraftomkostninger for de faktiske arbejdstimer i Brasilien. De stikprøveudtagne eksporterende producenter konstaterede imidlertid mangler i de justeringer, der var foretaget for at medtage sociale bidrag i arbejdskraftomkostningerne, hvilket indebar, at arbejdskraftomkostningerne blev beregnet forkert. De hævdede desuden, at ILO's statistikker viste 39,09 arbejdstimer pr. uge i Brasilien, mens de øvrige informationskilder viste 44 arbejdstimer pr. uge. Ifølge dem skyldtes forskellen, at ILO allerede havde fratrukket helligdage og fridage på årsbasis. De foreslog derfor, at Kommissionen enten ikke burde have justeret ILO's ugentlige arbejdstid med ferie- og helligdage, eller at den burde have anvendt 44 ugentlige arbejdstimer som grundlag for beregningen af referenceværdien for arbejdskraftomkostninger. |
| --- | --- |

(51)

I den foreløbige fase anvendte Kommissionen ILO's (10) statistikker til at fastsætte de ikkefordrejede arbejdskraftomkostninger for de faktiske arbejdstimer i Brasilien. De stikprøveudtagne eksporterende producenter konstaterede imidlertid mangler i de justeringer, der var foretaget for at medtage sociale bidrag i arbejdskraftomkostningerne, hvilket indebar, at arbejdskraftomkostningerne blev beregnet forkert. De hævdede desuden, at ILO's statistikker viste 39,09 arbejdstimer pr. uge i Brasilien, mens de øvrige informationskilder viste 44 arbejdstimer pr. uge. Ifølge dem skyldtes forskellen, at ILO allerede havde fratrukket helligdage og fridage på årsbasis. De foreslog derfor, at Kommissionen enten ikke burde have justeret ILO's ugentlige arbejdstid med ferie- og helligdage, eller at den burde have anvendt 44 ugentlige arbejdstimer som grundlag for beregningen af referenceværdien for arbejdskraftomkostninger.

10

| (52) | Kommissionen foretog derfor en mere detaljeret gennemgang af ILO's referenceværdi. Kommissionens yderligere analyse af arbejdskraftomkostningerne viste, at ILO's løndatasæt var undervurderet, da det ikke tog hensyn til, at brasilianske arbejdstagere modtog 13 måneders løn pr. arbejdsår, og at den kun fremlagde data for de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i Brasilien i fremstillingssektoren, uanset virksomhedens størrelse og/eller specifikke aktivitet. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen foretog derfor en mere detaljeret gennemgang af ILO's referenceværdi. Kommissionens yderligere analyse af arbejdskraftomkostningerne viste, at ILO's løndatasæt var undervurderet, da det ikke tog hensyn til, at brasilianske arbejdstagere modtog 13 måneders løn pr. arbejdsår, og at den kun fremlagde data for de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i Brasilien i fremstillingssektoren, uanset virksomhedens størrelse og/eller specifikke aktivitet.

| (53) | På den anden side fandt Kommissionen, at det brasilianske institut for geografi og statistik (IBGE) (11) registrerede detaljerede arbejdskraftomkostninger, herunder fulde sociale justeringer (og dermed behandlede den oprindelige påstand fra de stikprøveudtagne eksporterende producenter), i et centralt virksomhedsregister med data pr. detaljeret økonomisk aktivitet (fremstilling af metalemballage) og pr. virksomhedsstørrelse, der er relevant for størrelsen af de to stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina. Kommissionen besluttede derfor at anvende de seneste tilgængelige data for 2020 i IBGE, justeret med lønomkostningsindekset for 2021 i den endelige fase af undersøgelsen, til at beregne de årlige arbejdskraftomkostninger. |
| --- | --- |

(53)

På den anden side fandt Kommissionen, at det brasilianske institut for geografi og statistik (IBGE) (11) registrerede detaljerede arbejdskraftomkostninger, herunder fulde sociale justeringer (og dermed behandlede den oprindelige påstand fra de stikprøveudtagne eksporterende producenter), i et centralt virksomhedsregister med data pr. detaljeret økonomisk aktivitet (fremstilling af metalemballage) og pr. virksomhedsstørrelse, der er relevant for størrelsen af de to stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina. Kommissionen besluttede derfor at anvende de seneste tilgængelige data for 2020 i IBGE, justeret med lønomkostningsindekset for 2021 i den endelige fase af undersøgelsen, til at beregne de årlige arbejdskraftomkostninger.

11

| (54) | Kommissionen gennemgik også den ugentlige arbejdstid i ILO's statistikker og de kilder, som parterne havde identificeret (12). Den ene af de to kilder angav højst 44 arbejdstimer pr. uge, mens den anden kilde angav den normale arbejdstid til 44 arbejdstimer pr. uge. Begge kilder var private og angav det gennemsnitlige antal timer, der var gældende i Brasilien, uden at angive en aktivitetssektor. De reviderede ILO-statistikker viste i gennemsnit 40,21 timer i faktisk ugentlig arbejdstid som middelværdi (13) i forbindelse med fremstilling af færdige metalvarer (undtagen maskiner og udstyr), som er den sektor, der er relevant for de to stikprøveudtagne eksporterende producenter. Kommissionen fandt derfor, at ILO's statistikker var mere hensigtsmæssige til at fastslå, den faktisk ugentlige arbejdstid. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen gennemgik også den ugentlige arbejdstid i ILO's statistikker og de kilder, som parterne havde identificeret (12). Den ene af de to kilder angav højst 44 arbejdstimer pr. uge, mens den anden kilde angav den normale arbejdstid til 44 arbejdstimer pr. uge. Begge kilder var private og angav det gennemsnitlige antal timer, der var gældende i Brasilien, uden at angive en aktivitetssektor. De reviderede ILO-statistikker viste i gennemsnit 40,21 timer i faktisk ugentlig arbejdstid som middelværdi (13) i forbindelse med fremstilling af færdige metalvarer (undtagen maskiner og udstyr), som er den sektor, der er relevant for de to stikprøveudtagne eksporterende producenter. Kommissionen fandt derfor, at ILO's statistikker var mere hensigtsmæssige til at fastslå, den faktisk ugentlige arbejdstid.

12

13

| (55) | Kommissionen beregnede de faktisk årlige arbejdstid ved at multiplicere antallet af faktisk ugentlige arbejdstimer med antallet af uger i et år og derefter fratrække de dage, hvor der ikke blev arbejdet (ferie, nationale helligdage, valgfrie, men ikke obligatoriske feriedage, regionale feriedage). Denne fremgangsmåde blev valgt i stedet for den, som parterne havde foreslået, da alle årets uger ellers ville være blevet anset for at have fem faktiske arbejdsdage, hvilket ikke svarer til virkeligheden. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen beregnede de faktisk årlige arbejdstid ved at multiplicere antallet af faktisk ugentlige arbejdstimer med antallet af uger i et år og derefter fratrække de dage, hvor der ikke blev arbejdet (ferie, nationale helligdage, valgfrie, men ikke obligatoriske feriedage, regionale feriedage). Denne fremgangsmåde blev valgt i stedet for den, som parterne havde foreslået, da alle årets uger ellers ville være blevet anset for at have fem faktiske arbejdsdage, hvilket ikke svarer til virkeligheden.

| (56) | De årlige arbejdskraftomkostninger blev derfor divideret med antallet af faktiske årlige arbejdstimer for at beregne referenceværdien for arbejdskraftomkostningerne for den faktiske arbejdstid i Brasilien. |
| --- | --- |

(56)

De årlige arbejdskraftomkostninger blev derfor divideret med antallet af faktiske årlige arbejdstimer for at beregne referenceværdien for arbejdskraftomkostningerne for den faktiske arbejdstid i Brasilien.

| (57) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede de stikprøveudtagne eksporterende producenter, at den kilde, der blev anvendt til arbejdskraftomkostningerne i Brasilien (IBGE), ikke var hensigtsmæssig, da den statistiske metode (virksomhedsundersøgelsen) og den type data (undersøgelsesdata), som IBGE anvendte, gjorde kvaliteten af statistikkerne afhængig af virksomhedernes vilje til at svare på undersøgelsen, hvilket i mangel af oplysninger om virksomhederne i undersøgelsen gjorde det tvivlsomt, om oplysningerne om den relevante industrisektor var repræsentative. |
| --- | --- |

(57)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede de stikprøveudtagne eksporterende producenter, at den kilde, der blev anvendt til arbejdskraftomkostningerne i Brasilien (IBGE), ikke var hensigtsmæssig, da den statistiske metode (virksomhedsundersøgelsen) og den type data (undersøgelsesdata), som IBGE anvendte, gjorde kvaliteten af statistikkerne afhængig af virksomhedernes vilje til at svare på undersøgelsen, hvilket i mangel af oplysninger om virksomhederne i undersøgelsen gjorde det tvivlsomt, om oplysningerne om den relevante industrisektor var repræsentative.

| (58) | Kommissionen bemærkede, at IBGE var en enhed, der blev drevet af den føderale forvaltning under økonomiministeriet og den største leverandør af data og oplysninger om landet (14). Den fandt derfor, at de indsamlede data og de metoder, som enheden anvendte, var tilstrækkeligt pålidelige og fungerede som en primær kilde til statistiske data i Brasilien. Det blev ikke anset for nødvendigt at give nærmere oplysninger om de virksomheder, der deltog i en bestemt undersøgelse, for at bekræfte en sådan institutions pålidelighed, de anvendte statistiske metoder og de data, den havde indsamlet. Parternes påstand blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen bemærkede, at IBGE var en enhed, der blev drevet af den føderale forvaltning under økonomiministeriet og den største leverandør af data og oplysninger om landet (14). Den fandt derfor, at de indsamlede data og de metoder, som enheden anvendte, var tilstrækkeligt pålidelige og fungerede som en primær kilde til statistiske data i Brasilien. Det blev ikke anset for nødvendigt at give nærmere oplysninger om de virksomheder, der deltog i en bestemt undersøgelse, for at bekræfte en sådan institutions pålidelighed, de anvendte statistiske metoder og de data, den havde indsamlet. Parternes påstand blev derfor afvist.

14

| (59) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede de stikprøveudtagne eksporterende producenter, at lønninger og sociale bidrag på grundlag af spørgsmålene i spørgeskemaet til den undersøgelse, som IBGE anvendte, var uforholdsmæssigt høje og ikke repræsentative, fordi de omfattede omkostninger til personale, der ikke var knyttet til produktionen (personale, der ikke har status som ansat, såsom ejer, partnere og ulønnede familiemedlemmer). Ligeledes var det antal af ansatte, der blev indberettet i undersøgelsen, angivet for årets udgang i stedet for som årets gennemsnit. Da 2020 blev påvirket af covid-19-pandemien, blev mange ansatte afskediget på grund af lave økonomiske aktiviteter og ved at dividere de årlige arbejdskraftomkostninger med antallet af ansatte ved årets udgang opnåede man kunstigt højere arbejdskraftomkostninger pr. ansat. |
| --- | --- |

(59)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede de stikprøveudtagne eksporterende producenter, at lønninger og sociale bidrag på grundlag af spørgsmålene i spørgeskemaet til den undersøgelse, som IBGE anvendte, var uforholdsmæssigt høje og ikke repræsentative, fordi de omfattede omkostninger til personale, der ikke var knyttet til produktionen (personale, der ikke har status som ansat, såsom ejer, partnere og ulønnede familiemedlemmer). Ligeledes var det antal af ansatte, der blev indberettet i undersøgelsen, angivet for årets udgang i stedet for som årets gennemsnit. Da 2020 blev påvirket af covid-19-pandemien, blev mange ansatte afskediget på grund af lave økonomiske aktiviteter og ved at dividere de årlige arbejdskraftomkostninger med antallet af ansatte ved årets udgang opnåede man kunstigt højere arbejdskraftomkostninger pr. ansat.

| (60) | Efter de modtagne bemærkninger gennemgik Kommissionen IBGE-dataene og udelukkede lønninger og sociale bidrag til personale, der ikke var knyttet til produktionen. På grundlag af ændringen i arbejdsløsheden i begyndelsen og slutningen af 2020 (15) beregnede Kommissionen desuden det gennemsnitlige antal ansatte i 2020, som derefter blev anvendt ved beregningen. |
| --- | --- |

(60)

Efter de modtagne bemærkninger gennemgik Kommissionen IBGE-dataene og udelukkede lønninger og sociale bidrag til personale, der ikke var knyttet til produktionen. På grundlag af ændringen i arbejdsløsheden i begyndelsen og slutningen af 2020 (15) beregnede Kommissionen desuden det gennemsnitlige antal ansatte i 2020, som derefter blev anvendt ved beregningen.

15

| (61) | De samme parter fremførte også, at helligdage og fridage på grundlag af definitionen på ILO's websted (16) allerede var fratrukket på årsbasis, og der var ikke behov for at justere ILO's statistikker om ugentlige arbejdstider efter ferie- og helligdage. Ellers anvender Kommissionen 44 ugentlige arbejdstimer som grundlag for beregningen af referenceværdien for arbejdskraftomkostninger. |
| --- | --- |

(61)

De samme parter fremførte også, at helligdage og fridage på grundlag af definitionen på ILO's websted (16) allerede var fratrukket på årsbasis, og der var ikke behov for at justere ILO's statistikker om ugentlige arbejdstider efter ferie- og helligdage. Ellers anvender Kommissionen 44 ugentlige arbejdstimer som grundlag for beregningen af referenceværdien for arbejdskraftomkostninger.

16

| (62) | Kommissionen gennemgik sin beregning. Det faktiske årlige antal arbejdstimer blev beregnet ved at multiplicere det faktiske ugentlige antal arbejdstimer (som fastsat i ILO) med antallet af uger i et år uden at fratrække de dage, hvor der ikke blev arbejdet. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen gennemgik sin beregning. Det faktiske årlige antal arbejdstimer blev beregnet ved at multiplicere det faktiske ugentlige antal arbejdstimer (som fastsat i ILO) med antallet af uger i et år uden at fratrække de dage, hvor der ikke blev arbejdet.

Importtold på indkøb af råmaterialer

Importtold på indkøb af råmaterialer

| (63) | De stikprøveudtagne eksporterende producenter fremførte, at det var forkert at tilføje brasilianske importafgifter til importpriserne på råmaterialer, da formålet med henvisningen til et repræsentativt land er at fastsætte de ikkefordrejede priser, som de kinesiske eksporterende producenter skulle have betalt, hvilket kræver anvendelse af den tilsvarende kinesiske importtoldsats. |
| --- | --- |

(63)

De stikprøveudtagne eksporterende producenter fremførte, at det var forkert at tilføje brasilianske importafgifter til importpriserne på råmaterialer, da formålet med henvisningen til et repræsentativt land er at fastsætte de ikkefordrejede priser, som de kinesiske eksporterende producenter skulle have betalt, hvilket kræver anvendelse af den tilsvarende kinesiske importtoldsats.

| (64) | Den normale værdi bør afspejle den ikkefordrejede pris på råmaterialer i det repræsentative land (i dette tilfælde Brasilien). Den bør derfor afspejle den pris, som en producent af tønder ville betale i Brasilien for de råmaterialer, der blev leveret til fabrikken. Hvis der ikke blev tilføjet importafgifter i Brasilien, ville den deraf følgende referenceværdi ikke afspejle den ikkefordrejede pris på det brasilianske marked, men kun den gennemsnitlige cif-pris i de lande, der eksporterer de pågældende råmaterialer. Dette ville være i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Parternes påstande blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(64)

Den normale værdi bør afspejle den ikkefordrejede pris på råmaterialer i det repræsentative land (i dette tilfælde Brasilien). Den bør derfor afspejle den pris, som en producent af tønder ville betale i Brasilien for de råmaterialer, der blev leveret til fabrikken. Hvis der ikke blev tilføjet importafgifter i Brasilien, ville den deraf følgende referenceværdi ikke afspejle den ikkefordrejede pris på det brasilianske marked, men kun den gennemsnitlige cif-pris i de lande, der eksporterer de pågældende råmaterialer. Dette ville være i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). Parternes påstande blev derfor afvist.

| (65) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog de stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstande i den foreløbige fase vedrørende importtold på indkøbet af råmaterialer uden at fremlægge yderligere beviser. Argumenterne blev allerede afvist i den foregående betragtning. |
| --- | --- |

(65)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog de stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstande i den foreløbige fase vedrørende importtold på indkøbet af råmaterialer uden at fremlægge yderligere beviser. Argumenterne blev allerede afvist i den foregående betragtning.

| (66) | På grundlag af alle de oplysninger, som de interesserede parter havde indsendt, blev følgende produktionsfaktorer og deres kilder identificeret for Brasilien med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a):

  Tabel 1


  Produktionsfaktorer for tønder








  Produktionsfaktor | Varekode | Ikkefordrejet værdi |
| --- | --- | --- | --- |
| Råmaterialer |
| Ruller af rustfrit stål | 721933 | 16,73 CNY pr. kg |
| Ventilrør | 84819090 , 84818031 og 84818039 | 386,99 CNY pr. kg |
| Cylinder | 73269090 | 100,27 CNY pr. kg |
| Skrot | 720421 | 8,86 CNY pr. kg |
| Arbejdskraft |
| Arbejdskraftomkostninger for den faktiske arbejdstid ved fremstilling af metalemballage, virksomheder med 100-499 ansatte | Ikke relevant | 48,41 - 54,32 CNY pr. time (afhængigt af den virksomhedsspecifikke situation) |
| Energi |
| Elektricitet | Ikke relevant | 0,7475 CNY/kWh |

(66)

På grundlag af alle de oplysninger, som de interesserede parter havde indsendt, blev følgende produktionsfaktorer og deres kilder identificeret for Brasilien med henblik på at beregne den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a):

Tabel 1

Tabel 1

Produktionsfaktorer for tønder

Produktionsfaktorer for tønder

Produktionsfaktor

Varekode

Ikkefordrejet værdi

Råmaterialer

Råmaterialer

Ruller af rustfrit stål

721933

16,73 CNY pr. kg

Ventilrør

84819090 , 84818031 og 84818039

386,99 CNY pr. kg

Cylinder

73269090

100,27 CNY pr. kg

Skrot

720421

8,86 CNY pr. kg

Arbejdskraft

Arbejdskraft

Arbejdskraftomkostninger for den faktiske arbejdstid ved fremstilling af metalemballage, virksomheder med 100-499 ansatte

Ikke relevant

48,41 - 54,32 CNY pr. time (afhængigt af den virksomhedsspecifikke situation)

Energi

Energi

Elektricitet

Ikke relevant

0,7475 CNY/kWh

3.1.4.   Beregning af den normale værdi

Beregning af den normale værdi

| (67) | Nærmere oplysninger om beregningen af den normale værdi findes i betragtning 96-100 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(67)

Nærmere oplysninger om beregningen af den normale værdi findes i betragtning 96-100 i forordningen om midlertidig told.

| (68) | De to stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede, at fortjenesten for den brasilianske producent af let metalemballage på 24,4 % ikke var pålidelig til at beregne den normale værdi, fordi den var høj sammenlignet med målfortjenesten på 12 % for EU-producenterne af tønder. De foreslog i stedet at anvende fortjenesten på 12,2 % som registreret af en malaysisk producent af ståltromler, fordi de anså den for at være mere pålidelig, da den nøje svarede til EU-erhvervsgrenens målfortjeneste. |
| --- | --- |

(68)

De to stikprøveudtagne eksporterende producenter hævdede, at fortjenesten for den brasilianske producent af let metalemballage på 24,4 % ikke var pålidelig til at beregne den normale værdi, fordi den var høj sammenlignet med målfortjenesten på 12 % for EU-producenterne af tønder. De foreslog i stedet at anvende fortjenesten på 12,2 % som registreret af en malaysisk producent af ståltromler, fordi de anså den for at være mere pålidelig, da den nøje svarede til EU-erhvervsgrenens målfortjeneste.

| (69) | Kommissionen bemærkede, at EU-producenternes målfortjeneste ikke kan sammenlignes med fortjenesten for virksomheder i et repræsentativt land, det være sig Brasilien eller Malaysia. For det første er baggrunden for og formålet med fastsættelsen af fortjenesten forskellig. Fortjenesten i det repræsentative land anvendes som indikator for en ikkefordrejet fortjeneste, der ville være opnået i et land, der ikke er påvirket af væsentlige fordrejninger. Dette land skal have et udviklingsniveau svarende til det pågældende land, der er berørt af væsentlige fordrejninger. EU-erhvervsgrenens målfortjeneste er derimod den fortjeneste, som erhvervsgrenen normalt opnår på EU-markedet under normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. Målfortjenesten er med andre ord baseret på EU-erhvervsgrenens fortjenstniveau i årene forud for den skadevoldende dumpingimport, mens en virksomheds fortjeneste i et repræsentativt land er baseret på den opnåede fortjeneste i et bestemt regnskabsår. Derfor er variablerne til fastsættelse af EU-erhvervsgrenens målfortjeneste og referencefortjenesten i et repræsentativt land forskellige. Desuden beregnes disse fortjenester på forskellige måder. EU-erhvervsgrenens målfortjeneste udtrykkes på grundlag af omsætningen, mens fortjenesten i det repræsentative land udtrykkes på grundlag af omkostningerne ved solgte varer. Som følge heraf er disse fortjenstniveauer ikke sammenlignelige, og det forhold, at den foreslåede malaysiske producents fortjeneste ligger tættere på EU-erhvervsgrenens målfortjeneste, er derfor irrelevant. Parternes påstand blev afvist. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen bemærkede, at EU-producenternes målfortjeneste ikke kan sammenlignes med fortjenesten for virksomheder i et repræsentativt land, det være sig Brasilien eller Malaysia. For det første er baggrunden for og formålet med fastsættelsen af fortjenesten forskellig. Fortjenesten i det repræsentative land anvendes som indikator for en ikkefordrejet fortjeneste, der ville være opnået i et land, der ikke er påvirket af væsentlige fordrejninger. Dette land skal have et udviklingsniveau svarende til det pågældende land, der er berørt af væsentlige fordrejninger. EU-erhvervsgrenens målfortjeneste er derimod den fortjeneste, som erhvervsgrenen normalt opnår på EU-markedet under normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport. Målfortjenesten er med andre ord baseret på EU-erhvervsgrenens fortjenstniveau i årene forud for den skadevoldende dumpingimport, mens en virksomheds fortjeneste i et repræsentativt land er baseret på den opnåede fortjeneste i et bestemt regnskabsår. Derfor er variablerne til fastsættelse af EU-erhvervsgrenens målfortjeneste og referencefortjenesten i et repræsentativt land forskellige. Desuden beregnes disse fortjenester på forskellige måder. EU-erhvervsgrenens målfortjeneste udtrykkes på grundlag af omsætningen, mens fortjenesten i det repræsentative land udtrykkes på grundlag af omkostningerne ved solgte varer. Som følge heraf er disse fortjenstniveauer ikke sammenlignelige, og det forhold, at den foreslåede malaysiske producents fortjeneste ligger tættere på EU-erhvervsgrenens målfortjeneste, er derfor irrelevant. Parternes påstand blev afvist.

| (70) | De to eksporterende producenter i stikprøven hævdede også, at manglen på detaljerede oplysninger i Orbis (17) om "andre driftsomkostninger", der blev anvendt til beregningen af SA&G-omkostninger og fortjeneste, gjorde Orbis-dataene uanvendelige. De tilføjede, at den nøjagtige kilde til Orbis-dataene vedrørende den brasilianske producent, som Kommissionen havde identificeret, var ukendt, hvilket gjorde Orbis-dataene mindre pålidelige end de reviderede regnskaber for den foreslåede malaysiske producent af ståltromler. |
| --- | --- |

(70)

De to eksporterende producenter i stikprøven hævdede også, at manglen på detaljerede oplysninger i Orbis (17) om "andre driftsomkostninger", der blev anvendt til beregningen af SA&G-omkostninger og fortjeneste, gjorde Orbis-dataene uanvendelige. De tilføjede, at den nøjagtige kilde til Orbis-dataene vedrørende den brasilianske producent, som Kommissionen havde identificeret, var ukendt, hvilket gjorde Orbis-dataene mindre pålidelige end de reviderede regnskaber for den foreslåede malaysiske producent af ståltromler.

17

| (71) | Kommissionen påpegede, at den foreløbige fremlæggelse af oplysninger indeholdt oplysninger om kilden til den brasilianske producents Orbis-data, som var oplysninger fra det lokale officielle register baseret på de lokale GAAP (18). Desuden indeholder ordlisten over data og nøgletal i Orbis en definition af andre driftsudgifter som
  "alle omkostninger, der ikke er direkte forbundet med produktionen af solgte varer, såsom kommercielle omkostninger, administrationsomkostninger osv. og afskrivning af disse omkostninger"
  , hvorved parternes betænkeligheder afklares. |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen påpegede, at den foreløbige fremlæggelse af oplysninger indeholdt oplysninger om kilden til den brasilianske producents Orbis-data, som var oplysninger fra det lokale officielle register baseret på de lokale GAAP (18). Desuden indeholder ordlisten over data og nøgletal i Orbis en definition af andre driftsudgifter som
  "alle omkostninger, der ikke er direkte forbundet med produktionen af solgte varer, såsom kommercielle omkostninger, administrationsomkostninger osv. og afskrivning af disse omkostninger"
  , hvorved parternes betænkeligheder afklares.

18

"alle omkostninger, der ikke er direkte forbundet med produktionen af solgte varer, såsom kommercielle omkostninger, administrationsomkostninger osv. og afskrivning af disse omkostninger"

| (72) | I undersøgelsens afsluttende fase rettede Kommissionen også en skrivefejl vedrørende beregningen af SA&G-omkostningerne og fortjenesten for Metalurgica Mococa SA i Brasilien. SA&G-omkostningerne og fortjenesten udtrykt som en procentdel af omkostningerne ved solgte varer og anvendt på de ikkefordrejede produktionsomkostninger beløb sig derfor til hhv. 8,67 % og 22,52 %. |
| --- | --- |

(72)

I undersøgelsens afsluttende fase rettede Kommissionen også en skrivefejl vedrørende beregningen af SA&G-omkostningerne og fortjenesten for Metalurgica Mococa SA i Brasilien. SA&G-omkostningerne og fortjenesten udtrykt som en procentdel af omkostningerne ved solgte varer og anvendt på de ikkefordrejede produktionsomkostninger beløb sig derfor til hhv. 8,67 % og 22,52 %.

| (73) | På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a). |
| --- | --- |

(73)

På dette grundlag beregnede Kommissionen den normale værdi pr. varetype ab fabrik i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6a, litra a).

| (74) | Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog de stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstande i den foreløbige fase vedrørende det fortjenstniveau, som Kommissionen anvendte, uden at fremlægge yderligere beviser. Argumenterne blev allerede afvist i betragtning 69. |
| --- | --- |

(74)

Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger gentog de stikprøveudtagne eksporterende producenter deres påstande i den foreløbige fase vedrørende det fortjenstniveau, som Kommissionen anvendte, uden at fremlægge yderligere beviser. Argumenterne blev allerede afvist i betragtning 69.

3.2.   Eksportpris

Eksportpris

| (75) | Nærmere oplysninger om beregningen af eksportprisen findes i betragtning 101-103 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev modtaget bemærkninger, bekræftede Kommissionen sine foreløbige konklusioner. |
| --- | --- |

(75)

Nærmere oplysninger om beregningen af eksportprisen findes i betragtning 101-103 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev modtaget bemærkninger, bekræftede Kommissionen sine foreløbige konklusioner.

3.3.   Sammenligning

Sammenligning

| (76) | Nærmere oplysninger om sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen findes i betragtning 104-105 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev modtaget bemærkninger, bekræftede Kommissionen sine foreløbige konklusioner. |
| --- | --- |

(76)

Nærmere oplysninger om sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen findes i betragtning 104-105 i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev modtaget bemærkninger, bekræftede Kommissionen sine foreløbige konklusioner.

3.4.   Dumpingmargener

Dumpingmargener

| (77) | Som beskrevet i betragtning 32-73 reviderede og genberegnede Kommissionen dumpingmargenerne efter påstande fra interesserede parter og yderligere undersøgelser. |
| --- | --- |

(77)

Som beskrevet i betragtning 32-73 reviderede og genberegnede Kommissionen dumpingmargenerne efter påstande fra interesserede parter og yderligere undersøgelser.

| (78) | Som forklaret i betragtning 111 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen i den foreløbige fase, at de eksporterende producenters samarbejdsvilje var lav. Som forklaret i betragtning 97 fastslog Kommissionen imidlertid i den endelige fase, at det var usandsynligt, at andre betydelige kinesiske eksporterende producenter var aktive på EU-markedet. Kommissionen konkluderede derfor i den endelige fase, at samarbejdsniveauet var højt (over 90 %), og fandt det hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på samme niveau som den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for en eksporterende producent i stikprøven. |
| --- | --- |

(78)

Som forklaret i betragtning 111 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen i den foreløbige fase, at de eksporterende producenters samarbejdsvilje var lav. Som forklaret i betragtning 97 fastslog Kommissionen imidlertid i den endelige fase, at det var usandsynligt, at andre betydelige kinesiske eksporterende producenter var aktive på EU-markedet. Kommissionen konkluderede derfor i den endelige fase, at samarbejdsniveauet var højt (over 90 %), og fandt det hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på samme niveau som den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for en eksporterende producent i stikprøven.

| (79) | Efter de ændringer, der blev foretaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af varens cif-pris (omkostninger, forsikring og fragt), Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:






  Virksomhed | Endelig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 85,5 % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 67,3 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 77,9 % |
| Alle andre virksomheder | 85,5 % |

(79)

Efter de ændringer, der blev foretaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af varens cif-pris (omkostninger, forsikring og fragt), Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:

Virksomhed

Endelig dumpingmargen

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

85,5 %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

67,3 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

77,9 %

Alle andre virksomheder

85,5 %

4.   SKADE

SKADE

4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

| (80) | Ifølge de oplysninger, som er tilgængelige for Kommissionen, blev den samme vare produceret af otte producenter i Unionen i undersøgelsesperioden. De udgør "EU-erhvervsgrenen" som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. |
| --- | --- |

(80)

Ifølge de oplysninger, som er tilgængelige for Kommissionen, blev den samme vare produceret af otte producenter i Unionen i undersøgelsesperioden. De udgør "EU-erhvervsgrenen" som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

| (81) | Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 1 926 200 tønder. Kommissionen fastsatte dette tal på grundlag af besvarelsen af det makroøkonomiske spørgeskema fra klageren og de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Som anført i betragtning 7 i forordningen om midlertidig told tegnede de stikprøveudtagne EU-producenter sig for ca. 73 % af den anslåede samlede EU-produktion af samme vare. |
| --- | --- |

(81)

Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 1 926 200 tønder. Kommissionen fastsatte dette tal på grundlag af besvarelsen af det makroøkonomiske spørgeskema fra klageren og de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Som anført i betragtning 7 i forordningen om midlertidig told tegnede de stikprøveudtagne EU-producenter sig for ca. 73 % af den anslåede samlede EU-produktion af samme vare.

| (82) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og dens produktionsniveau, bekræftedes konklusionerne i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(82)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og dens produktionsniveau, bekræftedes konklusionerne i betragtning 113 og 114 i forordningen om midlertidig told.

4.2.   Yderligere undersøgelsesskridt efter de midlertidige foranstaltninger

Yderligere undersøgelsesskridt efter de midlertidige foranstaltninger

| (83) | Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger fortsatte Kommissionen, som forklaret i betragtning 8, med at indhente og efterprøve de oplysninger, der er fremhævet i betragtning 140 og 141 i forordningen om midlertidig told, vedrørende importmængder af tønder fra Kina. I den forbindelse og som beskrevet i afsnit 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4. og 4.2.5 gjorde Kommissionen følgende: i) anmodede om detaljerede toldoplysninger fra de spanske og rumænske toldmyndigheder om import af varer henhørende under KN-koder, der er relevante for tønder ii) anmodede om oplysninger om eksporten af tønder i 2022 fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i og uden for stikprøven for at afstemme dem med de mere præcise officielle importstatistikker, der er tilgængelige for perioden efter indledningen af undersøgelsen iii) sendte yderligere dataanmodninger til de fem store importører, der var identificeret i klagen, og anmodede om oplysninger om deres leverandører og købsmængder for hele den betragtede periode iv) verificerede salget for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, i den betragtede periode og v) indsamlede flere oplysninger om de små bryggerier efter den foreløbige fase. |
| --- | --- |

(83)

Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger fortsatte Kommissionen, som forklaret i betragtning 8, med at indhente og efterprøve de oplysninger, der er fremhævet i betragtning 140 og 141 i forordningen om midlertidig told, vedrørende importmængder af tønder fra Kina. I den forbindelse og som beskrevet i afsnit 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4. og 4.2.5 gjorde Kommissionen følgende: i) anmodede om detaljerede toldoplysninger fra de spanske og rumænske toldmyndigheder om import af varer henhørende under KN-koder, der er relevante for tønder ii) anmodede om oplysninger om eksporten af tønder i 2022 fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i og uden for stikprøven for at afstemme dem med de mere præcise officielle importstatistikker, der er tilgængelige for perioden efter indledningen af undersøgelsen iii) sendte yderligere dataanmodninger til de fem store importører, der var identificeret i klagen, og anmodede om oplysninger om deres leverandører og købsmængder for hele den betragtede periode iv) verificerede salget for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, i den betragtede periode og v) indsamlede flere oplysninger om de små bryggerier efter den foreløbige fase.

4.2.1.   Analyse af toldoplysninger fra de spanske og rumænske toldmyndigheder

Analyse af toldoplysninger fra de spanske og rumænske toldmyndigheder

| (84) | Toldoplysningerne fra Rumænien og Spanien blev analyseret ved hjælp af den samme metode som i den oprindelige analyse, der er beskrevet i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told. Selv om denne yderligere analyse gjorde det muligt for Kommissionen at finjustere skønnet over importen af tønder til Unionen på grundlag af analysen af toldoplysninger, havde medtagelsen af Spanien og Rumænien ikke nogen større indvirkning på de samlede importmængder eller tendenserne i de anslåede mængder. |
| --- | --- |

(84)

Toldoplysningerne fra Rumænien og Spanien blev analyseret ved hjælp af den samme metode som i den oprindelige analyse, der er beskrevet i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told. Selv om denne yderligere analyse gjorde det muligt for Kommissionen at finjustere skønnet over importen af tønder til Unionen på grundlag af analysen af toldoplysninger, havde medtagelsen af Spanien og Rumænien ikke nogen større indvirkning på de samlede importmængder eller tendenserne i de anslåede mængder.

4.2.2.   Sammenligning af de eksporterende producenters salgsdata efter UP med importdata fra overvågningsdatabasen (19)
  og importdata i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6 (20) .

Sammenligning af de eksporterende producenters salgsdata efter UP med importdata fra overvågningsdatabasen

19

og importdata i databasen i henhold til artikel 14, stk. 6

20

| (85) | Som forklaret i betragtning 83 anmodede Kommissionen om oplysninger om eksporten af tønder i 2022 fra alle seks samarbejdsvillige eksporterende producenter (både i og uden for stikprøven) med henblik på at sammenligne disse tal med data på TARIC-kodeniveau (21) om import af tønder og dermed kontrollere, om der kan være nogle eksportører, der sælger tønder til EU-markedet, og som hidtil var ukendte i undersøgelsen. Alle seks samarbejdsvillige eksporterende producenter fremlagde de ønskede oplysninger. |
| --- | --- |

(85)

Som forklaret i betragtning 83 anmodede Kommissionen om oplysninger om eksporten af tønder i 2022 fra alle seks samarbejdsvillige eksporterende producenter (både i og uden for stikprøven) med henblik på at sammenligne disse tal med data på TARIC-kodeniveau (21) om import af tønder og dermed kontrollere, om der kan være nogle eksportører, der sælger tønder til EU-markedet, og som hidtil var ukendte i undersøgelsen. Alle seks samarbejdsvillige eksporterende producenter fremlagde de ønskede oplysninger.

21

| (86) | Data på TARIC-kodeniveau om import af tønder er tilgængelige i overvågningsdatabasen pr. 14. maj 2022, dvs. fra dagen efter undersøgelsens indledning. Desuden er der en uundgåelig tidsforskydning fra den dato, hvor en eksporterende producent registrerer et salg, til den dato, hvor denne forsendelse når frem til Unionens toldmyndigheder. Kommissionen fandt, at den gennemsnitlige tidsforskydning var på 30 dage på grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter (22). Kommissionen sammenlignede således de indberettede salgsdata for hver måned, begyndende med maj, med importdata for den følgende måned fra overvågningsdatabasen. |
| --- | --- |

(86)

Data på TARIC-kodeniveau om import af tønder er tilgængelige i overvågningsdatabasen pr. 14. maj 2022, dvs. fra dagen efter undersøgelsens indledning. Desuden er der en uundgåelig tidsforskydning fra den dato, hvor en eksporterende producent registrerer et salg, til den dato, hvor denne forsendelse når frem til Unionens toldmyndigheder. Kommissionen fandt, at den gennemsnitlige tidsforskydning var på 30 dage på grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter (22). Kommissionen sammenlignede således de indberettede salgsdata for hver måned, begyndende med maj, med importdata for den følgende måned fra overvågningsdatabasen.

22

| (87) | Ved anvendelse af ovennævnte sammenligningsmetode var det samlede salg af tønder til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter indberettede i perioden maj-september 2022, ca. 1 % højere end den samlede import, der blev registreret i overvågningsdatabasen for perioden juni-oktober 2022 pr. kg. En lignende sammenligning af salget for maj-december 2022 med overvågningsdataene for juni 2022 til januar 2023 viste endnu større salgsmængder, som de eksporterende producenter havde angivet, sammenlignet med den import, der var registreret i overvågningsdatabasen, hvilket synes at skyldes tidsforskydningen i registreringen af importen til EU-toldmyndighederne fra det tidspunkt, hvor de blev registreret som salg af de eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(87)

Ved anvendelse af ovennævnte sammenligningsmetode var det samlede salg af tønder til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter indberettede i perioden maj-september 2022, ca. 1 % højere end den samlede import, der blev registreret i overvågningsdatabasen for perioden juni-oktober 2022 pr. kg. En lignende sammenligning af salget for maj-december 2022 med overvågningsdataene for juni 2022 til januar 2023 viste endnu større salgsmængder, som de eksporterende producenter havde angivet, sammenlignet med den import, der var registreret i overvågningsdatabasen, hvilket synes at skyldes tidsforskydningen i registreringen af importen til EU-toldmyndighederne fra det tidspunkt, hvor de blev registreret som salg af de eksporterende producenter.

| (88) | På grundlag af denne undersøgelse konkluderede Kommissionen, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter var de eneste eksporterende producenter, der solgte tønder til Unionen, i hvert fald fra begyndelsen af maj 2022. |
| --- | --- |

(88)

På grundlag af denne undersøgelse konkluderede Kommissionen, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter var de eneste eksporterende producenter, der solgte tønder til Unionen, i hvert fald fra begyndelsen af maj 2022.

4.2.3.   Oplysninger fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører og små bryggerier

Oplysninger fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører og små bryggerier

| (89) | Desuden kontaktede Kommissionen igen de fem store importører, der var identificeret i klagen (23), og anmodede om deres leverandører og købsmængder for hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(89)

Desuden kontaktede Kommissionen igen de fem store importører, der var identificeret i klagen (23), og anmodede om deres leverandører og købsmængder for hele den betragtede periode.

23

| (90) | Kun to ud af fem importører (KSM Keg og IMEXA) fremlagde de ønskede oplysninger. Én importør (My Kegs) anmodede om en fristforlængelse til at indsende oplysningerne og fremlagde ikke de ønskede oplysninger, selv om forlængelsen blev indrømmet. |
| --- | --- |

(90)

Kun to ud af fem importører (KSM Keg og IMEXA) fremlagde de ønskede oplysninger. Én importør (My Kegs) anmodede om en fristforlængelse til at indsende oplysningerne og fremlagde ikke de ønskede oplysninger, selv om forlængelsen blev indrømmet.

| (91) | Analysen af dataene fra de to ovennævnte importører viste, at de kun købte tønder fra de to stikprøveudtagne producenter og én samarbejdsvillig eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven, i den betragtede periode. Det salg, der blev indberettet af de relevante stikprøveudtagne eksporterende producenter, svarede stort set til de indkøb, som de to importører indberettede. |
| --- | --- |

(91)

Analysen af dataene fra de to ovennævnte importører viste, at de kun købte tønder fra de to stikprøveudtagne producenter og én samarbejdsvillig eksporterende producent, der ikke indgik i stikprøven, i den betragtede periode. Det salg, der blev indberettet af de relevante stikprøveudtagne eksporterende producenter, svarede stort set til de indkøb, som de to importører indberettede.

| (92) | De indhentede oplysninger omfattede ganske vist ikke alle importører, men afslørede ikke eksport fra en eksporterende producent, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. |
| --- | --- |

(92)

De indhentede oplysninger omfattede ganske vist ikke alle importører, men afslørede ikke eksport fra en eksporterende producent, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

4.2.4.   Krydstjek af importoplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven

Krydstjek af importoplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven

| (93) | Kommissionen forsøgte at opnå sikkerhed for, at de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, ikke underrapporterede deres salgsmængde til Unionen i den betragtede periode. Som forklaret i afsnit 4.2.2 ovenfor viste sammenligningen af salgsdataene for både stikprøveudtagne og ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter med officielle importstatistikker i overvågningsdatabasen ikke, at nogen af de eksporterende producenter ville have underrapporteret deres salg til Unionen i 2022. Kommissionen krydstjekkede oplysningerne fra de ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter og indberettede salg til Unionen i 2022 med data på Taric-kodeniveau. For så vidt angår deres andel af den samlede import fra Kina i den betragtede periode (24) krydstjekkede Kommissionen oplysningerne med de samarbejdsvillige brugere og importører. På dette grundlag fandt Kommissionen ingen beviser for, at oplysningerne fra de eksporterende producenter var unøjagtige. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen forsøgte at opnå sikkerhed for, at de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, ikke underrapporterede deres salgsmængde til Unionen i den betragtede periode. Som forklaret i afsnit 4.2.2 ovenfor viste sammenligningen af salgsdataene for både stikprøveudtagne og ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter med officielle importstatistikker i overvågningsdatabasen ikke, at nogen af de eksporterende producenter ville have underrapporteret deres salg til Unionen i 2022. Kommissionen krydstjekkede oplysningerne fra de ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter og indberettede salg til Unionen i 2022 med data på Taric-kodeniveau. For så vidt angår deres andel af den samlede import fra Kina i den betragtede periode (24) krydstjekkede Kommissionen oplysningerne med de samarbejdsvillige brugere og importører. På dette grundlag fandt Kommissionen ingen beviser for, at oplysningerne fra de eksporterende producenter var unøjagtige.

24

4.2.5.   Oplysninger om små bryggerier

Oplysninger om små bryggerier

| (94) | Ingen små bryggerier gav sig til kende efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger. Kommissionen var derfor ikke i stand til at indhente yderligere oplysninger fra denne kilde om importen fra Kina. |
| --- | --- |

(94)

Ingen små bryggerier gav sig til kende efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger. Kommissionen var derfor ikke i stand til at indhente yderligere oplysninger fra denne kilde om importen fra Kina.

4.2.6.   Konklusion vedrørende importen

Konklusion vedrørende importen

| (95) | Af sammenligningen af seks samarbejdsvillige eksporterende producenters salgsdata med data på Taric-kodeniveau fra overvågningsdatabasen og dataene fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere fremgår det, at de mængder af tønder, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter rapporterede at have solgt til EU-markedet i 2022, stort set er den samlede import af tønder fra Kina til EU-markedet i denne periode. Desuden analyserede Kommissionen importen under Taric-tillægskode C999. Taric-tillægskode C999 er beregnet til at registrere importen fra de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter. Både databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og overvågningsdatabasen viste, at den pågældende import var ubetydelig i perioden januar-marts 2023. Dette bekræfter endvidere, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter sandsynligvis var de største eksporterende producenter af tønder til Unionen i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(95)

Af sammenligningen af seks samarbejdsvillige eksporterende producenters salgsdata med data på Taric-kodeniveau fra overvågningsdatabasen og dataene fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere fremgår det, at de mængder af tønder, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter rapporterede at have solgt til EU-markedet i 2022, stort set er den samlede import af tønder fra Kina til EU-markedet i denne periode. Desuden analyserede Kommissionen importen under Taric-tillægskode C999. Taric-tillægskode C999 er beregnet til at registrere importen fra de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter. Både databasen i henhold til artikel 14, stk. 6, og overvågningsdatabasen viste, at den pågældende import var ubetydelig i perioden januar-marts 2023. Dette bekræfter endvidere, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter sandsynligvis var de største eksporterende producenter af tønder til Unionen i den betragtede periode.

| (96) | På samme måde afsløredes det ikke i undersøgelsen af oplysningerne fra de to importører, der reagerede på Kommissionens anmodninger om oplysninger, at der fandtes andre eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(96)

På samme måde afsløredes det ikke i undersøgelsen af oplysningerne fra de to importører, der reagerede på Kommissionens anmodninger om oplysninger, at der fandtes andre eksporterende producenter.

| (97) | I betragtning af ovenstående kunne Kommissionen ikke positivt fastslå, at der var betydelige kinesiske producenter, som var aktive på EU-markedet før indledningen af sagen, og som ville have indstillet deres eksport i begyndelsen af maj 2022, kort før indledningen af sagen. |
| --- | --- |

(97)

I betragtning af ovenstående kunne Kommissionen ikke positivt fastslå, at der var betydelige kinesiske producenter, som var aktive på EU-markedet før indledningen af sagen, og som ville have indstillet deres eksport i begyndelsen af maj 2022, kort før indledningen af sagen.

| (98) | Kommissionen mindede desuden om, at dens analyse af detaljerede tolddata, jf. betragtning 127 i forordningen om midlertidig told, var baseret på visse antagelser. Potentielle unøjagtigheder kan ligge i omregningsformlen "1 tønde = 10 kg" samt den varierende grad af nøjagtighed af varebeskrivelserne i de enkelte medlemsstaters toldoplysninger. Det er i denne forbindelse værd at bemærke, at de belgiske toldoplysninger med tilføjelsen af yderligere to medlemsstater til analysen af toldoplysninger (Rumænien og Spanien) udgjorde mere end 70 % af den samlede forskel mellem den nedre og den øvre værdi af de potentielle indførsler af tønder, der fremgår af analysen. Samtidig tegnede Belgien sig i den betragtede periode for en stor del af importen af tønder fra alle de medlemsstater, hvis toldoplysninger Kommissionen analyserede. For så vidt angår importstatistikkerne vedrørende Belgien, var mange varebeskrivelser i angivelserne forholdsvis brede og har måske ikke været specifikt for tønder. Med forbehold af de foreløbige konklusioner vedrørende importtallene i forordningen om midlertidig told og efter en konservativ tilgang besluttede Kommissionen derfor at basere sine endelige konklusioner på de salgsmængder, som de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet til Unionen for hele den betragtede periode. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen mindede desuden om, at dens analyse af detaljerede tolddata, jf. betragtning 127 i forordningen om midlertidig told, var baseret på visse antagelser. Potentielle unøjagtigheder kan ligge i omregningsformlen "1 tønde = 10 kg" samt den varierende grad af nøjagtighed af varebeskrivelserne i de enkelte medlemsstaters toldoplysninger. Det er i denne forbindelse værd at bemærke, at de belgiske toldoplysninger med tilføjelsen af yderligere to medlemsstater til analysen af toldoplysninger (Rumænien og Spanien) udgjorde mere end 70 % af den samlede forskel mellem den nedre og den øvre værdi af de potentielle indførsler af tønder, der fremgår af analysen. Samtidig tegnede Belgien sig i den betragtede periode for en stor del af importen af tønder fra alle de medlemsstater, hvis toldoplysninger Kommissionen analyserede. For så vidt angår importstatistikkerne vedrørende Belgien, var mange varebeskrivelser i angivelserne forholdsvis brede og har måske ikke været specifikt for tønder. Med forbehold af de foreløbige konklusioner vedrørende importtallene i forordningen om midlertidig told og efter en konservativ tilgang besluttede Kommissionen derfor at basere sine endelige konklusioner på de salgsmængder, som de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet til Unionen for hele den betragtede periode.

| (99) | Som følge heraf fastsatte Kommissionen importmængderne fra Kina, markedsandelene og EU-forbruget i denne forordning på grundlag af de eksportmængder til Unionen, som de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter havde indberettet for den betragtede periode. |
| --- | --- |

(99)

Som følge heraf fastsatte Kommissionen importmængderne fra Kina, markedsandelene og EU-forbruget i denne forordning på grundlag af de eksportmængder til Unionen, som de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter havde indberettet for den betragtede periode.

4.3.   EU-forbruget

EU-forbruget

| (100) | EU-forbruget udviklede sig således:

  Tabel 2 —


  EU-forbrug (enheder) | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug | 3 493 180 | 2 481 922 | 1 703 848 | 941 237 |
| Indeks | 100 | 71 | 49 | 27 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter og oplysninger fra samarbejdsvillige eksporterende producenter (jf. afsnit 4.4.1) |

(100)

EU-forbruget udviklede sig således:

Tabel 2 —

Tabel 2 —

EU-forbrug (enheder)

EU-forbrug (enheder)

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Samlet EU-forbrug

3 493 180

2 481 922

1 703 848

941 237

Indeks

Indeks

100

100

71

71

49

49

27

27

Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter og oplysninger fra samarbejdsvillige eksporterende producenter (jf. afsnit 4.4.1)

| (101) | Kommissionen fastsatte EU-forbruget af tønder på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede salg i Unionen, plus den samlede import fra Kina som indberettet af de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen fastsatte EU-forbruget af tønder på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede salg i Unionen, plus den samlede import fra Kina som indberettet af de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter.

| (102) | I den foreløbige fase blev importen fra andre tredjelande til Unionen ikke taget i betragtning, da den blev anset for ubetydelig. Der blev ikke modtaget bemærkninger til dette punkt. Desuden modsagde yderligere oplysninger fra to importører efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger ikke denne konklusion. Derfor blev konklusionerne i betragtning 119 i forordningen om midlertidig told bekræftet. |
| --- | --- |

(102)

I den foreløbige fase blev importen fra andre tredjelande til Unionen ikke taget i betragtning, da den blev anset for ubetydelig. Der blev ikke modtaget bemærkninger til dette punkt. Desuden modsagde yderligere oplysninger fra to importører efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger ikke denne konklusion. Derfor blev konklusionerne i betragtning 119 i forordningen om midlertidig told bekræftet.

| (103) | Ved at anvende importen til Unionen fra Kina, som blev fastsat på grundlag af de oplysninger, der blev indberettet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter (se afsnit 4.4.1 nedenfor), viste det samlede EU-forbrug også en faldende tendens i den betragtede periode. Sammenlignet med forbruget som offentliggjort i tabel 2 i forordningen om midlertidig told ændrede den generelle tendens i perioden 2018-2020 (indtil UP) sig ikke væsentligt. |
| --- | --- |

(103)

Ved at anvende importen til Unionen fra Kina, som blev fastsat på grundlag af de oplysninger, der blev indberettet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter (se afsnit 4.4.1 nedenfor), viste det samlede EU-forbrug også en faldende tendens i den betragtede periode. Sammenlignet med forbruget som offentliggjort i tabel 2 i forordningen om midlertidig told ændrede den generelle tendens i perioden 2018-2020 (indtil UP) sig ikke væsentligt.

| (104) | Efter det oprindelige fald på 29 % faldt forbruget kraftigt, da covid-19-pandemien var på sit højeste. De nedlukninger, der førte til lukningen af barer og restauranter, reducerede efterspørgslen efter tønder kraftigt i denne periode. Den generelle usikkerhed og manglen på indtægter tvang brugerne af tønder (drikkevareproducenterne) til at udskyde deres planlagte køb af tønder. |
| --- | --- |

(104)

Efter det oprindelige fald på 29 % faldt forbruget kraftigt, da covid-19-pandemien var på sit højeste. De nedlukninger, der førte til lukningen af barer og restauranter, reducerede efterspørgslen efter tønder kraftigt i denne periode. Den generelle usikkerhed og manglen på indtægter tvang brugerne af tønder (drikkevareproducenterne) til at udskyde deres planlagte køb af tønder.

| (105) | Situationen fortsatte i hele undersøgelsesperioden, og som forklaret i betragtning 139 begyndte forbruget at stige efter undersøgelsesperioden (fra og med 2022), da virkningerne af covid-19-pandemien aftog, og den samlede efterspørgsel efter drikkevarer, der aftappes, steg. Som følge heraf steg den samlede efterspørgsel med 122 % i 2022 sammenlignet med undersøgelsesperioden til et niveau lidt under perioden før covid-19 (2019). |
| --- | --- |

(105)

Situationen fortsatte i hele undersøgelsesperioden, og som forklaret i betragtning 139 begyndte forbruget at stige efter undersøgelsesperioden (fra og med 2022), da virkningerne af covid-19-pandemien aftog, og den samlede efterspørgsel efter drikkevarer, der aftappes, steg. Som følge heraf steg den samlede efterspørgsel med 122 % i 2022 sammenlignet med undersøgelsesperioden til et niveau lidt under perioden før covid-19 (2019).

| (106) | Ingen interesserede parter anfægtede oplysningerne om forbruget efter de midlertidige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(106)

Ingen interesserede parter anfægtede oplysningerne om forbruget efter de midlertidige foranstaltninger.

4.4.   Import fra det pågældende land

Import fra det pågældende land

4.4.1.   Metode anvendt til at opgøre importen fra det pågældende land

Metode anvendt til at opgøre importen fra det pågældende land

| (107) | Den pågældende vare importeres til Unionen under to KN-koder (ex 7310 10 00 og ex 7310 29 90) afhængigt af tøndens kapacitet. Tønder med en kapacitet på > = 50 liter, men <= 300 liter, henhører under KN-kode 7310 10 00, mens tønder med en kapacitet på < 50 liter henhører under KN-kode 7310 29 90 (de "relevante KN-koder"). Disse to KN-koder omfatter også en bred vifte af andre varer end den undersøgte vare (f.eks. dåser, blikbeholdere, fodertrug til husdyr, spande, ildslukkere, cylinderbeholdere, beholdere og tanke til forskellige formål, vandflasker, ståltønder osv.). Det var således ikke muligt at fastsætte importen på grundlag af KN-koder alene. |
| --- | --- |

(107)

Den pågældende vare importeres til Unionen under to KN-koder (ex 7310 10 00 og ex 7310 29 90) afhængigt af tøndens kapacitet. Tønder med en kapacitet på > = 50 liter, men <= 300 liter, henhører under KN-kode 7310 10 00, mens tønder med en kapacitet på < 50 liter henhører under KN-kode 7310 29 90 (de "relevante KN-koder"). Disse to KN-koder omfatter også en bred vifte af andre varer end den undersøgte vare (f.eks. dåser, blikbeholdere, fodertrug til husdyr, spande, ildslukkere, cylinderbeholdere, beholdere og tanke til forskellige formål, vandflasker, ståltønder osv.). Det var således ikke muligt at fastsætte importen på grundlag af KN-koder alene.

| (108) | Som forklaret i afsnit 4.2.5 fulgte Kommissionen i lyset af de foreliggende beviser og de relevante test baseret på data fra perioden efter UP i den endelige fase den konservative tilgang ud fra den antagelse, at de importmængder, der er indberettet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, svarer til den samlede import af tønder fra Kina i den betragtede periode. Kommissionen baserede derfor sine endelige konklusioner vedrørende importmængden fra Kina på tal fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der er anført i tabel 3 nedenfor.

  Tabel 3


  Import til Unionen (tønder) og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importmængde fra det pågældende land (tønder) | 617 607 | 357 404 | 224 546 | 118 460 |
| Indeks | 100 | 58 | 36 | 19 |
| Markedsandel | 18 % | 14 % | 13 % | 13 % |
| Indeks | 100 | 81 | 75 | 71 |
| Kilde: De samarbejdsvillige eksporterende producenter |

(108)

Som forklaret i afsnit 4.2.5 fulgte Kommissionen i lyset af de foreliggende beviser og de relevante test baseret på data fra perioden efter UP i den endelige fase den konservative tilgang ud fra den antagelse, at de importmængder, der er indberettet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, svarer til den samlede import af tønder fra Kina i den betragtede periode. Kommissionen baserede derfor sine endelige konklusioner vedrørende importmængden fra Kina på tal fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der er anført i tabel 3 nedenfor.

Tabel 3

Tabel 3

Import til Unionen (tønder) og markedsandel

Import til Unionen (tønder) og markedsandel

2018

2019

2020

UP

Importmængde fra det pågældende land (tønder)

617 607

357 404

224 546

118 460

Indeks

Indeks

100

100

58

58

36

36

19

19

Markedsandel

18 %

14 %

13 %

13 %

Indeks

Indeks

100

100

81

81

75

75

71

71

Kilde: De samarbejdsvillige eksporterende producenter

Kilde: De samarbejdsvillige eksporterende producenter

| (109) | Udviklingen i importmængder og markedsandele ændrede sig i forhold til importmængderne på grundlag af de toldstatistikker, der blev offentliggjort i tabel 6 i forordningen om midlertidig told. Markedsandelen for den kinesiske import faldt i første omgang med 4 procentpoint mellem 2018 og 2019. Den faldt derefter en smule med ét procentpoint i 2020 under udbruddet af covid-19-pandemien og nedlukningerne både i Unionen og i Kina, så den forblev uændret i undersøgelsesperioden på trods af fortsat strenge sundhedsforanstaltninger og containerkrisen, der påvirkede eksporten fra Kina. |
| --- | --- |

(109)

Udviklingen i importmængder og markedsandele ændrede sig i forhold til importmængderne på grundlag af de toldstatistikker, der blev offentliggjort i tabel 6 i forordningen om midlertidig told. Markedsandelen for den kinesiske import faldt i første omgang med 4 procentpoint mellem 2018 og 2019. Den faldt derefter en smule med ét procentpoint i 2020 under udbruddet af covid-19-pandemien og nedlukningerne både i Unionen og i Kina, så den forblev uændret i undersøgelsesperioden på trods af fortsat strenge sundhedsforanstaltninger og containerkrisen, der påvirkede eksporten fra Kina.

4.4.2.   Priser på importen fra det pågældende land: prisunderbud og pristryk

Priser på importen fra det pågældende land: prisunderbud og pristryk

| (110) | Som fastslået i afsnit 4.3.3.3 i forordningen om midlertidig told fandt Kommissionen ud over at fastsætte prisunderbuddet, at der også var et betydeligt pristryk, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 3. På grund af det betydelige pristryk forårsaget af lavprisdumpingimporten fra kinesiske eksporterende producenter var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at hæve priserne i hele undersøgelsesperioden i takt med udviklingen i produktionsomkostningerne og med henblik på at opnå en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

(110)

Som fastslået i afsnit 4.3.3.3 i forordningen om midlertidig told fandt Kommissionen ud over at fastsætte prisunderbuddet, at der også var et betydeligt pristryk, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 3. På grund af det betydelige pristryk forårsaget af lavprisdumpingimporten fra kinesiske eksporterende producenter var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at hæve priserne i hele undersøgelsesperioden i takt med udviklingen i produktionsomkostningerne og med henblik på at opnå en rimelig fortjeneste.

| (111) | EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med næsten 10 % i den betragtede periode. Samtidig steg produktionsomkostningerne med 16 % i samme periode, og EU-erhvervsgrenens salgspris lå derfor betydeligt under produktionsomkostningerne. Særligt i 2020 og i undersøgelsesperioden steg produktionsomkostningerne betydeligt, mens prisen måtte holdes stabil på grund af pristrykket fra den kinesiske eksport. Målprisunderbuddet i undersøgelsesperioden var på over 50 %. |
| --- | --- |

(111)

EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med næsten 10 % i den betragtede periode. Samtidig steg produktionsomkostningerne med 16 % i samme periode, og EU-erhvervsgrenens salgspris lå derfor betydeligt under produktionsomkostningerne. Særligt i 2020 og i undersøgelsesperioden steg produktionsomkostningerne betydeligt, mens prisen måtte holdes stabil på grund af pristrykket fra den kinesiske eksport. Målprisunderbuddet i undersøgelsesperioden var på over 50 %.

| (112) | Denne situation havde en klar indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Efter en start på 12 % i 2018 faldt rentabiliteten kraftigt i resten af perioden, navnlig i 2020 og i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(112)

Denne situation havde en klar indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Efter en start på 12 % i 2018 faldt rentabiliteten kraftigt i resten af perioden, navnlig i 2020 og i undersøgelsesperioden.

| (113) | Udviklingen i disse tre indikatorer viser klart, at erhvervsgrenen var udsat for et stærkt pristryk fra dumpingimporten fra Kina, hvilket tvang den til at sælge til priser, der lå under produktionsomkostningerne. Som forklaret i afsnit 5.1 forårsagede dette et klart pristryk for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(113)

Udviklingen i disse tre indikatorer viser klart, at erhvervsgrenen var udsat for et stærkt pristryk fra dumpingimporten fra Kina, hvilket tvang den til at sælge til priser, der lå under produktionsomkostningerne. Som forklaret i afsnit 5.1 forårsagede dette et klart pristryk for EU-erhvervsgrenen.

| (114) | Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger hævdede de to stikprøveudtagne eksporterende producenter og GOC, at Kommissionen ikke gav dem tilstrækkeligt detaljerede oplysninger og forklaringer om beregningerne af deres respektive underbuds- og målprisunderbudsmargener, og at den ikke gav en begrundelse for fortrolig behandling af disse oplysninger og dermed krænkede deres ret til forsvar, og de eksporterende producenter gentog deres bemærkninger i den endelige fremlæggelse af oplysninger. |
| --- | --- |

(114)

Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger hævdede de to stikprøveudtagne eksporterende producenter og GOC, at Kommissionen ikke gav dem tilstrækkeligt detaljerede oplysninger og forklaringer om beregningerne af deres respektive underbuds- og målprisunderbudsmargener, og at den ikke gav en begrundelse for fortrolig behandling af disse oplysninger og dermed krænkede deres ret til forsvar, og de eksporterende producenter gentog deres bemærkninger i den endelige fremlæggelse af oplysninger.

| (115) | Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at visse oplysninger på varekontrolnummerniveau (nemlig gennemsnitspris og solgt mængde) blev betragtet som fortrolige, ikke blot for ikke at beskytte EU-producenternes fortrolige oplysninger mod de kinesiske eksportører, men også for at beskytte fortroligheden af forretningsoplysningerne for hver af de stikprøveudtagne EU-producenter mod hinanden. Grundforordningens artikel 6, stk. 7, og artikel 20 giver interesserede parter visse rettigheder med hensyn til oplysninger og fremlæggelse af oplysninger. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19 skal principperne for retten til oplysninger imidlertid forenes med fortrolighedskravene, navnlig institutionernes tavshedspligt (25), beskyttelse af forretningshemmeligheder er et generelt princip i EU-retten (26). Desuden gav hverken de eksporterende producenter eller GOC nogen forklaring på, hvordan den angiveligt utilstrækkelige fremlæggelse af oplysninger ville krænke deres ret til forsvar. Derfor blev disse påstande afvist som ubegrundede. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at visse oplysninger på varekontrolnummerniveau (nemlig gennemsnitspris og solgt mængde) blev betragtet som fortrolige, ikke blot for ikke at beskytte EU-producenternes fortrolige oplysninger mod de kinesiske eksportører, men også for at beskytte fortroligheden af forretningsoplysningerne for hver af de stikprøveudtagne EU-producenter mod hinanden. Grundforordningens artikel 6, stk. 7, og artikel 20 giver interesserede parter visse rettigheder med hensyn til oplysninger og fremlæggelse af oplysninger. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 19 skal principperne for retten til oplysninger imidlertid forenes med fortrolighedskravene, navnlig institutionernes tavshedspligt (25), beskyttelse af forretningshemmeligheder er et generelt princip i EU-retten (26). Desuden gav hverken de eksporterende producenter eller GOC nogen forklaring på, hvordan den angiveligt utilstrækkelige fremlæggelse af oplysninger ville krænke deres ret til forsvar. Derfor blev disse påstande afvist som ubegrundede.

25

26

| (116) | Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til importpriser og prisunderbud, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 146-154 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(116)

Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til importpriser og prisunderbud, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 146-154 i forordningen om midlertidig told.

4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.5.1.   Generelle bemærkninger

Generelle bemærkninger

| (117) | Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget bemærkninger eller yderligere konklusioner vedrørende følgende makroøkonomiske indikatorer: produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, vækst, beskæftigelse og produktivitet samt genrejsning efter tidligere dumping. Kommissionen bekræftede derfor sine konklusioner i betragtning 160-163, 165, 167-169 og 171 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(117)

Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget bemærkninger eller yderligere konklusioner vedrørende følgende makroøkonomiske indikatorer: produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, vækst, beskæftigelse og produktivitet samt genrejsning efter tidligere dumping. Kommissionen bekræftede derfor sine konklusioner i betragtning 160-163, 165, 167-169 og 171 i forordningen om midlertidig told.

4.5.2.   Makroøkonomiske indikatorer

Makroøkonomiske indikatorer

4.5.2.1.   Salgsmængde og markedsandel

| (118) | Konklusionerne vedrørende EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet i betragtning 165 i forordningen om midlertidig told blev bekræftet. Med anvendelsen af den konservative tilgang til at fastsætte importmængderne (se afsnit 4.2.5) måtte udviklingen i EU-erhvervsgrenens markedsandel dog også justeres. EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således som følger i den betragtede periode:

  Tabel 4 —


  Salgsmængde og markedsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Undersøgelsesperiode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde på EU-markedet (tønder) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 |
| Indeks | 100 | 74 | 51 | 29 |
| Markedsandel | 82 % | 86 % | 87 % | 87 % |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 106 |
| Kilde: Svar på makrospørgeskema fra klageren. |

(118)

Konklusionerne vedrørende EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet i betragtning 165 i forordningen om midlertidig told blev bekræftet. Med anvendelsen af den konservative tilgang til at fastsætte importmængderne (se afsnit 4.2.5) måtte udviklingen i EU-erhvervsgrenens markedsandel dog også justeres. EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig således som følger i den betragtede periode:

Tabel 4 —

Tabel 4 —

Salgsmængde og markedsandel

Salgsmængde og markedsandel

2018

2019

2020

Undersøgelsesperiode

Salgsmængde på EU-markedet (tønder)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

Indeks

Indeks

100

100

74

74

51

51

29

29

Markedsandel

82 %

86 %

87 %

87 %

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

106

106

Kilde: Svar på makrospørgeskema fra klageren.

Kilde:

| (119) | Udviklingen i EU-erhvervsgrenens markedsandel ændrede sig en smule i forhold til de tal, der var baseret på importstatistikkerne som offentliggjort i forordningen om midlertidig told. På grundlag af importstatistikkerne var der en stabil situation i 2018 og 2019 med et fald på 5 procentpoint i 2020 og derefter et yderligere fald på 10 procentpoint i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(119)

Udviklingen i EU-erhvervsgrenens markedsandel ændrede sig en smule i forhold til de tal, der var baseret på importstatistikkerne som offentliggjort i forordningen om midlertidig told. På grundlag af importstatistikkerne var der en stabil situation i 2018 og 2019 med et fald på 5 procentpoint i 2020 og derefter et yderligere fald på 10 procentpoint i undersøgelsesperioden.

| (120) | De oplysninger, der er baseret på den konservative tilgang, viser en stigning på 4 procentpoint fra 2018 til 2019, hvorefter markedsandelen forblev stabil indtil udgangen af undersøgelsesperioden. Som nærmere beskrevet i afsnit 5.1.1 faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 14 procentpoint i 2022 sammenlignet med undersøgelsesperioden til fordel for importen fra Kina, som steg i samme omfang (fra 13 % til 27 %). |
| --- | --- |

(120)

De oplysninger, der er baseret på den konservative tilgang, viser en stigning på 4 procentpoint fra 2018 til 2019, hvorefter markedsandelen forblev stabil indtil udgangen af undersøgelsesperioden. Som nærmere beskrevet i afsnit 5.1.1 faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 14 procentpoint i 2022 sammenlignet med undersøgelsesperioden til fordel for importen fra Kina, som steg i samme omfang (fra 13 % til 27 %).

| (121) | GOC hævdede, at "selv om EU-producenternes markedsandel og salgsmængde er faldet i undersøgelsesperioden, er faldet i overensstemmelse med forbrugerefterspørgslen" og med det fald, som ifølge GOC skyldes covid-19-pandemien og inflationen i forbrugsvarer. GOC fremlagde ingen beviser for, at der enten var en betydelig inflation i forbrugsgoder i den betragtede periode, eller at en sådan påstået inflation ville være årsagen til faldet i efterspørgslen efter tønder. Ikke desto mindre konkluderede Kommissionen selv i betragtning 120 i forordningen om midlertidig told, at forbruget faktisk faldt som følge af covid-19-pandemien og de forskellige nedlukninger, der blev indført i Unionen. Som forklaret i betragtninger i forordningen om midlertidig told og i afsnit 5.1 nedenfor ændrede markedsandelen for både EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksporterende producenter sig imidlertid ikke væsentligt i perioden 2019-2021 på et betydeligt mindre marked på trods af covid-19, der førte til et fald i efterspørgslen, og Kommissionen konkluderede, at importen fra Kina udøvede et betydeligt pristryk på EU-erhvervsgrenen, der tvang den til at holde sine priser på et lavt niveau og under produktionsomkostningerne, hvilket forvoldte væsentlig skade. Disse påstande blev derfor afvist som ubegrundede. |
| --- | --- |

(121)

GOC hævdede, at "selv om EU-producenternes markedsandel og salgsmængde er faldet i undersøgelsesperioden, er faldet i overensstemmelse med forbrugerefterspørgslen" og med det fald, som ifølge GOC skyldes covid-19-pandemien og inflationen i forbrugsvarer. GOC fremlagde ingen beviser for, at der enten var en betydelig inflation i forbrugsgoder i den betragtede periode, eller at en sådan påstået inflation ville være årsagen til faldet i efterspørgslen efter tønder. Ikke desto mindre konkluderede Kommissionen selv i betragtning 120 i forordningen om midlertidig told, at forbruget faktisk faldt som følge af covid-19-pandemien og de forskellige nedlukninger, der blev indført i Unionen. Som forklaret i betragtninger i forordningen om midlertidig told og i afsnit 5.1 nedenfor ændrede markedsandelen for både EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksporterende producenter sig imidlertid ikke væsentligt i perioden 2019-2021 på et betydeligt mindre marked på trods af covid-19, der førte til et fald i efterspørgslen, og Kommissionen konkluderede, at importen fra Kina udøvede et betydeligt pristryk på EU-erhvervsgrenen, der tvang den til at holde sine priser på et lavt niveau og under produktionsomkostningerne, hvilket forvoldte væsentlig skade. Disse påstande blev derfor afvist som ubegrundede.

selv om EU-producenternes markedsandel og salgsmængde er faldet i undersøgelsesperioden, er faldet i overensstemmelse med forbrugerefterspørgslen

4.5.2.2.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

| (122) | I sine bemærkninger til de foreløbige konklusioner hævdede klageren, at med dumpingmargener i den foreløbige fase på mellem 65,3 % og 91 % burde omfanget af dumping betragtes som betydeligt og indgå i vurderingen af skaden, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(122)

I sine bemærkninger til de foreløbige konklusioner hævdede klageren, at med dumpingmargener i den foreløbige fase på mellem 65,3 % og 91 % burde omfanget af dumping betragtes som betydeligt og indgå i vurderingen af skaden, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

| (123) | Kommissionen bemærkede, at den i forbindelse med vurderingen af alle faktorer og forhold, der er relevante for at vurdere skaden for EU-erhvervsgrenen, faktisk havde konstateret, at dumpingmargenernes størrelse havde en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 170 i forordningen om midlertidig told. Kommissionen fastslog efterfølgende, at dumpingmargenerne var endnu højere, fra 70,2 % til 92,3 % (se afsnit 3.4 ovenfor). På dette grundlag bekræftede Kommissionen konklusionen i betragtning 170 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(123)

Kommissionen bemærkede, at den i forbindelse med vurderingen af alle faktorer og forhold, der er relevante for at vurdere skaden for EU-erhvervsgrenen, faktisk havde konstateret, at dumpingmargenernes størrelse havde en betydelig indvirkning på EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 170 i forordningen om midlertidig told. Kommissionen fastslog efterfølgende, at dumpingmargenerne var endnu højere, fra 70,2 % til 92,3 % (se afsnit 3.4 ovenfor). På dette grundlag bekræftede Kommissionen konklusionen i betragtning 170 i forordningen om midlertidig told.

4.5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

Mikroøkonomiske indikatorer

| (124) | Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget bemærkninger til nogen af de mikroøkonomiske indikatorer (priser og faktorer, der påvirker priser, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital). Kommissionen bekræftede derfor sine konklusioner i betragtning 172-185 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(124)

Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der ikke modtaget bemærkninger til nogen af de mikroøkonomiske indikatorer (priser og faktorer, der påvirker priser, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital). Kommissionen bekræftede derfor sine konklusioner i betragtning 172-185 i forordningen om midlertidig told.

4.5.4.   Konklusion vedrørende skade

Konklusion vedrørende skade

| (125) | Trods ændringen i forbruget, importtallene og markedsandelene, jf. ovenfor, viser de vigtigste makro- og mikroindikatorer fortsat en negativ tendens i den betragtede periode. Selv om markedsandelen for eksporten fra Kina synes at falde i 2019 og (en smule) i 2020 for derefter at forblive stabil i UP, skal dette ses i den særlige situation med det hidtil usete udbrud af covid-19-pandemien i 2020 og det efterfølgende kollaps for EU-markedet for tønder. Efter et lille tab af markedsandele i 2020 på trods af strenge nul-covid-politiske foranstaltninger og containerkrisen i 2021 opretholdt importen fra Kina en markedsandel for denne underbranche, hvilket i høj grad pressede EU-erhvervsgrenens priser i UP. Kommissionen fastsatte de målprisunderbudsmargener, der blev fastsat i den foreløbige fase, til mellem 52,9 % og 58,8 %, hvilket medførte et betydeligt pristryk på markedet og påvirkede EU-erhvervsgrenen negativt. |
| --- | --- |

(125)

Trods ændringen i forbruget, importtallene og markedsandelene, jf. ovenfor, viser de vigtigste makro- og mikroindikatorer fortsat en negativ tendens i den betragtede periode. Selv om markedsandelen for eksporten fra Kina synes at falde i 2019 og (en smule) i 2020 for derefter at forblive stabil i UP, skal dette ses i den særlige situation med det hidtil usete udbrud af covid-19-pandemien i 2020 og det efterfølgende kollaps for EU-markedet for tønder. Efter et lille tab af markedsandele i 2020 på trods af strenge nul-covid-politiske foranstaltninger og containerkrisen i 2021 opretholdt importen fra Kina en markedsandel for denne underbranche, hvilket i høj grad pressede EU-erhvervsgrenens priser i UP. Kommissionen fastsatte de målprisunderbudsmargener, der blev fastsat i den foreløbige fase, til mellem 52,9 % og 58,8 %, hvilket medførte et betydeligt pristryk på markedet og påvirkede EU-erhvervsgrenen negativt.

| (126) | I deres bemærkninger til forhåndsfremlæggelsen, som blev gentaget i den foreløbige fremlæggelse af oplysninger og i den endelige fremlæggelse af oplysninger, hævdede de to stikprøveudtagne eksporterende producenter, at EU-erhvervsgrenens målpriser pr. model ikke var pålidelige og i strid med kommerciel logik. Ningbo og Penglai fremførte, at visse modeller med en mindre kapacitet (5 og 10 liter) var dyrere end modeller med større kapacitet. De fremførte endvidere, at det ikke kan være rigtigt, at én tøndemodel havde den samme målpris med eller uden ventilrør, og at det var urimeligt, at to tøndemodeller med samme kapacitet, men fremstillet under forskellige standarder, havde en anden målpris. |
| --- | --- |

(126)

I deres bemærkninger til forhåndsfremlæggelsen, som blev gentaget i den foreløbige fremlæggelse af oplysninger og i den endelige fremlæggelse af oplysninger, hævdede de to stikprøveudtagne eksporterende producenter, at EU-erhvervsgrenens målpriser pr. model ikke var pålidelige og i strid med kommerciel logik. Ningbo og Penglai fremførte, at visse modeller med en mindre kapacitet (5 og 10 liter) var dyrere end modeller med større kapacitet. De fremførte endvidere, at det ikke kan være rigtigt, at én tøndemodel havde den samme målpris med eller uden ventilrør, og at det var urimeligt, at to tøndemodeller med samme kapacitet, men fremstillet under forskellige standarder, havde en anden målpris.

| (127) | For det første bemærkede Kommissionen, at størstedelen af de tønder, der sælges på EU-markedet, har en kapacitet fra 20 liter og derover, mens tønder på 5 og 10 liter blev solgt i begrænsede mængder - de udgjorde [0,4 %-0,6 %] af det samlede EU-forbrug i UP. Det er kommercielt muligt, at nicheprodukter, der fremstilles og sælges i begrænsede mængder, har en højere pris end masseprodukter, der sælges i betydeligt større mængder. Desuden havde produktionsmængden også en indvirkning på produktionsomkostningerne. En ændring af varetypen kræver trin såsom ændring af formen på den hydrauliske presse og andre processer, der bremser strømmen i produktionsprocessen. Når produktionsprocessen tilpasses med henblik på produktion af få nogle få hundrede enheder af en bestemt varetype, har faste omkostninger og andre omkostninger en betydeligt større indvirkning end for produktionen af en varetype, der produceres i titusindvis af enheder. |
| --- | --- |

(127)

For det første bemærkede Kommissionen, at størstedelen af de tønder, der sælges på EU-markedet, har en kapacitet fra 20 liter og derover, mens tønder på 5 og 10 liter blev solgt i begrænsede mængder - de udgjorde [0,4 %-0,6 %] af det samlede EU-forbrug i UP. Det er kommercielt muligt, at nicheprodukter, der fremstilles og sælges i begrænsede mængder, har en højere pris end masseprodukter, der sælges i betydeligt større mængder. Desuden havde produktionsmængden også en indvirkning på produktionsomkostningerne. En ændring af varetypen kræver trin såsom ændring af formen på den hydrauliske presse og andre processer, der bremser strømmen i produktionsprocessen. Når produktionsprocessen tilpasses med henblik på produktion af få nogle få hundrede enheder af en bestemt varetype, har faste omkostninger og andre omkostninger en betydeligt større indvirkning end for produktionen af en varetype, der produceres i titusindvis af enheder.

| (128) | For det andet bemærkede Kommissionen, at skadesmargenen blev udtrykt i intervaller for ikke at afsløre fortrolige oplysninger fra EU-producenterne, jf. betragtning 115. De eksporterende producenter anslog derfor en minimums- og maksimumsmålpris pr. model på grundlag af disse intervaller. Ventilrørene har en indvirkning på prisen på det færdige produkt på ca. 10 %. De intervaller, hvori målpriserne for de to modeller er indeholdt, gør det muligt at foretage denne differentiering. I modsætning til de eksporterende producenters påstand har de to modeller derfor ikke samme pris. |
| --- | --- |

(128)

For det andet bemærkede Kommissionen, at skadesmargenen blev udtrykt i intervaller for ikke at afsløre fortrolige oplysninger fra EU-producenterne, jf. betragtning 115. De eksporterende producenter anslog derfor en minimums- og maksimumsmålpris pr. model på grundlag af disse intervaller. Ventilrørene har en indvirkning på prisen på det færdige produkt på ca. 10 %. De intervaller, hvori målpriserne for de to modeller er indeholdt, gør det muligt at foretage denne differentiering. I modsætning til de eksporterende producenters påstand har de to modeller derfor ikke samme pris.

| (129) | Endelig bemærkede Kommissionen, at kapaciteten ikke var den eneste drivkraft for prisen. Andre faktorer, såsom standarden, har tydeligvis også haft en indvirkning. Dette kan også ses i eksportpriserne hos de to stikprøveudtagne eksporterende producenter, som også viste en forskel på næsten 50 % for disse to nøjagtig samme tøndemodeller. |
| --- | --- |

(129)

Endelig bemærkede Kommissionen, at kapaciteten ikke var den eneste drivkraft for prisen. Andre faktorer, såsom standarden, har tydeligvis også haft en indvirkning. Dette kan også ses i eksportpriserne hos de to stikprøveudtagne eksporterende producenter, som også viste en forskel på næsten 50 % for disse to nøjagtig samme tøndemodeller.

| (130) | Disse påstande blev derfor afvist som ubegrundede. |
| --- | --- |

(130)

Disse påstande blev derfor afvist som ubegrundede.

| (131) | Med de øvrige bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte vedrørende konklusionerne om skade i de relevante afsnit ovenfor, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 186-188, 190 og 191 i forordningen om midlertidig told og bekræftede, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. |
| --- | --- |

(131)

Med de øvrige bemærkninger, som de interesserede parter fremsatte vedrørende konklusionerne om skade i de relevante afsnit ovenfor, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 186-188, 190 og 191 i forordningen om midlertidig told og bekræftede, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Dumpingimportens virkninger

Dumpingimportens virkninger

| (132) | I betragtning 217 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. |
| --- | --- |

(132)

I betragtning 217 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade.

| (133) | Efter det konservative scenario for importmængderne (som forklaret i afsnit 4.4.1 ovenfor) vurderede Kommissionen, hvorvidt konklusionerne om årsagssammenhæng i betragtning 193 til 209 i forordningen om midlertidig told fortsat var gyldige. |
| --- | --- |

(133)

Efter det konservative scenario for importmængderne (som forklaret i afsnit 4.4.1 ovenfor) vurderede Kommissionen, hvorvidt konklusionerne om årsagssammenhæng i betragtning 193 til 209 i forordningen om midlertidig told fortsat var gyldige.

| (134) | Importmængden fra Kina faldt med 80 % i den betragtede periode, fra 617 607 tønder i 2018 til 118 460 tønder i 2021, og dens markedsandel faldt fra 18 % i 2018 til 13 % i undersøgelsesperioden. Selv om importmængderne og deres markedsandel faldt i forhold til begyndelsen af den betragtede periode, forblev de betydelige i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(134)

Importmængden fra Kina faldt med 80 % i den betragtede periode, fra 617 607 tønder i 2018 til 118 460 tønder i 2021, og dens markedsandel faldt fra 18 % i 2018 til 13 % i undersøgelsesperioden. Selv om importmængderne og deres markedsandel faldt i forhold til begyndelsen af den betragtede periode, forblev de betydelige i undersøgelsesperioden.

| (135) | Desuden fandt denne import sted til priser, der var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen havde ikke andet valg end at følge de lave priser, som de kinesiske producenter havde fastsat, for at bevare sin markedsandel i en periode med faldende forbrug og stigende produktionsomkostninger, jf. afsnit 4.4.3.1 i forordningen om midlertidig told. Dette førte til et markant fald i rentabiliteten for alle stikprøveudtagne EU-producenter fra fortjeneste (på + 12 % i 2018) til store tab (– 9 % i 2021) og den deraf følgende forværring af andre finansielle indikatorer såsom investeringsafkast og likviditet. Som forklaret i afsnit 4.3.3 i forordningen om midlertidig told skyldtes dette pristryk tydeligvis adfærden hos de kinesiske eksporterende producenter, der tilbød tønder til dumpingpriser på EU-markedet. |
| --- | --- |

(135)

Desuden fandt denne import sted til priser, der var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen havde ikke andet valg end at følge de lave priser, som de kinesiske producenter havde fastsat, for at bevare sin markedsandel i en periode med faldende forbrug og stigende produktionsomkostninger, jf. afsnit 4.4.3.1 i forordningen om midlertidig told. Dette førte til et markant fald i rentabiliteten for alle stikprøveudtagne EU-producenter fra fortjeneste (på + 12 % i 2018) til store tab (– 9 % i 2021) og den deraf følgende forværring af andre finansielle indikatorer såsom investeringsafkast og likviditet. Som forklaret i afsnit 4.3.3 i forordningen om midlertidig told skyldtes dette pristryk tydeligvis adfærden hos de kinesiske eksporterende producenter, der tilbød tønder til dumpingpriser på EU-markedet.

| (136) | Som fastslået i betragtning 190, 194 og 196-209 i forordningen om midlertidig told begyndte de eksporterende producenters pristryk i 2019, hvor deres eksportpris faldt med 13 %. I samme periode faldt EU-erhvervsgrenens priser med kun 2 %, mens produktionsomkostningerne steg med 7 %. Dette havde en direkte indvirkning på rentabiliteten, som faldt fra 12 % til 5 %. I 2020-2021 ramte covid-19-pandemien Unionen, og på grund af de mange nedlukninger i Europa faldt EU-forbruget drastisk. Som følge af den reducerede produktion og kapacitetsudnyttelsen steg EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger betydeligt, jf. betragtning 174 i forordningen om midlertidig told. På trods af omkostningsstigningen kunne EU-erhvervsgrenen ikke hæve sine priser til et bæredygtigt niveau på grund af bekymring for at miste yderligere salgsmængder i forbindelse med lavpris- og dumpingimporten af tønder fra Kina. |
| --- | --- |

(136)

Som fastslået i betragtning 190, 194 og 196-209 i forordningen om midlertidig told begyndte de eksporterende producenters pristryk i 2019, hvor deres eksportpris faldt med 13 %. I samme periode faldt EU-erhvervsgrenens priser med kun 2 %, mens produktionsomkostningerne steg med 7 %. Dette havde en direkte indvirkning på rentabiliteten, som faldt fra 12 % til 5 %. I 2020-2021 ramte covid-19-pandemien Unionen, og på grund af de mange nedlukninger i Europa faldt EU-forbruget drastisk. Som følge af den reducerede produktion og kapacitetsudnyttelsen steg EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger betydeligt, jf. betragtning 174 i forordningen om midlertidig told. På trods af omkostningsstigningen kunne EU-erhvervsgrenen ikke hæve sine priser til et bæredygtigt niveau på grund af bekymring for at miste yderligere salgsmængder i forbindelse med lavpris- og dumpingimporten af tønder fra Kina.

| (137) | EU-erhvervsgrenens salg af tønder faldt fra 2 875 573 tønder i 2018 til 822 777 tønder i undersøgelsesperioden. Selv om det lykkedes EU-erhvervsgrenen ikke at miste sin markedsandel i den betragtede periode, lykkedes dette i forbindelse med et midlertidigt vigende marked kun ved at sænke priserne til et ikkebæredygtigt niveau under omkostningsniveauet. Yderligere tab af markedsandele kombineret med den drastiske nedgang i forbruget ville højst sandsynligt betyde en lukning for hele industrien efter udbruddet af covid-19-pandemien. Som det fremgår af data fra perioden efter UP, ville lukningen kombineret med den kraftige stigning i importmængden fra Kina i 2022 højst sandsynligt betyde EU-erhvervsgrenens endeligt. Kommissionen bekræftede derfor, at de kinesiske priser i en situation med et vigende marked og stigende produktionsomkostninger konsekvent underbød EU-erhvervsgrenens priser og trykkede prisniveauet på EU-markedet. |
| --- | --- |

(137)

EU-erhvervsgrenens salg af tønder faldt fra 2 875 573 tønder i 2018 til 822 777 tønder i undersøgelsesperioden. Selv om det lykkedes EU-erhvervsgrenen ikke at miste sin markedsandel i den betragtede periode, lykkedes dette i forbindelse med et midlertidigt vigende marked kun ved at sænke priserne til et ikkebæredygtigt niveau under omkostningsniveauet. Yderligere tab af markedsandele kombineret med den drastiske nedgang i forbruget ville højst sandsynligt betyde en lukning for hele industrien efter udbruddet af covid-19-pandemien. Som det fremgår af data fra perioden efter UP, ville lukningen kombineret med den kraftige stigning i importmængden fra Kina i 2022 højst sandsynligt betyde EU-erhvervsgrenens endeligt. Kommissionen bekræftede derfor, at de kinesiske priser i en situation med et vigende marked og stigende produktionsomkostninger konsekvent underbød EU-erhvervsgrenens priser og trykkede prisniveauet på EU-markedet.

| (138) | Situationen med hensyn til Unionens eksportresultater, jf. afsnit 5.2.2 i forordningen om midlertidig told, viste, hvad en normal situation ville være med hensyn til prisniveauer og deraf følgende fortjeneste på eksportmarkeder, der ikke er påvirket af dumpingimport, eller hvor der er indført foranstaltninger for at genoprette retfærdig handel, dvs. USA, der udgør Unionens vigtigste eksportmarked. I den betragtede periode var de priser, som disse markeder kunne tilbyde, betydeligt højere end EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet og konstant højere end produktionsomkostningerne, undtagen i 2020, som var det år, der var mest påvirket af covid-19-pandemien. Hvis det derfor ikke havde været for det betydelige pristryk og prisunderbud, der blev udøvet af importen fra Kina, på grund af de ekstraordinære foranstaltninger, der blev truffet som beskrevet i betragtning 190 i forordningen om midlertidig told, kunne EU-erhvervsgrenen have klaret det meste af udbruddet af covid-19-pandemien på rentabel vis. |
| --- | --- |

(138)

Situationen med hensyn til Unionens eksportresultater, jf. afsnit 5.2.2 i forordningen om midlertidig told, viste, hvad en normal situation ville være med hensyn til prisniveauer og deraf følgende fortjeneste på eksportmarkeder, der ikke er påvirket af dumpingimport, eller hvor der er indført foranstaltninger for at genoprette retfærdig handel, dvs. USA, der udgør Unionens vigtigste eksportmarked. I den betragtede periode var de priser, som disse markeder kunne tilbyde, betydeligt højere end EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet og konstant højere end produktionsomkostningerne, undtagen i 2020, som var det år, der var mest påvirket af covid-19-pandemien. Hvis det derfor ikke havde været for det betydelige pristryk og prisunderbud, der blev udøvet af importen fra Kina, på grund af de ekstraordinære foranstaltninger, der blev truffet som beskrevet i betragtning 190 i forordningen om midlertidig told, kunne EU-erhvervsgrenen have klaret det meste af udbruddet af covid-19-pandemien på rentabel vis.

5.1.1.   Analyse af 2022-situationen

Analyse af 2022-situationen

Tabel 5 —

Tabel 5 —

Sammenligning af de vigtigste skadesindikatorer for perioden 2018-2022

Sammenligning af de vigtigste skadesindikatorer for perioden 2018-2022

| | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Samlet EU-forbrug (tønder) | 3 493 180 | 2 481 922 | 1 703 848 | 941 237 | 2 092 723 |
| EU-erhvervsgrenens salgsmængde (tønder) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 | 1 533 024 |
| Markedsandel | 82 % | 86 % | 87 % | 87 % | 73 % |
| Importmængder fra Kina (tønder) | 617 607 | 357 404 | 224 546 | 118 460 | 559 699 |
| Markedsandel | 18 % | 14 % | 13 % | 13 % | 27 % |
| Gennemsnitlig enhedssalgspris for
  EU-erhvervsgrenen
  (EUR/tønde) | 56 | 55 | 51 | 51 | 76 |
| Gennemsnitlig importpris pr. tønde fra Kina
  (EUR/tønde) | 43 | 37 | 38 | 43 | 51 |
| EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger (EUR/tønde) | 55 | 59 | 63 | 64 | 75 |
| EU-erhvervsgrenens rentabilitet | 12 % | 5 % | -18 % | -9 % | 1 % |
| Kilde: Oplysninger fra klageren. Oplysninger fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Overvågningsdatabase. |

2018

2019

2020

2021

2022

Samlet EU-forbrug (tønder)

3 493 180

2 481 922

1 703 848

941 237

2 092 723

EU-erhvervsgrenens salgsmængde (tønder)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

1 533 024

Markedsandel

82 %

86 %

87 %

87 %

73 %

Importmængder fra Kina (tønder)

617 607

357 404

224 546

118 460

559 699

Markedsandel

18 %

14 %

13 %

13 %

27 %

Gennemsnitlig enhedssalgspris for

EU-erhvervsgrenen

(EUR/tønde)

56

55

51

51

76

Gennemsnitlig importpris pr. tønde fra Kina

(EUR/tønde)

43

37

38

43

51

EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger (EUR/tønde)

55

59

63

64

75

EU-erhvervsgrenens rentabilitet

12 %

5 %

-18 %

-9 %

1 %

Kilde: Oplysninger fra klageren. Oplysninger fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Overvågningsdatabase.

Kilde:

| (139) | For at opnå en bedre forståelse af markedssituationen under hensyntagen til, at markedet i 2020-2021 var påvirket af covid-19-pandemien, analyserede Kommissionen også perioden efter UP, dvs. hele 2022. I 2022 var virkningerne af nedlukningerne på grund af covid-19-pandemien overstået, og markedet begyndte at komme sig igen. Forbruget steg fra 941 000 tønder i 2021 til 2,1 mio. tønder i 2022, dvs. med 122 %. EU-erhvervsgrenens salg steg med 86 % og nåede op på 1,5 mio. tønder, og dens priser steg med 49 % og nåede op på 76 EUR pr. tønde (fra 51 EUR pr. tønde i 2021). |
| --- | --- |

(139)

For at opnå en bedre forståelse af markedssituationen under hensyntagen til, at markedet i 2020-2021 var påvirket af covid-19-pandemien, analyserede Kommissionen også perioden efter UP, dvs. hele 2022. I 2022 var virkningerne af nedlukningerne på grund af covid-19-pandemien overstået, og markedet begyndte at komme sig igen. Forbruget steg fra 941 000 tønder i 2021 til 2,1 mio. tønder i 2022, dvs. med 122 %. EU-erhvervsgrenens salg steg med 86 % og nåede op på 1,5 mio. tønder, og dens priser steg med 49 % og nåede op på 76 EUR pr. tønde (fra 51 EUR pr. tønde i 2021).

| (140) | Samtidig steg importen fra Kina med et imponerende niveau på 372 %, fra 118 000 tønder i 2021 til 560 000 tønder i 2022. Som følge heraf blev de kinesiske eksportørers markedsandel mere end fordoblet fra 13 % i 2021 til 27 % i 2022, mens EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 87 % til 73 % i samme periode. |
| --- | --- |

(140)

Samtidig steg importen fra Kina med et imponerende niveau på 372 %, fra 118 000 tønder i 2021 til 560 000 tønder i 2022. Som følge heraf blev de kinesiske eksportørers markedsandel mere end fordoblet fra 13 % i 2021 til 27 % i 2022, mens EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 87 % til 73 % i samme periode.

| (141) | Importpriserne fra Kina steg også i 2022, fra 43 EUR pr. tønde til 51 EUR pr. tønde, men i langt mindre omfang end EU-erhvervsgrenens priser, og den gennemsnitlige underbudsmargen steg til 49 % i 2022. |
| --- | --- |

(141)

Importpriserne fra Kina steg også i 2022, fra 43 EUR pr. tønde til 51 EUR pr. tønde, men i langt mindre omfang end EU-erhvervsgrenens priser, og den gennemsnitlige underbudsmargen steg til 49 % i 2022.

| (142) | Desuden var 2022 kendetegnet ved den betydelige stigning i inflationen som følge af energiomkostningerne og prisstigningen på rustfrit stål i første halvdel af 2022 set i forhold til 2021. I denne situation steg EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger med 17 %, til 75 EUR pr. tønde (kun 1 euro under gennemsnitsprisen). Trods stigningen i salgsmængden og salgspriserne nåede EU-erhvervsgrenens rentabilitet derfor knap op på 1 %. |
| --- | --- |

(142)

Desuden var 2022 kendetegnet ved den betydelige stigning i inflationen som følge af energiomkostningerne og prisstigningen på rustfrit stål i første halvdel af 2022 set i forhold til 2021. I denne situation steg EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger med 17 %, til 75 EUR pr. tønde (kun 1 euro under gennemsnitsprisen). Trods stigningen i salgsmængden og salgspriserne nåede EU-erhvervsgrenens rentabilitet derfor knap op på 1 %.

| (143) | De kinesiske eksportpriser var fra begyndelsen af den betragtede periode i 2018 betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser og omkostninger. Denne tilstedeværelse på markedet til meget lave priser var til skade for EU-erhvervsgrenen, som var nødt til at sænke sine salgspriser i den betragtede periode for at bevare sin position på markedet. Disse virkninger var muligvis mindre tydelige i 2020-2021 på grund af virkningerne af covid-19-pandemien og skibscontainerkrisen, der gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel en smule, selv om det havde betydelige tab til følge. |
| --- | --- |

(143)

De kinesiske eksportpriser var fra begyndelsen af den betragtede periode i 2018 betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser og omkostninger. Denne tilstedeværelse på markedet til meget lave priser var til skade for EU-erhvervsgrenen, som var nødt til at sænke sine salgspriser i den betragtede periode for at bevare sin position på markedet. Disse virkninger var muligvis mindre tydelige i 2020-2021 på grund af virkningerne af covid-19-pandemien og skibscontainerkrisen, der gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel en smule, selv om det havde betydelige tab til følge.

| (144) | Oplysningerne i 2022, hvor markedet var tilbage til forholdene før covid-19, viser det reelle omfang af de skadelige virkninger af Kinas illoyale priskonkurrence. I 2022 kunne EU-erhvervsgrenen på trods af den stigende efterspørgsel sælge sin vare til priser, der kun lige var på linje med produktionsomkostningerne, og på trods heraf mistede EU-erhvervsgrenen i løbet af blot ét år 14 procentpoint af sin markedsandel til den kinesiske import. Oplysningerne fra 2022 viser derfor resultatet af den tendens, der begyndte i 2019, og som blev skjult af en anden type skade forårsaget af importen fra Kina under covid-19-pandemien i 2020 og 2021. EU-erhvervsgrenens kraftige prisfald i 2019 betød, at den formåede at bevare sin markedsposition, men med betydelige omkostninger for rentabiliteten. Da markedet steg igen i 2022, og EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at konkurrere effektivt på priserne med den meget billigere dumpingimport fra Kina, forblev den lige over nulpunktet, hvilket førte til et massivt tab på markedet til fordel for importen fra Kina. |
| --- | --- |

(144)

Oplysningerne i 2022, hvor markedet var tilbage til forholdene før covid-19, viser det reelle omfang af de skadelige virkninger af Kinas illoyale priskonkurrence. I 2022 kunne EU-erhvervsgrenen på trods af den stigende efterspørgsel sælge sin vare til priser, der kun lige var på linje med produktionsomkostningerne, og på trods heraf mistede EU-erhvervsgrenen i løbet af blot ét år 14 procentpoint af sin markedsandel til den kinesiske import. Oplysningerne fra 2022 viser derfor resultatet af den tendens, der begyndte i 2019, og som blev skjult af en anden type skade forårsaget af importen fra Kina under covid-19-pandemien i 2020 og 2021. EU-erhvervsgrenens kraftige prisfald i 2019 betød, at den formåede at bevare sin markedsposition, men med betydelige omkostninger for rentabiliteten. Da markedet steg igen i 2022, og EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at konkurrere effektivt på priserne med den meget billigere dumpingimport fra Kina, forblev den lige over nulpunktet, hvilket førte til et massivt tab på markedet til fordel for importen fra Kina.

| (145) | I lyset af ovenstående fastslog Kommissionen, at udviklingen efter UP bekræftede dens konklusioner i forordningen om midlertidig told og i betragtning 137 om, at dumpingimporten forvoldte den skade, som EU-erhvervsgrenen led i den betragtede periode. Selv i perioden efter UP, hvor virkningerne af covid-19-pandemien ikke længere blev observeret, var EU-erhvervsgrenen på grund af det betydelige pristryk fra lavprisimporten fra kinesiske eksporterende producenter ikke i stand til at hæve sine priser i takt med udviklingen i produktionsomkostningerne og led som følge heraf fortsat tab, samtidig med at den mistede markedsandele. |
| --- | --- |

(145)

I lyset af ovenstående fastslog Kommissionen, at udviklingen efter UP bekræftede dens konklusioner i forordningen om midlertidig told og i betragtning 137 om, at dumpingimporten forvoldte den skade, som EU-erhvervsgrenen led i den betragtede periode. Selv i perioden efter UP, hvor virkningerne af covid-19-pandemien ikke længere blev observeret, var EU-erhvervsgrenen på grund af det betydelige pristryk fra lavprisimporten fra kinesiske eksporterende producenter ikke i stand til at hæve sine priser i takt med udviklingen i produktionsomkostningerne og led som følge heraf fortsat tab, samtidig med at den mistede markedsandele.

| (146) | Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger vedrørende dette afsnit, bekræftede Kommissionen resten af sine konklusioner i betragtning 194-209 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(146)

Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger vedrørende dette afsnit, bekræftede Kommissionen resten af sine konklusioner i betragtning 194-209 i forordningen om midlertidig told.

5.2.   Virkningerne af andre faktorer

Virkningerne af andre faktorer

5.2.1.   Covid-19-pandemien og faldet i forbruget

Covid-19-pandemien og faldet i forbruget

| (147) | I betragtning 210 og 211 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at det forhold, at faldet i forbruget blev yderligere forværret af covid-19-pandemien, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade. |
| --- | --- |

(147)

I betragtning 210 og 211 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at det forhold, at faldet i forbruget blev yderligere forværret af covid-19-pandemien, ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade.

| (148) | Kommissionen vurderede også, hvorvidt disse konklusioner, som blev draget i forordningen om midlertidig told, om virkningerne af covid-19-pandemien fortsat var gyldige på grundlag af den mere konservative fastsættelse af importmængderne. |
| --- | --- |

(148)

Kommissionen vurderede også, hvorvidt disse konklusioner, som blev draget i forordningen om midlertidig told, om virkningerne af covid-19-pandemien fortsat var gyldige på grundlag af den mere konservative fastsættelse af importmængderne.

| (149) | Importen af tønder fra Kina til meget lave priser blev registreret fra 2018 og fremefter. I den betragtede periode var gennemsnitsprisen på importen fra Kina i gennemsnit 24 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser. Dette faldt sammen med et konstant fald i EU-erhvervsgrenens priser på trods af de stigende produktionsomkostninger. Det forhold, at faldet i forbruget blev yderligere forværret af covid-19-pandemien, svækkede ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade. I den betragtede periode faldt forbruget med 73 % og EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 71 %, mens importen fra Kina, begrænset af skibscontainerkrisen, faldt med 80 %. Som nævnt i betragtning 196 i forordningen om midlertidig told og i afsnit 5.1 ovenfor ville EU-erhvervsgrenen, som det fremgår af de priser, som EU-erhvervsgrenen opnåede på det amerikanske marked, der er beskyttet af antidumpingtold på importen af tønder fra Kina, uden dumpingimporten fra Kina og pristrykket have været i stand til at hæve sine priser til et mere bæredygtigt niveau og dække de øgede produktionsomkostninger og samtidig bevare sin markedsandel. |
| --- | --- |

(149)

Importen af tønder fra Kina til meget lave priser blev registreret fra 2018 og fremefter. I den betragtede periode var gennemsnitsprisen på importen fra Kina i gennemsnit 24 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser. Dette faldt sammen med et konstant fald i EU-erhvervsgrenens priser på trods af de stigende produktionsomkostninger. Det forhold, at faldet i forbruget blev yderligere forværret af covid-19-pandemien, svækkede ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens skade. I den betragtede periode faldt forbruget med 73 % og EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 71 %, mens importen fra Kina, begrænset af skibscontainerkrisen, faldt med 80 %. Som nævnt i betragtning 196 i forordningen om midlertidig told og i afsnit 5.1 ovenfor ville EU-erhvervsgrenen, som det fremgår af de priser, som EU-erhvervsgrenen opnåede på det amerikanske marked, der er beskyttet af antidumpingtold på importen af tønder fra Kina, uden dumpingimporten fra Kina og pristrykket have været i stand til at hæve sine priser til et mere bæredygtigt niveau og dække de øgede produktionsomkostninger og samtidig bevare sin markedsandel.

| (150) | Desuden viser udviklingen efter UP som vurderet i betragtning 139-143, at selv i den periode, hvor virkningerne af covid-19-pandemien ikke længere var til stede på markedet, led EU-erhvervsgrenen fortsat væsentlig skade som følge af lavprisimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(150)

Desuden viser udviklingen efter UP som vurderet i betragtning 139-143, at selv i den periode, hvor virkningerne af covid-19-pandemien ikke længere var til stede på markedet, led EU-erhvervsgrenen fortsat væsentlig skade som følge af lavprisimporten fra Kina.

| (151) | GOC fremførte flere argumenter vedrørende analysen af årsagssammenhængen som beskrevet i forordningen om midlertidig told og hævdede i det væsentlige, at EU-erhvervsgrenens forværrede situation fejlagtigt tilskrives dumpingimporten fra Kina. |
| --- | --- |

(151)

GOC fremførte flere argumenter vedrørende analysen af årsagssammenhængen som beskrevet i forordningen om midlertidig told og hævdede i det væsentlige, at EU-erhvervsgrenens forværrede situation fejlagtigt tilskrives dumpingimporten fra Kina.

| (152) | GOC's første argument var, at EU-erhvervsgrenens resultater i stedet forværredes som følge af faldende efterspørgsel på grund af covid-19-pandemien og inflationen i forbrugsvarer. Kommissionen har allerede behandlet disse bemærkninger i betragtning 132-143. |
| --- | --- |

(152)

GOC's første argument var, at EU-erhvervsgrenens resultater i stedet forværredes som følge af faldende efterspørgsel på grund af covid-19-pandemien og inflationen i forbrugsvarer. Kommissionen har allerede behandlet disse bemærkninger i betragtning 132-143.

| (153) | Den anden faktor, som ifølge GOC er årsagen til EU-erhvervsgrenens forværrede resultater, er stigningen i priserne på rustfrit stål som det vigtigste råmateriale, hvilket angiveligt blev yderligere forværret af Unionens stålbeskyttelsesforanstaltninger. GOC hævdede, at det faktum, at EU-erhvervsgrenens eksportpriser i den betragtede periode var lavere end deres produktionsomkostninger, bekræfter denne konklusion. |
| --- | --- |

(153)

Den anden faktor, som ifølge GOC er årsagen til EU-erhvervsgrenens forværrede resultater, er stigningen i priserne på rustfrit stål som det vigtigste råmateriale, hvilket angiveligt blev yderligere forværret af Unionens stålbeskyttelsesforanstaltninger. GOC hævdede, at det faktum, at EU-erhvervsgrenens eksportpriser i den betragtede periode var lavere end deres produktionsomkostninger, bekræfter denne konklusion.

| (154) | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, faldt gennemsnitsprisen på koldvalsede plader af rustfrit stål (kvalitet 304) på det nordeuropæiske marked fra 2018 til 2020 (med 15 %) og begyndte først at stige igen i 2021 (27). EU-erhvervsgrenens faldende rentabilitet (der nåede sit laveste niveau i 2020) kan derfor ikke tilskrives stålpriserne. Desuden viser oplysningerne fra de stikprøveudtagne EU-producenter ikke en væsentlig stigning i forekomsten af stålomkostninger i de samlede produktionsomkostninger i den betragtede periode. For så vidt angår EU-erhvervsgrenens eksportpriser bemærkede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens hjemtagelseseksportpriser var højere end deres produktionsomkostninger i alle årene i den betragtede periode, med undtagelse af 2020, som var det år, der var mest påvirket af covid-19-pandemien, og den dermed forbundne nedgang i efterspørgslen (jf. betragtning 172 og 212 i forordningen om midlertidig told). Disse påstande blev afvist som ubegrundede. |
| --- | --- |

(154)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, faldt gennemsnitsprisen på koldvalsede plader af rustfrit stål (kvalitet 304) på det nordeuropæiske marked fra 2018 til 2020 (med 15 %) og begyndte først at stige igen i 2021 (27). EU-erhvervsgrenens faldende rentabilitet (der nåede sit laveste niveau i 2020) kan derfor ikke tilskrives stålpriserne. Desuden viser oplysningerne fra de stikprøveudtagne EU-producenter ikke en væsentlig stigning i forekomsten af stålomkostninger i de samlede produktionsomkostninger i den betragtede periode. For så vidt angår EU-erhvervsgrenens eksportpriser bemærkede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens hjemtagelseseksportpriser var højere end deres produktionsomkostninger i alle årene i den betragtede periode, med undtagelse af 2020, som var det år, der var mest påvirket af covid-19-pandemien, og den dermed forbundne nedgang i efterspørgslen (jf. betragtning 172 og 212 i forordningen om midlertidig told). Disse påstande blev afvist som ubegrundede.

27

5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

EU-erhvervsgrenens eksportresultater

| (155) | I betragtning 212-214 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at det midlertidige fald i eksportresultaterne ikke bidrog til EU-erhvervsgrenens skade. |
| --- | --- |

(155)

I betragtning 212-214 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at det midlertidige fald i eksportresultaterne ikke bidrog til EU-erhvervsgrenens skade.

| (156) | Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dette afsnit, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 212-214 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(156)

Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dette afsnit, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 212-214 i forordningen om midlertidig told.

5.2.3.   Konklusion

Konklusion

| (157) | I betragtning af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til analysen af årsagssammenhængen, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 211-217 i forordningen om midlertidig told og bekræftede på ny, at dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer betragtet hver for sig eller samlet ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. |
| --- | --- |

(157)

I betragtning af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til analysen af årsagssammenhængen, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 211-217 i forordningen om midlertidig told og bekræftede på ny, at dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at de øvrige faktorer betragtet hver for sig eller samlet ikke svækkede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade.

6.   FORANSTALTNINGERNES OMFANG

FORANSTALTNINGERNES OMFANG

6.1.   Skadesmargen

Skadesmargen

| (158) | Som fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 4, tredje afsnit, og idet Kommissionen ikke registrerede importen i forhåndsfremlæggelsesperioden, analyserede den udviklingen i importmængderne for at fastslå, om der havde været en yderligere væsentlig stigning i den import, som var omfattet af undersøgelsen i den forhåndsfremlæggelsesperiode, der er beskrevet i betragtning 3, og dermed lade den yderligere skade forårsaget af en sådan stigning, afspejle i forbindelse med fastsættelsen af skadesmargenen. |
| --- | --- |

(158)

Som fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 4, tredje afsnit, og idet Kommissionen ikke registrerede importen i forhåndsfremlæggelsesperioden, analyserede den udviklingen i importmængderne for at fastslå, om der havde været en yderligere væsentlig stigning i den import, som var omfattet af undersøgelsen i den forhåndsfremlæggelsesperiode, der er beskrevet i betragtning 3, og dermed lade den yderligere skade forårsaget af en sådan stigning, afspejle i forbindelse med fastsættelsen af skadesmargenen.

| (159) | På grundlag af data fra overvågningsdatabasen var importmængderne fra det pågældende land i forhåndsfremlæggelsesperioden på fire uger (28) 260 % højere end den gennemsnitlige importmængde sammenlignet med i en periode på fire uger i undersøgelsesperioden. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at der var sket en væsentlig stigning i den import, som var omfattet af undersøgelsen i forhåndsfremlæggelsesperioden. |
| --- | --- |

(159)

På grundlag af data fra overvågningsdatabasen var importmængderne fra det pågældende land i forhåndsfremlæggelsesperioden på fire uger (28) 260 % højere end den gennemsnitlige importmængde sammenlignet med i en periode på fire uger i undersøgelsesperioden. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at der var sket en væsentlig stigning i den import, som var omfattet af undersøgelsen i forhåndsfremlæggelsesperioden.

28

| (160) | For at afspejle den yderligere skade, som var forårsaget af stigningen i importen, besluttede Kommissionen af justere skadestærsklen baseret på stigningen i importmængden, der i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 4, betragtes som den relevante vægtningsfaktor. Den beregnede derfor en multiplikationsfaktor, der blev fastlagt ved at dividere summen af importmængden i den fire uger lange forhåndsfremlæggelsesperiode (32 685 tønder) og de 52 uger i UP (118 460 tønder) med importmængden i UP ekstrapoleret til 56 uger. Det fremkomne tal, dvs. 1,1850, afspejler den yderligere skade, som den yderligere stigning i importen forårsagede. De foreløbige skadesmargener blev således multipliceret med denne faktor. |
| --- | --- |

(160)

For at afspejle den yderligere skade, som var forårsaget af stigningen i importen, besluttede Kommissionen af justere skadestærsklen baseret på stigningen i importmængden, der i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 4, betragtes som den relevante vægtningsfaktor. Den beregnede derfor en multiplikationsfaktor, der blev fastlagt ved at dividere summen af importmængden i den fire uger lange forhåndsfremlæggelsesperiode (32 685 tønder) og de 52 uger i UP (118 460 tønder) med importmængden i UP ekstrapoleret til 56 uger. Det fremkomne tal, dvs. 1,1850, afspejler den yderligere skade, som den yderligere stigning i importen forårsagede. De foreløbige skadesmargener blev således multipliceret med denne faktor.

1,1850

| (161) | Som allerede forklaret i betragtning 78 konkluderede Kommissionen i den endelige fase også, at de eksporterende producenters samarbejdsniveau i dette tilfælde var højt (over 90 %), og fandt det således hensigtsmæssigt at fastsætte skadesmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på samme niveau som den højeste skadesmargen, der blev konstateret for en eksporterende producent i stikprøven. |
| --- | --- |

(161)

Som allerede forklaret i betragtning 78 konkluderede Kommissionen i den endelige fase også, at de eksporterende producenters samarbejdsniveau i dette tilfælde var højt (over 90 %), og fandt det således hensigtsmæssigt at fastsætte skadesmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter på samme niveau som den højeste skadesmargen, der blev konstateret for en eksporterende producent i stikprøven.

| (162) | Den endelige skadestærskel for de samarbejdsvillige eksporterende producenter og alle andre virksomheder er derfor som følger:







  Land | Virksomhed | Endelig skadesmargen |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 69,6 % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 62,6 % |
| Andre samarbejdsvillige virksomheder | 66,7 % |
| Alle andre virksomheder | 69,6 % |

(162)

Den endelige skadestærskel for de samarbejdsvillige eksporterende producenter og alle andre virksomheder er derfor som følger:

Land

Virksomhed

Endelig skadesmargen

Folkerepublikken Kina

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

69,6 %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

62,6 %

Andre samarbejdsvillige virksomheder

66,7 %

Alle andre virksomheder

69,6 %

| (163) | Da der ikke blev fremsat bemærkninger til målprisunderbudsmargenerne, bekræftes betragtning 219-226 i forordningen om midlertidig told som ændret ved ovenstående tabel. |
| --- | --- |

(163)

Da der ikke blev fremsat bemærkninger til målprisunderbudsmargenerne, bekræftes betragtning 219-226 i forordningen om midlertidig told som ændret ved ovenstående tabel.

7.   UNIONENS INTERESSER

UNIONENS INTERESSER

7.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

EU-erhvervsgrenens interesser

| (164) | Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dette afsnit, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 230-233 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(164)

Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dette afsnit, bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 230-233 i forordningen om midlertidig told.

7.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

| (165) | Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told fremførte én importør, IMEXA, at indførelsen af tolden ville forårsage betydelige tab, som ville medføre, at virksomheden gik konkurs. |
| --- | --- |

(165)

Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told fremførte én importør, IMEXA, at indførelsen af tolden ville forårsage betydelige tab, som ville medføre, at virksomheden gik konkurs.

| (166) | Der var ingen andre importører, der var imod indførelsen af foranstaltninger, og generelt var samarbejdsviljen fra importørernes side meget lav. Selv om IMEXA ville lide betydelige tab som følge heraf, opvejer denne importørs interesser (som tegner sig for ca. [1,1-2,4] % af den samlede import til Unionen i undersøgelsesperioden) derfor ikke EU-erhvervsgrenens interesser som helhed. |
| --- | --- |

(166)

Der var ingen andre importører, der var imod indførelsen af foranstaltninger, og generelt var samarbejdsviljen fra importørernes side meget lav. Selv om IMEXA ville lide betydelige tab som følge heraf, opvejer denne importørs interesser (som tegner sig for ca. [1,1-2,4] % af den samlede import til Unionen i undersøgelsesperioden) derfor ikke EU-erhvervsgrenens interesser som helhed.

7.3.   Brugernes interesser

Brugernes interesser

| (167) | GOC hævdede, at indførelsen af told er i strid med Unionens interesser, da det vil skade forbrugernes interesser og standse importen af tønder til Unionen, hvilket vil gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at overtage markedet. |
| --- | --- |

(167)

GOC hævdede, at indførelsen af told er i strid med Unionens interesser, da det vil skade forbrugernes interesser og standse importen af tønder til Unionen, hvilket vil gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at overtage markedet.

| (168) | Som forklaret i betragtning 241 i forordningen om midlertidig told fandt Kommissionen allerede, at eventuelle virkninger af de øgede omkostninger i forbindelse med tønder på HORECA-sektorens rentabilitet ville være begrænsede, mens det i betragtning 243 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at omkostningsvirkningen for tønder generelt var minimal for drikkevareindustrien. Med hensyn til det andet punkt, der blev rejst af GOC, bemærkede Kommissionen, at formålet med og funktionen af antidumpingforanstaltningerne ikke er at standse importen af nogen vare til Unionen, men derimod at genskabe lige konkurrencevilkår og give indenlandske og udenlandske konkurrenter mulighed for at konkurrere på EU-markedet til ikke-dumpede priser. Disse påstande blev derfor afvist som ubegrundede. |
| --- | --- |

(168)

Som forklaret i betragtning 241 i forordningen om midlertidig told fandt Kommissionen allerede, at eventuelle virkninger af de øgede omkostninger i forbindelse med tønder på HORECA-sektorens rentabilitet ville være begrænsede, mens det i betragtning 243 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at omkostningsvirkningen for tønder generelt var minimal for drikkevareindustrien. Med hensyn til det andet punkt, der blev rejst af GOC, bemærkede Kommissionen, at formålet med og funktionen af antidumpingforanstaltningerne ikke er at standse importen af nogen vare til Unionen, men derimod at genskabe lige konkurrencevilkår og give indenlandske og udenlandske konkurrenter mulighed for at konkurrere på EU-markedet til ikke-dumpede priser. Disse påstande blev derfor afvist som ubegrundede.

| (169) | I lyset af ovenstående bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 238-244 i forordningen om midlertidig told. |
| --- | --- |

(169)

I lyset af ovenstående bekræftede Kommissionen sine konklusioner i betragtning 238-244 i forordningen om midlertidig told.

7.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (170) | På baggrund af ovenstående fastholdt Kommissionen sin konklusion i betragtning 245 i forordningen om midlertidig told om, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |
| --- | --- |

(170)

På baggrund af ovenstående fastholdt Kommissionen sin konklusion i betragtning 245 i forordningen om midlertidig told om, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

8.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

8.1.   Endelige foranstaltninger

Endelige foranstaltninger

| (171) | I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng, foranstaltningernes omfang og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger for at forhindre, at dumpingimporten af den pågældende vare forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade. |
| --- | --- |

(171)

I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng, foranstaltningernes omfang og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger for at forhindre, at dumpingimporten af den pågældende vare forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.

| (172) | På grundlag af ovenstående bør de endelige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:









  Land | Virksomhed | Dumpingmargen | Skadesmargen | Endelig antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 85,5 % | 69,6 % | 69,6 % |
| Folkerepublikken Kina | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 67,3 % | 62,6 % | 62,6 % |
| Folkerepublikken Kina | Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget | 77,9 % | 66,7 % | 66,7 % |
| Folkerepublikken Kina | Alle andre virksomheder | 85,5 % | 69,6 % | 69,6 % |

(172)

På grundlag af ovenstående bør de endelige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

Land

Virksomhed

Dumpingmargen

Skadesmargen

Endelig antidumpingtold

Folkerepublikken Kina

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

85,5 %

69,6 %

69,6 %

Folkerepublikken Kina

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

67,3 %

62,6 %

62,6 %

Folkerepublikken Kina

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget

77,9 %

66,7 %

66,7 %

Folkerepublikken Kina

Alle andre virksomheder

85,5 %

69,6 %

69,6 %

| (173) | De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder således udelukkende anvendelse på importen af den undersøgte vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for "alle andre virksomheder". |
| --- | --- |

(173)

De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er udtrykkeligt nævnt i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder således udelukkende anvendelse på importen af den undersøgte vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for "alle andre virksomheder".

| (174) | En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (29). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en forordning om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

(174)

En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (29). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at benytte den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en forordning om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

29

Den Europæiske Unions Tidende

| (175) | For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre en korrekt anvendelse af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på "alle andre virksomheder". |
| --- | --- |

(175)

For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre en korrekt anvendelse af den individuelle antidumpingtold. Virksomheder med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på "alle andre virksomheder".

| (176) | Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, bør medlemsstaternes toldmyndigheder nemlig foretage deres sædvanlige kontrol og kan i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af toldsatsen er berettiget i henhold til toldlovgivningen. |
| --- | --- |

(176)

Selv om det er nødvendigt at fremlægge denne faktura for toldmyndighederne i medlemsstaterne, således at de kan anvende de individuelle antidumpingtoldsatser på importen, er fakturaen ikke det eneste element, som toldmyndighederne skal tage i betragtning. Selv hvis en sådan faktura opfylder alle kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3, bør medlemsstaternes toldmyndigheder nemlig foretage deres sædvanlige kontrol og kan i lighed med alle andre tilfælde kræve yderligere dokumenter (forsendelsesdokumenter mv.) for at kontrollere, at oplysningerne i erklæringen er korrekte, og sikre, at den efterfølgende anvendelse af toldsatsen er berettiget i henhold til toldlovgivningen.

| (177) | Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, navnlig efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse, forudsat at betingelserne herfor er opfyldt. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told. |
| --- | --- |

(177)

Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, navnlig efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder kan der indledes en antiomgåelsesundersøgelse, forudsat at betingelserne herfor er opfyldt. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told.

| (178) | For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for alle andre virksomheder ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(178)

For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for alle andre virksomheder ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i forbindelse med denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

| (179) | Eksporterende producenter, der ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden, vil kunne anmode Kommissionen om at blive omfattet af antidumpingtolden for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. Kommissionen bør imødekomme en sådan anmodning, forudsat at tre betingelser er opfyldt. Den nye eksporterende producent skal påvise, at: i) den ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen i UP, ii) den ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent, der eksporterede den pågældende vare, og iii) den derefter har eksporteret den pågældende vare eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at gøre dette i betydelige mængder. |
| --- | --- |

(179)

Eksporterende producenter, der ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden, vil kunne anmode Kommissionen om at blive omfattet af antidumpingtolden for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. Kommissionen bør imødekomme en sådan anmodning, forudsat at tre betingelser er opfyldt. Den nye eksporterende producent skal påvise, at: i) den ikke eksporterede den pågældende vare til Unionen i UP, ii) den ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent, der eksporterede den pågældende vare, og iii) den derefter har eksporteret den pågældende vare eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at gøre dette i betydelige mængder.

| (180) | Statistikker over genpåfyldelige tønder af rustfrit stål udtrykkes ofte i antal tønder. Der findes dog ikke nogen supplerende enhed for tønder i den kombinerede nomenklatur i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (30). Det er derfor nødvendigt at fastslå, at ikke kun vægten i kg eller ton, men også antal enheder af den pågældende vare, der importeres, skal anføres i erklæringen om overgang til fri omsætning. Der bør angives antal enheder for Taric-kode 7310100010 og 7310299010, forudsat at denne angivelse er forenelig med bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87. |
| --- | --- |

(180)

Statistikker over genpåfyldelige tønder af rustfrit stål udtrykkes ofte i antal tønder. Der findes dog ikke nogen supplerende enhed for tønder i den kombinerede nomenklatur i bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (30). Det er derfor nødvendigt at fastslå, at ikke kun vægten i kg eller ton, men også antal enheder af den pågældende vare, der importeres, skal anføres i erklæringen om overgang til fri omsætning. Der bør angives antal enheder for Taric-kode 7310100010 og 7310299010, forudsat at denne angivelse er forenelig med bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87.

30

8.2.   Endelig opkrævning af den midlertidige told

Endelig opkrævning af den midlertidige told

| (181) | I betragtning af de konstaterede dumpingmargener og niveauet for den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, der blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb op til det niveau, der er fastsat i nærværende forordning. |
| --- | --- |

(181)

I betragtning af de konstaterede dumpingmargener og niveauet for den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, der blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb op til det niveau, der er fastsat i nærværende forordning.

9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (182) | I henhold til artikel 109 i forordning 2018/1046 (31) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned. |
| --- | --- |

(182)

I henhold til artikel 109 i forordning 2018/1046 (31) er rentesatsen, når et beløb skal tilbagebetales som følge af en dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol, den sats, som Den Europæiske Centralbank anvender på sine vigtigste refinansieringstransaktioner, og som offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, C-udgaven, den første kalenderdag i hver måned.

31

Den Europæiske Unions Tidende

| (183) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 — |
| --- | --- |

(183)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tønder, kar, tromler, tanke, fade og lignende beholdere af rustfrit stål, ofte benævnt "genpåfyldelige tønder af rustfrit stål", hvis kroppe nærmest har en cylindrisk form, med en pladetykkelse på 0,5 mm eller derover, af den art, der bruges til andet materiale end flydende gas, råolie og olieprodukter, med en kapacitet på 4,5 liter eller derover, uanset belægningstype, kapacitet eller kvaliteten af det rustfrie stål, uanset om de er forsynet med supplerende komponenter (ekstraktorer, cylindre, håndtag eller eventuelle andre komponenter), uanset om de er malet eller overtrukket med andre materialer, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7310 10 00 og ex 7310 29 90 (Taric-kode 7310100010 og 7310299010) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, undtagen cylindre, ventilrør, koblinger og haner, kraver og ventiler og andre komponenter, der importeres adskilt.

2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 beskrevne varer fremstillet af følgende virksomheder:

| Land | Virksomhed | Endelig antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 69,6 % | A024 |
| Folkerepublikken Kina | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 62,6 % | A030 |
| Folkerepublikken Kina | Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget | 66,7 % | |
| Folkerepublikken Kina | Alle andre virksomheder | 69,6 % | C999 |

Land

Virksomhed

Endelig antidumpingtold

Taric-tillægskode

Folkerepublikken Kina

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

69,6 %

A024

Folkerepublikken Kina

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

62,6 %

A030

Folkerepublikken Kina

Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget

66,7 %

Folkerepublikken Kina

Alle andre virksomheder

69,6 %

C999

3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: "Undertegnede bekræfter, at den (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte." Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.

4.   Hvis der indgives en erklæring om overgang til fri omsætning vedrørende den i stk. 1, omhandlede vare, skal antallet af enheder af de importerede varer angives i det relevante felt i denne erklæring, forudsat at denne angivelse er forenelig med bilag I til forordning (EØF) nr. 2658/87.

5.   I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien, jf. artikel 131, stk. 2, i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (32), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af ovennævnte beløb, med en procentdel, der svarer til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

6.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/100 af 11. januar 2023 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.

Artikel 3

Artikel 1, stk. 2, kan ændres for at tilføje nye eksporterende producenter fra Folkerepublikken Kina og pålægge dem en passende vejet gennemsnitlig antidumpingtold for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven. En ny eksporterende producent skal dokumentere, at:

| a) | denne ikke eksporterede de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, i undersøgelsesperioden (1. januar 2021 til 31. december 2021), |
| --- | --- |

a)

denne ikke eksporterede de varer, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, i undersøgelsesperioden (1. januar 2021 til 31. december 2021),

| b) | virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, der er omfattet af de foranstaltninger, som indføres ved denne forordning og |
| --- | --- |

b)

virksomheden ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksportør eller producent, der er omfattet af de foranstaltninger, som indføres ved denne forordning og

| c) | denne enten har eksporteret den pågældende vare eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse om at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

c)

denne enten har eksporteret den pågældende vare eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse om at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af undersøgelsesperioden.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juli 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  
  EUT C 195 af 13.5.2022, s. 24.

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2023/100 af 11. januar 2023 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af genpåfyldelige tønder af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 10 af 12.1.2023, s. 36).

3

(4)  Nævnt i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told (EUT L 10 af 12.1.2023, s. 40).

4

(5)  http://www.stantamauser.com/.

5

(6)  Nomenklatur for økonomiske aktiviteter.

6

(7)  210 liter, kilde: http://www.stantamauser.com/products.html.

7

(8)  Kilde: databasen Global Trade Atlas.

8

(9)  Der blev indført antidumpingtold på importen af fladvalsede produkter af rustfrit stål (HS 721933) med oprindelse i Kina, Taiwan, Tyskland og Finland.

9

(10)  https://ilostat.ilo.org/.

10

(11)  https://www.ibge.gov.br/estatisticas/economicas/industria/9042-pesquisa-industrial-anual.html?=&t=destaques.

11

(12)  https://www.globalization-partners.com/globalpedia/brazil-employer-of-record/#gref, https://www.papayaglobal.com/countrypedia/country/brazil/.

12

(13)  Begrebet faktisk arbejdstid inden for produktionsgrænsen for nationalregnskabssystemet (SNA) vedrører den tid, som personer i beskæftigelse tilbringer direkte på og i forbindelse med produktionsaktiviteter, nedetid og hviletid i en bestemt referenceperiode. Det omfatter således a) "direkte timer" eller den tid, der er brugt på at udføre opgaver og pligter i forbindelse med et job, b) "relaterede timer" eller den tid, der er brugt på vedligeholdelse, fremme eller forbedring af produktionsaktiviteter, c) "nedetid" eller den tid, hvor en person i et job ikke kan arbejde på grund af maskin- eller processvigt, ulykke, mangel på forsyninger, strømforsyning eller internetadgang og d) "hviletid" eller den tid, der er brugt på korte hvile-, aflastnings- eller forfriskningsperioder, herunder te-, kaffe- eller pauser til bøn, der normalt praktiseres efter sædvane eller kontrakt i henhold til gældende normer og/eller nationale forhold. Kilde: https://ilostat.ilo.org/.

13

(14)  https://www.ibge.gov.br/en/access-to-information/institutional/the-ibge.html.

14

(15)  Kilde: IBGE, https://www.ibge.gov.br/en/statistics/social/labor/16809-quarterly-disseminationpnad2.html?=&t=series-historicas.

15

(16)  
  "Faktisk arbejdstid udelukker arbejdstid, der ikke udføres i forbindelse med aktiviteter, som f.eks.: a) årlig ferie, helligdage, sygeorlov, forældreorlov eller barselsorlov/fædreorlov, anden orlov af personlige eller familiemæssige årsager eller orlov i forbindelse med borgerpligt b) transporttid mellem arbejde og hjem, når der ikke udføres nogen produktiv aktivitet i forbindelse med jobbet c) den tid, der medgår til visse uddannelsesaktiviteter d) længere pauser ud over kort hviletid, hvor der ikke udføres nogen produktionsaktivitet (f.eks. spisepauser eller naturlige hvil på lange ture)". Kilde: https://ilostat.ilo.org/resources/concepts-and-definitions/description-wages-and-working-time-statistics/.

16

(17)  Orbis-databasen, leveret af Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

17

(18)  Almindeligt anerkendte regnskabsprincipper.

18

(19)  Database oprettet i overensstemmelse med artikel 55 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447. Flere oplysninger findes på: https://taxation-customs.ec.europa.eu/online-services/online-services-and-databases-customs/surveillance-system_en.

19

(20)  Database baseret på grundforordningens artikel 14, stk. 6.

20

(21)  Detaljerede data for de 10-cifrede varekoder ("Taric-koder").

21

(22)  De samarbejdsvillige eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, vurderede, at tiden fra den dag, hvor de registrerede et bestemt salg, til den dag, hvor denne forsendelse blev fortoldet af EU-toldmyndighederne, var på mellem 25 og 50 dage. Den gennemsnitlige tidsforskydning vil således være 37,5 dage. Da ovennævnte eksporterende producenter imidlertid indberettede deres salg til Kommissionen på månedsbasis, fastsatte Kommissionen tidsforskydningen til 30 dage (en måned) for at kunne foretage en passende sammenligning af salgsdataene for hver måned med en månedsperiode i overvågningsdatabasen.

22

(23)  Keg Trade s.r.o, Imexa, My Kegs (VP Trading), KegExchange, og KSM Keg.

23

(24)  Andelen af tønder solgt af ikke-stikprøveudtagne eksporterende producenter af det samlede årlige salg fra Kina varierede mellem 2 % og 10 % i de fire år af den betragtede periode og var på 7 % i 2022.

24

(25)  Dom af 1. juni 2017, Changmao Biochemical Engineering mod Rådet, sag T-442/12, EU:T:2017:372, præmis 142, af 30. juni 2016, Jinan Meide Casting mod Kommissionen, sag T-424/13, EU:T:2016:378, præmis 94, af 20. marts 1985, Timex mod Rådet og Kommissionen, sag 264/82, EU:C:1985:119, præmis 24, af 18. december 1997, Ajinomoto og NutraSweet mod Rådet, sag T-159/94 og sag T-160/94, EU:T:1997:209, præmis 83, af 11. juli 2013, Hangzhou Duralamp Electronics mod Rådet, sag T-459/07, EU:T:2013:369, præmis 115, af 25. september 1997, Shanghai Bicycle mod Rådet, sag T-170/94, EU:T:1997:134, præmis 122.

25

Changmao Biochemical Engineering mod Rådet,

Jinan Meide Casting mod Kommissionen

Timex mod Rådet og Kommissionen,

Ajinomoto og NutraSweet mod Rådet

Hangzhou Duralamp Electronics mod Rådet

Shanghai Bicycle mod Rådet

(26)  Dom af 30. juni 2016, Jinan Meide Casting mod Kommissionen, sag T-424/13, EU:T:2016:378, præmis 165, hvori der henvises til dom af 29. marts 2012, Interseroh Scrap og Metals Trading, sag C-1/11, EU:C:2012:194, præmis 43.

26

Jinan Meide Casting mod Kommissionen

Interseroh Scrap og Metals Trading

(27)  Kilde: Fastmarkets database, https://auth.fastmarkets.com/, tilgået den: 20. februar 2023.

27

(28)  Som forklaret i fodnote 50 i forordningen om midlertidig told baserede Kommissionen sig på omregningssatsen på 1 tønde = 10 kg for at beregne antallet af tønder, da importtallene i overvågningsdatabasen er udtrykt i kilogram. Selv om denne uanfægtede omregningskurs blev reduceret, ville importmængderne fra det pågældende land i forhåndsfremlæggelsesperioden på fire uger være steget betydeligt.

28

(29)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

29

(30)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1), som ændret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2022/1998 af 20. september 2022 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 282 af 31.10.2022, s. 1).

30

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

31

(32)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

32

---

BILAG

Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven

| Land | Navn | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| Folkerepublikken Kina | Kingyip – Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd. | A031 |
| | Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd. | A032 |
| | Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd. | A033 |
| | Yantai Toptech Ltd. | A034 |

Land

Navn

Taric-tillægskode

Folkerepublikken Kina

Kingyip – Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd.

A031

Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd.

A032

Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd.

A033

Yantai Toptech Ltd.

A034

---

| 4.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 169/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 169/31

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2023/1405

af 3. juli 2023

om godkendelse af et præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og et præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af en sådan godkendelse. I artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 fastsættes særlige bestemmelser for markedsføring og anvendelse af produkter, der anvendes i Fællesskabet som ensilagetilsætningsstoffer på den dato, forordningen fandt anvendelse. |
| --- | --- |

(1)

Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af en sådan godkendelse. I artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 fastsættes særlige bestemmelser for markedsføring og anvendelse af produkter, der anvendes i Fællesskabet som ensilagetilsætningsstoffer på den dato, forordningen fandt anvendelse.

| (2) | I henhold til artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 (tidligere taksonomisk identificeret som Lactobacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942) opført i registret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter, der tilhører den funktionelle gruppe ensilagetilsætningsstoffer, til alle dyrearter. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 (tidligere taksonomisk identificeret som Lactobacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942) opført i registret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkter, der tilhører den funktionelle gruppe ensilagetilsætningsstoffer, til alle dyrearter.

| (3) | I henhold til artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 og artikel 10, stk. 2, i samme forordning er der indgivet ansøgninger om godkendelse af præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter med en anmodning om, at tilsætningsstofferne klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensilagetilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 10, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1831/2003 sammenholdt med artikel 7 og artikel 10, stk. 2, i samme forordning er der indgivet ansøgninger om godkendelse af præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter med en anmodning om, at tilsætningsstofferne klassificeres i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og i den funktionelle gruppe »ensilagetilsætningsstoffer«. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

| (4) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 23. maj 2012 (2), at anvendelsen af præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 i produktionen af ensilage formodes at være sikker for målarterne, forbrugere af produkter fra dyr, der er blevet fodret med behandlet ensilage, og miljøet, men fandt ikke dokumentation for, at disse to præparater har en gavnlig virkning på bevarelsen af næringsstoffer, og kunne derfor ikke drage konklusioner om præparaternes effektivitet. Desuden bemærkede autoriteten, at i henhold til deres generiske materialesikkerhedsdatablad kan præparaterne forårsage irritation ved langvarig kontakt med hud og øjne, og konkluderede, at præparaternes potentiale for at være hudsensibiliserende og respiratorisk sensibiliserende bør tages i betragtning på grund af aktivstoffernes proteinholdige karakter. |
| --- | --- |

(4)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 23. maj 2012 (2), at anvendelsen af præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 i produktionen af ensilage formodes at være sikker for målarterne, forbrugere af produkter fra dyr, der er blevet fodret med behandlet ensilage, og miljøet, men fandt ikke dokumentation for, at disse to præparater har en gavnlig virkning på bevarelsen af næringsstoffer, og kunne derfor ikke drage konklusioner om præparaternes effektivitet. Desuden bemærkede autoriteten, at i henhold til deres generiske materialesikkerhedsdatablad kan præparaterne forårsage irritation ved langvarig kontakt med hud og øjne, og konkluderede, at præparaternes potentiale for at være hudsensibiliserende og respiratorisk sensibiliserende bør tages i betragtning på grund af aktivstoffernes proteinholdige karakter.

| (5) | I sin udtalelse af 10. oktober 2013 (3) kunne autoriteten fortsat ikke drage konklusioner om præparaternes effektivitet på grund af manglen på væsentlig dokumentation for bevarelsen af næringsstoffer. Men på grundlag af tre nye effektivitetsundersøgelser fremlagt af ansøgeren som supplerende oplysninger konkluderede autoriteten endelig i sin udtalelse af 27. september 2022 (4), at præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 har potentiale til at forbedre ensileringsprocessen ved at reducere nedbrydningen af protein i alle former for foder, hvilket reduktionen i ammoniakproduktionen indikerer. |
| --- | --- |

(5)

I sin udtalelse af 10. oktober 2013 (3) kunne autoriteten fortsat ikke drage konklusioner om præparaternes effektivitet på grund af manglen på væsentlig dokumentation for bevarelsen af næringsstoffer. Men på grundlag af tre nye effektivitetsundersøgelser fremlagt af ansøgeren som supplerende oplysninger konkluderede autoriteten endelig i sin udtalelse af 27. september 2022 (4), at præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 har potentiale til at forbedre ensileringsprocessen ved at reducere nedbrydningen af protein i alle former for foder, hvilket reduktionen i ammoniakproduktionen indikerer.

| (6) | Vurderingen af præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af disse præparater bør derfor godkendes. Kommissionen mener, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre skadelige virkninger for sundheden hos brugerne af tilsætningsstoffet. |
| --- | --- |

(6)

Vurderingen af præparaterne af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 og ATCC 55942 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af disse præparater bør derfor godkendes. Kommissionen mener, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre skadelige virkninger for sundheden hos brugerne af tilsætningsstoffet.

| (7) | Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelse af de pågældende præparater, bør der indrømmes en overgangsperiode, således at de interesserede parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, som godkendelsen medfører. |
| --- | --- |

(7)

Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelse af de pågældende præparater, bør der indrømmes en overgangsperiode, således at de interesserede parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, som godkendelsen medfører.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Godkendelse

De i bilaget opførte præparater tilhørende tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »ensilagetilsætningsstoffer« tillades anvendt som fodertilsætningsstoffer på de betingelser, der er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Overgangsforanstaltninger

De i bilaget opførte præparater samt foder, der indeholder dem, som er produceret og mærket før 24. juli 2024 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse før den 24. juli 2023 kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er brugt op.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juli 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2012: 10(6):2732.

2

(3)  EFSA Journal 2013: 11(10):3436.

3

(4)  EFSA Journal 2022: 20(10):7602.

4

---

BILAG

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg frisk materiale |
| Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensilagetilsætningsstoffer. |
| 1k20761 | Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 med et indhold på mindst 1× 1010 CFU/g tilsætningsstof
  Fast form

  Aktivstoffets karakteristika

  Levedygtige celler af Lactiplantibacillus plantarum

  ATCC 55058

  Analysemetode
   (1)

  Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: pladespredningsmetode under anvendelse af MRS-agar (EN 15787)
  Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) eller DNA-sekventeringsmetoder | Alle dyrearter | — | — | — | 1. | I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne. |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

CFU/kg frisk materiale

Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensilagetilsætningsstoffer.

1k20761

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 med et indhold på mindst 1× 1010 CFU/g tilsætningsstof

Fast form

Aktivstoffets karakteristika

Levedygtige celler af Lactiplantibacillus plantarum

ATCC 55058

Analysemetode
   (1)

Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: pladespredningsmetode under anvendelse af MRS-agar (EN 15787)

Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) eller DNA-sekventeringsmetoder

Alle dyrearter

—

—

—

1.

I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne.

| 2. | Minimumsdosis af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensilagetilsætningsstof: 5x106 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosis af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensilagetilsætningsstof: 5x106 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Foderstofvirksomhedslederne skal fastlægge driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå potentielle risici ved anvendelse. I tilfælde hvor risiciene ikke kan fjernes ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler som hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn. |
| --- | --- |

3.

Foderstofvirksomhedslederne skal fastlægge driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå potentielle risici ved anvendelse. I tilfælde hvor risiciene ikke kan fjernes ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler som hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.

24. juli 2033

| Tilsætningsstoffets identifikationsnummer | Tilsætningsstof | Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode | Dyreart eller -kategori | Maksimumsalder | Minimumsindhold | Maksimumsindhold | Andre bestemmelser | Godkendelse gyldig til |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg frisk materiale |
| Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensilagetilsætningsstoffer. |
| 1k20762 | Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 | Tilsætningsstoffets sammensætning

  Præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 med et indhold på mindst 1× 1010 CFU/g tilsætningsstof
  Fast form

  Aktivstoffets karakteristika

  Levedygtige celler af Lactiplantibacillus plantarum

  ATCC 55942

  Analysemetode
   (2)

  Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: pladespredningsmetode under anvendelse af MRS-agar (EN 15787)
  Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) eller DNA-sekventeringsmetoder | Alle dyrearter | — | — | — | 1. | I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne. |

Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

Tilsætningsstof

Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

Dyreart eller -kategori

Maksimumsalder

Minimumsindhold

Maksimumsindhold

Andre bestemmelser

Godkendelse gyldig til

CFU/kg frisk materiale

Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensilagetilsætningsstoffer.

1k20762

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942

Tilsætningsstoffets sammensætning

Præparat af Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 med et indhold på mindst 1× 1010 CFU/g tilsætningsstof

Fast form

Aktivstoffets karakteristika

Levedygtige celler af Lactiplantibacillus plantarum

ATCC 55942

Analysemetode
   (2)

Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: pladespredningsmetode under anvendelse af MRS-agar (EN 15787)

Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis) eller DNA-sekventeringsmetoder

Alle dyrearter

—

—

—

1.

I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne.

| 2. | Minimumsdosis af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensilagetilsætningsstof: 5x106 CFU/kg frisk materiale. |
| --- | --- |

2.

Minimumsdosis af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensilagetilsætningsstof: 5x106 CFU/kg frisk materiale.

| 3. | Foderstofvirksomhedslederne fastlægger driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå potentielle risici ved anvendelse. I tilfælde hvor risiciene ikke kan fjernes ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler som hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn. |
| --- | --- |

3.

Foderstofvirksomhedslederne fastlægger driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå potentielle risici ved anvendelse. I tilfælde hvor risiciene ikke kan fjernes ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler som hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.

24. juli 2033

---

(1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

(2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

Berigtigelser

| 4.7.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 169/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 169/35

---

Berigtigelse til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2023/1230 af 14. juni 2023 om maskiner og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/42/EF og af Rådets direktiv 73/361/EØF

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 165 af 29. juni 2023
  )

| 1. | Side 17, artikel 6, stk. 9: |
| --- | --- |

1.

Side 17, artikel 6, stk. 9:

I stedet for:

»
  14. juli 2025
  «

læses:

»
  20. juli 2025
  «

| 2. | Side 17, artikel 6, stk. 10, fjerde afsnit: |
| --- | --- |

2.

Side 17, artikel 6, stk. 10, fjerde afsnit:

I stedet for:

»
  14. juli 2024
  «

læses:

»
  20. juli 2024
  «

| 3. | Side 36, artikel 47, stk. 2: |
| --- | --- |

3.

Side 36, artikel 47, stk. 2:

I stedet for:

»
  13. juli 2023
  «

læses:

»
  19. juli 2023
  «

| 4. | Side 38, artikel 50, stk. 2: |
| --- | --- |

4.

Side 38, artikel 50, stk. 2:

I stedet for:

»
  14. oktober 2026
  «

læses:

»
  20. oktober 2026
  «

| 5. | Side 38, artikel 51, stk. 2, første afsnit: |
| --- | --- |

5.

Side 38, artikel 51, stk. 2, første afsnit:

I stedet for:

»
  14. januar 2027
  «

læses:

»
  20. januar 2027
  «

| 6. | Side 38, artikel 52, stk. 1, første punktum: |
| --- | --- |

6.

Side 38, artikel 52, stk. 1, første punktum:

I stedet for:

»
  14. januar 2027
  «

læses:

»
  20. januar 2027
  «

| 7. | Side 38, artikel 52, stk. 1, andet punktum: |
| --- | --- |

7.

Side 38, artikel 52, stk. 1, andet punktum:

I stedet for:

»
  13. juli 2023
  «

læses:

»
  19. juli 2023
  «

| 8. | Side 38, artikel 53, stk. 1: |
| --- | --- |

8.

Side 38, artikel 53, stk. 1:

I stedet for:

»
  14. juli 2028
  «

læses:

»
  20. juli 2028
  «

| 9. | Side 38, artikel 53, stk. 3, første afsnit: |
| --- | --- |

9.

Side 38, artikel 53, stk. 3, første afsnit:

I stedet for:

»
  14. juli 2026
  «

læses:

»
  20. juli 2026
  «

| 10. | Side 39, artikel 54, andet afsnit: |
| --- | --- |

10.

Side 39, artikel 54, andet afsnit:

I stedet for:

»
  14. januar 2027
  «

læses:

»
  20. januar 2027
  «

| 11. | Artikel 54, tredje afsnit, litra a): |
| --- | --- |

11.

Artikel 54, tredje afsnit, litra a):

I stedet for:

»
  14. januar 2024
  «

læses:

»
  20. januar 2024
  «

| 12. | Artikel 54, tredje afsnit, litra b): |
| --- | --- |

12.

Artikel 54, tredje afsnit, litra b):

I stedet for:

»
  14. oktober 2023
  «

læses:

»
  20. oktober 2026
  «

| 13. | Artikel 54, tredje afsnit, litra c): |
| --- | --- |

13.

Artikel 54, tredje afsnit, litra c):

I stedet for:

»
  13. juli 2023
  «

læses:

»
  19. juli 2023
  «

| 14. | Artikel 54, tredje afsnit, litra d): |
| --- | --- |

14.

Artikel 54, tredje afsnit, litra d):

I stedet for:

»
  14. juli 2024
  «

læses:

»
  20. juli 2024
  «.

---