# Eiropas Savienības L 193/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 193 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 1. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 193

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 1. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1577 (2023. gada 20. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par to, kā aprēķināt pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras pakļautas ārvalstu valūtas riskam vai preču riskam, un par šīm pozīcijām piemērojamo režīmu regulatīvo atpakaļejošo pārbaužu prasību un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības vajadzībām saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1578 (2023. gada 20. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros nosaka prasības attiecībā uz iekšējo metodiku vai ārējiem avotiem, ko izmanto saskaņā ar iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli, lai aplēstu saistību nepildīšanas varbūtības un saistību nepildīšanas zaudējumus (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1579 (2023. gada 31. jūlijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2379 piemēro attiecībā uz lauksaimniecības produktu cenu statistiku (
  1
  ) | 14 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1577 (2023. gada 20. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par to, kā aprēķināt pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras pakļautas ārvalstu valūtas riskam vai preču riskam, un par šīm pozīcijām piemērojamo režīmu regulatīvo atpakaļejošo pārbaužu prasību un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības vajadzībām saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1578 (2023. gada 20. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros nosaka prasības attiecībā uz iekšējo metodiku vai ārējiem avotiem, ko izmanto saskaņā ar iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli, lai aplēstu saistību nepildīšanas varbūtības un saistību nepildīšanas zaudējumus (
  1
  )

1

7

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1579 (2023. gada 31. jūlijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2379 piemēro attiecībā uz lauksaimniecības produktu cenu statistiku (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 1.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/1

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/1577

(2023. gada 20. aprīlis),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par to, kā aprēķināt pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras pakļautas ārvalstu valūtas riskam vai preču riskam, un par šīm pozīcijām piemērojamo režīmu regulatīvo atpakaļejošo pārbaužu prasību un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības vajadzībām saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 325. panta 9. punkta trešo daļu, 325.bf panta 9. punkta trešo daļu un 325.bg panta 4. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā dažādos vērtības mērus, ko piemēro netirdzniecības portfeļa pozīcijām, ir jāprecizē, vai iestādēm būtu jāizmanto šo pozīciju uzskaites vērtība vai patiesā vērtība kā bāze, lai saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju vai alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstītas attiecīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 1.a un 1.b nodaļā, aprēķinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas ārvalstu valūtas riskam, preču riskam vai abiem šiem riskiem. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā dažādos vērtības mērus, ko piemēro netirdzniecības portfeļa pozīcijām, ir jāprecizē, vai iestādēm būtu jāizmanto šo pozīciju uzskaites vērtība vai patiesā vērtība kā bāze, lai saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju vai alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstītas attiecīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 1.a un 1.b nodaļā, aprēķinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas ārvalstu valūtas riskam, preču riskam vai abiem šiem riskiem.

| (2) | Tā kā netirdzniecības portfeļa pozīciju vērtību nenosaka vienīgi tirgus riska faktori, iestādēm nevajadzētu būt pienākumam katru dienu novērtēt šīs pozīcijas, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas risku saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju. Tā vietā iestādēm šo pozīciju vērtībā, ko izmanto par aprēķina bāzi, būtu jāatspoguļo tikai tās izmaiņas, kas ir saistītas ar šo pozīciju ārvalstu valūtas riska komponentiem. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā netirdzniecības portfeļa pozīciju vērtību nenosaka vienīgi tirgus riska faktori, iestādēm nevajadzētu būt pienākumam katru dienu novērtēt šīs pozīcijas, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas risku saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju. Tā vietā iestādēm šo pozīciju vērtībā, ko izmanto par aprēķina bāzi, būtu jāatspoguļo tikai tās izmaiņas, kas ir saistītas ar šo pozīciju ārvalstu valūtas riska komponentiem.

| (3) | Lai nodrošinātu konsekvenci ar grāmatvedības praksēm, iestādēm būtu jāizmanto nesenākā pieejamā netirdzniecības portfeļa pozīcijas uzskaites vērtība kā bāze, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz ārvalstu valūtas risku saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju. Tomēr šo pozīciju patiesā vērtība arī tiek uzskatīta par piemērotu bāzi pašu kapitāla prasību aprēķināšanai. Tādēļ būtu jāļauj iestādēm par bāzi minētajam aprēķinam izmantot patieso vērtību, nevis nesenāko pieejamo uzskaites vērtību, ja tās vismaz reizi ceturksnī novērtē visas savas netirdzniecības portfeļa pozīcijas patiesajā vērtībā. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu konsekvenci ar grāmatvedības praksēm, iestādēm būtu jāizmanto nesenākā pieejamā netirdzniecības portfeļa pozīcijas uzskaites vērtība kā bāze, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz ārvalstu valūtas risku saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju. Tomēr šo pozīciju patiesā vērtība arī tiek uzskatīta par piemērotu bāzi pašu kapitāla prasību aprēķināšanai. Tādēļ būtu jāļauj iestādēm par bāzi minētajam aprēķinam izmantot patieso vērtību, nevis nesenāko pieejamo uzskaites vērtību, ja tās vismaz reizi ceturksnī novērtē visas savas netirdzniecības portfeļa pozīcijas patiesajā vērtībā.

| (4) | Lai ierobežotu jebkādu iespējamu ārvalstu valūtas riska nepareizu atspoguļojumu netirdzniecības portfelī, bāze, ko izmanto, lai atspoguļotu izmaiņas ārvalstu valūtas riska faktoros, iestādēm būtu jāatjaunina reizi mēnesī. Šāds biežums ir samērīgs, jo īpaši salīdzinājumā ar to, ka iestādēm saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju ārvalstu valūtas riska faktori ir jāatjaunina katru dienu. |
| --- | --- |

(4)

Lai ierobežotu jebkādu iespējamu ārvalstu valūtas riska nepareizu atspoguļojumu netirdzniecības portfelī, bāze, ko izmanto, lai atspoguļotu izmaiņas ārvalstu valūtas riska faktoros, iestādēm būtu jāatjaunina reizi mēnesī. Šāds biežums ir samērīgs, jo īpaši salīdzinājumā ar to, ka iestādēm saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju ārvalstu valūtas riska faktori ir jāatjaunina katru dienu.

| (5) | Ņemot vērā to, ka dažas ārvalstu valūtas pozīcijas netirdzniecības portfelī varētu izrietēt no nemonetāriem posteņiem, kuru vērtība netiek atjaunināta katrā pārskata sniegšanas datumā valūtas kursa izmaiņu atspoguļošanai, ir jānosaka īpašs režīms, lai saskaņotu pašu kapitāla prasību aprēķināšanu attiecībā uz ārvalstu valūtas risku minētajiem posteņiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļas 2. iedaļā noteikto uz jutīgumu balstīto metodi. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka dažas ārvalstu valūtas pozīcijas netirdzniecības portfelī varētu izrietēt no nemonetāriem posteņiem, kuru vērtība netiek atjaunināta katrā pārskata sniegšanas datumā valūtas kursa izmaiņu atspoguļošanai, ir jānosaka īpašs režīms, lai saskaņotu pašu kapitāla prasību aprēķināšanu attiecībā uz ārvalstu valūtas risku minētajiem posteņiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļas 2. iedaļā noteikto uz jutīgumu balstīto metodi.

| (6) | Saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem iestādēm parasti ir pašu kapitāla prasību aprēķināšanai patiesajā vērtībā jānovērtē to finanšu instrumenti, kurus ietekmē preču risks. Tomēr, ja iestāde fiziski tur preci un grāmatvedības nolūkos neizmanto attiecīgās pozīcijas patieso vērtību, šīs pozīcijas patiesā vērtība būtu jāizmanto par bāzi, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku, jo tā nodrošina precīzu un vienkāršu alternatīvās standartizētās pieejas īstenošanu. Turklāt patiesās vērtības izmantošana par bāzi ļauj iestādēm precīzi atzīt riska ierobežošanas un diversifikācijas ietekmi starp pozīcijām, kas tiek turētas netirdzniecības portfelī, un pozīcijām, kas tiek turētas tirdzniecības portfelī. Minētā bāze būtu jāatjaunina reizi mēnesī, tādējādi nodrošinot samērīgu pieeju, jo īpaši salīdzinājumā ar to, ka iestādēm saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju preču riska faktori ir jāatjaunina katru dienu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem iestādēm parasti ir pašu kapitāla prasību aprēķināšanai patiesajā vērtībā jānovērtē to finanšu instrumenti, kurus ietekmē preču risks. Tomēr, ja iestāde fiziski tur preci un grāmatvedības nolūkos neizmanto attiecīgās pozīcijas patieso vērtību, šīs pozīcijas patiesā vērtība būtu jāizmanto par bāzi, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku, jo tā nodrošina precīzu un vienkāršu alternatīvās standartizētās pieejas īstenošanu. Turklāt patiesās vērtības izmantošana par bāzi ļauj iestādēm precīzi atzīt riska ierobežošanas un diversifikācijas ietekmi starp pozīcijām, kas tiek turētas netirdzniecības portfelī, un pozīcijām, kas tiek turētas tirdzniecības portfelī. Minētā bāze būtu jāatjaunina reizi mēnesī, tādējādi nodrošinot samērīgu pieeju, jo īpaši salīdzinājumā ar to, ka iestādēm saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju preču riska faktori ir jāatjaunina katru dienu.

| (7) | Vispārējais tiesiskais regulējums attiecībā uz alternatīvo iekšējā modeļa pieeju ārvalstu valūtas vai preču riskam pakļautu netirdzniecības portfeļa pozīciju novērtēšanai būtu jāsaskaņo ar tiesisko regulējumu attiecībā uz alternatīvo standartizēto pieeju, ņemot vērā to, ka varētu būt tirdzniecības nodaļas, kuru pozīcijas tiek kapitalizētas, izmantojot alternatīvo standartizēto pieeju vienā ceturksnī un alternatīvo iekšējā modeļa pieeju citā ceturksnī. Tomēr ir jānosaka, ka, izmantojot alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, aprēķini ir jāveic katru dienu – atšķirībā no alternatīvās standartizētās pieejas. |
| --- | --- |

(7)

Vispārējais tiesiskais regulējums attiecībā uz alternatīvo iekšējā modeļa pieeju ārvalstu valūtas vai preču riskam pakļautu netirdzniecības portfeļa pozīciju novērtēšanai būtu jāsaskaņo ar tiesisko regulējumu attiecībā uz alternatīvo standartizēto pieeju, ņemot vērā to, ka varētu būt tirdzniecības nodaļas, kuru pozīcijas tiek kapitalizētas, izmantojot alternatīvo standartizēto pieeju vienā ceturksnī un alternatīvo iekšējā modeļa pieeju citā ceturksnī. Tomēr ir jānosaka, ka, izmantojot alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, aprēķini ir jāveic katru dienu – atšķirībā no alternatīvās standartizētās pieejas.

| (8) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.bg pantā noteiktās atpakaļejošas pārbaudes un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības nolūkā saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju ir jāprecizē, kā iestādēm jāaprēķina portfeļa vērtības faktiskās un hipotētiskās izmaiņas, jo īpaši attiecībā uz to netirdzniecības portfeļa pozīciju vērtību. Tāpēc, lai ņemtu vērā ārvalstu valūtas riskam vai preču riskam pakļauto netirdzniecības portfeļa pozīciju specifiskās īpatnības, ir jāprecizē, kā Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2059 (2) būtu jāpiemēro šīm pozīcijām. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.bg pantā noteiktās atpakaļejošas pārbaudes un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasības nolūkā saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju ir jāprecizē, kā iestādēm jāaprēķina portfeļa vērtības faktiskās un hipotētiskās izmaiņas, jo īpaši attiecībā uz to netirdzniecības portfeļa pozīciju vērtību. Tāpēc, lai ņemtu vērā ārvalstu valūtas riskam vai preču riskam pakļauto netirdzniecības portfeļa pozīciju specifiskās īpatnības, ir jāprecizē, kā Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2059 (2) būtu jāpiemēro šīm pozīcijām.

| (9) | Lai nodrošinātu atbilstību riska mērīšanas modelī ietverto risku aptvērumam, portfeļa vērtības faktiskajām un hipotētiskajām izmaiņām parasti būtu jāatspoguļo tikai tās izmaiņas, kas saistītas ar tirgus riska faktoriem. Tomēr, tā kā varētu būt sarežģīti nošķirt izmaiņas, kas saistītas ar ārvalstu valūtas un preču risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras pakļautas preču riskam, un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras nemainās lineāri līdz ar valūtas kursa izmaiņām, būtu jāļauj iestādēm portfeļa vērtības faktiskajās un hipotētiskajās izmaiņās atspoguļot izmaiņas, kas saistītas ar visiem komponentiem, kuri nosaka minēto netirdzniecības portfeļa pozīciju vērtību. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu atbilstību riska mērīšanas modelī ietverto risku aptvērumam, portfeļa vērtības faktiskajām un hipotētiskajām izmaiņām parasti būtu jāatspoguļo tikai tās izmaiņas, kas saistītas ar tirgus riska faktoriem. Tomēr, tā kā varētu būt sarežģīti nošķirt izmaiņas, kas saistītas ar ārvalstu valūtas un preču risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras pakļautas preču riskam, un netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras nemainās lineāri līdz ar valūtas kursa izmaiņām, būtu jāļauj iestādēm portfeļa vērtības faktiskajās un hipotētiskajās izmaiņās atspoguļot izmaiņas, kas saistītas ar visiem komponentiem, kuri nosaka minēto netirdzniecības portfeļa pozīciju vērtību.

| (10) | Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie visi attiecas uz režīmu netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas ir pakļautas ārvalstu valūtas riskam, preču riskam vai abiem šiem riskiem. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un lai personām, uz kurām attiecas tajos noteiktie pienākumi, atvieglotu piekļuvi informācijai par šiem noteikumiem un to visaptverošu pārskatu, ir lietderīgi visus minētos noteikumus iekļaut vienā regulā. |
| --- | --- |

(10)

Šīs regulas noteikumi ir cieši saistīti, jo tie visi attiecas uz režīmu netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas ir pakļautas ārvalstu valūtas riskam, preču riskam vai abiem šiem riskiem. Lai nodrošinātu saskaņotību starp šiem noteikumiem, kuriem būtu jāstājas spēkā vienlaikus, un lai personām, uz kurām attiecas tajos noteiktie pienākumi, atvieglotu piekļuvi informācijai par šiem noteikumiem un to visaptverošu pārskatu, ir lietderīgi visus minētos noteikumus iekļaut vienā regulā.

| (11) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde. |
| --- | --- |

(11)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde.

| (12) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi potenciālās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (3) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pašu kapitāla prasību aprēķināšana attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas ārvalstu valūtas riskam, saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju

1.   Aprēķinot pašu kapitāla prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas riskam pakļautām netirdzniecības portfeļa pozīcijām pēc metodes, kas balstīta uz jutīgumu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļas 2. iedaļu, iestādes par bāzi izmanto šo pozīciju nesenāko pieejamo uzskaites vērtību.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestādes var izmantot ārvalstu valūtas riskam pakļautas netirdzniecības portfeļa pozīcijas nesenāko pieejamo patieso vērtību ar nosacījumu, ka tās novērtē visas savas netirdzniecības portfeļa pozīcijas patiesajā vērtībā vismaz reizi ceturksnī. Izmantojot šo atkāpi, iestādes to konsekventi piemēro visām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas ārvalstu valūtas riskam.

3.   Iestādes vismaz reizi mēnesī atjaunina nesenāko pieejamo vērtību, ko izmanto par bāzi, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas risku saskaņā ar 1. un 2. punktu, atspoguļojot ārvalstu valūtas riska faktoru vērtības izmaiņas.

4.   Par posteņa denominācijas valūtu iestādes nosaka ārvalstu valūtu, kuras vērtības samazināšanās attiecībā pret to pārskata sniegšanas valūtu izraisītu vislielāko posteņa vērtības samazinājumu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | postenis nav novērtēts patiesajā vērtībā; |
| --- | --- |

a)

postenis nav novērtēts patiesajā vērtībā;

| b) | postenis ir pakļauts vērtības samazināšanās riskam ārvalstu valūtas riska dēļ; |
| --- | --- |

b)

postenis ir pakļauts vērtības samazināšanās riskam ārvalstu valūtas riska dēļ;

| c) | posteņa uzskaites vērtība netiek atjaunināta katrā pārskata sniegšanas datumā, lai atspoguļotu valūtas kursa izmaiņas starp ārvalstu valūtu un pārskata sniegšanas valūtu. |
| --- | --- |

c)

posteņa uzskaites vērtība netiek atjaunināta katrā pārskata sniegšanas datumā, lai atspoguļotu valūtas kursa izmaiņas starp ārvalstu valūtu un pārskata sniegšanas valūtu.

Ja pašu kapitāla prasības attiecībā uz tirgus risku iestādes aprēķina konsolidēti, tās par posteņa denominācijas valūtu nosaka tās iestādes pārskata sniegšanas valūtu, kura atzīst šo posteni savā atsevišķajā finanšu pārskatā, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | postenis nav novērtēts patiesajā vērtībā; |
| --- | --- |

a)

postenis nav novērtēts patiesajā vērtībā;

| b) | postenis ir pakļauts vērtības samazināšanās riskam ārvalstu valūtas riska dēļ; |
| --- | --- |

b)

postenis ir pakļauts vērtības samazināšanās riskam ārvalstu valūtas riska dēļ;

| c) | iestādes pārskata sniegšanas valūta atšķiras no tās iestādes pārskata sniegšanas valūtas, kura atzīst posteni savā atsevišķajā finanšu pārskatā; |
| --- | --- |

c)

iestādes pārskata sniegšanas valūta atšķiras no tās iestādes pārskata sniegšanas valūtas, kura atzīst posteni savā atsevišķajā finanšu pārskatā;

| d) | posteņa uzskaites vērtība netiek atjaunināta katrā pārskata sniegšanas datumā, lai atspoguļotu valūtas kursa izmaiņas starp ārvalstu valūtu un tās iestādes pārskata sniegšanas valūtu, kura atzīst posteni savā atsevišķajā finanšu pārskatā. |
| --- | --- |

d)

posteņa uzskaites vērtība netiek atjaunināta katrā pārskata sniegšanas datumā, lai atspoguļotu valūtas kursa izmaiņas starp ārvalstu valūtu un tās iestādes pārskata sniegšanas valūtu, kura atzīst posteni savā atsevišķajā finanšu pārskatā.

5.   Delta jutīguma pret ārvalstu valūtas risku vērtība, kas aprēķināta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.r panta 5. punktu un atbilst šā panta 4. punktā minētajiem posteņiem, ir vienāda ar vērtību, kāda šiem posteņiem ir denominācijas valūtā, kas noteikta saskaņā ar minēto punktu, reizinātu ar tūlītējo valūtas maiņas kursu starp denominācijas valūtu un iestādes pārskata sniegšanas valūtu.

2. pants

Pašu kapitāla prasību aprēķināšana attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas preču riskam, saskaņā ar alternatīvo standartizēto pieeju

Aprēķinot pašu kapitāla prasības attiecībā uz preču riskam pakļautām netirdzniecības portfeļa pozīcijām pēc metodes, kas balstīta uz jutīgumu, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 1.a nodaļas 2. iedaļu, iestādes par bāzi izmanto šo pozīciju nesenāko pieejamo patieso vērtību.

Iestādes novērtē šīs pozīcijas patiesajā vērtībā vismaz reizi mēnesī.

3. pants

Pašu kapitāla prasību aprēķināšana attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas ārvalstu valūtas riskam, saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju

1.   Aprēķinot pašu kapitāla prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas riskam pakļautām netirdzniecības portfeļa pozīcijām saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju, kas izklāstīta Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, iestādes par bāzi izmanto šo pozīciju nesenāko pieejamo uzskaites vērtību.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestādes var izmantot ārvalstu valūtas riskam pakļautas netirdzniecības portfeļa pozīcijas nesenāko pieejamo patieso vērtību ar nosacījumu, ka tās novērtē visas savas netirdzniecības portfeļa pozīcijas patiesajā vērtībā vismaz reizi ceturksnī. Izmantojot šo atkāpi, iestādes to konsekventi piemēro visām ārvalstu valūtas riskam pakļautajām netirdzniecības portfeļa pozīcijām.

3.   Iestādes atjaunina nesenāko pieejamo vērtību, ko izmanto par bāzi, katru dienu aprēķinot pašu kapitāla prasības attiecībā uz ārvalstu valūtas risku saskaņā ar 1. un 2. punktu, atspoguļojot ārvalstu valūtas riska faktoru vērtības izmaiņas.

4.   Katru dienu atjauninot netirdzniecības portfeļa pozīcijas nesenāko pieejamo vērtību, iestādes atjaunina visu riska faktoru vērtību pozīcijai, kurai tās izmantojušas 5. panta 1. punkta otrajā daļā paredzēto atkāpi.

5.   Aprēķinot Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bb pantā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru un tās pašas regulas 325.bk pantā minēto spriedzes scenārija riska mēru attiecībā uz pakļautām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas ārvalstu valūtas riskam, iestādes piemēro attiecīgi nākotnes satricinājumu scenārijus vai nākotnes satricinājumu ārkārtas scenārijus tikai tiem riska faktoriem, kas ietilpst vispārīgajā ārvalstu valūtas riska faktoru kategorijā, kā minēts tās pašas regulas 325.bd panta 1. punktā.

6.   Iestādes savā riska mērīšanas modelī ietver vērtības samazināšanās risku, ko rada attiecīgo valūtas kursu izmaiņas un kas izriet no šim riskam pakļautajiem posteņiem, ja šie posteņi netiek novērtēti patiesajā vērtībā un to uzskaites vērtības netiek atjauninātas katrā pārskata sniegšanas datumā, lai atspoguļotu valūtas kursa izmaiņas starp ārvalstu valūtu un tās iestādes pārskata sniegšanas valūtu, kura atzīst posteni savā atsevišķajā finanšu pārskatā.

4. pants

Pašu kapitāla prasību aprēķināšana attiecībā uz tirgus risku netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas preču riskam vai gan preču, gan ārvalstu valūtas riskam, saskaņā ar alternatīvo iekšējā modeļa pieeju

1.   Aprēķinot pašu kapitāla prasības attiecībā uz netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas vai nu preču riskam, vai arī gan preču, gan ārvalstu valūtas riskam, saskaņā ar alternatīvo iekšējo modeli, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas IV sadaļas 1.b nodaļā, iestādes par bāzi izmanto šo pozīciju nesenāko pieejamo patieso vērtību. Iestādes novērtē šīs pozīcijas patiesajā vērtībā reizi dienā.

2.   Aprēķinot Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bb pantā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru vai tās pašas regulas 325.bk pantā minēto spriedzes scenārija riska mēru attiecībā uz netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas pakļautas tikai preču riskam, iestādes piemēro attiecīgi nākotnes satricinājumu scenārijus vai nākotnes satricinājumu ārkārtas scenārijus tikai tiem riska faktoriem, kas ietilpst vispārīgajā preču riska faktoru kategorijā, kā minēts tās pašas regulas 325.bd panta 1. punktā.

3.   Aprēķinot Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bb pantā minēto sagaidāmā iztrūkuma riska mēru vai tās pašas regulas 325.bk pantā minēto spriedzes scenārija riska mēru attiecībā uz preču riskam un ārvalstu valūtas riskam pakļautām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, iestādes piemēro attiecīgi nākotnes satricinājumu scenārijus vai nākotnes satricinājumu ārkārtas scenārijus riska faktoriem, kas ietilpst vispārīgajā preču vai ārvalstu valūtas riska faktoru kategorijā, kā minēts tās pašas regulas 325.bd panta 1. punktā.

5. pants

Tādu portfeļa vērtības hipotētisko un faktisko izmaiņu aprēķināšana, kas saistītas ar netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kuras pakļautas ārvalstu valūtas riskam vai preču riskam, vai arī gan preču, gan ārvalstu valūtas riskam, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.bg pantu

1.   Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2022/2059 1. līdz 4. panta, kad iestādes aprēķina Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.bg pantā minētās portfeļa vērtības hipotētiskās un faktiskās izmaiņas attiecībā uz ārvalstu valūtas riskam pakļautu netirdzniecības portfeļa pozīciju, tās aprēķina minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību tās dienas beigās, kura seko pēc tās pašas regulas 325.bf pantā minētās riskam pakļautās vērtības aprēķināšanas, izmantojot minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību iepriekšējās dienas beigās un atjauninot komponentu, kas atspoguļo attiecīgās pozīcijas ārvalstu valūtas risku.

Ja kādas netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtība nemainās lineāri līdz ar izmaiņām valūtas kursā, kura riskam pakļauta šī pozīcija, iestādes var aprēķināt minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību tās dienas beigās, kura seko pēc Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf pantā minētās riskam pakļautās vērtības aprēķināšanas, izmantojot minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību iepriekšējās dienas beigās un atjauninot visus komponentus, ko iestāde izmanto minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas novērtēšanai.

Piemērojot otro daļu, iestādes to tirdzniecības nodaļā konsekventi piemēro visām pozīcijām, kas nemainās lineāri līdz ar izmaiņām valūtas kursā, kura riskam pakļautas šīs pozīcijas.

2.   Atkāpjoties no Deleģētās regulas (ES) 2022/2059 1. līdz 4. panta, kad iestādes aprēķina Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.bg pantā minētās portfeļa vērtības hipotētiskās un faktiskās izmaiņas attiecībā uz preču riskam vai arī gan preču riskam, gan ārvalstu valūtas riskam pakļautu netirdzniecības portfeļa pozīciju, tās aprēķina minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību tās dienas beigās, kura seko pēc tās pašas regulas 325.bf pantā minētās riskam pakļautās vērtības aprēķināšanas, izmantojot vienu no šīm metodēm:

| a) | iestādes izmanto minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību iepriekšējās dienas beigās un atjaunina tikai tos komponentus, kas atspoguļo ārvalstu valūtas un preču risku; |
| --- | --- |

a)

iestādes izmanto minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību iepriekšējās dienas beigās un atjaunina tikai tos komponentus, kas atspoguļo ārvalstu valūtas un preču risku;

| b) | iestādes izmanto minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību iepriekšējās dienas beigās un atjaunina visus komponentus, ko iestāde izmanto minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas novērtēšanai. |
| --- | --- |

b)

iestādes izmanto minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas vērtību iepriekšējās dienas beigās un atjaunina visus komponentus, ko iestāde izmanto minētās netirdzniecības portfeļa pozīcijas novērtēšanai.

Piemērojot pirmo daļu, iestādes to tirdzniecības nodaļā konsekventi piemēro visām pozīcijām, kas pakļautas preču riskam.

3.   Iestādes piemēro 1. un 2. punktu tikai tām netirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas ir iekļautas portfelī gan Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf pantā minētās riskam pakļautās vērtības aprēķināšanas dienā, gan nākamajā dienā pēc minētās riskam pakļautās vērtības aprēķināšanas.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2022/2059 (2022. gada 14. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros precizē atpakaļejošas pārbaudes un peļņas un zaudējumu attiecinājuma prasību tehniskos datus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bf un 325.bg pantu (OV L 276, 26.10.2022., 47. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

3

---

| 1.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/7

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/1578

(2023. gada 20. aprīlis),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuros nosaka prasības attiecībā uz iekšējo metodiku vai ārējiem avotiem, ko izmanto saskaņā ar iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli, lai aplēstu saistību nepildīšanas varbūtības un saistību nepildīšanas zaudējumus

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 325.bp panta 12. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta e) apakšpunktā un 6. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka iestādēm, kas nav saņēmušas atļauju aplēst saistību nepildīšanas varbūtības vai saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar minētās regulas trešās daļas II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz kredītrisku, attiecīgo saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai jāizstrādā iekšējā metodika vai jāizmanto ārējie avoti, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz tirgus risku, kā norādīts minētās regulas 325.bl pantā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus iestādēm Savienībā, prasībām attiecībā uz šādu iekšējo metodiku vajadzētu būt tādām pašām kā tām, kuras piemēro metodikai, ko izmanto iestādes, kurām ir atļauts aplēst saistību nepildīšanas varbūtības vai saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar minētās regulas trešās daļas II sadaļas 3. nodaļu. Tomēr var paredzēt gadījumus, kad, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz tirgus risku, iestādes nevar nedz paļauties uz ārējiem datu avotiem, nedz pamatoti izmantot savus modeļus saskaņā ar minētās regulas trešās daļas II sadaļas 3. nodaļā noteiktajām prasībām ievades datu trūkuma vai nepieciešamo nesamērīgo centienu dēļ. Tādēļ ir jānosaka īpašas prasības, kas ļauj ar iestāžu iekšējo metodiku, ko izmanto, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz tirgus risku, vai tās daļas, pienācīgi aptvert visus šādus gadījumus. Minētajām īpašajām prasībām būtu jānodrošina piesardzīgi rezultāti. Vienlaikus minētajām prasībām būtu jāatbilst īpašām vajadzībām savlaicīguma un elastības ziņā, tostarp situācijās, kad dažu emitentu pozīcijas ir pārāk mazas, lai pieprasītu sarežģītu metodiku, un tāpēc piemērotāka ir vienkāršāka metodika. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta e) apakšpunktā un 6. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka iestādēm, kas nav saņēmušas atļauju aplēst saistību nepildīšanas varbūtības vai saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar minētās regulas trešās daļas II sadaļas 3. nodaļas 1. iedaļu, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz kredītrisku, attiecīgo saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai jāizstrādā iekšējā metodika vai jāizmanto ārējie avoti, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz tirgus risku, kā norādīts minētās regulas 325.bl pantā. Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus iestādēm Savienībā, prasībām attiecībā uz šādu iekšējo metodiku vajadzētu būt tādām pašām kā tām, kuras piemēro metodikai, ko izmanto iestādes, kurām ir atļauts aplēst saistību nepildīšanas varbūtības vai saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar minētās regulas trešās daļas II sadaļas 3. nodaļu. Tomēr var paredzēt gadījumus, kad, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz tirgus risku, iestādes nevar nedz paļauties uz ārējiem datu avotiem, nedz pamatoti izmantot savus modeļus saskaņā ar minētās regulas trešās daļas II sadaļas 3. nodaļā noteiktajām prasībām ievades datu trūkuma vai nepieciešamo nesamērīgo centienu dēļ. Tādēļ ir jānosaka īpašas prasības, kas ļauj ar iestāžu iekšējo metodiku, ko izmanto, lai aprēķinātu pašu kapitāla prasību attiecībā uz tirgus risku, vai tās daļas, pienācīgi aptvert visus šādus gadījumus. Minētajām īpašajām prasībām būtu jānodrošina piesardzīgi rezultāti. Vienlaikus minētajām prasībām būtu jāatbilst īpašām vajadzībām savlaicīguma un elastības ziņā, tostarp situācijās, kad dažu emitentu pozīcijas ir pārāk mazas, lai pieprasītu sarežģītu metodiku, un tāpēc piemērotāka ir vienkāršāka metodika.

| (2) | Minētās īpašās prasības būtu jāpiemēro tikai vajadzības gadījumā, tas ir, tikai tad, ja iestādes nevar nedz paļauties uz ārējiem datu avotiem, nedz pamatoti izmantot modeļus, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 3. nodaļā noteiktajām prasībām. Tādēļ būtu jāparedz nosacījumi, lai nodrošinātu, ka nav citu avotu saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai un ka gadījumi, kad iestādes nevar nedz paļauties uz ārējiem avotiem, nedz pamatoti izmantot savus modeļus, neatspoguļo pārmērīgu to portfeļu summu, ņemot vērā minētās regulas 325.bn panta 1. punktā noteiktās prasības. Iestādēm šie nosacījumi būtu jānovērtē pietiekami bieži, lai ņemtu vērā iespējamās izmaiņas, tostarp izmaiņas ārējo datu avotu pieejamībā, un ņemot vērā to, cik bieži tiek ziņots par pašu kapitāla prasībām attiecībā uz tirgus risku. |
| --- | --- |

(2)

Minētās īpašās prasības būtu jāpiemēro tikai vajadzības gadījumā, tas ir, tikai tad, ja iestādes nevar nedz paļauties uz ārējiem datu avotiem, nedz pamatoti izmantot modeļus, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 trešās daļas II sadaļas 3. nodaļā noteiktajām prasībām. Tādēļ būtu jāparedz nosacījumi, lai nodrošinātu, ka nav citu avotu saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai un ka gadījumi, kad iestādes nevar nedz paļauties uz ārējiem avotiem, nedz pamatoti izmantot savus modeļus, neatspoguļo pārmērīgu to portfeļu summu, ņemot vērā minētās regulas 325.bn panta 1. punktā noteiktās prasības. Iestādēm šie nosacījumi būtu jānovērtē pietiekami bieži, lai ņemtu vērā iespējamās izmaiņas, tostarp izmaiņas ārējo datu avotu pieejamībā, un ņemot vērā to, cik bieži tiek ziņots par pašu kapitāla prasībām attiecībā uz tirgus risku.

| (3) | Lai iestādes varētu ņemt vērā dažādu emitentu pozīciju iezīmes, tostarp šo pozīciju būtiskumu un turējuma periodus, iestādēm būtu jāļauj izstrādāt iekšējā metodika saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai, kura sastāv no dažādām daļām, lai aptvertu šīs dažādās pozīcijas. |
| --- | --- |

(3)

Lai iestādes varētu ņemt vērā dažādu emitentu pozīciju iezīmes, tostarp šo pozīciju būtiskumu un turējuma periodus, iestādēm būtu jāļauj izstrādāt iekšējā metodika saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai, kura sastāv no dažādām daļām, lai aptvertu šīs dažādās pozīcijas.

| (4) | Ir jānodrošina, ka atsevišķu emitentu saistību nepildīšanas risks ir pietiekami kapitalizēts. Tāpēc saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēsēm, pamatojoties uz iekšējo metodiku vai tās daļu, vajadzētu būt pietiekami konservatīvām, ņemot vērā citu metodiku un avotus, ko izmanto iestādes. Šajā nolūkā ir jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēses būs pietiekami konservatīvas. Jo īpaši gadījumos, kad iestādes nevar nedz paļauties uz ārējiem datu avotiem, nedz pamatoti izmantot savus modeļus, būtu jānosaka ierobežojumi vērtībām, ko var pieņemt saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēsēs. |
| --- | --- |

(4)

Ir jānodrošina, ka atsevišķu emitentu saistību nepildīšanas risks ir pietiekami kapitalizēts. Tāpēc saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēsēm, pamatojoties uz iekšējo metodiku vai tās daļu, vajadzētu būt pietiekami konservatīvām, ņemot vērā citu metodiku un avotus, ko izmanto iestādes. Šajā nolūkā ir jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēses būs pietiekami konservatīvas. Jo īpaši gadījumos, kad iestādes nevar nedz paļauties uz ārējiem datu avotiem, nedz pamatoti izmantot savus modeļus, būtu jānosaka ierobežojumi vērtībām, ko var pieņemt saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēsēs.

| (5) | Iestādēm, kas izmanto ārējos avotus, lai aplēstu saistību nepildīšanas varbūtības un saistību nepildīšanas zaudējumus, iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa validācijas ietvaros periodiski būtu jāpārskata sagatavotās aplēses, lai nodrošinātu, ka šīs aplēses joprojām ir piemērotas iestāžu portfeļiem. Iestādēm, kas izmanto vairāk nekā vienu ārēju avotu, būtu jāizveido šo ārējo avotu hierarhija, lai nodrošinātu to izmantošanas vispārējo konsekvenci iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī. Turklāt iestādēm, kas izmanto ārējos avotus, lai aplēstu saistību nepildīšanas varbūtības, var nākties veikt vairākus pasākumus un procedūras, pirms tās var sagatavot faktiskās saistību neizpildīšanas varbūtību aplēses. Tādēļ ir jānosaka prasības, lai nodrošinātu, ka metodika, ko izmanto saistību nepildīšanas varbūtību aplēšu sagatavošanai no ārējiem avotiem, ir konceptuāli pamatota, jo tā sniedz precīzas un konsekventas aplēses, kas nav neobjektīvas. |
| --- | --- |

(5)

Iestādēm, kas izmanto ārējos avotus, lai aplēstu saistību nepildīšanas varbūtības un saistību nepildīšanas zaudējumus, iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa validācijas ietvaros periodiski būtu jāpārskata sagatavotās aplēses, lai nodrošinātu, ka šīs aplēses joprojām ir piemērotas iestāžu portfeļiem. Iestādēm, kas izmanto vairāk nekā vienu ārēju avotu, būtu jāizveido šo ārējo avotu hierarhija, lai nodrošinātu to izmantošanas vispārējo konsekvenci iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī. Turklāt iestādēm, kas izmanto ārējos avotus, lai aplēstu saistību nepildīšanas varbūtības, var nākties veikt vairākus pasākumus un procedūras, pirms tās var sagatavot faktiskās saistību neizpildīšanas varbūtību aplēses. Tādēļ ir jānosaka prasības, lai nodrošinātu, ka metodika, ko izmanto saistību nepildīšanas varbūtību aplēšu sagatavošanai no ārējiem avotiem, ir konceptuāli pamatota, jo tā sniedz precīzas un konsekventas aplēses, kas nav neobjektīvas.

| (6) | Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 11. punktā ir noteikts, ka iestādēm jādokumentē savi iekšējie modeļi, lai to korelācijas pieņēmumi un citi modelēšanas pieņēmumi būtu pārredzami kompetentajām iestādēm. Lai palīdzētu kompetentajām iestādēm nodrošināt atbilstību minētajai prasībai, ir jāprecizē, kā šī vispārīgā dokumentācijas prasība ir jāpiemēro iekšējai metodikai vai ārējiem avotiem, ko izmanto saskaņā ar iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai. |
| --- | --- |

(6)

Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 11. punktā ir noteikts, ka iestādēm jādokumentē savi iekšējie modeļi, lai to korelācijas pieņēmumi un citi modelēšanas pieņēmumi būtu pārredzami kompetentajām iestādēm. Lai palīdzētu kompetentajām iestādēm nodrošināt atbilstību minētajai prasībai, ir jāprecizē, kā šī vispārīgā dokumentācijas prasība ir jāpiemēro iekšējai metodikai vai ārējiem avotiem, ko izmanto saskaņā ar iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli saistību nepildīšanas varbūtību un saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai.

| (7) | Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde. |
| --- | --- |

(7)

Šīs regulas pamatā ir regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko Komisijai iesniegusi Eiropas Banku iestāde.

| (8) | Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Banku iestāde ir veikusi atklātu sabiedrisko apspriešanu par regulatīvo tehnisko standartu projektu, kas ir šīs regulas pamatā, izvērtējusi iespējamās saistītās izmaksas un ieguvumus un pieprasījusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1093/2010 (2) 37. pantu izveidotās Banku nozares ieinteresēto personu grupas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Prasības attiecībā uz iekšējo metodiku saistību nepildīšanas varbūtību aplēšanai

1.   Iestādes iekšējā metodika vai tās daļa, ko izmanto, lai aplēstu saistību nepildīšanas varbūtības saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta e) apakšpunktu, atbilst tām pašām prasībām, kuras piemēro metodikai, ko izmanto iestādes, kurām ir atļauts aplēst saistību nepildīšanas varbūtības saskaņā ar minētās regulas trešās daļas II sadaļas 3. nodaļu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestādes iekšējā metodika vai tās daļa saistību nepildīšanas varbūtību aplēšanai atbilst attiecīgi 3. vai 4. punktā noteiktajām prasībām, ja attiecībā uz konkrēto emitentu katru ceturksni ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | jau nav pieejami nekādi ārējie avoti, kas atbilstu 2. pantā noteiktajām prasībām, lai aplēstu šā emitenta saistību nepildīšanas varbūtības; |
| --- | --- |

a)

jau nav pieejami nekādi ārējie avoti, kas atbilstu 2. pantā noteiktajām prasībām, lai aplēstu šā emitenta saistību nepildīšanas varbūtības;

| b) | iekšējās metodikas vai tās daļas izmantošana, kas atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām:






  i) | nav iespējama, jo trūkst ievades datu par šo emitentu; vai |
| --- | --- | --- |

b)

iekšējās metodikas vai tās daļas izmantošana, kas atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām:

i)

nav iespējama, jo trūkst ievades datu par šo emitentu; vai

| ii) | nav samērīga ar šā emitenta attiecīgo pozīciju būtiskumu vai turējuma periodu, pamatojoties uz šādām pozīcijām pieņemto tirdzniecības stratēģiju; |
| --- | --- |

ii)

nav samērīga ar šā emitenta attiecīgo pozīciju būtiskumu vai turējuma periodu, pamatojoties uz šādām pozīcijām pieņemto tirdzniecības stratēģiju;

| c) | “m” vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 5. punktā noteikto formulu, ir jebkura no šādām vērtībām:






  i) | nepārsniedz 10 %; |
| --- | --- | --- |

c)

“m” vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 5. punktā noteikto formulu, ir jebkura no šādām vērtībām:

i)

nepārsniedz 10 %;

| ii) | pārsniedz 10 %, un iestāde veic visu turpmāk minēto:






  1) | iestāde pārbauda, vai ir pieejami papildu ārējie avoti, kas atbilst 2. pantā noteiktajām prasībām, un izmanto šos avotus, lai samazinātu “m” vērtību līdz vērtībai, kas ir zemāka par 10 % vai vienāda ar to; |
| --- | --- | --- |

ii)

pārsniedz 10 %, un iestāde veic visu turpmāk minēto:

1)

iestāde pārbauda, vai ir pieejami papildu ārējie avoti, kas atbilst 2. pantā noteiktajām prasībām, un izmanto šos avotus, lai samazinātu “m” vērtību līdz vērtībai, kas ir zemāka par 10 % vai vienāda ar to;

| 2) | iestāde veic jutīguma un scenāriju analīzi, lai novērtētu iekšējās metodikas vai tās daļas kvalitatīvo un kvantitatīvo pamatotību. |
| --- | --- |

2)

iestāde veic jutīguma un scenāriju analīzi, lai novērtētu iekšējās metodikas vai tās daļas kvalitatīvo un kvantitatīvo pamatotību.

Attiecībā uz c) apakšpunkta ii) punkta 2. apakšpunktā minēto jutīguma analīzi iestāde novērtē pašu kapitāla prasību, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bn panta 1. punktu, jutīgumu attiecībā uz visām tirdzniecības portfeļa pozīcijām, kas norādītas minētās regulas 325.bl pantā. Iestāde to dara, piešķirot emitentiem, uz kuriem aprēķina brīdī attiecas iekšējā metodika vai tās daļa, kas atbilst attiecīgi 3. vai 4. punktā noteiktajām prasībām, reitingu kategoriju, kas ir par vienu augstāka, un reitingu kategoriju, kas ir par vienu zemāka nekā tā, kuru izmanto, lai izpildītu minētajos punktos noteiktās prasības.

3.   Ja ir izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes iekšējā metodika vai tās daļa attiecina uz emitentu saistību nepildīšanas varbūtību aplēsi, kas ir vienāda ar turpmāk minēto vērtību maksimumu vai pārsniedz to:

| a) | augstākā saistību nepildīšanas varbūtība, kas attiecināta uz pozīciju “investīciju kategorijas” emitentiem, uz kuriem attiecas iestādes iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa darbības joma un attiecībā uz kuriem nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi; |
| --- | --- |

a)

augstākā saistību nepildīšanas varbūtība, kas attiecināta uz pozīciju “investīciju kategorijas” emitentiem, uz kuriem attiecas iestādes iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa darbības joma un attiecībā uz kuriem nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi;

| b) | vienādi svērtā vidējā vērtība tām saistību nepildīšanas varbūtībām, kas attiecinātas uz pozīciju emitentiem, uz kuriem attiecas iestādes iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa darbības joma un attiecībā uz kuriem nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

vienādi svērtā vidējā vērtība tām saistību nepildīšanas varbūtībām, kas attiecinātas uz pozīciju emitentiem, uz kuriem attiecas iestādes iekšējā saistību nepildīšanas riska modeļa darbības joma un attiecībā uz kuriem nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi.

Šā punkta b) apakšpunkta nolūkā iestādes var izslēgt saistības neizpildījušos emitentus, aprēķinot saistību nepildīšanas varbūtības vienādi svērto vidējo vērtību, ja tās var nodrošināt, ka attiecībā uz šādiem saistības neizpildījušiem emitentiem nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, ja ir izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi un pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību nepildīšanas risku samazinās, palielinoties saistību nepildīšanas varbūtības vērtībai, kas attiecināta uz konkrētu emitentu, iestādes iekšējā metodika vai tās daļa uz šo emitentu attiecina saistību nepildīšanas varbūtības aplēsi, kas ir vienāda ar vērtību, kura piešķirta saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu, vai zemāka par to.

5.   Šā panta 2. punkta c) apakšpunkta nolūkā iestādes aprēķina “m” vērtību saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| saistību nepildīšanas riska kapitāls – DRC(pilns tvērums) | = | pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bn panta 1. punktu par minētās regulas 325.bl pantā norādīto tirdzniecības portfeļa pozīciju pilnu tvērumu; |
| --- | --- | --- |
| saistību nepildīšanas riska kapitāls – DRC(cita metodika un ārējie avoti) | = | pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bn panta 1. punktu un attiecas tikai uz minētās regulas 325.bl pantā norādītajām tirdzniecības portfeļa pozīcijām tiem emitentiem, attiecībā uz kuriem nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi. |

saistību nepildīšanas riska kapitāls – DRC(pilns tvērums)

=

pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bn panta 1. punktu par minētās regulas 325.bl pantā norādīto tirdzniecības portfeļa pozīciju pilnu tvērumu;

saistību nepildīšanas riska kapitāls – DRC(cita metodika un ārējie avoti)

=

pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bn panta 1. punktu un attiecas tikai uz minētās regulas 325.bl pantā norādītajām tirdzniecības portfeļa pozīcijām tiem emitentiem, attiecībā uz kuriem nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi.

2. pants

Prasības attiecībā uz ārējiem avotiem saistību nepildīšanas varbūtību aplēšanai

1.   Izmantojot ārējos avotus saistību nepildīšanas varbūtību aplēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta e) apakšpunktu, iestādes saskaņā ar minētās regulas 325.bj panta 2. punktu un 325.bp panta 7. punktu periodiski validē saistību nepildīšanas varbūtību aplēses to izmantošanai iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī.

2.   Iestādes iegūst saistību nepildīšanas varbūtību aplēses no ārējiem avotiem, izmantojot konceptuāli pamatotas metodes, kas atbilst 4. punktā noteiktajām prasībām.

3.   Iestādes, kas izmanto vairāk nekā vienu ārēju avotu, izveido šo ārējo avotu hierarhiju.

4.   Pirms Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta a) apakšpunktā minētā zemākā līmeņa piemērošanas iestādes nodrošina, ka šā panta 2. punktā minētā metodika atbilst visām šādām prasībām:

| a) | metodika, kuras pamatā ir izmantotā parādnieku kategoriju skala, ja minētā skala arī varētu būt nepārtraukta, sniedz saistību nepildīšanas varbūtību aplēses atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta b) apakšpunktā minētajam piemērojamajam laika periodam, kuras atbilst visiem šādiem nosacījumiem:






  i) | saistību nepildīšanas varbūtību aplēses tiek uzskatītas par precīzām visām parādnieku kategorijām, izanalizējot paredzamo aplēses kļūdu diapazonu; |
| --- | --- | --- |

a)

metodika, kuras pamatā ir izmantotā parādnieku kategoriju skala, ja minētā skala arī varētu būt nepārtraukta, sniedz saistību nepildīšanas varbūtību aplēses atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta b) apakšpunktā minētajam piemērojamajam laika periodam, kuras atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

i)

saistību nepildīšanas varbūtību aplēses tiek uzskatītas par precīzām visām parādnieku kategorijām, izanalizējot paredzamo aplēses kļūdu diapazonu;

| ii) | saistību nepildīšanas varbūtību aplēses ir konsekventas visās parādnieku kategorijās; |
| --- | --- |

ii)

saistību nepildīšanas varbūtību aplēses ir konsekventas visās parādnieku kategorijās;

| iii) | saistību nepildīšanas varbūtību aplēses nodrošina jēgpilnu riska diferenciāciju un stingri palielinās, parādnieka kredītspējai samazinoties; |
| --- | --- |

iii)

saistību nepildīšanas varbūtību aplēses nodrošina jēgpilnu riska diferenciāciju un stingri palielinās, parādnieka kredītspējai samazinoties;

| iv) | saistību nepildīšanas varbūtību aplēšu vērtības attiecībā uz parādnieku kategoriju nav noteiktas kā nulle, pamatojoties tikai uz to, ka iepriekš nav novērota saistību neizpilde attiecībā uz šo parādnieku kategoriju. |
| --- | --- |

iv)

saistību nepildīšanas varbūtību aplēšu vērtības attiecībā uz parādnieku kategoriju nav noteiktas kā nulle, pamatojoties tikai uz to, ka iepriekš nav novērota saistību neizpilde attiecībā uz šo parādnieku kategoriju.

| b) | ja metodikas aplēses par saistību nepildīšanas varbūtībām nav iegūtas kopā ar pašreizējām tirgus cenām, iestādes analizē jebkādas atšķirības, ko tās novēro starp šīm aplēsēm un aplēsēm, kuras iegūtas kopā ar pašreizējām tirgus cenām, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

b)

ja metodikas aplēses par saistību nepildīšanas varbūtībām nav iegūtas kopā ar pašreizējām tirgus cenām, iestādes analizē jebkādas atšķirības, ko tās novēro starp šīm aplēsēm un aplēsēm, kuras iegūtas kopā ar pašreizējām tirgus cenām, kā minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punkta c) apakšpunktā.

3. pants

Prasības attiecībā uz iekšējo metodiku saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai

1.   Iestādes iekšējā metodika vai tās daļa, ko izmanto, lai aplēstu saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 6. punkta d) apakšpunktu, atbilst tām pašām prasībām, kuras piemēro metodikai, ko izmanto iestādes, kurām ir atļauts aplēst saistību nepildīšanas zaudējumus saskaņā ar minētās regulas trešās daļas II sadaļas 3. nodaļu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, iestādes iekšējā metodika vai tās daļa saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai atbilst attiecīgi 3. vai 4. punktā noteiktajām prasībām, ja attiecībā uz konkrēto pozīciju katru ceturksni ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

| a) | jau nav pieejami nekādi ārējie avoti, kas atbilstu 4. pantā noteiktajām prasībām, lai aplēstu šīs pozīcijas saistību nepildīšanas zaudējumus; |
| --- | --- |

a)

jau nav pieejami nekādi ārējie avoti, kas atbilstu 4. pantā noteiktajām prasībām, lai aplēstu šīs pozīcijas saistību nepildīšanas zaudējumus;

| b) | iekšējās metodikas vai tās daļas izmantošana, kas atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām:






  i) | nav iespējama, jo trūkst ievades datu par šo pozīciju; vai |
| --- | --- | --- |

b)

iekšējās metodikas vai tās daļas izmantošana, kas atbilst 1. punktā noteiktajām prasībām:

i)

nav iespējama, jo trūkst ievades datu par šo pozīciju; vai

| ii) | nav samērīga ar šīs pozīcijas būtiskumu vai turējuma periodu, pamatojoties uz šai pozīcijai pieņemto tirdzniecības stratēģiju; |
| --- | --- |

ii)

nav samērīga ar šīs pozīcijas būtiskumu vai turējuma periodu, pamatojoties uz šai pozīcijai pieņemto tirdzniecības stratēģiju;

| c) | “m” vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 5. punktā noteikto formulu, ir jebkura no šādām vērtībām:






  i) | nepārsniedz 10 %; |
| --- | --- | --- |

c)

“m” vērtība, ko aprēķina saskaņā ar 5. punktā noteikto formulu, ir jebkura no šādām vērtībām:

i)

nepārsniedz 10 %;

| ii) | pārsniedz 10 % un iestāde pārbauda, vai ir pieejami papildu ārējie avoti, kas atbilst 4. pantā noteiktajām prasībām, un izmanto šos avotus, lai samazinātu “m” vērtību līdz vērtībai, kas ir zemāka par 10 % vai vienāda ar to. |
| --- | --- |

ii)

pārsniedz 10 % un iestāde pārbauda, vai ir pieejami papildu ārējie avoti, kas atbilst 4. pantā noteiktajām prasībām, un izmanto šos avotus, lai samazinātu “m” vērtību līdz vērtībai, kas ir zemāka par 10 % vai vienāda ar to.

3.   Ja ir izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi, iestādes iekšējā metodika vai tās daļa attiecina uz pozīciju saistību nepildīšanas zaudējumu aplēsi, kas ir vienāda ar šādu vērtību vai pārsniedz to:

| a) | 75 % attiecībā uz pakārtotā parāda pozīcijām; |
| --- | --- |

a)

75 % attiecībā uz pakārtotā parāda pozīcijām;

| b) | 45 % attiecībā uz augstākas prioritātes nenodrošinātā parāda pozīcijām; |
| --- | --- |

b)

45 % attiecībā uz augstākas prioritātes nenodrošinātā parāda pozīcijām;

| c) | 11,25 % attiecībā uz segto obligāciju pozīcijām; |
| --- | --- |

c)

11,25 % attiecībā uz segto obligāciju pozīcijām;

| d) | 25 % attiecībā uz jebkurām citām pozīcijām. |
| --- | --- |

d)

25 % attiecībā uz jebkurām citām pozīcijām.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, ja ir izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi un pašu kapitāla prasības attiecībā uz saistību nepildīšanas risku samazinās, palielinoties saistību nepildīšanas zaudējumu vērtībai, kas attiecināta uz konkrētu pozīciju, iestādes iekšējā metodika vai tās daļa uz šo pozīciju attiecina saistību nepildīšanas zaudējumu aplēsi, kas ir vienāda ar 3. punktā noteiktajām vērtībām vai zemāka par tām.

5.   Šā panta 2. punkta c) apakšpunkta nolūkā iestādes aprēķina “m” vērtību saskaņā ar 1. panta 5. punktā noteikto formulu, ja termins DRC (cita metodika un ārējie avoti) ir pašu kapitāla prasības, kas aprēķinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bn panta 1. punktu un attiecas tikai uz minētās regulas 325.bl pantā norādītajām tirdzniecības portfeļa pozīcijām, attiecībā uz kurām nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi.

4. pants

Prasības attiecībā uz ārējiem avotiem saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai

1.   Izmantojot ārējos avotus saistību nepildīšanas zaudējumu aplēšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 6. punkta d) apakšpunktu, iestādes saskaņā ar minētās regulas 325.bj panta 2. punktu un 325.bp panta 7. punktu periodiski validē saistību nepildīšanas zaudējumu aplēses to izmantošanai iekšējā saistību nepildīšanas riska modelī.

2.   Iestādes, kas izmanto vairāk nekā vienu ārēju avotu, izveido šo ārējo avotu hierarhiju.

5. pants

Dokumentācija

1.   Iestādes, kuru iekšējā metodika vai tās daļa atbilst 1. panta 2. punktā vai 3. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, attiecībā uz visiem emitentiem un pozīcijām, uz kurām attiecas minētie panti, dokumentē visu turpmāk minēto:

| a) | to, ka nav pieejami ārējie avoti, kas atbilstu attiecīgi 2. pantā vai 4. pantā noteiktajām prasībām, lai aplēstu attiecīgi saistību nepildīšanas varbūtības minētajiem emitentiem un saistību nepildīšanas zaudējumus minētajām pozīcijām; |
| --- | --- |

a)

to, ka nav pieejami ārējie avoti, kas atbilstu attiecīgi 2. pantā vai 4. pantā noteiktajām prasībām, lai aplēstu attiecīgi saistību nepildīšanas varbūtības minētajiem emitentiem un saistību nepildīšanas zaudējumus minētajām pozīcijām;

| b) | to, ka iekšējās metodikas izmantošana, kas atbilst attiecīgi 1. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, lai aplēstu minēto emitentu saistību nepildīšanas varbūtības, vai 3. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, lai aplēstu saistību nepildīšanas zaudējumus minētajām pozīcijām, nebūtu iespējama ievades datu trūkuma dēļ vai arī tā nebūtu samērīga ar būtiskumu vai turējuma periodu saskaņā ar minētajiem emitentiem vai pozīcijām pieņemto tirdzniecības stratēģiju; |
| --- | --- |

b)

to, ka iekšējās metodikas izmantošana, kas atbilst attiecīgi 1. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, lai aplēstu minēto emitentu saistību nepildīšanas varbūtības, vai 3. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, lai aplēstu saistību nepildīšanas zaudējumus minētajām pozīcijām, nebūtu iespējama ievades datu trūkuma dēļ vai arī tā nebūtu samērīga ar būtiskumu vai turējuma periodu saskaņā ar minētajiem emitentiem vai pozīcijām pieņemto tirdzniecības stratēģiju;

| c) | “m” vērtības, ko aprēķina saskaņā ar 1. panta 5. punktā un 3. panta 5. punktā noteiktajām formulām. |
| --- | --- |

c)

“m” vērtības, ko aprēķina saskaņā ar 1. panta 5. punktā un 3. panta 5. punktā noteiktajām formulām.

2.   Iestādes uztur atjauninātu sarakstu ar ārējiem datu avotiem, ko izmanto 2. un 4. panta nolūkā, un tajā ietver visu turpmāk minēto:

| a) | aprakstu par metodiku, ko izmanto, lai iegūtu saistību nepildīšanas varbūtību aplēses no ārējiem avotiem saskaņā ar 2. panta 1. un 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

aprakstu par metodiku, ko izmanto, lai iegūtu saistību nepildīšanas varbūtību aplēses no ārējiem avotiem saskaņā ar 2. panta 1. un 2. punktu;

| b) | dokumentāciju un pamatojumu, ja iestāde nolūkā nodrošināt pareizu kredītriska pārvaldību, ir apzinājusi atšķirīgus noteikumus, informāciju vai pieņēmumus paredzamo kredītzaudējumu uzskaitei un saistību nepildīšanas varbūtību aplēsēm no ārējiem avotiem riska darījumiem saskaņā ar iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli, kā to apstiprinājusi augstākā vadība; |
| --- | --- |

b)

dokumentāciju un pamatojumu, ja iestāde nolūkā nodrošināt pareizu kredītriska pārvaldību, ir apzinājusi atšķirīgus noteikumus, informāciju vai pieņēmumus paredzamo kredītzaudējumu uzskaitei un saistību nepildīšanas varbūtību aplēsēm no ārējiem avotiem riska darījumiem saskaņā ar iekšējo saistību nepildīšanas riska modeli, kā to apstiprinājusi augstākā vadība;

| c) | aprakstu par metodiku, ko izmanto, lai iegūtu saistību nepildīšanas zaudējumu aplēses no ārējiem avotiem saskaņā ar 4. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

c)

aprakstu par metodiku, ko izmanto, lai iegūtu saistību nepildīšanas zaudējumu aplēses no ārējiem avotiem saskaņā ar 4. panta 1. punktu;

| d) | saskaņā ar 2. panta 1. punktu un 4. panta 1. punktu veiktās validācijas rezultātus; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar 2. panta 1. punktu un 4. panta 1. punktu veiktās validācijas rezultātus;

| e) | saskaņā ar 2. panta 3. punktu un 4. panta 2. punktu izmantoto ārējo avotu hierarhiju. |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar 2. panta 3. punktu un 4. panta 2. punktu izmantoto ārējo avotu hierarhiju.

Šā punkta a) apakšpunkta nolūkā, ja saistību nepildīšanas varbūtību aplēses atšķiras no tām, kas izmantotas iestāžu iekšējās riska pārvaldības metodikā, un minētās atšķirības nav saistītas ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 5. punktā noteiktajām prasībām, minētās atšķirības iekļauj metodikas aprakstā.

Šā punkta c) apakšpunkta nolūkā, ja saistību nepildīšanas zaudējumu aplēses atšķiras no tām, kas izmantotas iestāžu iekšējās riska pārvaldības metodikā, un minētās atšķirības nav saistītas ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 325.bp panta 6. punktā noteiktajām prasībām, minētās atšķirības iekļauj metodikas aprakstā.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

2

---

| 1.8.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 193/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.8.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 193/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1579

(2023. gada 31. jūlijs),

ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2379 piemēro attiecībā uz lauksaimniecības produktu cenu statistiku

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2379 (2022. gada 23. novembris) par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (1), un jo īpaši tās 5. panta 10. punktu un 9. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) 2022/2379 izveido integrētu regulējumu Eiropas statistikas attiecībā uz lauksaimniecības ielaidi un izlaidi izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) 2022/2379 izveido integrētu regulējumu Eiropas statistikas attiecībā uz lauksaimniecības ielaidi un izlaidi izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai.

| (2) | Lai iegūtu salīdzināmus datus starp dalībvalstīm un panāktu saskaņotību, ir jāprecizē datu prasības statistikas sagatavošanai par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi attiecībā uz lauksaimniecības produktu cenām. |
| --- | --- |

(2)

Lai iegūtu salīdzināmus datus starp dalībvalstīm un panāktu saskaņotību, ir jāprecizē datu prasības statistikas sagatavošanai par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi attiecībā uz lauksaimniecības produktu cenām.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2379 5. panta 10. punktu īstenošanas aktos, kuros definē Komisijai nosūtāmās datu kopas, attiecīgā gadījumā jāprecizē sniedzamo datu tehniskie elementi, piemēram, mainīgo lielumu saraksts, mainīgo lielumu apraksti, novērojamās vienības, piemērojamie metodiskie noteikumi un datu nosūtīšanas termiņi. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2379 5. panta 10. punktu īstenošanas aktos, kuros definē Komisijai nosūtāmās datu kopas, attiecīgā gadījumā jāprecizē sniedzamo datu tehniskie elementi, piemēram, mainīgo lielumu saraksts, mainīgo lielumu apraksti, novērojamās vienības, piemērojamie metodiskie noteikumi un datu nosūtīšanas termiņi.

| (4) | Jāprecizē mainīgie lielumi, kuriem nepieciešams reģionālais aspekts, jo tas ir vajadzīgs tikai dažiem mainīgajiem lielumiem. |
| --- | --- |

(4)

Jāprecizē mainīgie lielumi, kuriem nepieciešams reģionālais aspekts, jo tas ir vajadzīgs tikai dažiem mainīgajiem lielumiem.

| (5) | Būtu sīkāk jāprecizē Regulas (ES) 2022/2379 9. pantā minētie pārskata periodi. |
| --- | --- |

(5)

Būtu sīkāk jāprecizē Regulas (ES) 2022/2379 9. pantā minētie pārskata periodi.

| (6) | Lai no visām dalībvalstīm saņemtu ticamus un salīdzināmus rezultātus, ir vajadzīgs vienots metodiskais regulējums, ko izmantot lauksaimniecības produktu cenu statistikas apkopošanā. |
| --- | --- |

(6)

Lai no visām dalībvalstīm saņemtu ticamus un salīdzināmus rezultātus, ir vajadzīgs vienots metodiskais regulējums, ko izmantot lauksaimniecības produktu cenu statistikas apkopošanā.

| (7) | Lauksaimniecības produktu cenu indeksi ir nepieciešami pamata dati ekonomikas pārskatiem lauksaimniecībā, kā precizēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 138/2004 (2), un tāpēc novērojamajām vienībām būtu jāietilpst pēdējās minētās regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(7)

Lauksaimniecības produktu cenu indeksi ir nepieciešami pamata dati ekonomikas pārskatiem lauksaimniecībā, kā precizēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 138/2004 (2), un tāpēc novērojamajām vienībām būtu jāietilpst pēdējās minētās regulas darbības jomā.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (3) 7. pantu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 223/2009 (3) 7. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Datu prasības

Datus par lauksaimniecības produktu cenu statistikas jomu, kas minēta Regulas (ES) 2022/2379 5. panta 1. punkta c) apakšpunktā, dalībvalstis sniedz agregētu datu kopu veidā. Datus nosūta Komisijai (Eurostat) vajadzīgajā ģeogrāfiskajā līmenī.

Eurostat

2. pants

Datu kopas

| 1. | Datu kopu datu saturs ir precizēts:






  a) | I pielikumā tematam i) “Lauksaimniecības produktu cenu indeksi”, detalizētajiem tematiem:






  i) | “Agrīnie un galīgie indeksi”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Datu kopu datu saturs ir precizēts:

a)

I pielikumā tematam i) “Lauksaimniecības produktu cenu indeksi”, detalizētajiem tematiem:

i)

“Agrīnie un galīgie indeksi”;

| ii) | “Svērumi un pārskatītās bāzes indeksi”; |
| --- | --- |

ii)

“Svērumi un pārskatītās bāzes indeksi”;

| b) | II pielikumā tematam ii) “Absolūtās ielaides cenas”, detalizētajiem tematiem:






  i) | “Mēslošanas līdzekļi”; |
| --- | --- | --- |

b)

II pielikumā tematam ii) “Absolūtās ielaides cenas”, detalizētajiem tematiem:

i)

“Mēslošanas līdzekļi”;

| ii) | “Barība”; |
| --- | --- |

ii)

“Barība”;

| iii) | “Enerģija”; |
| --- | --- |

iii)

“Enerģija”;

| c) | III pielikumā tematam iii) “Lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas”, detalizētajiem tematiem:






  i) | “Lauksaimniecības zemes cenas”; |
| --- | --- | --- |

c)

III pielikumā tematam iii) “Lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas”, detalizētajiem tematiem:

i)

“Lauksaimniecības zemes cenas”;

| ii) | “Lauksaimniecības zemes nomas maksas”. |
| --- | --- |

ii)

“Lauksaimniecības zemes nomas maksas”.

| 2. | Attiecībā uz katru datu kopu I iedaļā ir precizēts:






  a) | datu satura apraksts; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecībā uz katru datu kopu I iedaļā ir precizēts:

a)

datu satura apraksts;

| b) | mainīgie lielumi, kas sniedzami valsts un vajadzības gadījumā reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

b)

mainīgie lielumi, kas sniedzami valsts un vajadzības gadījumā reģionālā līmenī;

| c) | datu nosūtīšanas termiņi Komisijai (Eurostat); |
| --- | --- |

c)

datu nosūtīšanas termiņi Komisijai (Eurostat);

Eurostat

| d) | pārskata periodi. |
| --- | --- |

d)

pārskata periodi.

| 3. | Attiecībā uz katru datu kopu II iedaļā ir precizēts:






  a) | mērvienību apraksts; |
| --- | --- | --- |

3.

Attiecībā uz katru datu kopu II iedaļā ir precizēts:

a)

mērvienību apraksts;

| b) | tehniskās prasības attiecībā uz mainīgajiem lielumiem. |
| --- | --- |

b)

tehniskās prasības attiecībā uz mainīgajiem lielumiem.

3. pants

Metodiskās specifikācijas

Metodiskās specifikācijas, kas attiecas uz katru I, II un III pielikumā minēto datu kopu, ir izklāstītas IV pielikumā.

4. pants

Novērojamās vienības

Novērojamās vienības statistikai par tematiem “Lauksaimniecības produktu cenu indeksi” un “Absolūtās ielaides cenas” ir lauksaimniecības nozares vienības, kas tirgo preces un pakalpojumus, vai to darījumu partneri. Lauksaimniecības nozari veido lauku saimniecības, vīna un olīveļļas ražotāju grupas un specializētas vienības, kas šiem uzņēmumiem nodrošina mašīnu, materiālu un darbaspēka apvienojumu līgumdarba veikšanai.

Temata “Lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas” novērojamās vienības galvenokārt ir personas vai uzņēmumi, kas iesaistīti lauksaimnieciskai izmantošanai paredzētas zemes pārdošanas vai nomas darījumos, tostarp pakalpojumu sniedzēji.

5. pants

Apraksti

Šajā regulā piemēro terminu aprakstus, kas izklāstīti V pielikumā.

6. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2025. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 31. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 315, 7.12.2022., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 138/2004 (2003. gada 5. decembris) par ekonomikas pārskatiem Kopienas lauksaimniecībā (OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 223/2009 (2009. gada 11. marts) par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU CENU INDEKSI

1. DATU KOPA

Lauksaimniecības produktu cenu indeksi

| Joma: | c. | Lauksaimniecības produktu cenu statistika |
| --- | --- | --- |
| Temats: | i. | Lauksaimniecības produktu cenu indeksi |
| Detalizēti temati: | i.1 | Agrīnie un galīgie indeksi |
| | i.2 | Svērumi un pārskatītās bāzes indeksi |

Joma:

c.

Lauksaimniecības produktu cenu statistika

Temats:

i.

Lauksaimniecības produktu cenu indeksi

Detalizēti temati:

i.1

Agrīnie un galīgie indeksi

i.2

Svērumi un pārskatītās bāzes indeksi

I iedaļa

Datu saturs

Datos ietver lauksaimniecības cenu indeksus, kuri atspoguļo lauksaimniecības produktu un ielaides cenu izmaiņas dalībvalstī pārskata periodā salīdzinājumā ar bāzes gadu, kā arī datus, kas vajadzīgi, lai šiem indeksiem varētu pārskatīt bāzi. Tie ir šādi: svērumi (svērumu vērtības) un pārskatītās bāzes indeksi.

| Produkts vai ielaide | Biežums |
| --- | --- |
| Reizi ceturksnī | Reizi gadā | Reizi piecos gados |
| Pārskata periods |
| 1. ceturksnis | 2. ceturksnis | 3. ceturksnis | 4. ceturksnis | N gads | B gads |
| Termiņi |
| N gada 15. maijs | N gada 15. augusts | N gada 15. novembris | N+1 gada 15. februāris | N gada 15. novembris | N+1 gada 1. marts | N+1 gada 15. jūlijs | B+3 gada 30. septembris | B+3 gada 31. decembris |
| Lauksaimniecības produkti |
| | GRAUDAUGI (tostarp sēklai) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kvieši un speltas kvieši | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Parastie kvieši un speltas kvieši | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Cietie kvieši | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Rudzi un ziemāju maisījumi (graudu maisījums) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Mieži | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Lopbarības mieži | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Iesala mieži | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Auzas un vasarāju maisījumi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Graudu kukurūza | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Rīsi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi graudaugi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | TEHNISKĀS KULTŪRAS | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi (tostarp sēklai) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Rapsis un ripsis | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Saulespuķes | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Soja | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citi eļļas augu produkti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Proteīnaugi (tostarp sēklai) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Jēltabaka | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Cukurbietes | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citas tehniskās kultūras | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Šķiedraugu kultūras | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Apiņi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citas tehniskās kultūras: citas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | RUPJĀS LOPBARĪBAS AUGI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Zaļgatavības kukurūza | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Rupjās lopbarības sakņaugi (tostarp lopbarības bietes) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi rupjās lopbarības augi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Siens | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Salmi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Skābbarība | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citi rupjās lopbarības augi: citas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | DĀRZEŅI UN DĀRZKOPĪBAS PRODUKTI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Svaigi dārzeņi (tostarp melones) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Ziedkāposti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Tomāti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citi svaigi dārzeņi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Galviņkāposti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Dārza salāti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Dārza spināti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Gurķi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Burkāni | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Sīpoli | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Svaigas pupas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Svaigi pākšaugi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Svaigi zirņi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Citi svaigi dārzeņi: citi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Augi un ziedi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | KARTUPEĻI (tostarp sēklai) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kartupeļi lietošanai pārtikā | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Agrie kartupeļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Pamatražas kartupeļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sēklas kartupeļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi kartupeļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | AUGĻI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Svaigi augļi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Āboli lietošanai pārtikā svaigā veidā | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Bumbieri lietošanai pārtikā svaigā veidā | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Persiki | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citi svaigi augļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Ķirši | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Plūmes | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Zemenes | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Rieksti un žāvēti augļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Rieksti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | | Žāvēti augļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Citi svaigi augļi: citi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citrusaugļi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Saldie apelsīni | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mandarīni | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citroni un skābie laimi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citi citrusaugļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Subtropu un tropu klimata zonu augļi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Vīnogas | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Galda vīnogas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citas vīnogas, svaigas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Olīvas | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Galda olīvas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citas olīvas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VĪNS | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | ACVN un AĢIN | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | ACVN | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | AĢIN | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi vīni, izņemot ACVN un AĢIN | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | OLĪVEĻĻA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | CITI AUGKOPĪBAS PRODUKTI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Augu materiāli, ko izmanto galvenokārt pinumos | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Sēklas | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi augkopības produkti: citas | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| KOPĀ AUGKOPĪBAS PRODUKTI, tostarp augļi un dārzeņi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| KOPĀ AUGKOPĪBAS PRODUKTI, izņemot augļus un dārzeņus | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| DZĪVNIEKI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Dzīvi liellopi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Liellopi, izņemot teļus | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Teļi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Dzīvas cūkas | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Dzīvas aitas un kazas | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Dzīvi mājputni | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Vistas (sugas) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi mājputni | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Citi dzīvnieki | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Piens vai svaigpiens | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Govs svaigpiens | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi piena veidi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Olas | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | Citi dzīvnieku izcelsmes produkti | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| KOPĀ DZĪVNIEKI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| KOPĀ LAUKSAIMNIECĪBAS PRECES, tostarp augļi un dārzeņi | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| KOPĀ LAUKSAIMNIECĪBAS PRECES, izņemot augļus un dārzeņus | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Lauksaimniecībā patērētās preces un pakalpojumi (1. ielaide) |
| PAŠLAIK LAUKSAIMNIECĪBĀ PATĒRĒTĀS PRECES UN PAKALPOJUMI (1. IELAIDE) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | SĒKLAS UN STĀDĀMAIS MATERIĀLS | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ENERĢIJA; SMĒRVIELAS | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Elektroenerģija | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kurināmais apkurei | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Motordegvielas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Smērvielas un citi energoprodukti, kas nav elektroenerģija, un kurināmais apkurei un motordegviela | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MĒSLOŠANAS LĪDZEKĻI UN AUGSNES IELABOTĀJI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | VIENKĀRŠIE MĒSLOŠANAS LĪDZEKĻI | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Slāpekļa mēslošanas līdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Fosfora mēslošanas līdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Kālija mēslošanas līdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Kombinētie mēslošanas līdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | NP mēslošanas līdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | PK mēslošanas līdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | NPK mēslošanas līdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Fungicīdi un baktericīdi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Insekticīdi un akaricīdi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Herbicīdi, zāles un sūnu iznīcinātāji | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Citi augu aizsardzības līdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | VETERINĀRIE IZDEVUMI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | DZĪVNIEKU BARĪBA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Vienkāršā barība | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Graudaugi un malšanas blakusprodukti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Eļļas rauši | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Dzīvnieku izcelsmes produkti | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Cita vienkāršā barība | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | Barības maisījumi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Barības maisījumi teļiem | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Barības maisījumi liellopiem, izņemot teļus | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Barības maisījumi cūkām | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Barības maisījumi mājputniem | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citi barības maisījumi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MATERIĀLU APKOPE | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ĒKU UZTURĒŠANA | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | CITAS PRECES UN PAKALPOJUMI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| Preces un pakalpojumi, kas veicina ieguldījumus lauksaimniecībā (2. ielaide) |
| PRECES UN PAKALPOJUMI, KAS VEICINA IEGULDĪJUMUS LAUKSAIMNIECĪBĀ (2. IELAIDE) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | MATERĀLI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | MAŠĪNAS UN CITAS IERĪCES | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Rotovatori un citas divu riteņu ierīces | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mašīnas un ierīces kultivēšanai | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Mašīnas un ierīces ražas novākšanai | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Lauksaimniecības mašīnas un iekārtas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Lauksaimniecības mašīnas un iekārtas augkopībai | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Lauksaimniecības mašīnas un iekārtas lopkopībai | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | | Citas lauksaimniecības mašīnas un iekārtas | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | TRANSPORTLĪDZEKĻI | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Traktori | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | | Citi transportlīdzekļi | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | ĒKAS | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | LAUKSAIMNIECĪBAS ĒKAS (NEDZĪVOJAMĀS) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | | CITI DARBI, IZŅEMOT ZEMES UZLABOJUMUS (CITAS ĒKAS, BŪVES U. C.) | QI | QI | QI | QI | - | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| | CITS | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |
| |
| KOPĀ IELAIDE (1. IELAIDE + 2. IELAIDE) | QI | QI | QI | QI | AI | AI | AI, QI | QW, AW | QI, AI |

Produkts vai ielaide

Biežums

Reizi ceturksnī

Reizi gadā

Reizi piecos gados

Pārskata periods

1. ceturksnis

2. ceturksnis

3. ceturksnis

4. ceturksnis

N gads

B gads

Termiņi

N gada 15. maijs

N gada 15. augusts

N gada 15. novembris

N+1 gada 15. februāris

N gada 15. novembris

N+1 gada 1. marts

N+1 gada 15. jūlijs

B+3 gada 30. septembris

B+3 gada 31. decembris

Lauksaimniecības produkti

GRAUDAUGI (tostarp sēklai)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kvieši un speltas kvieši

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Parastie kvieši un speltas kvieši

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Cietie kvieši

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rudzi un ziemāju maisījumi (graudu maisījums)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mieži

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lopbarības mieži

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Iesala mieži

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Auzas un vasarāju maisījumi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Graudu kukurūza

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rīsi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi graudaugi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TEHNISKĀS KULTŪRAS

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi (tostarp sēklai)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rapsis un ripsis

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Saulespuķes

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Soja

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi eļļas augu produkti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Proteīnaugi (tostarp sēklai)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Jēltabaka

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Cukurbietes

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citas tehniskās kultūras

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Šķiedraugu kultūras

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Apiņi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citas tehniskās kultūras: citas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

RUPJĀS LOPBARĪBAS AUGI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Zaļgatavības kukurūza

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rupjās lopbarības sakņaugi (tostarp lopbarības bietes)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi rupjās lopbarības augi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Siens

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Salmi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Skābbarība

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi rupjās lopbarības augi: citas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DĀRZEŅI UN DĀRZKOPĪBAS PRODUKTI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svaigi dārzeņi (tostarp melones)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ziedkāposti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Tomāti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi svaigi dārzeņi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Galviņkāposti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dārza salāti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dārza spināti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Gurķi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Burkāni

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sīpoli

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svaigas pupas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svaigi pākšaugi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svaigi zirņi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi svaigi dārzeņi: citi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Augi un ziedi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KARTUPEĻI (tostarp sēklai)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kartupeļi lietošanai pārtikā

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Agrie kartupeļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Pamatražas kartupeļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sēklas kartupeļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi kartupeļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

AUGĻI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Svaigi augļi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Āboli lietošanai pārtikā svaigā veidā

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Bumbieri lietošanai pārtikā svaigā veidā

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Persiki

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi svaigi augļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Ķirši

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Plūmes

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Zemenes

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rieksti un žāvēti augļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rieksti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Žāvēti augļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi svaigi augļi: citi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citrusaugļi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Saldie apelsīni

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mandarīni

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citroni un skābie laimi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi citrusaugļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Subtropu un tropu klimata zonu augļi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Vīnogas

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Galda vīnogas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citas vīnogas, svaigas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Olīvas

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Galda olīvas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citas olīvas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VĪNS

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ACVN un AĢIN

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ACVN

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

AĢIN

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi vīni, izņemot ACVN un AĢIN

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

OLĪVEĻĻA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

CITI AUGKOPĪBAS PRODUKTI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Augu materiāli, ko izmanto galvenokārt pinumos

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Sēklas

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi augkopības produkti: citas

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KOPĀ AUGKOPĪBAS PRODUKTI, tostarp augļi un dārzeņi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KOPĀ AUGKOPĪBAS PRODUKTI, izņemot augļus un dārzeņus

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DZĪVNIEKI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dzīvi liellopi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Liellopi, izņemot teļus

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Teļi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dzīvas cūkas

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dzīvas aitas un kazas

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dzīvi mājputni

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Vistas (sugas)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi mājputni

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi dzīvnieki

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Piens vai svaigpiens

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Govs svaigpiens

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi piena veidi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Olas

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi dzīvnieku izcelsmes produkti

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KOPĀ DZĪVNIEKI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KOPĀ LAUKSAIMNIECĪBAS PRECES, tostarp augļi un dārzeņi

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KOPĀ LAUKSAIMNIECĪBAS PRECES, izņemot augļus un dārzeņus

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lauksaimniecībā patērētās preces un pakalpojumi (1. ielaide)

PAŠLAIK LAUKSAIMNIECĪBĀ PATĒRĒTĀS PRECES UN PAKALPOJUMI (1. IELAIDE)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

SĒKLAS UN STĀDĀMAIS MATERIĀLS

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ENERĢIJA; SMĒRVIELAS

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Elektroenerģija

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kurināmais apkurei

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Motordegvielas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Smērvielas un citi energoprodukti, kas nav elektroenerģija, un kurināmais apkurei un motordegviela

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MĒSLOŠANAS LĪDZEKĻI UN AUGSNES IELABOTĀJI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VIENKĀRŠIE MĒSLOŠANAS LĪDZEKĻI

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Slāpekļa mēslošanas līdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fosfora mēslošanas līdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kālija mēslošanas līdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Kombinētie mēslošanas līdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

NP mēslošanas līdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

PK mēslošanas līdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

NPK mēslošanas līdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi mēslošanas līdzekļi, augsnes ielabotāji

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

AUGU AIZSARDZĪBAS LĪDZEKĻI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Fungicīdi un baktericīdi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Insekticīdi un akaricīdi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Herbicīdi, zāles un sūnu iznīcinātāji

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi augu aizsardzības līdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

VETERINĀRIE IZDEVUMI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

DZĪVNIEKU BARĪBA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Vienkāršā barība

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Graudaugi un malšanas blakusprodukti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Eļļas rauši

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Dzīvnieku izcelsmes produkti

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Cita vienkāršā barība

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Barības maisījumi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Barības maisījumi teļiem

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Barības maisījumi liellopiem, izņemot teļus

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Barības maisījumi cūkām

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Barības maisījumi mājputniem

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi barības maisījumi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MATERIĀLU APKOPE

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ĒKU UZTURĒŠANA

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

CITAS PRECES UN PAKALPOJUMI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Preces un pakalpojumi, kas veicina ieguldījumus lauksaimniecībā (2. ielaide)

PRECES UN PAKALPOJUMI, KAS VEICINA IEGULDĪJUMUS LAUKSAIMNIECĪBĀ (2. IELAIDE)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MATERĀLI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

MAŠĪNAS UN CITAS IERĪCES

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Rotovatori un citas divu riteņu ierīces

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mašīnas un ierīces kultivēšanai

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Mašīnas un ierīces ražas novākšanai

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lauksaimniecības mašīnas un iekārtas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lauksaimniecības mašīnas un iekārtas augkopībai

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Lauksaimniecības mašīnas un iekārtas lopkopībai

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citas lauksaimniecības mašīnas un iekārtas

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

TRANSPORTLĪDZEKĻI

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Traktori

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

Citi transportlīdzekļi

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

ĒKAS

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

LAUKSAIMNIECĪBAS ĒKAS (NEDZĪVOJAMĀS)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

CITI DARBI, IZŅEMOT ZEMES UZLABOJUMUS (CITAS ĒKAS, BŪVES U. C.)

QI

QI

QI

QI

-

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

CITS

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

KOPĀ IELAIDE (1. IELAIDE + 2. IELAIDE)

QI

QI

QI

QI

AI

AI

AI, QI

QW, AW

QI, AI

| N | : | kalendārais gads, uz kuru attiecas dati |
| --- | --- | --- |
| B | : | bāzes gads |
| AI | : | gada indeksi, B = 100 |
| QI | : | ceturkšņa indeksi, B = 100 |
| AW | : | gada svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā) |
| QW | : | ceturkšņa svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā) |

N

:

kalendārais gads, uz kuru attiecas dati

B

:

bāzes gads

AI

:

gada indeksi, B = 100

QI

:

ceturkšņa indeksi, B = 100

AW

:

gada svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā)

QW

:

ceturkšņa svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā)

| Ģeogrāfiskais līmenis | : | valsts līmenis |
| --- | --- | --- |

Ģeogrāfiskais līmenis

:

valsts līmenis

II iedaļa

Mērvienību apraksts

Lauksaimniecības produktu cenu indeksi: indekss, kas bāzes gadam noteikts kā 100

Svēruma vērtības: miljonos, valsts valūtā

Tehniskās prasības attiecībā uz mainīgajiem lielumiem

Detalizētās piemērojamās metodiskās specifikācijas ir sniegtas IV pielikumā.

Kategorijas gada indekss ir tās pašas kategorijas četru atbilstošo ceturkšņa indeksu vidējais svērtais lielums. Lai noteiktu šo rezultātu, izmanto ceturkšņa svēruma vērtības.

Agregētos indeksus iegūst no detalizētāku indeksu vidējā svērtā lieluma nākamajā klasifikācijas līmenī, kas svērti pēc to svēruma vērtībām.

Indeksu bāzi pārskata reizi piecos gados, lai lauksaimniecības produktu cenu indeksus varētu pārrēķināt, ņemot vērā cenas un svēruma vērtības jaunajā bāzes gadā (gadi, kas beidzas ar 0 vai 5).

---

II PIELIKUMS

ABSOLŪTĀS IELAIDES CENAS

1. DATU KOPA

Mēslošanas līdzekļi

| Joma: | c. | Lauksaimniecības produktu cenu statistika |
| --- | --- | --- |
| Temats: | ii. | Absolūtās ielaides cenas |
| Detalizēts temats: | ii.1 | Mēslošanas līdzekļi |

Joma:

c.

Lauksaimniecības produktu cenu statistika

Temats:

ii.

Absolūtās ielaides cenas

Detalizēts temats:

ii.1

Mēslošanas līdzekļi

I iedaļa

Datu saturs

Datu kopa aptver mēslošanas līdzekļu vidējās pirkšanas cenas un attiecīgās valsts svēruma vērtības.

| Mēslošanas līdzeklis un forma | Termiņš |
| --- | --- |
| N+1 gada 31. maijs | B+1 gada 31. decembris |
| Slāpekļa mēslošanas līdzekļi | | | |
| | Amonija sulfāts 16–26 % (AS) | Granulēts | AP | AW |
| Kristalizēts | AP | AW |
| | Kalcija amonija nitrāts 22–32 % (CAN) | Visas formas | AP | AW |
| | Amonija nitrāts (AN) 28–38 % | Granulēts | AP | AW |
| | Amonija nitrāts (AN-24S) 20–30 % N+S | Granulēts | AP | AW |
| | Karbamīds (AUS) 46 % | Granulēts | AP | AW |
| Mikrogranulēts | AP | AW |
| | Karbamīda un amonija nitrāts (UAN) 27–37 % | Šķīdums | AP | AW |
| | Karbamīda un amonija nitrāts + S (UAN-26S) 22–32 % N+S | Šķīdums | AP | AW |
| Fosfora mēslošanas līdzekļi | | | |
| | Vienkāršais superfosfāts (SSP) zem 25 % | Visas formas | AP | AW |
| | Trīskāršais superfosfāts (TSP) virs 40 % | Visas formas | AP | AW |
| Kālija mēslošanas līdzekļi | | | |
| | Kālija hlorīds (KCl) 55–65 % | Granulēts/sablīvēts | AP | AW |
| Mikrogranulēts | AP | AW |
| | Kālija sulfāts (K2SO4) 45–55 % | Visas formas | AP | AW |

Mēslošanas līdzeklis un forma

Termiņš

N+1 gada 31. maijs

B+1 gada 31. decembris

Slāpekļa mēslošanas līdzekļi

Amonija sulfāts 16–26 % (AS)

Granulēts

AP

AW

Kristalizēts

AP

AW

Kalcija amonija nitrāts 22–32 % (CAN)

Visas formas

AP

AW

Amonija nitrāts (AN) 28–38 %

Granulēts

AP

AW

Amonija nitrāts (AN-24S) 20–30 % N+S

Granulēts

AP

AW

Karbamīds (AUS) 46 %

Granulēts

AP

AW

Mikrogranulēts

AP

AW

Karbamīda un amonija nitrāts (UAN) 27–37 %

Šķīdums

AP

AW

Karbamīda un amonija nitrāts + S (UAN-26S) 22–32 % N+S

Šķīdums

AP

AW

Fosfora mēslošanas līdzekļi

Vienkāršais superfosfāts (SSP) zem 25 %

Visas formas

AP

AW

Trīskāršais superfosfāts (TSP) virs 40 %

Visas formas

AP

AW

Kālija mēslošanas līdzekļi

Kālija hlorīds (KCl) 55–65 %

Granulēts/sablīvēts

AP

AW

Mikrogranulēts

AP

AW

Kālija sulfāts (K2SO4) 45–55 %

Visas formas

AP

AW

| N | : | kalendārais gads, uz kuru attiecas dati |
| --- | --- | --- |
| AP | : | gada vidējā cena (valsts valūta/uzturvielu satura tonnas) |
| B | : | gads, uz kuru attiecas svēruma vērtības (beidzas ar “0” vai “5”) |
| AW | : | valsts svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā) |

N

:

kalendārais gads, uz kuru attiecas dati

AP

:

gada vidējā cena (valsts valūta/uzturvielu satura tonnas)

B

:

gads, uz kuru attiecas svēruma vērtības (beidzas ar “0” vai “5”)

AW

:

valsts svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā)

| Ģeogrāfiskais līmenis | : | valsts līmenis |
| --- | --- | --- |

Ģeogrāfiskais līmenis

:

valsts līmenis

| Pārskata periods | : | kalendārais gads |
| --- | --- | --- |

Pārskata periods

:

kalendārais gads

II iedaļa

Mērvienību apraksts

Cena: valsts valūtā uz mēslošanas līdzekļa barības satura metrisko tonnu, proti, slāpekļa (N), fosfāta (P2O5) vai kālija oksīda (K2O) ekvivalentu attiecīgi slāpekļa, fosfora un kālija mēslošanas līdzeklim, ko aprēķina saskaņā ar IV pielikumā noteiktajām vispārīgajām metodiskajām specifikācijām.

Valsts svēruma vērtības: miljonos, valsts valūtā

Tehniskās prasības attiecībā uz mainīgajiem lielumiem

Cenas attiecas uz darījumiem ar vismaz 5 tonnām mēslošanas līdzekļa, ko piegādā lauku saimniecībā bez maksas.

Valstu svēruma vērtības ir visu reģistrēto darījumu valsts vērtības katram mēslošanas līdzeklim.

2. DATU KOPA

Barība

| Joma: | c. | Lauksaimniecības produktu cenu statistika |
| --- | --- | --- |
| Temats: | ii. | Absolūtās ielaides cenas |
| Detalizēts temats: | ii.2 | Barība |

Joma:

c.

Lauksaimniecības produktu cenu statistika

Temats:

ii.

Absolūtās ielaides cenas

Detalizēts temats:

ii.2

Barība

I iedaļa

Datu saturs

Datu kopa aptver barības pirkšanas cenas un attiecīgās valsts svēruma vērtības.

| Barības produkts | Termiņš |
| --- | --- |
| N+1 gada 31. maijs | B+1 gada 31. decembris |
| Vienkāršā barība | | |
| Lopbarības kvieši | AP | AW |
| Lopbarības mieži | AP | AW |
| Auzas | AP | AW |
| Graudu kukurūza | AP | AW |
| Kviešu klijas | AP | AW |
| Sojas milti | AP | AW |
| Kaltētu cukurbiešu mīkstums | AP | AW |
| Pļavu siens | AP | AW |
| Kaltēta lucerna | AP | AW |
| Graudaugu salmi | AP | AW |
| Tritikāle | AP | AW |
| Saulespuķu sēklu milti | AP | AW |
| Rapšu sēklu milti | AP | AW |
| Cukurniedru melase | AP | AW |

Barības produkts

Termiņš

N+1 gada 31. maijs

B+1 gada 31. decembris

Vienkāršā barība

Lopbarības kvieši

AP

AW

Lopbarības mieži

AP

AW

Auzas

AP

AW

Graudu kukurūza

AP

AW

Kviešu klijas

AP

AW

Sojas milti

AP

AW

Kaltētu cukurbiešu mīkstums

AP

AW

Pļavu siens

AP

AW

Kaltēta lucerna

AP

AW

Graudaugu salmi

AP

AW

Tritikāle

AP

AW

Saulespuķu sēklu milti

AP

AW

Rapšu sēklu milti

AP

AW

Cukurniedru melase

AP

AW

| N | : | kalendārais gads, uz kuru attiecas dati |
| --- | --- | --- |
| AP | : | gada vidējā cena (valsts valūtā) |
| B | : | gads, uz kuru attiecas svēruma vērtības (beidzas ar “0” vai “5”) |
| AW | : | valsts svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā) |

N

:

kalendārais gads, uz kuru attiecas dati

AP

:

gada vidējā cena (valsts valūtā)

B

:

gads, uz kuru attiecas svēruma vērtības (beidzas ar “0” vai “5”)

AW

:

valsts svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā)

| Ģeogrāfiskais līmenis | : | valsts līmenis |
| --- | --- | --- |

Ģeogrāfiskais līmenis

:

valsts līmenis

| Pārskata periods | : | kalendārais gads |
| --- | --- | --- |

Pārskata periods

:

kalendārais gads

II iedaļa

Mērvienību apraksts

| Gada vidējā cena: | valsts valūtā par metrisko tonnu vienkāršās barības |
| --- | --- |
| Valsts svēruma vērtības: | miljonos, valsts valūtā |

Gada vidējā cena:

valsts valūtā par metrisko tonnu vienkāršās barības

Valsts svēruma vērtības:

miljonos, valsts valūtā

Tehniskās prasības attiecībā uz mainīgajiem lielumiem

Cenas attiecas uz darījumiem ar vismaz 5 tonnām barības, ko piegādā lauku saimniecībā bez maksas.

3. DATU KOPA

Enerģija

| Joma: | c. | Lauksaimniecības produktu cenu statistika |
| --- | --- | --- |
| Temats: | ii. | Absolūtās ielaides cenas |
| Detalizēts temats: | ii.3 | Enerģija |

Joma:

c.

Lauksaimniecības produktu cenu statistika

Temats:

ii.

Absolūtās ielaides cenas

Detalizēts temats:

ii.3

Enerģija

I iedaļa

Datu saturs

Datu kopa aptver lauksaimniecībā izmantoto energoproduktu pirkšanas cenas un attiecīgās valsts svēruma vērtības.

| Energoprodukts | Termiņš |
| --- | --- |
| N+1 gada 31. maijs | B+1 gada 31. decembris |
| Elektroenerģija | AP | AW |
| Kurināmā gāzeļļa | AP | AW |
| Atlikumdegvieleļļa | AP | AW |
| Autobenzīns | AP | AW |
| Dīzeļdegviela | AP | AW |

Energoprodukts

Termiņš

N+1 gada 31. maijs

B+1 gada 31. decembris

Elektroenerģija

AP

AW

Kurināmā gāzeļļa

AP

AW

Atlikumdegvieleļļa

AP

AW

Autobenzīns

AP

AW

Dīzeļdegviela

AP

AW

| N | : | kalendārais gads, uz kuru attiecas dati |
| --- | --- | --- |
| AP | : | gada vidējā cena |
| B | : | gads, uz kuru attiecas svēruma vērtības (beidzas ar “0” vai “5”) |
| AW | : | valsts svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā) |

N

:

kalendārais gads, uz kuru attiecas dati

AP

:

gada vidējā cena

B

:

gads, uz kuru attiecas svēruma vērtības (beidzas ar “0” vai “5”)

AW

:

valsts svēruma vērtības (miljonos, valsts valūtā)

| Pārskata periods | : | kalendārais gads |
| --- | --- | --- |

Pārskata periods

:

kalendārais gads

| Ģeogrāfiskais līmenis | : | valsts līmenis |
| --- | --- | --- |

Ģeogrāfiskais līmenis

:

valsts līmenis

II iedaļa

Mērvienību apraksts

| Elektroenerģija: | valsts valūtā par 1 000 kWh |
| --- | --- |
| Citas enerģijas cenas: | valsts valūtā uz 100 l |

Elektroenerģija:

valsts valūtā par 1 000 kWh

Citas enerģijas cenas:

valsts valūtā uz 100 l

Tehniskās prasības attiecībā uz mainīgajiem lielumiem

Detalizētās piemērojamās metodiskās specifikācijas ir sniegtas IV pielikumā.

Cenas attiecas uz darījumiem, kuru piegāde ir šāda:

| — | kurināmā gāzeļļa: lejamkrava, 1 000 ,l |
| --- | --- |

—

kurināmā gāzeļļa: lejamkrava, 1 000 ,l

| — | atlikumdegvieleļļa: lejamkrava, 5 000 l, |
| --- | --- |

—

atlikumdegvieleļļa: lejamkrava, 5 000 l,

| — | autobenzīns: degvielas sūknis; nelieliem pirkumiem pircēja tvertnē (lejamkrava), |
| --- | --- |

—

autobenzīns: degvielas sūknis; nelieliem pirkumiem pircēja tvertnē (lejamkrava),

| — | dīzeļdegviela: pircēja tvertnē, vismaz 1 000 l (lejamkrava). |
| --- | --- |

—

dīzeļdegviela: pircēja tvertnē, vismaz 1 000 l (lejamkrava).

---

III PIELIKUMS

LAUKSAIMNIECĪBAS ZEMES CENAS UN NOMAS MAKSAS

1. DATU KOPA

Lauksaimniecības zemes cenas

| Joma: | c. | Lauksaimniecības produktu cenu statistika |
| --- | --- | --- |
| Temats: | iii. | Lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas |
| Detalizēts temats: | iii.1 | Lauksaimniecības zemes cenas |

Joma:

c.

Lauksaimniecības produktu cenu statistika

Temats:

iii.

Lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas

Detalizēts temats:

iii.1

Lauksaimniecības zemes cenas

I iedaļa

Datu saturs

Datu kopa aptver dalībvalsts darījumos pārskata gadā atspoguļoto lauksaimniecības zemes vidējo pārdošanas cenu.

| Lauksaimniecības zemes kategorija | Termiņš |
| --- | --- |
| N+1 gada 30. septembris |
| Aramzeme | AP |
| | Apūdeņojama aramzeme | AP |
| | Neapūdeņojama aramzeme | AP |
| Ilggadīgie zālāji | AP |

Lauksaimniecības zemes kategorija

Termiņš

N+1 gada 30. septembris

Aramzeme

AP

Apūdeņojama aramzeme

AP

Neapūdeņojama aramzeme

AP

Ilggadīgie zālāji

AP

| N | : | kalendārais gads, uz kuru attiecas dati |
| --- | --- | --- |
| AP | : | gada vidējā cena |

N

:

kalendārais gads, uz kuru attiecas dati

AP

:

gada vidējā cena

| Pārskata periods | : | kalendārais gads |
| --- | --- | --- |

Pārskata periods

:

kalendārais gads

| Ģeogrāfiskais līmenis | : | valsts un reģionālais līmenis |
| --- | --- | --- |

Ģeogrāfiskais līmenis

:

valsts un reģionālais līmenis

II iedaļa

Mērvienību apraksts

Valsts valūtā par lauksaimniecības zemes hektāru.

Tehniskās prasības attiecībā uz mainīgajiem lielumiem

Piemērojamās papildu tehniskās prasības ir ietvertas detalizētajās metodiskajās specifikācijās, kas sniegtas IV pielikumā.

2. DATU KOPA

Lauksaimniecības zemes nomas maksas

| Joma: | c. | Lauksaimniecības produktu cenu statistika |
| --- | --- | --- |
| Temats: | iii. | Lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas |
| Detalizēts temats: | iii.2 | Lauksaimniecības zemes nomas maksas |

Joma:

c.

Lauksaimniecības produktu cenu statistika

Temats:

iii.

Lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas

Detalizēts temats:

iii.2

Lauksaimniecības zemes nomas maksas

I iedaļa

Datu saturs

Datu kopa aptver lauksaimniecības zemes vidējo nomas maksu kalendārajam gadam.

| Lauksaimniecības zemes kategorija | Termiņš |
| --- | --- |
| N+1 gada 31. decembris |
| Aramzeme un ilggadīgie zālāji | AR |
| | Aramzeme | AR |
| | Ilggadīgie zālāji | AR |

Lauksaimniecības zemes kategorija

Termiņš

N+1 gada 31. decembris

Aramzeme un ilggadīgie zālāji

AR

Aramzeme

AR

Ilggadīgie zālāji

AR

| N | : | kalendārais gads, uz kuru attiecas dati |
| --- | --- | --- |
| AR | : | gada vidējā nomas maksa |

N

:

kalendārais gads, uz kuru attiecas dati

AR

:

gada vidējā nomas maksa

| Ģeogrāfiskais līmenis | : | valsts un reģionālais līmenis |
| --- | --- | --- |

Ģeogrāfiskais līmenis

:

valsts un reģionālais līmenis

| Pārskata periods | : | kalendārais gads |
| --- | --- | --- |

Pārskata periods

:

kalendārais gads

II iedaļa

Mērvienību apraksts

Valsts valūtā par lauksaimniecības zemes hektāru.

Tehniskās prasības attiecībā uz mainīgajiem lielumiem

Piemērojamās papildu tehniskās prasības ir ietvertas detalizētajās metodiskajās specifikācijās, kas sniegtas IV pielikumā.

---

IV PIELIKUMS

METODISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

1.   Apkopošana

1.1.   Lauksaimniecības produktu cenu indeksu (LPCI) apkopošana

| 1.1.1. | LPCI ir “Laspeiresa tipa indeksi”. Šāds indekss ir cenu indekss, ar kuru mēra vidējās cenu izmaiņas no cenas bāzes periodā līdz cenai vēlākā periodā, izmantojot vērtības īpatsvarus (svērumus) no bāzes perioda.

  “Laspeiresa tipa indekss” ir definēts šādi:



  ,
  produkta “i” cena ir apzīmēta ar “pi
  ”, šā produkta daudzums ar “qi
  ”. Indekss salīdzina kārtējā perioda “t” cenu un bāzes perioda (0) cenu. |
| --- | --- |

1.1.1.

“Laspeiresa tipa indekss” ir definēts šādi:

Image 1
  ,

produkta “i” cena ir apzīmēta ar “pi
  ”, šā produkta daudzums ar “qi
  ”. Indekss salīdzina kārtējā perioda “t” cenu un bāzes perioda (0) cenu.

| 1.1.2. | Visa indeksu kopuma apkopošanai tikai detalizētie indeksi tiek apkopoti, ņemot vērā absolūtās cenas p0 un pt. Agregētie indeksi tiek apkopoti no detalizētajiem indeksiem vai no jau agregētajiem indeksiem. Šajā agregēšanā tieši izmanto dalītāju no Laspeiresa indeksa formulas

  kā svērumu šo indeksu vidējās vērtības aprēķināšanai. Dalībvalstis apkopo ceturkšņa un gada svēruma vērtības detalizētajiem un agregētajiem indeksiem. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Agregēta indeksa svēruma vērtība ir to indeksu svēruma vērtību summa, kuri to veido. Indeksa svēruma vērtība gadam ir tā svēruma vērtību summa šā gada četriem ceturkšņiem. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) produktus un ielaides LPCI, kā noteikts I pielikumā, ņemot vērā šā pielikuma 3. iedaļas noteikumus. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Šā pielikuma 3.1.2. līdz 3.1.5. punktā definēto produktu, kas netiek prasīti, svēruma vērtības un cenas ieraksta kopā ar tāda cita produkta svēruma vērtībām un cenām, kas I pielikumā ir tajā pašā hierarhiskajā līmenī un veido to pašu agregātu. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Lai samazinātu par bāzes gadu paziņoto vērtību iespējamo svārstīgumu, katra dalībvalsts var izvēlēties ilgāku periodu ar nosacījumu, ka: 1) vienu un to pašu periodu izmanto visiem lauksaimniecības produktu cenu indeksiem, 2) indeksus sagatavo un publicē, izmantojot kopējo indeksu atsauces periodu (bāzes gads = 100), un 3) saglabā konsekvenci ar ekonomikas pārskatiem lauksaimniecībā (EPL). |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | LPCI attiecas uz lauksaimniecības nozares preču darījumiem, kā definēts 4. pantā. |
| --- | --- |

1.1.7.

1.2.   Absolūto lauksaimniecības produktu cenu apkopošana ES līmeņa vajadzībām

| 1.2.1. | Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) absolūtās lauksaimniecības produktu cenas ES vajadzībām, kas aptver konkrēto ielaidi enerģijas, mēslošanas līdzekļu un lopbarības cenu jomā, kā uzskaitīts II pielikumā. Informācija ietver gada vidējās savāktās cenas izraudzītajai ielaidei un reizi piecos gados to gada svēruma vērtības. |
| --- | --- |

1.2.1.

1.3.   Statistikas par lauksaimniecības zemes cenām un nomas maksām apkopošana

| 1.3.1. | Dalībvalstīm jāpārbauda atsevišķās informācijas kvalitāte, lai izvairītos no tā, ka tiek aptverti darījumi, kuriem ir nevis lauksaimniecības, bet cits izlietojums, un citi neatbilstīgi darījumi. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Zemes cenas un nomas maksas NUTS 0 un NUTS 1 līmenī aprēķina kā reģionālo (NUTS 2) vidējo cenu vai nomas maksu vidējos lielumus, svērumus nosakot pēc atbilstošajām platībām (NUTS 2) katrai III pielikumā noteiktajai zemes kategorijai. Informāciju par platībām sniedz, izmantojot jaunākos datus, kas savākti saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1091 par lauku saimniecību integrētu statistiku, vai iegūti no jebkura cita piemērota avota, vēlams ar ES tvērumu. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Cenu par III pielikumā uzskaitīto zemes veidu neapkopo, ja šāda veida zeme aizņem mazāk nekā 5 % no izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes. |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.3.4. | Aramzemes dalījumu neapkopo, ja apūdeņojamā aramzeme aizņem mazāk nekā 15 % no izmantotās lauksaimniecībā izmantojamās zemes. |
| --- | --- |

1.3.4.

| 1.3.5. | Ja apūdeņojamās aramzemes cena būtiski neatšķiras no neapūdeņojamās zemes cenas, apūdeņojamās un neapūdeņojamās aramzemes dalījumu neapkopo. Apūdeņojamās aramzemes cenu, kas ir par vairāk nekā 50 % augstāka nekā neapūdeņojamās aramzemes cena, uzskata par būtisku. |
| --- | --- |

1.3.5.

| 1.3.6. | Ja ilggadīgo zālāju cena būtiski neatšķiras no aramzemes cenas, ilggadīgo zālāju cenu neapkopo. Aramzemes cenu, kas ir par vairāk nekā 50 % augstāka nekā ilggadīgo zālāju cena, uzskata par būtisku. |
| --- | --- |

1.3.6.

| 1.3.7. | Ja pieejamo darījumu gadījumā nav nošķirtas nomas maksas aramzemes un ilggadīgo zālāju dalījumā vai ja nav pietiekami daudz darījumu, lai noteiktu reprezentatīvas konkrētas nomas maksas, iegūtās nomas maksas netiek dalītas pēc aramzemes un ilggadīgajiem zālājiem. |
| --- | --- |

1.3.7.

| 1.3.8. | Ja statistikas par lauksaimniecības zemes cenām un nomas maksām apkopošanas vajadzībām ir pieejami mazāk nekā 10 piemēroti darījumi ar zemi, attiecīgo statistiku uzskata par nepietiekami kvalitatīvu. Šādā gadījumā dalībvalsts informē Komisiju. Piemēroti darījumi ir darījumi, kas tiek veikti attiecībā uz aramzemi un ilggadīgajiem zālājiem un attiecībā uz platībām bez ēkām vai stādījumiem, kuras paredzētas izmantošanai lauksaimniecībā. Darījumi, kas veikti starp personām, kuras ir radinieki, nav piemēroti. |
| --- | --- |

1.3.8.

2.   Salīdzināmība

| 2.1.1. | Lai indeksus varētu uzskatīt par salīdzināmiem, jebkuras atšķirības dalībvalstīs visos detalizācijas līmeņos atspoguļo tikai cenu izmaiņu vai ieņēmumu un izdevumu struktūras atšķirības. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Visus indeksus, kas atšķiras no šā pielikuma 1.1. iedaļā aprakstītajiem jēdzieniem vai metodēm, uzskata par salīdzināmiem, ja tie viena gada laikā sistemātiski atšķiras par vidēji ne vairāk kā 0,5 procentpunktiem no indeksiem, kas apkopoti saskaņā ar šā pielikuma 1.1. iedaļā aprakstītajiem jēdzieniem un metodēm. |
| --- | --- |

2.1.2.

3.   Novērošanas joma

| 3.1.1. | Dalībvalstu savāktās absolūtās lauksaimniecības produktu cenas LPCI apkopošanai ir reprezentatīvas dalībvalsts līmenī. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Produktu indeksi, kas veido mazāk nekā vienu procentu no dalībvalsts kopējās lauksaimniecības produktu svēruma vērtības, un ielaides indeksi, kas veido mazāk nekā vienu procentu no dalībvalsts kopējās ielaides svēruma vērtības, netiek prasīti, ja vien uz tiem neattiecas 3.1.3. vai 3.1.4. punkta noteikumi. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Gada indeksus nosūta par produktiem un ielaidi, kuru vērtības ir daļa no Regulas (EK) Nr. 138/2004 II pielikumā izklāstītās nosūtīšanas programmas un kurus dalībvalstij uzskata par statistiski nozīmīgiem, kā paredzēts minētās regulas I pielikuma 2.055. punktā. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Produktu, kas netiek prasīti, kopējās svēruma vērtības, kas definētas šā pielikuma 3.1.1. un 3.1.2. punktā, nevar veidot vairāk kā piecus procentus no dalībvalsts produktu kopējām svēruma vērtībām vai – attiecībā uz ielaidi, kas netiek prasīta – no ielaides kopējām svēruma vērtībām. Ja svēruma vērtību summa indeksiem, kas atbilst šā pielikuma 3.1.2. punktā aprakstītajiem nosacījumiem, ir lielāka par pieciem procentiem, dalībvalsts var izvēlēties produktus un ielaidi, par kuriem nosūta indeksus. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Ceturkšņa svēruma vērtības, kas saistītas ar produkta indeksu, attiecīgā gadījumā atspoguļo sezonalitāti, ja tā svēruma vērtība veido vairāk nekā vienu procentu no kopējās lauksaimniecības produktu svēruma vērtības. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Dalībvalstis var brīvprātīgi nosūtīt ielaides indeksu ceturkšņa svēruma vērtības. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Absolūtās ielaides cenas, kuras dalībvalstis ir savākušas ES vajadzībām, kā prasīts saskaņā ar tematu “ii. Absolūtās ielaides cenas”, ir reprezentatīvas attiecībā pret lauku saimniecību ielaides pirkumiem dalībvalsts līmenī. |
| --- | --- |

3.1.7.

| 3.1.8. | Dalībvalstīm nav jāsagatavo un jānosūta absolūtās cenas, kas uzskaitītas II pielikuma 1. datu kopā, ja to pirkumi veido mazāk nekā vienu procentu no dalībvalstu kopējiem mēslošanas līdzekļu pirkumiem. |
| --- | --- |

3.1.8.

| 3.1.9. | Dalībvalstīm nav jāsagatavo un jānosūta absolūtās cenas, kas uzskaitītas II pielikuma 2. datu kopā, ja to pirkumi veido mazāk nekā vienu procentu no dalībvalstu kopējiem barības pirkumiem. |
| --- | --- |

3.1.9.

| 3.1.10. | Dalībvalstīm nav jāsagatavo un jānosūta absolūtās cenas, kas uzskaitītas II pielikuma 3. datu kopā, ja to pirkumi veido mazāk nekā vienu procentu no dalībvalstu kopējiem enerģijas pirkumiem. |
| --- | --- |

3.1.10.

| 3.1.11. | Pirms svēruma vērtību nosūtīšanas dalībvalstis informē Komisiju (Eurostat) par 3.1.8., 3.1.9. un 3.1.10. punktā minētajām procentuālajām daļām. |
| --- | --- |

3.1.11.

| 3.1.12. | Dalībvalstu savāktās lauksaimniecības zemes cenas un nomas maksas ir reprezentatīvas reģionālā (NUTS 2) līmenī. Ja šajā līmenī nav pieejams pietiekami daudz darījumu, attiecīgos datus tomēr izmanto agregēšanā, kuru veic plašākā ģeogrāfiskā līmenī. |
| --- | --- |

3.1.12.

4.   Metodiskie ziņojumi

| 4.1.1. | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2379 10. panta 6. punktu dalībvalstis iesniedz Komisijai (Eurostat) atsevišķus metodiskos ziņojumus par detalizēto tematu “Svērumi un pārskatītās bāzes indeksi”, kuros ietilpst:






  — | LPCI apkopošanā izmantoto datu avotu, definīciju un metožu saraksts, |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

—

LPCI apkopošanā izmantoto datu avotu, definīciju un metožu saraksts,

| — | apraksts par LPCI svēruma vērtību izstrādi, to indeksu novērtējums un režīms, uz kuriem neattiecas pilnīgas ziņošanas prasība, un sezonalitātes novērtējums. |
| --- | --- |

—

apraksts par LPCI svēruma vērtību izstrādi, to indeksu novērtējums un režīms, uz kuriem neattiecas pilnīgas ziņošanas prasība, un sezonalitātes novērtējums.

| 4.1.2. | Ja dalībvalsts paredz būtiski mainīt lauksaimniecības produktu cenu statistikas kopas vai tās daļas sagatavošanas metodi, dalībvalsts par izmaiņām informē Komisiju (Eurostat) vēlākais trīs mēnešus pirms izmaiņu stāšanās spēkā. Dalībvalsts sniedz Komisijai (Eurostat) informāciju par izmaiņu kvantitatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

4.1.2.

5.   Indeksu apkopošana līdz 2028. gadam

Indeksi tiks apkopoti, pamatojoties uz pieejamajām 2020. gada svēruma vērtībām līdz 2025. gada bāzes pārskatīšanas procesa beigām (2028. gada 31. decembris).

---

V PIELIKUMS

APRAKSTI

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “lauksaimnieciskais ražotājs” ir lauku saimniecības vai citi uzņēmumi, kas dod ieguldījumu lauksaimniecības nozarē, kā definēts Regulā (EK) Nr. 138/2004; |
| --- | --- |

1)

“lauksaimnieciskais ražotājs” ir lauku saimniecības vai citi uzņēmumi, kas dod ieguldījumu lauksaimniecības nozarē, kā definēts Regulā (EK) Nr. 138/2004;

| 2) | “lauksaimniecības produkti” ir preces un pakalpojumi, kas rodas lauksaimniecisko ražotāju lauksaimnieciskās darbības rezultātā; |
| --- | --- |

2)

“lauksaimniecības produkti” ir preces un pakalpojumi, kas rodas lauksaimniecisko ražotāju lauksaimnieciskās darbības rezultātā;

| 3) | “lauksaimniecības ielaide” (jeb “lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļi”) ir preces un pakalpojumi, kas vajadzīgi lauksaimniecības produktu ražošanai; |
| --- | --- |

3)

“lauksaimniecības ielaide” (jeb “lauksaimnieciskās ražošanas līdzekļi”) ir preces un pakalpojumi, kas vajadzīgi lauksaimniecības produktu ražošanai;

| 4) | “aramzeme” ir zeme, ko regulāri apstrādā (apar vai irdina), parasti saskaņā ar augseku; |
| --- | --- |

4)

“aramzeme” ir zeme, ko regulāri apstrādā (apar vai irdina), parasti saskaņā ar augseku;

| 5) | “apūdeņojama aramzeme” ir aramzeme, ko vajadzības gadījumā varētu apūdeņot pārskata gadā, izmantojot ierīces un parasti pieejamo ūdens daudzumu; |
| --- | --- |

5)

“apūdeņojama aramzeme” ir aramzeme, ko vajadzības gadījumā varētu apūdeņot pārskata gadā, izmantojot ierīces un parasti pieejamo ūdens daudzumu;

| 6) | “neapūdeņojama aramzeme” ir aramzeme, kuru nevar apūdeņot, jo nav pieejams ūdens apūdeņošanai; |
| --- | --- |

6)

“neapūdeņojama aramzeme” ir aramzeme, kuru nevar apūdeņot, jo nav pieejams ūdens apūdeņošanai;

| 7) | “ilggadīgie zālāji” ir pastāvīgi (vairākus secīgus gadus, parasti piecus gadus vai ilgāk) izmantotas, kultivētas (sētas) vai dabīgi veidojušās (pašizsējā) lopbarības, zālaugu vai enerģētisko kultūraugu zemes platības, kas nav iekļautas lauku saimniecības augsekā. Zālājus var izmantot ganīšanai vai skābbarības un siena gatavošanai vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

7)

“ilggadīgie zālāji” ir pastāvīgi (vairākus secīgus gadus, parasti piecus gadus vai ilgāk) izmantotas, kultivētas (sētas) vai dabīgi veidojušās (pašizsējā) lopbarības, zālaugu vai enerģētisko kultūraugu zemes platības, kas nav iekļautas lauku saimniecības augsekā. Zālājus var izmantot ganīšanai vai skābbarības un siena gatavošanai vai atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai;

| 8) | “lauksaimniecības zeme” ir zeme, ko lauku saimniecības izmanto lauksaimnieciskajai ražošanai vai kas uz laiku tiek izslēgta no ražošanas; |
| --- | --- |

8)

“lauksaimniecības zeme” ir zeme, ko lauku saimniecības izmanto lauksaimnieciskajai ražošanai vai kas uz laiku tiek izslēgta no ražošanas;

| 9) | “lauksaimniecības zemes īpašnieks” ir jebkurš lauksaimniecības zemes īpašnieks neatkarīgi no tā, vai viņš veic saimniecisko darbību un, ja viņš to dara, neatkarīgi no tā saimnieciskās darbības; |
| --- | --- |

9)

“lauksaimniecības zemes īpašnieks” ir jebkurš lauksaimniecības zemes īpašnieks neatkarīgi no tā, vai viņš veic saimniecisko darbību un, ja viņš to dara, neatkarīgi no tā saimnieciskās darbības;

| 10) | “lauksaimniecības produktu cenas” ir cenas, kuras saņem lauksaimnieciskais ražotājs, izņemot atskaitāmo PVN un subsīdijas, ieskaitot produktu nodokļus vai nodevas, apmaiņā pret ražotāja ražotnē piegādātajiem lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

10)

“lauksaimniecības produktu cenas” ir cenas, kuras saņem lauksaimnieciskais ražotājs, izņemot atskaitāmo PVN un subsīdijas, ieskaitot produktu nodokļus vai nodevas, apmaiņā pret ražotāja ražotnē piegādātajiem lauksaimniecības produktiem;

| 11) | “lauksaimniecības ielaides cenas” ir cenas, kuras maksā lauksaimnieciskais ražotājs, izņemot atmaksājamo PVN un produktu subsīdijas, ieskaitot visus citus produktu nodokļus, apmaiņā pret ražotnē piegādāto ielaidi; |
| --- | --- |

11)

“lauksaimniecības ielaides cenas” ir cenas, kuras maksā lauksaimnieciskais ražotājs, izņemot atmaksājamo PVN un produktu subsīdijas, ieskaitot visus citus produktu nodokļus, apmaiņā pret ražotnē piegādāto ielaidi;

| 12) | “lauksaimniecības zemes cena” ir cena, kuru maksā par lauksaimniecības zemes īpašumtiesību pārņemšanu lauksaimnieciskai izmantošanai, izņemot atskaitāmo PVN, īpašumtiesību nodošanas izmaksas (advokāta nodevas, reģistrācijas nodokļi, nekustamā īpašuma nodokļi un citas maksas), ar zemi saistītās tiesības, monetāro kompensāciju, ko lauksaimnieki saņem par lauksaimniecības zemes pārdošanu/iegādi, jebkuras ēkas vērtību un mantojuma nodošanu, bet ieskaitot citus nodokļus un nodevas. Darījumi starp radiniekiem ir izslēgti; |
| --- | --- |

12)

“lauksaimniecības zemes cena” ir cena, kuru maksā par lauksaimniecības zemes īpašumtiesību pārņemšanu lauksaimnieciskai izmantošanai, izņemot atskaitāmo PVN, īpašumtiesību nodošanas izmaksas (advokāta nodevas, reģistrācijas nodokļi, nekustamā īpašuma nodokļi un citas maksas), ar zemi saistītās tiesības, monetāro kompensāciju, ko lauksaimnieki saņem par lauksaimniecības zemes pārdošanu/iegādi, jebkuras ēkas vērtību un mantojuma nodošanu, bet ieskaitot citus nodokļus un nodevas. Darījumi starp radiniekiem ir izslēgti;

| 13) | “lauksaimniecības zemes nomas maksa” ir vērtība, par ko lauku saimniecība ir vienojusies ar zemes īpašnieku par zemes nomāšanu lauksaimnieciskai izmantošanai uz vienu gadu, ieskaitot saistītās nodevas/nodokļus un maksājumus natūrā (novērtējot kārtējā gada cenā) un izņemot tiesības, kas saistītas ar zemi, atskaitāmo PVN, uz zemes esošo ēku vai mājokļu īres maksu un visus citus izdevumus, kas saistīti ar citiem aktīviem, izņemot lauksaimniecības zemi (kārtējie uzturēšanas izdevumi par ēkām, ēku apdrošināšanu, ēku amortizāciju, nomas maksa, ko maksā par nedzīvojamo ēku profesionālu lietošanu utt.); |
| --- | --- |

13)

“lauksaimniecības zemes nomas maksa” ir vērtība, par ko lauku saimniecība ir vienojusies ar zemes īpašnieku par zemes nomāšanu lauksaimnieciskai izmantošanai uz vienu gadu, ieskaitot saistītās nodevas/nodokļus un maksājumus natūrā (novērtējot kārtējā gada cenā) un izņemot tiesības, kas saistītas ar zemi, atskaitāmo PVN, uz zemes esošo ēku vai mājokļu īres maksu un visus citus izdevumus, kas saistīti ar citiem aktīviem, izņemot lauksaimniecības zemi (kārtējie uzturēšanas izdevumi par ēkām, ēku apdrošināšanu, ēku amortizāciju, nomas maksa, ko maksā par nedzīvojamo ēku profesionālu lietošanu utt.);

| 14) | “lauksaimniecības produktu cenu indeksi” (LPCI) ir salīdzināmi cenu indeksi, kurus sagatavo katra dalībvalsts gan attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, gan lauksaimniecības ielaidi; |
| --- | --- |

14)

“lauksaimniecības produktu cenu indeksi” (LPCI) ir salīdzināmi cenu indeksi, kurus sagatavo katra dalībvalsts gan attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, gan lauksaimniecības ielaidi;

| 15) | “detalizēti LPCI” ir indeksu detalizētākais līmenis LPCI klasifikācijā; |
| --- | --- |

15)

“detalizēti LPCI” ir indeksu detalizētākais līmenis LPCI klasifikācijā;

| 16) | “agregēti LPCI” ir detalizēto LPCI svērtās agregēšanas rezultāts; |
| --- | --- |

16)

“agregēti LPCI” ir detalizēto LPCI svērtās agregēšanas rezultāts;

| 17) | “LPCI agrīna aplēse” ir dalībvalstu sniegti LPCI, kuru pamatā ir provizoriska vai daļēja informācija un, ja nepieciešams, atbilstoša modelēšana, lai tos varētu sniegt agrāk, nekā prasīts; |
| --- | --- |

17)

“LPCI agrīna aplēse” ir dalībvalstu sniegti LPCI, kuru pamatā ir provizoriska vai daļēja informācija un, ja nepieciešams, atbilstoša modelēšana, lai tos varētu sniegt agrāk, nekā prasīts;

| 18) | “bāzes gads” ir kalendārais gads, kura cenas izmanto LPCI aprēķināšanai. LPCI ir Laspeiresa tipa indeksi, kas aprakstīti IV pielikumā un kas salīdzina cenas ar bāzes gada cenām, kuras tiek noteiktas 100 indeksa punktu apmērā; |
| --- | --- |

18)

“bāzes gads” ir kalendārais gads, kura cenas izmanto LPCI aprēķināšanai. LPCI ir Laspeiresa tipa indeksi, kas aprakstīti IV pielikumā un kas salīdzina cenas ar bāzes gada cenām, kuras tiek noteiktas 100 indeksa punktu apmērā;

| 19) | “svēruma vērtības” ir izdevumu vai ieņēmumu vērtības bāzes gadā:
  ieņēmumus, ko ražotājs saņem par precēm, kuras faktiski pārdotas klientiem, izmanto kā svērumus lauksaimniecības produktu cenu indeksos;
  no citām lauksaimniecības vienībām starppatēriņam, izmanto kā svērumus ielaides cenu indeksos; izdevumus, kas lauksaimniekiem rodas, iepērkot ražošanas līdzekļus (preces un pakalpojumus, kā arī ieguldījumu preces), tostarp kultūraugu produktus |
| --- | --- |

19)

“svēruma vērtības” ir izdevumu vai ieņēmumu vērtības bāzes gadā:

ieņēmumus, ko ražotājs saņem par precēm, kuras faktiski pārdotas klientiem, izmanto kā svērumus lauksaimniecības produktu cenu indeksos;

no citām lauksaimniecības vienībām starppatēriņam, izmanto kā svērumus ielaides cenu indeksos; izdevumus, kas lauksaimniekiem rodas, iepērkot ražošanas līdzekļus (preces un pakalpojumus, kā arī ieguldījumu preces), tostarp kultūraugu produktus

| 20) | “apjoms” ir vērtība, kas dalīta ar cenu; |
| --- | --- |

20)

“apjoms” ir vērtība, kas dalīta ar cenu;

| 21) | “sezonalitāte” ir ievērojamas cenu un apjomu atšķirības četros ceturkšņos, kas katru gadu atbilst vienai un tai pašai tendencei. Ceturkšņa sezonālo cenu ieguldījums gada cenās ir nevienlīdzīgs; |
| --- | --- |

21)

“sezonalitāte” ir ievērojamas cenu un apjomu atšķirības četros ceturkšņos, kas katru gadu atbilst vienai un tai pašai tendencei. Ceturkšņa sezonālo cenu ieguldījums gada cenās ir nevienlīdzīgs;

| 22) | “gada indekss” ir šā gada četru ceturkšņa indeksu vidējais svērtais lielums, kas svērts ar piemērojamā bāzes gada ceturkšņa svēruma vērtībām; |
| --- | --- |

22)

“gada indekss” ir šā gada četru ceturkšņa indeksu vidējais svērtais lielums, kas svērts ar piemērojamā bāzes gada ceturkšņa svēruma vērtībām;

| 23) | “absolūtās lauksaimniecības produktu cenas LPCI apkopošanai” ir dati, kas aptver:






  a) | lauksaimniecības produktu tirgus cenas un ielaides pirkšanas cenas, kas reizi ceturksnī jāaprēķina kā indeksi saskaņā ar šo regulu; tas neierobežo citas pietiekami kvalitatīvas informācijas izmantošanu LPCI apkopošanai; |
| --- | --- | --- |

23)

“absolūtās lauksaimniecības produktu cenas LPCI apkopošanai” ir dati, kas aptver:

a)

lauksaimniecības produktu tirgus cenas un ielaides pirkšanas cenas, kas reizi ceturksnī jāaprēķina kā indeksi saskaņā ar šo regulu; tas neierobežo citas pietiekami kvalitatīvas informācijas izmantošanu LPCI apkopošanai;

| b) | īpašības, kas nosaka lauksaimniecības produktu un ielaides cenu, piemēram, darījuma svars, datums, iepakojums vai citas būtiskas produkta īpašības, kas ietekmē cenu; |
| --- | --- |

b)

īpašības, kas nosaka lauksaimniecības produktu un ielaides cenu, piemēram, darījuma svars, datums, iepakojums vai citas būtiskas produkta īpašības, kas ietekmē cenu;

| 24) | “būtiskas izmaiņas sagatavošanas metodē” ir izmaiņas datu vākšanā vai apkopošanā, kas saskaņā ar aplēsēm ietekmē konkrēta indeksa gada vai ceturkšņa izmaiņu rādītāju:






  1) | vairāk nekā 0,5 procentpunkti attiecībā uz lauksaimniecības preču kopējo LPCI, ko aprēķina kā visu produktu detalizēto LPCI vidējo svērto lielumu; vai |
| --- | --- | --- |

24)

“būtiskas izmaiņas sagatavošanas metodē” ir izmaiņas datu vākšanā vai apkopošanā, kas saskaņā ar aplēsēm ietekmē konkrēta indeksa gada vai ceturkšņa izmaiņu rādītāju:

1)

vairāk nekā 0,5 procentpunkti attiecībā uz lauksaimniecības preču kopējo LPCI, ko aprēķina kā visu produktu detalizēto LPCI vidējo svērto lielumu; vai

| 2) | vairāk nekā 0,5 procentpunkti attiecībā uz ielaides kopējo LPCI, ko aprēķina kā visu ielaides detalizēto LPCI vidējo svērto lielumu; |
| --- | --- |

2)

vairāk nekā 0,5 procentpunkti attiecībā uz ielaides kopējo LPCI, ko aprēķina kā visu ielaides detalizēto LPCI vidējo svērto lielumu;

| 25) | “pirkšanas vērtības absolūtajām ielaides cenām” ir izdevumi, kas lauksaimniekiem radušies, gada laikā iegādājoties konkrētu ielaides produktu; |
| --- | --- |

25)

“pirkšanas vērtības absolūtajām ielaides cenām” ir izdevumi, kas lauksaimniekiem radušies, gada laikā iegādājoties konkrētu ielaides produktu;

| 26) | “kālija hlorīds” ir pazīstams arī kā MOP; |
| --- | --- |

26)

“kālija hlorīds” ir pazīstams arī kā MOP;

| 27) | “kālija sulfāts” ir pazīstams arī kā SOP; |
| --- | --- |

27)

“kālija sulfāts” ir pazīstams arī kā SOP;

| 28) | “enerģijas” ielaide, kuras cenas tiek ņemtas vērā, ir šāda:






  — | lauksaimnieciskajā ražošanā izmantotā elektroenerģija, ko piegādātājs piegādā lauksaimnieciskajam ražotājam, |
| --- | --- | --- |

28)

“enerģijas” ielaide, kuras cenas tiek ņemtas vērā, ir šāda:

—

lauksaimnieciskajā ražošanā izmantotā elektroenerģija, ko piegādātājs piegādā lauksaimnieciskajam ražotājam,

| — | siltumnīcu un citu lauksaimniecības ēku apsildei izmantotā kurināmā gāzeļļa, |
| --- | --- |

—

siltumnīcu un citu lauksaimniecības ēku apsildei izmantotā kurināmā gāzeļļa,

| — | atlikumdegvieleļļa, ko izmanto kā kurināmo lielās apkures vai žāvēšanas iekārtās, ar viskozitāti 3 500 St, |
| --- | --- |

—

atlikumdegvieleļļa, ko izmanto kā kurināmo lielās apkures vai žāvēšanas iekārtās, ar viskozitāti 3 500 St,

| — | autobenzīns, ko izmanto kā degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos, traktoros, lauksaimniecības transportlīdzekļos u. c. ar benzīna dzinējiem, parasti ar oktānskaitli mazāk nekā 95, bezsvina, |
| --- | --- |

—

autobenzīns, ko izmanto kā degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos, traktoros, lauksaimniecības transportlīdzekļos u. c. ar benzīna dzinējiem, parasti ar oktānskaitli mazāk nekā 95, bezsvina,

| — | dīzeļdegviela, ko izmanto kā motordegvielu mehāniskajos transportlīdzekļos, traktoros, lauksaimniecības mašīnās u. c. ar dīzeļdzinējiem, ar cetānskaitli aptuveni 50–55. |
| --- | --- |

—

dīzeļdegviela, ko izmanto kā motordegvielu mehāniskajos transportlīdzekļos, traktoros, lauksaimniecības mašīnās u. c. ar dīzeļdzinējiem, ar cetānskaitli aptuveni 50–55.

---