# Euroopa Liidu L 174/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 174 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik7. juuli 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 174

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik7. juuli 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1418, 30. juuni 2023, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Pic Saint-Loup (KPN) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1419, 4. juuli 2023, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1420, 4. juuli 2023, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 6 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1421, 6. juuli 2023, millega kiidetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 heaks naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi kasutamine toimeainena tooteliiki 9 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 9 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1422, 3. juuli 2023, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Horvaatias
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4589 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1423, 5. juuli 2023, millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2022/1486, millega lükatakse edasi tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1424, 5. juuli 2023, millega jäetakse pikendamata tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaeg vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (
  1
  ) | 17 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2023/1425, 27. juuni 2023, kestlikule majandusele ülemineku rahastamise hõlbustamise kohta | 19 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1418, 30. juuni 2023, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Pic Saint-Loup (KPN)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1419, 4. juuli 2023, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1420, 4. juuli 2023, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

6

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1421, 6. juuli 2023, millega kiidetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 heaks naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi kasutamine toimeainena tooteliiki 9 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

9

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1422, 3. juuli 2023, milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Horvaatias
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 4589 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4589 all)

1

12

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1423, 5. juuli 2023, millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2022/1486, millega lükatakse edasi tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (
  1
  )

1

15

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1424, 5. juuli 2023, millega jäetakse pikendamata tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaeg vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (
  1
  )

1

17

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2023/1425, 27. juuni 2023, kestlikule majandusele ülemineku rahastamise hõlbustamise kohta

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1418,

30. juuni 2023,

millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus „Pic Saint-Loup“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse registreerida nimetus „Pic Saint-Loup“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Prantsusmaa taotluse registreerida nimetus „Pic Saint-Loup“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (2) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Pic Saint-Loup“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Pic Saint-Loup“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Pic Saint-Loup“ (KPN) võetakse kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuni 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 53, 13.2.2023, lk 22.

2

---

| 7.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1419,

4. juuli 2023,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks perioodiks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks perioodiks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Hiina kondiportselanist minitasside (4 tassi) komplekt; tassid on glasuuritud ja need on kaunistatud kunstipäraselt trükitud numbritega.
  Tassidel ei ole sangu. Nende kõrgus on umbes 6 cm ja läbimõõt ligikaudu 5,5 cm.
  Tasse võib kasutada lauanõude või iluesemetena (näiteks lillede või küünalde jaoks). | 6911 10 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6911 ja 6911 10 00 sõnastusega.
  Oma objektiivsete omaduste tõttu on minitasside komplekt lauanõud. Välimuse ja kasutusotstarbe poolest kuulub see rubriiki 6911 , kuhu kuuluvad portselanist lauanõud, kööginõud, muud majapidamistarbed ja tualett-tarbed.
  Toodet ei või klassifitseerida rubriigi 6913 dekoratiivkeraamikatootena, sest sellesse rubriiki kuuluvad lauanõud ja muud kodutarbed ainult siis, kui nende kasulikkus on täiesti allutatud nende dekoratiivsele iseloomule. Minitasside komplektil on peamiselt kasulik otstarve ning selle kaunistus on teisejärguline ega vähenda kasulikkust. Seetõttu täidab see kasulikku otstarvet vähemalt sama tõhusalt kui selle lihtsamad paarilised (vt harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, rubriik 6913 , punkt B).
  Sellest tulenevalt tuleb minitasside komplekt klassifitseerida CN-koodi 6911 10 00 alla kui portselanist laua- ja kööginõud. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Hiina kondiportselanist minitasside (4 tassi) komplekt; tassid on glasuuritud ja need on kaunistatud kunstipäraselt trükitud numbritega.

Tassidel ei ole sangu. Nende kõrgus on umbes 6 cm ja läbimõõt ligikaudu 5,5 cm.

Tasse võib kasutada lauanõude või iluesemetena (näiteks lillede või küünalde jaoks).

6911 10 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6911 ja 6911 10 00 sõnastusega.

Oma objektiivsete omaduste tõttu on minitasside komplekt lauanõud. Välimuse ja kasutusotstarbe poolest kuulub see rubriiki 6911 , kuhu kuuluvad portselanist lauanõud, kööginõud, muud majapidamistarbed ja tualett-tarbed.

Toodet ei või klassifitseerida rubriigi 6913 dekoratiivkeraamikatootena, sest sellesse rubriiki kuuluvad lauanõud ja muud kodutarbed ainult siis, kui nende kasulikkus on täiesti allutatud nende dekoratiivsele iseloomule. Minitasside komplektil on peamiselt kasulik otstarve ning selle kaunistus on teisejärguline ega vähenda kasulikkust. Seetõttu täidab see kasulikku otstarvet vähemalt sama tõhusalt kui selle lihtsamad paarilised (vt harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, rubriik 6913 , punkt B).

Sellest tulenevalt tuleb minitasside komplekt klassifitseerida CN-koodi 6911 10 00 alla kui portselanist laua- ja kööginõud.

---

| 7.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/6

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1420,

4. juuli 2023,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks perioodiks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks perioodiks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. juuli 2023

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Hiina kondiportselanist taldrik, mis on glasuuritud ja kaunistatud kunstipäraselt trükitud tähega. Taldriku läbimõõt on ligikaudu 20 cm.
  Taldrikut võib kasutada lauanõu või seinakaunistusena (kasutades selleks taldriku kinnitusdetaile, mis ei ole importimise ajal kaasas). | 6911 10 00 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6911 ja 6911 10 00 sõnastusega.
  Oma objektiivsete omaduste tõttu on taldrik lauanõu. Välimuse ja kasutusotstarbe poolest kuulub see rubriiki 6911 , kuhu kuuluvad portselanist lauanõud, kööginõud, muud majapidamistarbed ja tualett-tarbed.
  Toodet ei või klassifitseerida rubriigi 6913 dekoratiivkeraamikatootena, sest sellesse rubriiki kuuluvad lauanõud ja muud kodutarbed ainult siis, kui nende kasulikkus on täiesti allutatud nende dekoratiivsele iseloomule. Taldrikul on peamiselt kasulik otstarve ning selle kaunistus on teisejärguline ega vähenda kasulikkust. Seetõttu täidab see kasulikku otstarvet vähemalt sama tõhusalt kui selle lihtsamad paarilised (vt harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, rubriik 6913 , punkt B).
  Sellest tulenevalt tuleb taldrik klassifitseerida CN-koodi 6911 10 00 alla kui portselanist laua- ja kööginõu. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Hiina kondiportselanist taldrik, mis on glasuuritud ja kaunistatud kunstipäraselt trükitud tähega. Taldriku läbimõõt on ligikaudu 20 cm.

Taldrikut võib kasutada lauanõu või seinakaunistusena (kasutades selleks taldriku kinnitusdetaile, mis ei ole importimise ajal kaasas).

6911 10 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6911 ja 6911 10 00 sõnastusega.

Oma objektiivsete omaduste tõttu on taldrik lauanõu. Välimuse ja kasutusotstarbe poolest kuulub see rubriiki 6911 , kuhu kuuluvad portselanist lauanõud, kööginõud, muud majapidamistarbed ja tualett-tarbed.

Toodet ei või klassifitseerida rubriigi 6913 dekoratiivkeraamikatootena, sest sellesse rubriiki kuuluvad lauanõud ja muud kodutarbed ainult siis, kui nende kasulikkus on täiesti allutatud nende dekoratiivsele iseloomule. Taldrikul on peamiselt kasulik otstarve ning selle kaunistus on teisejärguline ega vähenda kasulikkust. Seetõttu täidab see kasulikku otstarvet vähemalt sama tõhusalt kui selle lihtsamad paarilised (vt harmoneeritud süsteemi selgitavad märkused, rubriik 6913 , punkt B).

Sellest tulenevalt tuleb taldrik klassifitseerida CN-koodi 6911 10 00 alla kui portselanist laua- ja kööginõu.

---

| 7.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1421,

6. juuli 2023,

millega kiidetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 heaks naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi kasutamine toimeainena tooteliiki 9 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2. detsembril 2013 sai Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse kiita heaks naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi kasutamine määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 9 (kiu, naha, kummi ja polümeermaterjalide konservandid) kuuluvate biotsiidide toimeainena. Taotlust hindas Saksamaa pädev asutus (edaspidi „taotlust hindav pädev asutus“). |
| --- | --- |

(1)

2. detsembril 2013 sai Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse kiita heaks naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi kasutamine määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 9 (kiu, naha, kummi ja polümeermaterjalide konservandid) kuuluvate biotsiidide toimeainena. Taotlust hindas Saksamaa pädev asutus (edaspidi „taotlust hindav pädev asutus“).

| (2) | 22. jaanuaril 2018 esitas taotlust hindav pädev asutus kemikaaliametile selle taotluse hindamisaruande ja oma järeldused. Kemikaaliamet arutas hindamisaruannet ja järeldusi tehnilistel koosolekutel. |
| --- | --- |

(2)

22. jaanuaril 2018 esitas taotlust hindav pädev asutus kemikaaliametile selle taotluse hindamisaruande ja oma järeldused. Kemikaaliamet arutas hindamisaruannet ja järeldusi tehnilistel koosolekutel.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 teise lõigu punktile a valmistab toimeaine heakskiitmise taotlust käsitleva kemikaaliameti arvamuse ette biotsiidikomitee. Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõikega 4 võttis biotsiidikomitee 26. septembril 2022 vastu kemikaaliameti arvamuse, (2) võttes arvesse taotlust hindava pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 teise lõigu punktile a valmistab toimeaine heakskiitmise taotlust käsitleva kemikaaliameti arvamuse ette biotsiidikomitee. Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõikega 4 võttis biotsiidikomitee 26. septembril 2022 vastu kemikaaliameti arvamuse, (2) võttes arvesse taotlust hindava pädeva asutuse järeldusi.

| (4) | Kõnealuses arvamuses jõudis kemikaaliamet järeldusele, et tooteliiki 9 kuuluvad biotsiidid, mille puhul kasutatakse naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi, vastavad eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad biotsiidide kasutamist reguleerivad tingimused. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuses arvamuses jõudis kemikaaliamet järeldusele, et tooteliiki 9 kuuluvad biotsiidid, mille puhul kasutatakse naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi, vastavad eeldatavasti määruse (EL) nr 528/2012 artikli 19 lõike 1 punktis b sätestatud kriteeriumidele, kui on täidetud teatavad biotsiidide kasutamist reguleerivad tingimused.

| (5) | Kemikaaliameti arvamusest lähtuvalt on asjakohane kiita heaks naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi toimeainena kasutamine tooteliiki 9 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Kemikaaliameti arvamusest lähtuvalt on asjakohane kiita heaks naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi toimeainena kasutamine tooteliiki 9 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad tingimused.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiidi toimeainena kasutamine tooteliiki 9 kuuluvates biotsiidides vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance sulfur dioxide released from sodium metabisulfite; Product-type 9; ECHA/BPC/355/2022 (vastu võetud 26. septembril 2022).

2

---

LISA

| Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Tunnuskoodid | Toimeaine minimaalne puhtusaste (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumise kuupäev | Tooteliik | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiid | IUPACi nimetus: dinaatriumdisulfit
  EÜ nr: 231-673-0
  CASi nr: 7681-57-4 | Naatriummetabisulfiti minimaalne puhtus: 95 massiprotsenti | 1. august 2023 | 31. juuli 2033 | 9 | Biotsiidi kasutamiseks antakse luba järgmistel tingimustel:






  1) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Tunnuskoodid

Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumise kuupäev

Tooteliik

Eritingimused

Naatriummetabisulfitist vabanenud vääveldioksiid

IUPACi nimetus: dinaatriumdisulfit

EÜ nr: 231-673-0

CASi nr: 7681-57-4

Naatriummetabisulfiti minimaalne puhtus: 95 massiprotsenti

1. august 2023

31. juuli 2033

9

Biotsiidi kasutamiseks antakse luba järgmistel tingimustel:

1)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusviisidega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| 2) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu






  a) | kutselistele kasutajatele ja |
| --- | --- | --- |

2)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu

a)

kutselistele kasutajatele ja

| b) | väikelastele. |
| --- | --- |

b)

väikelastele.

---

(1)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

---

OTSUSED

| 7.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/12

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1422,

3. juuli 2023,

milles käsitletakse teatavaid kiireloomulisi ajutisi meetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Horvaatias

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 4589 all)

(Ainult horvaadikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 259 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on peetavaid ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on peetavaid ja uluksigu kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seda loomapopulatsiooni ja loomakasvatuse kasumlikkust ning häirida nende loomade ja neilt pärit loomsete saaduste saadetiste liidusisest liikumist ja kolmandatesse riikidesse eksportimist.

| (2) | Sigade Aafrika katku puhangute korral peetavate sigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistesse seapidamisettevõtetesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku puhangute korral peetavate sigade hulgas on tõsine oht, et see taud levib teistesse seapidamisettevõtetesse.

| (3) | Delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c, ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas sigade Aafrika katku puhangu korral ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määrusega (EL) 2020/687 (2) on täiendatud tauditõrje eeskirju, mida kohaldatakse selliste loetellu kandud taudide suhtes, millele on osutatud määruse (EL) 2016/429 artikli 9 lõike 1 punktides a, b ja c, ning mis on komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/1882 (3) määratletud A-, B- ja C-kategooria taudidena. Eelkõige on delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artiklites 21 ja 22 sätestatud piirangutsooni kehtestamine A-kategooria taudi, sealhulgas sigade Aafrika katku puhangu korral ning teatavad piirangutsoonis kohaldatavad meetmed. Lisaks on kõnealuse delegeeritud määruse artikli 21 lõikes 1 sätestatud, et piirangutsoon peab koosnema kaitsetsoonist, järelevalvetsoonist ja vajaduse korral täiendavatest piirangutsoonidest, mis asuvad kaitse- ja järelevalvetsoonide ümber või naabruses

| (4) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on kõnealuse rakendusmääruse artikli 3 punktiga a ette nähtud, et kui peetavate sigade hulgas esineb sigade Aafrika katku puhang, kehtestatakse piirangutsoon vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/594 (4) on sätestatud sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed. Eelkõige on kõnealuse rakendusmääruse artikli 3 punktiga a ette nähtud, et kui peetavate sigade hulgas esineb sigade Aafrika katku puhang, kehtestatakse piirangutsoon vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1.

| (5) | Horvaatia on teatanud komisjonile sigade Aafrika katku praegusest olukorrast oma territooriumil pärast seda, kui 26. juunil 2023 leidis kinnitust kõnealuse taudi puhang peetavate sigade hulgas Vukovari-Srijemi maakonnas, ning vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594 on kõnealune liikmesriik kehtestanud piirangutsooni, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud üldisi tauditõrjemeetmeid, et tõkestada kõnealuse taudi edasist levikut. |
| --- | --- |

(5)

Horvaatia on teatanud komisjonile sigade Aafrika katku praegusest olukorrast oma territooriumil pärast seda, kui 26. juunil 2023 leidis kinnitust kõnealuse taudi puhang peetavate sigade hulgas Vukovari-Srijemi maakonnas, ning vastavalt delegeeritud määrusele (EL) 2020/687 ja rakendusmäärusele (EL) 2023/594 on kõnealune liikmesriik kehtestanud piirangutsooni, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone, kus kohaldatakse delegeeritud määruses (EL) 2020/687 sätestatud üldisi tauditõrjemeetmeid, et tõkestada kõnealuse taudi edasist levikut.

| (6) | Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Horvaatiaga määratleda kõnealuses liikmesriigis sigade Aafrika katku piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et ära hoida tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ning ohtu, et kolmandad riigid kehtestavad põhjendamatuid kaubandustõkkeid, on vaja liidu tasandil ja koostöös Horvaatiaga määratleda kõnealuses liikmesriigis sigade Aafrika katku piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsoone.

| (7) | Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid hakatakse kohaldama võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse, kui kiireloomuline on sigade Aafrika katku levikuga seotud epidemioloogiline olukord liidus, on oluline, et käesolevas rakendusotsuses sätestatud meetmeid hakatakse kohaldama võimalikult kiiresti.

| (8) | Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Horvaatias viivitamata nakkustsoon ja loetleda see käesoleva otsuse lisas ning määrata kindlaks tsooni määramise kestus. |
| --- | --- |

(8)

Seega tuleks kuni alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamuse saamiseni kehtestada Horvaatias viivitamata nakkustsoon ja loetleda see käesoleva otsuse lisas ning määrata kindlaks tsooni määramise kestus.

| (9) | Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel, |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus tuleb läbi vaadata alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee järgmisel kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Horvaatia tagab, et

| a) | Horvaatias kehtestatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1 ja selles artiklis sätestatud tingimuste alusel viivitamata piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsooni; |
| --- | --- |

a)

Horvaatias kehtestatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2020/687 artikli 21 lõikele 1 ja selles artiklis sätestatud tingimuste alusel viivitamata piirangutsoon, mis hõlmab kaitse- ja järelevalvetsooni;

| b) | punktis a osutatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva rakendusotsuse lisas loetletud piirkondi. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva rakendusotsuse lisas loetletud piirkondi.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 26. septembrini 2023.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Horvaatia Vabariigile.

Brüssel, 3. juuli 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 17. detsembri 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/687, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loetellu kantud taudide ennetamise ja tõrje eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 64).

2

(3)  Komisjoni 3. detsembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1882, milles käsitletakse loetellu kantud taudide kategooriate suhtes teatavate taudiennetuse ja -tõrje eeskirjade kohaldamist ning millega kehtestatakse nimekiri liikidest ja liigirühmadest, mis kujutavad endast arvestatavat riski kõnealuste loetellu kantud taudide levimisel (ELT L 308, 4.12.2018, lk 21).

3

(4)  Komisjoni 16. märtsi 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/594, millega kehtestatakse sigade Aafrika katku tõrje erimeetmed ja tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) 2021/605 (ELT L 79, 17.3.2023, lk 65).

4

---

LISA

| Artiklis 1 osutatud piirangutsoonina määratletud Horvaatia alad | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- |
| Kaitsetsoon hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi:






  — | Drenovci vald |

Artiklis 1 osutatud piirangutsoonina määratletud Horvaatia alad

Kohaldamise lõppkuupäev

Kaitsetsoon hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi:

—

Drenovci vald

| — | Gunja vald |
| --- | --- |

—

Gunja vald

| — | Privlaka vald |
| --- | --- |

—

Privlaka vald

26.9.2023

Järelevalvetsoon hõlmab järgmisi omavalitsusüksusi:

| — | Andrijaševci vald |
| --- | --- |

—

Andrijaševci vald

| — | Bošnjaci vald |
| --- | --- |

—

Bošnjaci vald

| — | Cerna vald |
| --- | --- |

—

Cerna vald

| — | Gradište vald |
| --- | --- |

—

Gradište vald

| — | Nijemci vald |
| --- | --- |

—

Nijemci vald

| — | Otoki linn |
| --- | --- |

—

Otoki linn

| — | Stari Jankovci vald |
| --- | --- |

—

Stari Jankovci vald

| — | Vrbanja vald |
| --- | --- |

—

Vrbanja vald

| — | Vinkovci linn |
| --- | --- |

—

Vinkovci linn

| — | Babina Greda vald |
| --- | --- |

—

Babina Greda vald

| — | Bogdanovci vald |
| --- | --- |

—

Bogdanovci vald

| — | Borovo vald |
| --- | --- |

—

Borovo vald

| — | Ivankovo vald |
| --- | --- |

—

Ivankovo vald

| — | Jarmina vald |
| --- | --- |

—

Jarmina vald

| — | Lovase vald |
| --- | --- |

—

Lovase vald

| — | Markušica vald |
| --- | --- |

—

Markušica vald

| — | Negoslavci vald |
| --- | --- |

—

Negoslavci vald

| — | Nuštari vald |
| --- | --- |

—

Nuštari vald

| — | Stari Mikanovci vald |
| --- | --- |

—

Stari Mikanovci vald

| — | Štitari vald |
| --- | --- |

—

Štitari vald

| — | Tompojevci vald |
| --- | --- |

—

Tompojevci vald

| — | Tordinci vald |
| --- | --- |

—

Tordinci vald

| — | Tovarniku vald |
| --- | --- |

—

Tovarniku vald

| — | Trpnija vald |
| --- | --- |

—

Trpnija vald

| — | Vođinci vald |
| --- | --- |

—

Vođinci vald

| — | Iloki linn |
| --- | --- |

—

Iloki linn

| — | Vukovari linn |
| --- | --- |

—

Vukovari linn

| — | Županja linn |
| --- | --- |

—

Županja linn

26.9.2023

---

| 7.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/15 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/15

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1423,

5. juuli 2023,

millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus (EL) 2022/1486, millega lükatakse edasi tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud alalise biotsiidikomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Akroleiin oli kantud toimeainena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse selle kasutamiseks tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides. Seepärast loeti see aine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 86 kohaselt heakskiidetuks 31. augustini 2020, tingimusel, et järgitakse direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Akroleiin oli kantud toimeainena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse selle kasutamiseks tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides. Seepärast loeti see aine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 86 kohaselt heakskiidetuks 31. augustini 2020, tingimusel, et järgitakse direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõudeid.

| (2) | 28. veebruaril 2019 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „taotlus“), kuna heakskiit akroleiini kasutamiseks tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides pidi aeguma 31. augustil 2020. |
| --- | --- |

(2)

28. veebruaril 2019 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „taotlus“), kuna heakskiit akroleiini kasutamiseks tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides pidi aeguma 31. augustil 2020.

| (3) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1037 (3) lükati tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumise kuupäeva edasi 28. veebruarini 2023, et anda piisavalt aega taotluse läbivaatamiseks. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/1486 (4) lükati seda aegumiskuupäeva uuesti edasi 28. veebruarini 2025. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1037 (3) lükati tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumise kuupäeva edasi 28. veebruarini 2023, et anda piisavalt aega taotluse läbivaatamiseks. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/1486 (4) lükati seda aegumiskuupäeva uuesti edasi 28. veebruarini 2025.

| (4) | 6. oktoobril 2022 aga teatas taotlust hindav Tšehhi pädev asutus kemikaaliametile ja komisjonile, et taotleja on oma taotluse, milles sooviti pikendada tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaega, tagasi võtnud. Kuna ei ole kindlaks tehtud, et akroleiin vastab endiselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele, on tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaeg jäetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/1424 (5) pikendamata. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks rakendusotsus (EL) 2022/1486, millega lükatakse edasi akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva, |
| --- | --- |

(4)

6. oktoobril 2022 aga teatas taotlust hindav Tšehhi pädev asutus kemikaaliametile ja komisjonile, et taotleja on oma taotluse, milles sooviti pikendada tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaega, tagasi võtnud. Kuna ei ole kindlaks tehtud, et akroleiin vastab endiselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele, on tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaeg jäetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2023/1424 (5) pikendamata. Seepärast on asjakohane tunnistada kehtetuks rakendusotsus (EL) 2022/1486, millega lükatakse edasi akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsus (EL) 2022/1486 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 15. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1037, millega pikendatakse tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (ELT L 227, 16.7.2020, lk 72).

3

(4)  Komisjoni 7. septembri 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/1486, millega lükatakse edasi tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (ELT L 233, 8.9.2022, lk 83).

4

(5)  Komisjoni 5. juuli 2023. aasta rakendusotsus (EL) 2023/1424, millega jäetakse pikendamata tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaeg vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (ELT L 174, ..., lk 17).

5

---

| 7.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/17

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1424,

5. juuli 2023,

millega jäetakse pikendamata tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaeg vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 14 lõike 4 esimese lõigu punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Akroleiin oli kantud toimeainena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse selle kasutamiseks tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides. Seepärast loeti see aine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 86 kohaselt heaks kiidetuks 31. augustini 2020, tingimusel, et järgitakse direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Akroleiin oli kantud toimeainena Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse selle kasutamiseks tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides. Seepärast loeti see aine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 86 kohaselt heaks kiidetuks 31. augustini 2020, tingimusel, et järgitakse direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõudeid.

| (2) | 28. veebruaril 2019 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „taotlus“), kuna heakskiit akroleiini kasutamiseks tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides pidi aeguma 31. augustil 2020. |
| --- | --- |

(2)

28. veebruaril 2019 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaja pikendamiseks (edaspidi „taotlus“), kuna heakskiit akroleiini kasutamiseks tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides pidi aeguma 31. augustil 2020.

| (3) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1037 (3) lükati tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumise kuupäeva edasi 28. veebruarini 2023, et anda piisavalt aega taotluse läbivaatamiseks. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/1486 (4) lükati seda aegumiskuupäeva uuesti edasi 28. veebruarini 2025. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/1037 (3) lükati tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumise kuupäeva edasi 28. veebruarini 2023, et anda piisavalt aega taotluse läbivaatamiseks. Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2022/1486 (4) lükati seda aegumiskuupäeva uuesti edasi 28. veebruarini 2025.

| (4) | 6. oktoobril 2022 aga teatas taotlust hindav pädev asutus kemikaaliametile ja komisjonile, et taotleja on oma taotluse, milles sooviti pikendada tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaega, tagasi võtnud. Kuna ei ole kindlaks tehtud, et akroleiin vastab endiselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele, on asjakohane jätta tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaeg pikendamata. |
| --- | --- |

(4)

6. oktoobril 2022 aga teatas taotlust hindav pädev asutus kemikaaliametile ja komisjonile, et taotleja on oma taotluse, milles sooviti pikendada tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaega, tagasi võtnud. Kuna ei ole kindlaks tehtud, et akroleiin vastab endiselt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimustele, on asjakohane jätta tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaeg pikendamata.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides toimeainena akroleiini kasutamise heakskiidu kehtivusaega ei pikendata.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 5. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 15. juuli 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1037, millega pikendatakse tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (ELT L 227, 16.7.2020, lk 72).

3

(4)  Komisjoni 7. septembri 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/1486, millega lükatakse edasi tooteliiki 12 kuuluvates biotsiidides akroleiini kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 (ELT L 233, 8.9.2022, lk 83).

4

---

SOOVITUSED

| 7.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/19

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2023/1425,

27. juuni 2023,

kestlikule majandusele ülemineku rahastamise hõlbustamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kestlikule majandusele üleminek 2050. aastaks on keeruline ülesanne, kuid pakub samas liidu majandusele võimalusi. Rohepöördesse investeerimine aitab muuta Euroopa esimeseks kestliku majandusega kliimaneutraalseks maailmajaoks. |
| --- | --- |

(1)

Kestlikule majandusele üleminek 2050. aastaks on keeruline ülesanne, kuid pakub samas liidu majandusele võimalusi. Rohepöördesse investeerimine aitab muuta Euroopa esimeseks kestliku majandusega kliimaneutraalseks maailmajaoks.

| (2) | Selleks et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 55 % ja saavutada eelkõige loodus- ja veekriisiga seotud keskkonnaeesmärgid, on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid. Liit peab aastatel 2021–2030 investeerima ligikaudu 700 miljardit eurot aastas rohkem kui aastatel 2011–2020, et vähendada majanduse CO2 heidet ning saavutada oma keskkonnaeesmärgid (1) ja kavandatud nullnetotööstuse määruse eesmärgid (2). |
| --- | --- |

(2)

Selleks et vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 55 % ja saavutada eelkõige loodus- ja veekriisiga seotud keskkonnaeesmärgid, on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid. Liit peab aastatel 2021–2030 investeerima ligikaudu 700 miljardit eurot aastas rohkem kui aastatel 2011–2020, et vähendada majanduse CO2 heidet ning saavutada oma keskkonnaeesmärgid (1) ja kavandatud nullnetotööstuse määruse eesmärgid (2).

| (3) | Praegu on vaja kliimaneutraalsele ja kestlikule majandusele üleminekul rahastada neid ettevõtjaid, kes soovivad muutuda kestlikuks, kuid ei saa ühes etapis minna üle täielikult keskkonnahoidlikule ja kliimaneutraalsele toimimismudelile. Selleks et kindlustada reaalmajanduse õigeaegne ja nõuetekohane üleminek kestlikkusele ning tagada samal ajal majanduse konkurentsivõime, tuleb üleminekut järgmistel aastatel rahastada. Kõik kestliku majanduse jaoks vajalikud tehnoloogilised lahendused ei ole veel kättesaadavad ja majandustegevuses osalejad saavad neid eesmärke saavutada erinevas tempos. |
| --- | --- |

(3)

Praegu on vaja kliimaneutraalsele ja kestlikule majandusele üleminekul rahastada neid ettevõtjaid, kes soovivad muutuda kestlikuks, kuid ei saa ühes etapis minna üle täielikult keskkonnahoidlikule ja kliimaneutraalsele toimimismudelile. Selleks et kindlustada reaalmajanduse õigeaegne ja nõuetekohane üleminek kestlikkusele ning tagada samal ajal majanduse konkurentsivõime, tuleb üleminekut järgmistel aastatel rahastada. Kõik kestliku majanduse jaoks vajalikud tehnoloogilised lahendused ei ole veel kättesaadavad ja majandustegevuses osalejad saavad neid eesmärke saavutada erinevas tempos.

| (4) | Kestlik rahandus tähendab, et rahastatakse lahendusi, mis on juba keskkonnasõbralikud, aga ka sellistele lahendustele aja jooksul üleminekut. Ülemineku edenedes peaks kestlike investeeringute maht aja jooksul suurenema. |
| --- | --- |

(4)

Kestlik rahandus tähendab, et rahastatakse lahendusi, mis on juba keskkonnasõbralikud, aga ka sellistele lahendustele aja jooksul üleminekut. Ülemineku edenedes peaks kestlike investeeringute maht aja jooksul suurenema.

| (5) | Kuigi liidu õigusraamistikus ei ole ülemineku rahastamise mõistet määratletud, tuleks ülemineku rahastamise all mõista kliima- ja keskkonnatoime näitajate parandamise rahastamist, millega toetatakse üleminekut kestlikule majandusele sellises tempos, mis on kooskõlas ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkidega. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi liidu õigusraamistikus ei ole ülemineku rahastamise mõistet määratletud, tuleks ülemineku rahastamise all mõista kliima- ja keskkonnatoime näitajate parandamise rahastamist, millega toetatakse üleminekut kestlikule majandusele sellises tempos, mis on kooskõlas ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkidega.

| (6) | ELi kestliku rahanduse raamistik, kuhu kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/852, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2089 (4) sätestatud meetodid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/2464 (5) ning Euroopa roheliste võlakirjade määruse (6) ettepanek, sisaldavad kaitsemeetmeid ja põhimõtteid, mis selgitavad ülemineku rahastamise kontseptsiooni. |
| --- | --- |

(6)

ELi kestliku rahanduse raamistik, kuhu kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/852, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2089 (4) sätestatud meetodid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/2464 (5) ning Euroopa roheliste võlakirjade määruse (6) ettepanek, sisaldavad kaitsemeetmeid ja põhimõtteid, mis selgitavad ülemineku rahastamise kontseptsiooni.

| (7) | Kliimaneutraalsele ja kestlikule majandusele ülemineku rahastamine on kesksel kohal komisjoni 2021. aasta teatises „Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia“, (7) kus rõhutatakse, et sektorist, geograafilisest piirkonnast, osalejatest ja ülemineku erinevatest lähtepunktidest olenemata tuleb kestliku rahastamise korral kasutada kaasavat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(7)

Kliimaneutraalsele ja kestlikule majandusele ülemineku rahastamine on kesksel kohal komisjoni 2021. aasta teatises „Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia“, (7) kus rõhutatakse, et sektorist, geograafilisest piirkonnast, osalejatest ja ülemineku erinevatest lähtepunktidest olenemata tuleb kestliku rahastamise korral kasutada kaasavat lähenemisviisi.

| (8) | Käesolevas soovituses selgitatakse ülemineku rahastamise mõistet ning tunnistatakse olulist rolli, mida turuosalised võivad etendada, kui nad vabatahtlikult kasutavad ülemineku rahastamiseks vajaduse korral liidu kestliku rahanduse raamistiku vahendeid. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas soovituses selgitatakse ülemineku rahastamise mõistet ning tunnistatakse olulist rolli, mida turuosalised võivad etendada, kui nad vabatahtlikult kasutavad ülemineku rahastamiseks vajaduse korral liidu kestliku rahanduse raamistiku vahendeid.

| (9) | Ettevõtjad, finantsvahendajad ja investorid, liikmesriigid ja järelevalveasutused võiksid kaasata, pakkuda või kasutada üleminekurahastust kestliku rahanduse vahendite vabatahtliku kasutamise kaudu, nagu on sätestatud käesolevas soovituses. |
| --- | --- |

(9)

Ettevõtjad, finantsvahendajad ja investorid, liikmesriigid ja järelevalveasutused võiksid kaasata, pakkuda või kasutada üleminekurahastust kestliku rahanduse vahendite vabatahtliku kasutamise kaudu, nagu on sätestatud käesolevas soovituses.

| (10) | Käesoleva soovituse eesmärk on toetada ülemineku rahastamist investorite jaoks usaldusväärses keskkonnas, soodustades kestliku rahanduse vahendite vabatahtlikku kasutamist ja teabe avalikustamist viisil, mis tagab ülemineku investeerimisvõimaluste usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva soovituse eesmärk on toetada ülemineku rahastamist investorite jaoks usaldusväärses keskkonnas, soodustades kestliku rahanduse vahendite vabatahtlikku kasutamist ja teabe avalikustamist viisil, mis tagab ülemineku investeerimisvõimaluste usaldusväärsuse.

| (11) | Käesolev soovitus tugineb liidu kestliku rahanduse raamistikule ning ülemineku rahastamise juhtivate rahvusvaheliste algatuste elementidele, nagu OECD ülemineku rahastamise suunised, (8) G20 ülemineku rahastamise raamistik, (9) kestliku rahanduse rahvusvahelise platvormi aruanne ülemineku rahastamise kohta (10) ning valitsusväliste üksuste nullnetoheite kohustuste ÜRO kõrgetasemelise eksperdirühma aruanne (11). Seega peaksid rahvusvahelised investorid, kes järgivad käesolevat soovitust, suutma viia oma üleminekusihtide ja rahastamisvajaduste peamised aspektid kooskõlla rahvusvaheliste turutavadega. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev soovitus tugineb liidu kestliku rahanduse raamistikule ning ülemineku rahastamise juhtivate rahvusvaheliste algatuste elementidele, nagu OECD ülemineku rahastamise suunised, (8) G20 ülemineku rahastamise raamistik, (9) kestliku rahanduse rahvusvahelise platvormi aruanne ülemineku rahastamise kohta (10) ning valitsusväliste üksuste nullnetoheite kohustuste ÜRO kõrgetasemelise eksperdirühma aruanne (11). Seega peaksid rahvusvahelised investorid, kes järgivad käesolevat soovitust, suutma viia oma üleminekusihtide ja rahastamisvajaduste peamised aspektid kooskõlla rahvusvaheliste turutavadega.

| (12) | Euroopa roheleppe (12) eesmärkide saavutamiseks vajalik üleminek hõlmab 2050. aastaks kliimaneutraalsusele üleminekut eesmärgiga piirata globaalset soojenemist 1,5 °C-ga kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppega, (13) üleminekut kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele ning keskkonnasäästlikule majandusele, nimelt ring-, nullsaaste-, loodushoidlikule majandusele ning vee- ja mereressursside säästvale kasutamisele. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa roheleppe (12) eesmärkide saavutamiseks vajalik üleminek hõlmab 2050. aastaks kliimaneutraalsusele üleminekut eesmärgiga piirata globaalset soojenemist 1,5 °C-ga kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppega, (13) üleminekut kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele ning keskkonnasäästlikule majandusele, nimelt ring-, nullsaaste-, loodushoidlikule majandusele ning vee- ja mereressursside säästvale kasutamisele.

| (13) | Turuosalised võivad käesolevat soovitust kohaldada nii kliima- kui ka keskkonnaalase ülemineku suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Turuosalised võivad käesolevat soovitust kohaldada nii kliima- kui ka keskkonnaalase ülemineku suhtes.

| (14) | Ettevõtjatel (sealhulgas nii mittefinants- kui ka finantsettevõtjatel) võivad olla kestlikkusele üleminekul erinevad lähtepunktid, mis sõltuvad mitmesugustest teguritest, näiteks sektorist ja geograafilisest piirkonnast, kus nad tegutsevad. Ettevõtjatel on ka erinevad üleminekuvõimalused ja -suutlikkus, mis sõltuvad nende suurusest, olemasolevatest rahalistest ja materiaalsetest ressurssidest või taristu ja tehnoloogia kättesaadavusest. Selle tulemusena on ettevõtjatel erinev rahastamisvajadus. |
| --- | --- |

(14)

Ettevõtjatel (sealhulgas nii mittefinants- kui ka finantsettevõtjatel) võivad olla kestlikkusele üleminekul erinevad lähtepunktid, mis sõltuvad mitmesugustest teguritest, näiteks sektorist ja geograafilisest piirkonnast, kus nad tegutsevad. Ettevõtjatel on ka erinevad üleminekuvõimalused ja -suutlikkus, mis sõltuvad nende suurusest, olemasolevatest rahalistest ja materiaalsetest ressurssidest või taristu ja tehnoloogia kättesaadavusest. Selle tulemusena on ettevõtjatel erinev rahastamisvajadus.

| (15) | Üleminekurahastuse kasutamine on vabatahtlik. Kõigil ettevõtjatel ega kõigis majandussektorites ei ole märkimisväärset kliima- ja keskkonnaalase ülemineku rahastamise vajadust. Kui aga ülemineku mõju on võimalik vähendada ja ka vähendatakse, tuleks seda tunnustada ja selle rahastamist hõlbustada. |
| --- | --- |

(15)

Üleminekurahastuse kasutamine on vabatahtlik. Kõigil ettevõtjatel ega kõigis majandussektorites ei ole märkimisväärset kliima- ja keskkonnaalase ülemineku rahastamise vajadust. Kui aga ülemineku mõju on võimalik vähendada ja ka vähendatakse, tuleks seda tunnustada ja selle rahastamist hõlbustada.

| (16) | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) võivad vajada üleminekurahastust ning seda ka saada, kui nad esitavad põhilise kestlikkusteabe. Nende väiksuse ja piiratud vahendite tõttu võib see aga olla keeruline ja kulukas. VKEd võivad praktikas vajada oma väärtusahelas osalevate rahastamispartnerite, tarnijate ja klientide tuge, kui nad kaaluvad oma üleminekurahastusvajadust ja juurdepääsu üleminekurahastusele. Suuri äriühinguid ja finantsvahendajaid kutsutakse üles kohaldama proportsionaalsuse põhimõtet, kui nad teevad VKEdega koostööd, ning piirama teabe nõudmist VKEde väärtusahela partneritelt, tarnijatelt ja klientidelt. |
| --- | --- |

(16)

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) võivad vajada üleminekurahastust ning seda ka saada, kui nad esitavad põhilise kestlikkusteabe. Nende väiksuse ja piiratud vahendite tõttu võib see aga olla keeruline ja kulukas. VKEd võivad praktikas vajada oma väärtusahelas osalevate rahastamispartnerite, tarnijate ja klientide tuge, kui nad kaaluvad oma üleminekurahastusvajadust ja juurdepääsu üleminekurahastusele. Suuri äriühinguid ja finantsvahendajaid kutsutakse üles kohaldama proportsionaalsuse põhimõtet, kui nad teevad VKEdega koostööd, ning piirama teabe nõudmist VKEde väärtusahela partneritelt, tarnijatelt ja klientidelt.

| (17) | Üleminekurahastus võib aidata rahastada ka selliste ettevõtjate üleminekut, kes tegutsevad sektorites, mida üleminek kestlikule majandusele mõjutab kõige rohkem. Selliste ettevõtjate uued investeeringud ja nendega seotud investeeringukulud võivad näiteks olla kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajaliku üleminekuga. |
| --- | --- |

(17)

Üleminekurahastus võib aidata rahastada ka selliste ettevõtjate üleminekut, kes tegutsevad sektorites, mida üleminek kestlikule majandusele mõjutab kõige rohkem. Selliste ettevõtjate uued investeeringud ja nendega seotud investeeringukulud võivad näiteks olla kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajaliku üleminekuga.

| (18) | Ülemineku rahastamise vajadused saab kindlaks määrata kavandamise ja üleminekusihtide seadmise kaudu. Selleks võib näiteks seada ettevõtte lühiajalised, keskmise pikkusega ja pikaajalised eesmärgid ning kavandada meetmed kooskõlas kliimaneutraalsele ja kestlikule majandusele üleminekuga ning investeerimis- ja tegevuskavad, milles on märgitud eraldatud vahendid ja veel vajalikud vahendid, et tagada eesmärkide saavutamine ning meetmete kavandamine ja rakendamine läbipaistval, usaldusväärsel ja järjepideval viisil. Seda saab teha nii ettevõtja kui ka tegevustasandil, sõltuvalt sellest, kus tekib vajadus üleminekurahastuse järele. |
| --- | --- |

(18)

Ülemineku rahastamise vajadused saab kindlaks määrata kavandamise ja üleminekusihtide seadmise kaudu. Selleks võib näiteks seada ettevõtte lühiajalised, keskmise pikkusega ja pikaajalised eesmärgid ning kavandada meetmed kooskõlas kliimaneutraalsele ja kestlikule majandusele üleminekuga ning investeerimis- ja tegevuskavad, milles on märgitud eraldatud vahendid ja veel vajalikud vahendid, et tagada eesmärkide saavutamine ning meetmete kavandamine ja rakendamine läbipaistval, usaldusväärsel ja järjepideval viisil. Seda saab teha nii ettevõtja kui ka tegevustasandil, sõltuvalt sellest, kus tekib vajadus üleminekurahastuse järele.

| (19) | Ülemineku kavandamise protsess, mille käigus ettevõtjad töötavad välja oma keskkonna- ja kliimaeesmärkidele vastavad meetmed, võib aidata ettevõtjatel minimeerida üleminekuga seotud strateegilisi ja finantsriske, teha kindlaks ärivõimalused ja selgitada välja äristrateegia, mis võib meelitada ligi uusi investoreid ja äripartnereid. |
| --- | --- |

(19)

Ülemineku kavandamise protsess, mille käigus ettevõtjad töötavad välja oma keskkonna- ja kliimaeesmärkidele vastavad meetmed, võib aidata ettevõtjatel minimeerida üleminekuga seotud strateegilisi ja finantsriske, teha kindlaks ärivõimalused ja selgitada välja äristrateegia, mis võib meelitada ligi uusi investoreid ja äripartnereid.

| (20) | Samas võivad ettevõtjad kasutada liidu kestliku rahanduse vahendeid, näiteks taksonoomiat, mitte ainult taksonoomiaga kooskõlas olevate tegevuste ja investeeringukulude avalikustamiseks, vaid ka tulevikku suunatud vahendina oma üleminekuprotsessis ning kasutada eesmärkide seadmisel võrdlusalusena taksonoomia kriteeriume. Taksonoomiat kasutatakse üha enam ülemineku rahastamise eesmärgil ning paljud ettevõtjad teatavad taksonoomiaga kooskõlas olevatest investeeringukuludest, mis on eriti suure mõjuga sektorites oluliselt suuremad kui kooskõlas olevad tulud. |
| --- | --- |

(20)

Samas võivad ettevõtjad kasutada liidu kestliku rahanduse vahendeid, näiteks taksonoomiat, mitte ainult taksonoomiaga kooskõlas olevate tegevuste ja investeeringukulude avalikustamiseks, vaid ka tulevikku suunatud vahendina oma üleminekuprotsessis ning kasutada eesmärkide seadmisel võrdlusalusena taksonoomia kriteeriume. Taksonoomiat kasutatakse üha enam ülemineku rahastamise eesmärgil ning paljud ettevõtjad teatavad taksonoomiaga kooskõlas olevatest investeeringukuludest, mis on eriti suure mõjuga sektorites oluliselt suuremad kui kooskõlas olevad tulud.

| (21) | Investeeringuid taksonoomiaga kooskõla saavutamiseks viie (erandkorras kümne) aasta jooksul peetakse investeeringukuludeks, mis on taksonoomiaga täielikult kooskõlas, kui sellega kaasneb investeeringukuludekava, mis on teatavat liiki tegevustasandi üleminekukava (14). Lisaks on investeeringud üleminekutegevustesse, nagu on määratletud määruses (EL) 2020/852, investeeringud parimasse olemasolevasse tehnoloogiasse ja seega ka taksonoomiaga kooskõlas, tingimusel et need ei põhjusta pikaajalist CO2-mahukat sõltuvust ega takista keskkonnasäästlikuma tehnoloogia arendamist. Need on majandustegevused, mille jaoks ei ole praegu alternatiivset tehnoloogiat olemas ja kus liigutakse kliimaneutraalsuse saavutamise suunas tulevikus. Selleks et tagada pidevad edusammud kogu ülemineku jooksul, nähakse määrusega (EL) 2020/852 ette üleminekutegevuste tehniliste sõelumiskriteeriumide läbivaatamine iga kolme aasta järel, et võtta arvesse uut tehnoloogiat ja teaduslikke tõendeid, kui need muutuvad kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(21)

Investeeringuid taksonoomiaga kooskõla saavutamiseks viie (erandkorras kümne) aasta jooksul peetakse investeeringukuludeks, mis on taksonoomiaga täielikult kooskõlas, kui sellega kaasneb investeeringukuludekava, mis on teatavat liiki tegevustasandi üleminekukava (14). Lisaks on investeeringud üleminekutegevustesse, nagu on määratletud määruses (EL) 2020/852, investeeringud parimasse olemasolevasse tehnoloogiasse ja seega ka taksonoomiaga kooskõlas, tingimusel et need ei põhjusta pikaajalist CO2-mahukat sõltuvust ega takista keskkonnasäästlikuma tehnoloogia arendamist. Need on majandustegevused, mille jaoks ei ole praegu alternatiivset tehnoloogiat olemas ja kus liigutakse kliimaneutraalsuse saavutamise suunas tulevikus. Selleks et tagada pidevad edusammud kogu ülemineku jooksul, nähakse määrusega (EL) 2020/852 ette üleminekutegevuste tehniliste sõelumiskriteeriumide läbivaatamine iga kolme aasta järel, et võtta arvesse uut tehnoloogiat ja teaduslikke tõendeid, kui need muutuvad kättesaadavaks.

| (22) | Taksonoomia võib olla ka kasulik juhis kliima- või keskkonnaeesmärkide või üleminekukavade täiendamiseks selliste majandustegevuste puhul, mis ei saa anda olulist panust mõne määruses (EL) 2020/852 sätestatud keskkonnaeesmärgi saavutamisse, kuid mille keskkonnatoimet on endiselt võimalik oluliselt parandada. Selle kriteeriume ja põhimõtteid saab kasutada vahe- või miinimumeesmärkide seadmiseks, mille jaoks võiks kaasata üleminekurahastust, kui investeeringud on kooskõlas ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkidega (15). See tuleks tagada konkreetse tegevuse üleminekukavaga (tegevuspõhine üleminekukava). |
| --- | --- |

(22)

Taksonoomia võib olla ka kasulik juhis kliima- või keskkonnaeesmärkide või üleminekukavade täiendamiseks selliste majandustegevuste puhul, mis ei saa anda olulist panust mõne määruses (EL) 2020/852 sätestatud keskkonnaeesmärgi saavutamisse, kuid mille keskkonnatoimet on endiselt võimalik oluliselt parandada. Selle kriteeriume ja põhimõtteid saab kasutada vahe- või miinimumeesmärkide seadmiseks, mille jaoks võiks kaasata üleminekurahastust, kui investeeringud on kooskõlas ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkidega (15). See tuleks tagada konkreetse tegevuse üleminekukavaga (tegevuspõhine üleminekukava).

| (23) | Andmed näitavad, et taksonoomia toimib kavakohaselt, sest need STOXX Europe 600 indeksi alla kuuluvad äriühingud, kes on seni teatanud nulltaset ületavast kooskõlast taksonoomiaga, (16) on viinud taksonoomiaga kooskõlla keskmiselt ligikaudu 23 % investeeringukuludest, 24 % tegevuskuludest ja 17 % tuludest (17). |
| --- | --- |

(23)

Andmed näitavad, et taksonoomia toimib kavakohaselt, sest need STOXX Europe 600 indeksi alla kuuluvad äriühingud, kes on seni teatanud nulltaset ületavast kooskõlast taksonoomiaga, (16) on viinud taksonoomiaga kooskõlla keskmiselt ligikaudu 23 % investeeringukuludest, 24 % tegevuskuludest ja 17 % tuludest (17).

| (24) | ELi kliimaülemineku võrdlusalus ja Pariisi kokkulepet järgiv ELi võrdlusalus on asjakohased vahendid CO2 heite vähendamise eesmärkidega portfellide väljatöötamiseks. Neid võrdlusaluseid järgivad investeerimisfondid on märkimisväärselt kasvanud ja nende väärtus on praegu 116 miljardit eurot. Suureneb ka keskkonnasäästlikkuse näitajatega turupõhiste keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud ESG võrdlusaluste kasutamine. |
| --- | --- |

(24)

ELi kliimaülemineku võrdlusalus ja Pariisi kokkulepet järgiv ELi võrdlusalus on asjakohased vahendid CO2 heite vähendamise eesmärkidega portfellide väljatöötamiseks. Neid võrdlusaluseid järgivad investeerimisfondid on märkimisväärselt kasvanud ja nende väärtus on praegu 116 miljardit eurot. Suureneb ka keskkonnasäästlikkuse näitajatega turupõhiste keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja äriühingu üldjuhtimisega seotud ESG võrdlusaluste kasutamine.

| (25) | Üleminekukavad on kasulik vahend, et koostada nii ettevõtjate kui ka majandustegevuste kliima- ja keskkonnaeesmärkide põhjal meetmed ja investeerimiskava, kui suheldakse finantsvahendajate ja investoritega. Investeerimisega seotud üleminekuriskide ja füüsiliste kestlikkusriskide hindamisel võivad finantsvahendajad ja investorid võtta arvesse ka üleminekukavades sisalduvat teavet ning kavade eesmärkide terviklikkust, läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustust. |
| --- | --- |

(25)

Üleminekukavad on kasulik vahend, et koostada nii ettevõtjate kui ka majandustegevuste kliima- ja keskkonnaeesmärkide põhjal meetmed ja investeerimiskava, kui suheldakse finantsvahendajate ja investoritega. Investeerimisega seotud üleminekuriskide ja füüsiliste kestlikkusriskide hindamisel võivad finantsvahendajad ja investorid võtta arvesse ka üleminekukavades sisalduvat teavet ning kavade eesmärkide terviklikkust, läbipaistvust ja nendega seotud aruandekohustust.

| (26) | Üleminekukavad ei ole praegu kohustuslikud, kuid need on üks peamisi tulevikku suunatud vahendeid, mida ettevõtjad saavad kasutada oma eesmärkide ja nende saavutamiseks vajaliku rahastuse kindlaksmääramiseks ja kajastamiseks, ning need sisaldavad teavet vahe-eesmärkide, tegevuste, protsesside ja ressursside kohta. Üleminekukava koostamisel võib tugineda direktiivile (EL) 2022/2464 ja kõnealuse direktiivi kohasele aruandlusstandardile, kui üleminekukava on osa ettevõtja üldisest äristrateegiast, mille eesmärk on viia end kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärgiga hoida globaalne temperatuuri tõus 1,5 °C piires. |
| --- | --- |

(26)

Üleminekukavad ei ole praegu kohustuslikud, kuid need on üks peamisi tulevikku suunatud vahendeid, mida ettevõtjad saavad kasutada oma eesmärkide ja nende saavutamiseks vajaliku rahastuse kindlaksmääramiseks ja kajastamiseks, ning need sisaldavad teavet vahe-eesmärkide, tegevuste, protsesside ja ressursside kohta. Üleminekukava koostamisel võib tugineda direktiivile (EL) 2022/2464 ja kõnealuse direktiivi kohasele aruandlusstandardile, kui üleminekukava on osa ettevõtja üldisest äristrateegiast, mille eesmärk on viia end kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärgiga hoida globaalne temperatuuri tõus 1,5 °C piires.

| (27) | Ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivis (EL) 2022/2464 sätestatud aruandekohustust, peavad edastama kõik oma kestlikkusalased ajaliselt piiritletud eesmärgid, samuti võimalikud kavad tagamaks, et nende ärimudel ja strateegia on kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise hoidmisega 1,5 °C piires. |
| --- | --- |

(27)

Ettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse direktiivis (EL) 2022/2464 sätestatud aruandekohustust, peavad edastama kõik oma kestlikkusalased ajaliselt piiritletud eesmärgid, samuti võimalikud kavad tagamaks, et nende ärimudel ja strateegia on kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise hoidmisega 1,5 °C piires.

| (28) | Komisjon esitas 2022. aasta veebruaris äriühingu kestlikkusalase hoolsuskohustuse direktiivi ettepaneku, (18) et tagada siseturul tegutsevate ettevõtjate panus üleminekusse kestlikule majandusele. Tehakse ettepanek, et direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad võtavad vastu kava kindlustamaks, et nende ärimudel ja strateegia on kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise piiramisega 1,5 °C-ni kooskõlas Pariisi kokkuleppega. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon esitas 2022. aasta veebruaris äriühingu kestlikkusalase hoolsuskohustuse direktiivi ettepaneku, (18) et tagada siseturul tegutsevate ettevõtjate panus üleminekusse kestlikule majandusele. Tehakse ettepanek, et direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtjad võtavad vastu kava kindlustamaks, et nende ärimudel ja strateegia on kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele ja globaalse soojenemise piiramisega 1,5 °C-ni kooskõlas Pariisi kokkuleppega.

| (29) | Üleminekukava, mis on ettevõtja üldstrateegia osa, võib sisaldada ka üleminekut keskkonnaeesmärkidele. Üleminekukava usaldusväärsuse suurendamiseks võiks selle vastu võtta äriühingu juhtkond ja see võiks hõlmata lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkide ja meetmete struktureeritud kogumit, sealhulgas eraldatud ja vajalikke vahendeid, et tagada eesmärkide ja meetmete usaldusväärne ja järjepidev rakendamine, sealhulgas kaaludes ja vältides pikaajalist sõltuvust kasvuhoonegaasiheitemahukatest või keskkonda oluliselt kahjustavatest tegevustest või varadest, võttes arvesse nende varade eluiga. |
| --- | --- |

(29)

Üleminekukava, mis on ettevõtja üldstrateegia osa, võib sisaldada ka üleminekut keskkonnaeesmärkidele. Üleminekukava usaldusväärsuse suurendamiseks võiks selle vastu võtta äriühingu juhtkond ja see võiks hõlmata lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste eesmärkide ja meetmete struktureeritud kogumit, sealhulgas eraldatud ja vajalikke vahendeid, et tagada eesmärkide ja meetmete usaldusväärne ja järjepidev rakendamine, sealhulgas kaaludes ja vältides pikaajalist sõltuvust kasvuhoonegaasiheitemahukatest või keskkonda oluliselt kahjustavatest tegevustest või varadest, võttes arvesse nende varade eluiga.

| (30) | Finantsvahendajatel on oluline roll, et toetada reaalmajanduse üleminekut kestlikkusele. Reaalmajanduse ülemineku rahastamine võimaldab seega finantssektoril täita ülemineku ajal oma rahastamisfunktsiooni, vähendab aja jooksul üleminekuriski ja tagab sektori nõuetekohase ülemineku. Üleminekurahastus ja sellega seotud investeeringud võivad tulevikus vähendada ülemineku finantsriski, isegi kui nende finantsrisk ei ole automaatselt väiksem kui muudel investeeringutel. |
| --- | --- |

(30)

Finantsvahendajatel on oluline roll, et toetada reaalmajanduse üleminekut kestlikkusele. Reaalmajanduse ülemineku rahastamine võimaldab seega finantssektoril täita ülemineku ajal oma rahastamisfunktsiooni, vähendab aja jooksul üleminekuriski ja tagab sektori nõuetekohase ülemineku. Üleminekurahastus ja sellega seotud investeeringud võivad tulevikus vähendada ülemineku finantsriski, isegi kui nende finantsrisk ei ole automaatselt väiksem kui muudel investeeringutel.

| (31) | Nii pangalaenud kui ka investeeringud on olulised reaalmajanduse rahastamiseks ning mõlemad peaksid aitama rahastada ettevõtjate üleminekut märkimisväärsete summadega. Pangad ja teised institutsionaalsed investorid on tänu oma tihedatele suhetele klientidega eriti soodsas olukorras, et pakkuda neile üleminekurahastust. Sellega seoses võivad pangad kaaluda käesoleva soovituse kohaldamist koostoimes praegu läbi vaadatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (19) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (20) ülemineku- ja füüsilisi riske käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

(31)

Nii pangalaenud kui ka investeeringud on olulised reaalmajanduse rahastamiseks ning mõlemad peaksid aitama rahastada ettevõtjate üleminekut märkimisväärsete summadega. Pangad ja teised institutsionaalsed investorid on tänu oma tihedatele suhetele klientidega eriti soodsas olukorras, et pakkuda neile üleminekurahastust. Sellega seoses võivad pangad kaaluda käesoleva soovituse kohaldamist koostoimes praegu läbi vaadatava Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (19) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (20) ülemineku- ja füüsilisi riske käsitlevate sätetega.

| (32) | Euroopa Pangandusjärelevalve tulevases nõuandes roheliste laenude (21) kohta ning kestliku rahanduse platvormi (22) töös võetakse arvesse ülemineku rahastamise erinevaid aspekte ja antakse asjakohane panus tulevastesse selleteemalistesse aruteludesse. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa Pangandusjärelevalve tulevases nõuandes roheliste laenude (21) kohta ning kestliku rahanduse platvormi (22) töös võetakse arvesse ülemineku rahastamise erinevaid aspekte ja antakse asjakohane panus tulevastesse selleteemalistesse aruteludesse.

| (33) | Kestlikkuse kohta avalikustatav teave aitab ühtlustada teabevahetust finantsvahendajate ja üleminekujärgus ettevõtjate vahel. Näiteks tulevikku suunatud teave kliima- või keskkonnaeesmärkide või olemasolu korral üleminekukavade kohta võib anda kasulikku teavet investoritele ja finantsvahendajatele, kes on ise üleminekule pühendunud. See teave aitab finantsvahendajatel ja investoritel otsustada, mida investeerimistoodetesse lisada, samuti hinnata erinevate investeerimisperioodide mõju ja kasutuskõlbmatute varadega seotud riske. |
| --- | --- |

(33)

Kestlikkuse kohta avalikustatav teave aitab ühtlustada teabevahetust finantsvahendajate ja üleminekujärgus ettevõtjate vahel. Näiteks tulevikku suunatud teave kliima- või keskkonnaeesmärkide või olemasolu korral üleminekukavade kohta võib anda kasulikku teavet investoritele ja finantsvahendajatele, kes on ise üleminekule pühendunud. See teave aitab finantsvahendajatel ja investoritel otsustada, mida investeerimistoodetesse lisada, samuti hinnata erinevate investeerimisperioodide mõju ja kasutuskõlbmatute varadega seotud riske.

| (34) | Üleminekule võivad kaasa aidata ka finantsvahendajad ja investorid, kes pakuvad konkreetseid üleminekule kohandatud rahastamislahendusi, mis on seotud ettevõtjate seatud kliima- või keskkonnaeesmärkidega. |
| --- | --- |

(34)

Üleminekule võivad kaasa aidata ka finantsvahendajad ja investorid, kes pakuvad konkreetseid üleminekule kohandatud rahastamislahendusi, mis on seotud ettevõtjate seatud kliima- või keskkonnaeesmärkidega.

| (35) | Liikmesriike kutsutakse üles jätkama teadlikkuse suurendamist üleminekurahastuse taotlemise või pakkumise viisidest. Samuti kutsutakse neid üles jätkama koolituse ja tehnilise abi pakkumist, mis võib aidata suurendada üleminekurahastuse kasutuselevõttu ja pakkuda üleminekuga seotud konkreetseid rahastamislahendusi ettevõtjatele, kes soovivad üle minna kestlikule majandusele. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriike kutsutakse üles jätkama teadlikkuse suurendamist üleminekurahastuse taotlemise või pakkumise viisidest. Samuti kutsutakse neid üles jätkama koolituse ja tehnilise abi pakkumist, mis võib aidata suurendada üleminekurahastuse kasutuselevõttu ja pakkuda üleminekuga seotud konkreetseid rahastamislahendusi ettevõtjatele, kes soovivad üle minna kestlikule majandusele.

| (36) | Euroopa järelevalveasutused ja liikmesriikide pädevad asutused peaksid jätkuvalt suurendama teadlikkust ülemineku rahastamise asjakohastest lähenemisviisidest. See aitab suurendada turuosaliste usaldust selle vastu, kuidas liidu kestliku rahanduse vahendeid tulemuslikult kasutada, ning soodustab üleminekurahastuse kasutuselevõttu ja vähendab rohepesu ohtu. |
| --- | --- |

(36)

Euroopa järelevalveasutused ja liikmesriikide pädevad asutused peaksid jätkuvalt suurendama teadlikkust ülemineku rahastamise asjakohastest lähenemisviisidest. See aitab suurendada turuosaliste usaldust selle vastu, kuidas liidu kestliku rahanduse vahendeid tulemuslikult kasutada, ning soodustab üleminekurahastuse kasutuselevõttu ja vähendab rohepesu ohtu.

| (37) | Käesolevas soovituses ei esitata soovitusi kliimaneutraalsele ja kestlikule majandusele ülemineku rahastamise kõigi aspektide kohta. Selle eesmärk on selgitada ülemineku rahastamise põhimõisteid ja selliste vahendite kasutamist, mis võivad soodustada erasektori rahastuse laialdasemat kasutamist üleminekuks. |
| --- | --- |

(37)

Käesolevas soovituses ei esitata soovitusi kliimaneutraalsele ja kestlikule majandusele ülemineku rahastamise kõigi aspektide kohta. Selle eesmärk on selgitada ülemineku rahastamise põhimõisteid ja selliste vahendite kasutamist, mis võivad soodustada erasektori rahastuse laialdasemat kasutamist üleminekuks.

| (38) | Käesolev soovitus ei ole ammendav, sest turuosalised võivad leida üleminekurahastuse edendamiseks või kaasamiseks muid viise, mis on kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele. Seda tuleks käsitada koos tulevaste turu- või õigusloomealaste muudatustega. Kestliku rahanduse platvorm aitab kindlaks teha ülemineku rahastamise asjakohaseid turutavasid ning turuosalised saavad anda tagasisidet, et veelgi täiustada kestliku rahanduse raamistiku elemente ja selle kasutamist ülemineku rahastamisel platvormi või komisjoni korraldatud teavitusürituste, näiteks seminaride ja sidusrühmadega peetavate dialoogide kaudu. Komisjon laiendab ka koostööd rahvusvaheliste partneritega, näiteks kestliku rahanduse rahvusvahelise platvormi ja loodava kestliku rahanduse nõustamiskeskuse kaudu Global Gateway kontekstis, et edendada kogu maailmas üleminekurahastuse kasutuselevõttu ja rahvusvahelist koostalitlusvõimet, |
| --- | --- |

(38)

Käesolev soovitus ei ole ammendav, sest turuosalised võivad leida üleminekurahastuse edendamiseks või kaasamiseks muid viise, mis on kooskõlas üleminekuga kestlikule majandusele. Seda tuleks käsitada koos tulevaste turu- või õigusloomealaste muudatustega. Kestliku rahanduse platvorm aitab kindlaks teha ülemineku rahastamise asjakohaseid turutavasid ning turuosalised saavad anda tagasisidet, et veelgi täiustada kestliku rahanduse raamistiku elemente ja selle kasutamist ülemineku rahastamisel platvormi või komisjoni korraldatud teavitusürituste, näiteks seminaride ja sidusrühmadega peetavate dialoogide kaudu. Komisjon laiendab ka koostööd rahvusvaheliste partneritega, näiteks kestliku rahanduse rahvusvahelise platvormi ja loodava kestliku rahanduse nõustamiskeskuse kaudu Global Gateway kontekstis, et edendada kogu maailmas üleminekurahastuse kasutuselevõttu ja rahvusvahelist koostalitlusvõimet,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

1.   EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

| 1.1. | Käesolev soovitus on jätk komisjoni teatisele „Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia“ (23). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Käesoleva soovituse eesmärk on toetada turuosalisi, kes soovivad saada või pakkuda üleminekurahastust, ja anda neile praktilisi soovitusi ülemineku rahastamise kohta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Käesolev soovitus on adresseeritud ettevõtjatele, kes soovivad aidata kaasa kliimaneutraalsusele ja keskkonnasäästlikkusele üleminekule, parandades samal ajal oma konkurentsivõimet, ning otsivad selle rahastamiseks investeeringuid. Soovituses selgitatakse kestliku rahanduse vahendite kasutamist sel eesmärgil. Ülemineku rahastamist ja rohelist rahastamist (24) saab eristada üldisest rahastamisest, millel ei ole kestlikkuseesmärke. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Käesolevat soovitust ei ole üldiselt kavas kohaldada mikroettevõtjate (25) suhtes, sest nad on liiga väiksed ja nende haldussuutlikkus ei ole piisav. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Käesolev soovitus on adresseeritud ka






  a) | finantsvahendajatele ja investoritele, kes on valmis pakkuma ettevõtjatele üleminekurahastust, |
| --- | --- | --- |

1.5.

a)

finantsvahendajatele ja investoritele, kes on valmis pakkuma ettevõtjatele üleminekurahastust,

| b) | liikmesriikidele ja finantsjärelevalveasutustele, et suurendada teadlikkust teema kohta ja anda tehnilist abi, millega soodustatakse üleminekurahastuse kasutuselevõttu ja pakkumist reaalmajandusele. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikidele ja finantsjärelevalveasutustele, et suurendada teadlikkust teema kohta ja anda tehnilist abi, millega soodustatakse üleminekurahastuse kasutuselevõttu ja pakkumist reaalmajandusele.

| 1.6. | Käesolev soovitus ei piira selliste liidu õigusaktide kohaldamist, milles on sätestatud õiguslikud kohustused. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Käesolevat soovitust võivad kasutada ka liiduvälised osalejad, kuid neil võivad olla spetsiifilised vajadused, mida käesolevas soovituses ei kajastata. |
| --- | --- |

1.7.

2.   MÕISTED

Käesolevas soovituses kasutatakse järgmisi mõisteid.

| 2.1. | „Üleminek“
  – üleminek praeguselt kliima- ja keskkonnatoime tasemelt kliimaneutraalsele, kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele ja keskkonnasäästlikule majandusele sellise aja jooksul, mis võimaldab saavutada:






  a) | eesmärgi hoida globaalne temperatuuri tõus 1,5 °C piires vastavalt Pariisi kokkuleppele ning liidu ettevõtjate ja tegevuste puhul eesmärgi saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 55 %, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119; (26) |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

eesmärgi hoida globaalne temperatuuri tõus 1,5 °C piires vastavalt Pariisi kokkuleppele ning liidu ettevõtjate ja tegevuste puhul eesmärgi saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus ja vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 55 %, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119; (26)

| b) | kliimamuutustega kohanemise eesmärgi (27) ning |
| --- | --- |

b)

kliimamuutustega kohanemise eesmärgi (27) ning

| c) | muud liidu keskkonnaeesmärgid, mis on täpsustatud määruses (EL) 2020/852, nagu saastuse vältimine ja kontroll, elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine, mere- ja mageveeressursside kestlik kasutamine ja kaitse ning üleminek ringmajandusele. |
| --- | --- |

c)

muud liidu keskkonnaeesmärgid, mis on täpsustatud määruses (EL) 2020/852, nagu saastuse vältimine ja kontroll, elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamine, mere- ja mageveeressursside kestlik kasutamine ja kaitse ning üleminek ringmajandusele.

| 2.2. | „Ülemineku rahastamine“
  – selliste üleminekuga kokkusobivate ja sellele kaasa aitavate investeeringute rahastamine, millega välditakse sõltuvust, sealhulgas:






  a) | investeeringud portfellidesse, millega seoses järgitakse ELi kliimaülemineku võrdlusaluseid ja Pariisi kokkulepet järgivaid ELi võrdlusaluseid (ELi kliimaülemineku võrdlusalused); |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

investeeringud portfellidesse, millega seoses järgitakse ELi kliimaülemineku võrdlusaluseid ja Pariisi kokkulepet järgivaid ELi võrdlusaluseid (ELi kliimaülemineku võrdlusalused);

| b) | investeeringud taksonoomiaga kooskõlas olevatesse majandustegevustesse, sealhulgas:






  — | määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõikes 2 määratletud üleminekumajandustegevus kliimamuutuste leevendamise eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

investeeringud taksonoomiaga kooskõlas olevatesse majandustegevustesse, sealhulgas:

—

määruse (EL) 2020/852 artikli 10 lõikes 2 määratletud üleminekumajandustegevus kliimamuutuste leevendamise eesmärgi saavutamiseks;

| — | taksonoomias käsitletud majandustegevus, mis muutub taksonoomiaga kooskõlas olevaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 artikli 1 lõikele 2 maksimaalselt viie (erandkorras kümne) aasta jooksul; (28) |
| --- | --- |

—

taksonoomias käsitletud majandustegevus, mis muutub taksonoomiaga kooskõlas olevaks vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 artikli 1 lõikele 2 maksimaalselt viie (erandkorras kümne) aasta jooksul; (28)

| c) | investeeringud ettevõtjatesse või majandustegevusse, millel on ettevõtja või tegevuse tasandil usaldusväärne üleminekukava; |
| --- | --- |

c)

investeeringud ettevõtjatesse või majandustegevusse, millel on ettevõtja või tegevuse tasandil usaldusväärne üleminekukava;

| d) | investeeringud ettevõtjatesse või majandustegevustesse, millel on usaldusväärsed teaduspõhised sihid, mida toetab teave, millega tagatakse nende sihtide terviklikkus, läbipaistvus ja nendega seotud aruandekohustus, kui selliste sihtide seadmine on proportsionaalne. |
| --- | --- |

d)

investeeringud ettevõtjatesse või majandustegevustesse, millel on usaldusväärsed teaduspõhised sihid, mida toetab teave, millega tagatakse nende sihtide terviklikkus, läbipaistvus ja nendega seotud aruandekohustus, kui selliste sihtide seadmine on proportsionaalne.

| 2.3. | „Üleminekukava“
  – ettevõtja üldise strateegia osa, milles on loetletud üksuse eesmärgid ja tegevused üleminekul kliimaneutraalsele või kestlikule majandusele, sealhulgas meetmed, nagu kasvuhoonegaaside heite vähendamine kooskõlas eesmärgiga hoida kliimamuutusi 1,5 °C piires. |
| --- | --- |

2.3.

3.   SOOVITUS ETTEVÕTJATELE, KES TAOTLEVAD ÜLEMINEKURAHASTUST

Kestliku rahanduse vahendid üleminekurahastusvajaduse kindlaksmääramiseks ja kajastamiseks

| 3.1. | Ettevõtjad võivad üleminekurahastusvajaduse kaalumisel lähtuda oma tegevuse kestlikkusele avalduvast mõjust, riskidest ja võimalustest. Need saab kindlaks teha olulisuse hindamise abil. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Selleks et määrata kindlaks üleminekurahastusvajadus, võiksid ettevõtjad seada üleminekusihid ja määrata kindlaks individuaalsed arenguteed, mille aluseks on teaduspõhised stsenaariumid ja arenguteed (29). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kestliku rahanduse vahendeid, eelkõige taksonoomiat või ELi kliimaülemineku võrdlusaluseid ja usaldusväärseid üleminekukavasid, saab kasutada selleks, et toetada üleminekusihtide kindlaksmääramist ja kajastada konkreetset üleminekurahastusvajadust ettevõtja ja majandustegevuse tasandil (30). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kui üleminekusihid ja nendega seotud üleminekurahastusvajadus integreeritakse selgelt usaldusväärsesse üleminekukavasse, saavad finantsvahendajad ja investorid ülemineku rahastamise võimalusi hõlpsamini mõista, võrrelda ja teha nende võrdlusanalüüsi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Üleminekurahastusvajadust võib täpsustada kavandatud investeeringukuludena ning vajaduse korral kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamise tegevuskuludena ning üleminekuga seotud jooksvate või sihtotstarbeliste tuludena. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vajaduse korral võiksid ettevõtjad arutada finantsvahendajate ja investoritega oma spetsiifilist üleminekurahastusvajadust ja kõige sobivamaid rahastamislahendusi. |
| --- | --- |

3.6.

4.   USALDUSVÄÄRSETE ÜLEMINEKU ARENGUTEEDE KASUTAMINE TEADUSPÕHISTE SIHTIDE SEADMISEKS

| 4.1. | Ettevõtjad võivad teaduspõhiste sihtide seadmiseks ja üleminekurahastusvajaduse kindlaksmääramiseks kasutada avalikult kättesaadavaid sektoriüleseid või sektoripõhiseid CO2 heite vähendamise stsenaariume ja arenguteid ning keskkonnaseisundi parandamise stsenaariume, kui need on olemas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Stsenaariumide või arenguteede kasutamise korral on soovitatav valida sellised stsenaariumid või arenguteed, mis on teaduspõhised, ning CO2 heite vähendamise viiside puhul sellised viisid, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppega, näiteks Rahvusvahelise Energiaagentuuri või rahvusvahelise kliimamuutuste paneeli stsenaariumid, mille korral globaalne soojenemine piirdub 1,5 °C-ga ilma ületamiseta või piiratud ületamisega (31). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | On soovitatav kohandada konkreetse ettevõtja arengutee liidu kliima- ja keskkonnaeesmärkidega ning ettevõtja tegevuskohaga ning võtta aluseks tema lähtepositsioon. Selle toetamiseks soovitatakse kliimaüleminekuga kaasnevate probleemide ning sektori parima tehnoloogia ja üldisemate rohe-, digi- ja vastupidavusprobleemide hindamisel tutvuda ka Euroopa Komisjoni kvalitatiivsete ELi ülemineku arenguteedega tööstusökosüsteemide jaoks (32). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Üleminekurahastuse kaasamiseks ilma üleminekukavata võiks kasutada teaduspõhiseid üleminekusihte, kui see on proportsionaalne ettevõtja keerukuse, suuruse ja mõjuga ning kui need sihid põhinevad teabel, millega tagatakse nende terviklikkus ja läbipaistvus ning aruandekohustus nende saavutamiseks vajalike meetmete rakendamise eest. |
| --- | --- |

4.4.

5.   ELI KLIIMAÜLEMINEKU VÕRDLUSALUSTE KASUTAMINE

| 5.1. | Ettevõtjad võivad vajaduse korral lähtuda ELi kliimaülemineku võrdlusaluste jaoks kasutatud meetoditest, et täiendada teaduspõhiseid stsenaariume või arenguteid. Need võivad toetada individuaalsete arenguteede kindlaksmääramist kas ettevõtja või projekti tasandil või üleminekusihtide seadmist ja aidata välja selgitada nende üleminekurahastusvajadust. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sama metoodikat võib kasutada ka selleks, et hoida ära uute investeeringute muutumine potentsiaalselt kasutuskõlbmatuks varaks, ning see võib võimaldada lisada ettevõtja emissioonid või asjaomase üleminekuprojekti jaoks kaasatud kapitali investeerimis- või laenuportfelli, mis järgib ELi kliimaülemineku võrdlusalust (33). |
| --- | --- |

5.2.

6.   ELI TAKSONOOMIA KASUTAMINE

| 6.1. | Ettevõtjad saavad määrata kindlaks oma üleminekurahastusvajaduse, kasutades vabatahtlikult taksonoomiat koos muude teaduspõhiste võrdlusalustega, kui nad seavad määruse (EL) 2020/852 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega reguleeritud majandussektorites konkreetsete majandustegevuste üleminekusihte (34). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ettevõtjaid kutsutakse üles kasutama taksonoomiat, kui nad kavandavad investeeringuid konkreetse majandustegevuse taksonoomiakriteeriumide täitmiseks viie (erandkorras kümne) aasta jooksul, kuna sellised investeeringud on juba tunnistatud täielikult taksonoomiaga kooskõlas olevaks. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Ettevõtjad võivad taksonoomiat kasutada üleminekumajandustegevuse vahe-eesmärkide ja vahesihtide seadmiseks, keskkonnatoime edasiseks parandamiseks või taksonoomiaga kooskõlla viimiseks pikema ajavahemiku jooksul, mis on siiski piisavalt lühike, et olla üleminekuga kooskõlas. Näiteks võivad ettevõtjad vajaduse korral kasutada taksonoomiakriteeriume, et kavandada järkjärgulist taksonoomiaga vastavusse viimist: esimese tähtajalise sihina täita rangemad kriteeriumid kui olulise kahju ärahoidmise kriteeriumides määratletud toime ja teise tähtajalise sihina järgida olulise panuse andmise kriteeriume, mida on selgitatud tegevuspõhises üleminekukavas (35). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Selleks et taksonoomiat saaks kasutada üleminekurahastuse kaasamiseks, võiksid ettevõtjad täpsustada oma üleminekurahastusvajadust oma investeeringukuludena. Vajaduse korral võiksid nad seda vajadust täpsustada ka oma jooksvate ja sihtotstarbeliste tegevuskulude või -tuludena, mis on kas:






  a) | taksonoomiaga kooskõlas |
| --- | --- | --- |

6.4.

a)

taksonoomiaga kooskõlas

| b) | viiakse tulevikus taksonoomiaga kooskõlla või |
| --- | --- |

b)

viiakse tulevikus taksonoomiaga kooskõlla või

| c) | näitavad tulemuslikkuse pidevat paranemist osana usaldusväärsest üleminekukavast, mis on üleminekuga kooskõlas. |
| --- | --- |

c)

näitavad tulemuslikkuse pidevat paranemist osana usaldusväärsest üleminekukavast, mis on üleminekuga kooskõlas.

7.   USALDUSVÄÄRSE ÜLEMINEKUKAVA KASUTAMINE

| 7.1. | Ilma et see piiraks õiguslike nõuete kohaldamist, võivad ettevõtjad, eelkõige need, kelle tegevusel on oluline mõju või kelle tegevus on seotud keerukate ülemineku arenguteedega, töötada välja üleminekukavad kas ettevõtja või tegevuse või mõlema tasandil, et struktureeritult ja järjepidevalt kajastada üleminekusihte, vahe-eesmärke, meetmeid ja ressursivajadusi. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Direktiivi (EL) 2022/2464 kohaste aruandlusstandarditega on ette nähtud usaldusväärsete ülemineku- ja tegevuskavade väljatöötamise vorm, mida ettevõtjad võiksid kasutada, et tagada selliste kavade terviklikkus, läbipaistvus ja nendega seotud aruandekohustus. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Taksonoomiat ja ELi kliimaülemineku võrdlusaluseid saab kasutada koos teaduspõhiste stsenaariumide või arenguteedega, et määrata kindlaks sellistes kavades sisalduvad üleminekusihid või rahastamisvajadus nii ettevõtja kui ka majandustegevuse tasandil. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Keskkonnasäästlikkuse kavades võib kasutada ka ELi strateegilisi keskkonnaalaseid tegevuskavasid ringmajanduse, (36) bioloogilise mitmekesisuse (37) ja nullsaaste (38) kohta. |
| --- | --- |

7.4.

8.   RAHASTAMISVAHENDID ÜLEMINEKURAHASTUSE KAASAMISEKS

| 8.1. | Ettevõtjaid julgustatakse kasutama üleminekurahastuse kaasamiseks ühte või mitut üleminekuga seotud rahastamisvahendit, näiteks konkreetseid laenuliike või konkreetsete omadustega kapitaliturupõhiseid emissioone (39). |
| --- | --- |

8.1.

Rohelised või muud kestlikkuslaenud

| 8.2. | Kui ettevõtjal on üleminekurahastusvajadus, võib ta taotleda teatavat liiki laene, näiteks kestlikkusega seotud laene, rohelisi laene või muid sihtotstarbelisi laene. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Finantsvahendajad hakkavad selliseid laene pakkuma ja võivad pakkuda konkurentsivõimelisi intressimäärasid, kui laenude aluseks olev kavandatud keskkonnatoime aitab vähendada üleminekuriske või võimaldab finantsvahendajal alandada refinantseerimismäärasid. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Investeeringuid konkreetse üleminekueesmärgi saavutamiseks, näiteks varade ajakohastamist või selliste uute investeeringute tegemist, mis võimaldavad väikese kliima- ja keskkonnamõjuga tootmist, võiks rahastada sihtotstarbelise laenuga, mille tulu kasutatakse üksnes sel eesmärgil (nimetatakse ka tulukasutuspõhiseks rahastamiseks). Eesmärgi väljendamine taksonoomia kriteeriumidega seotud üleminekusihtide kaudu võiks soodustada üleminekuks mõeldud laenude kasutamist. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Investeeringuid ettevõtjate tulemuslikkuse parandamisse võiks rahastada kestlikkusega seotud laenuga, mille kaitsemeetmeteks on teaduspõhised, ajaliselt piiritletud kliima- või keskkonnatoime eesmärgid ning mille intressimäärad on seotud kavandatud kestlikkussihtide saavutamisega, millega välditakse sõltuvuse efekti. |
| --- | --- |

8.5.

Rohelised või muud kestlikkusvõlakirjad

| 8.6. | Ettevõtjad võivad oma ülemineku rahastamiseks emiteerida ka kapitalituru instrumente või konkreetseid võlakirjaliike, nagu rohelisi võlakirju või kestlikkusvõlakirju. Võlakirju saab kasutada kapitali kaasamiseks nii ettevõtja kui ka majandustegevuse tasandil. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Konkreetseks otstarbeks üleminekurahastuse kaasamiseks võiksid emitendid kaaluda selliste võlakirjade emiteerimist, mis tõendavad tulude kasutamist ülemineku eesmärgil. Kuigi on olemas rahvusvahelised roheliste võlakirjade standardid, mida saaks kasutada üleminekurahastuse kaasamiseks, võiksid ettevõtjad kaaluda ka Euroopa roheliste võlakirjade standardi kasutamist roheliste võlakirjade emiteerimiseks, et rahastada majandustegevust, mis muutub taksonoomiaga kooskõlas olevaks viie (erandkorras kümne) aasta jooksul. |
| --- | --- |

8.7.

| 8.8. | Kestlikkusega seotud võlakirju saab kasutada kapitali kaasamiseks, et parandada ettevõtja kestlikkust nii ettevõtja kui ka tegevuse tasandil. Need peaksid olema seotud usaldusväärsete kestlikkussihtidega, näiteks taksonoomia peamiste tulemusnäitajatega, ja üleminekuga kooskõlas oleva ajakavaga, kuna kupongid emiteeritakse tavaliselt tingimusel, et kavandatud toime saavutatakse ja seda stimuleeritakse. |
| --- | --- |

8.8.

| 8.9. | Punktides 3–7 nimetatud kestliku rahanduse vahendeid saab kasutada toimesihtidena ja selleks, et suurendada kestlikkusega seotud võlakirjade usaldusväärsust. |
| --- | --- |

8.9.

Omakapitali kaudu rahastamine ja eriotstarbelised laenud

| 8.10. | Ettevõtjad võivad emiteerida ka omakapitaliinstrumente või kaaluda eriotstarbelisi laene, mis on seotud kestlikkussihtidega ettevõtja, projekti või majandustegevuse tasandil. Selliste toimesihtide seadmisel võib kasutada sarnaseid lähenemisviise, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

8.10.

9.   SOOVITUS FINANTSVAHENDAJATELE JA INVESTORITELE, KES SOOVIVAD PAKKUDA ÜLEMINEKURAHASTUST

Vahendid ülemineku rahastamise eesmärkide seadmiseks ja projektide või ettevõtjate kindlakstegemiseks

| 9.1. | Finantsvahendajad võivad ülemineku rahastamisele kaasa aidata oma laenu- või investeerimisstrateegias ülemineku rahastamise eesmärkide kajastamise kaudu. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Kui finantsvahendajad seavad üleminekusihte ja töötavad portfellide ning investeerimis- või laenustrateegiate jaoks välja ülemineku rahastamise lähenemisviise, võivad nad:






  a) | kaaluda ettevõtjatele antud soovitusi üleminekurahastusvajaduse ja sihtide kindlaksmääramise kohta; (40) |
| --- | --- | --- |

9.2.

a)

kaaluda ettevõtjatele antud soovitusi üleminekurahastusvajaduse ja sihtide kindlaksmääramise kohta; (40)

| b) | tagada, et ülemineku rahastamise lähenemisviis aitab kaasa reaalmajanduse üleminekule ja CO2 heite vähendamisele, võtab arvesse ettevõtjate erinevaid lähtekohti, kohaldab (eelkõige VKEde suhtes) proportsionaalsuse põhimõtet ning hõlmab asjakohaseid kliima- ja keskkonnaalaseid kaitsemeetmeid kooskõlas käesolevas soovituses esitatud ülemineku rahastamise määratlusega; |
| --- | --- |

b)

tagada, et ülemineku rahastamise lähenemisviis aitab kaasa reaalmajanduse üleminekule ja CO2 heite vähendamisele, võtab arvesse ettevõtjate erinevaid lähtekohti, kohaldab (eelkõige VKEde suhtes) proportsionaalsuse põhimõtet ning hõlmab asjakohaseid kliima- ja keskkonnaalaseid kaitsemeetmeid kooskõlas käesolevas soovituses esitatud ülemineku rahastamise määratlusega;

| c) | muuta ülemineku rahastamise lähenemisviis konkreetseteks sihtideks, mis on seotud kõigi varaklasside puhul kliima- või keskkonnaeesmärkidega ning mis hõlmavad iga liiki rahastamist ja kõiki ülemineku seisukohast olulisi majandussektoreid; |
| --- | --- |

c)

muuta ülemineku rahastamise lähenemisviis konkreetseteks sihtideks, mis on seotud kõigi varaklasside puhul kliima- või keskkonnaeesmärkidega ning mis hõlmavad iga liiki rahastamist ja kõiki ülemineku seisukohast olulisi majandussektoreid;

| d) | kaaluda ülemineku rahastamise strateegia oluliste osadena nõustamist ja koostööd. |
| --- | --- |

d)

kaaluda ülemineku rahastamise strateegia oluliste osadena nõustamist ja koostööd.

| 9.3. | Investorid ja varaomanikud võivad oma varade jaoks välja töötada sarnased lähenemisviisid. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Selleks et viia ülemineku rahastamise lähenemisviisi kaudu ellu investeerimisstrateegia ning teha kindlaks üleminekusihid saavutanud ettevõtjad ja projektid, saavad finantsvahendajad ja investorid: (41)







  a) | kasutada ettevõtjate esitatud teavet, milles määratakse kindlaks üleminekusihid ja üleminekurahastusvajadus, sealhulgas üleminekukavasid ja ettevõtjate aruandeid; |
| --- | --- | --- |

9.4.

a)

kasutada ettevõtjate esitatud teavet, milles määratakse kindlaks üleminekusihid ja üleminekurahastusvajadus, sealhulgas üleminekukavasid ja ettevõtjate aruandeid;

| b) | kasutada ELi kliimaülemineku võrdlusaluste raames nõutavaid CO2 heite vähendamise meetodeid, nagu ettevõtjate selged CO2 heite vähendamise eesmärgid ja potentsiaalselt kasutuskõlbmatusse varasse uute investeeringute tegemise piiramine; |
| --- | --- |

b)

kasutada ELi kliimaülemineku võrdlusaluste raames nõutavaid CO2 heite vähendamise meetodeid, nagu ettevõtjate selged CO2 heite vähendamise eesmärgid ja potentsiaalselt kasutuskõlbmatusse varasse uute investeeringute tegemise piiramine;

| c) | kasutada taksonoomiaraamistikku ja -kriteeriume, mille alusel tehakse kindlaks investeeringud, mida on taksonoomias käsitletud ja mis võivad saavutada sellega kooskõla, vajaduse korral vaheetappide kaudu üleminekule vastava ajakava kohaselt. Ülemineku rahastamisel võib näiteks vajaduse korral esimese sammuna kaaluda rangemate kriteeriumide täitmist kui olulise kahju ärahoidmise kriteeriumides määratletud toime ja teise sammuna olulise panuse andmise kriteeriumide järgimist, mida on selgitatud tegevuspõhises üleminekukavas; |
| --- | --- |

c)

kasutada taksonoomiaraamistikku ja -kriteeriume, mille alusel tehakse kindlaks investeeringud, mida on taksonoomias käsitletud ja mis võivad saavutada sellega kooskõla, vajaduse korral vaheetappide kaudu üleminekule vastava ajakava kohaselt. Ülemineku rahastamisel võib näiteks vajaduse korral esimese sammuna kaaluda rangemate kriteeriumide täitmist kui olulise kahju ärahoidmise kriteeriumides määratletud toime ja teise sammuna olulise panuse andmise kriteeriumide järgimist, mida on selgitatud tegevuspõhises üleminekukavas;

| d) | kasutada roheliste, ülemineku- ja kestlikkusega seotud võlakirjade või aktsiate emiteerimisega seoses avalikustatud teavet ja prospekte. |
| --- | --- |

d)

kasutada roheliste, ülemineku- ja kestlikkusega seotud võlakirjade või aktsiate emiteerimisega seoses avalikustatud teavet ja prospekte.

10.   KOOSTÖÖ ETTEVÕTJATEGA, KES VAJAVAD ÜLEMINEKURAHASTUST

| 10.1. | Finantsvahendajaid kutsutakse üles tegema koostööd klientide ja üleminekujärgus olevate investeerimisobjektiks olevate ettevõtjatega, eelkõige juhul, kui on olemas märkimisväärne vajadus üleminekurahastuse järele. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Koostööpõhimõtted võiksid sisaldada selliste laenu- või investeerimisstrateegiate tutvustamist, mis võiksid sobida asjaomaste üleminekurahastusvajadusega, ning nende strateegiate alusel kohaldatavaid rahastamiskõlblikkuse tingimusi. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Klientide ja investeerimisobjektiks olevate ettevõtjatega koostöös võiks arutada järgmisi aspekte:






  a) | oluline mõju kestlikkusele, riskid ja võimalused ning kliima- ja keskkonnamõju ja -riskidega tegelemise viisid; |
| --- | --- | --- |

10.3.

a)

oluline mõju kestlikkusele, riskid ja võimalused ning kliima- ja keskkonnamõju ja -riskidega tegelemise viisid;

| b) | kuidas määratakse kindlaks panus kliima- või keskkonnaeesmärgi saavutamisse ja millised on laenude või investeeringute tähtajad; |
| --- | --- |

b)

kuidas määratakse kindlaks panus kliima- või keskkonnaeesmärgi saavutamisse ja millised on laenude või investeeringute tähtajad;

| c) | aluseks olevad ülemineku arenguteed, millega tagatakse laenu- või investeerimisstrateegia kokkusobivus üleminekuga; |
| --- | --- |

c)

aluseks olevad ülemineku arenguteed, millega tagatakse laenu- või investeerimisstrateegia kokkusobivus üleminekuga;

| d) | kas või kuidas kohaldatakse määruse (EL) 2020/852 artiklis 17 määratletud põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ja kuidas tegeletakse kahjuliku mõjuga; |
| --- | --- |

d)

kas või kuidas kohaldatakse määruse (EL) 2020/852 artiklis 17 määratletud põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“ ja kuidas tegeletakse kahjuliku mõjuga;

| e) | kuidas võetakse arvesse ettevõtjate kestlikkusnäitajaid ning üleminekusihte ja -kavasid, sealhulgas kasutuskõlbmatute varade riski hindamisel, ning ülemineku- ja füüsilisi riske laiemalt. |
| --- | --- |

e)

kuidas võetakse arvesse ettevõtjate kestlikkusnäitajaid ning üleminekusihte ja -kavasid, sealhulgas kasutuskõlbmatute varade riski hindamisel, ning ülemineku- ja füüsilisi riske laiemalt.

11.   ÜLEMINEKUPÕHISED RAHASTAMISLAHENDUSED

| 11.1. | Lisaks üldisele laenuandmisele ja üldistele rahastamislahendustele võivad finantsvahendajad pakkuda üleminekupõhiseid rahastamislahendusi ettevõtjatele või projektidele, millel on märkimisväärne üleminekurahastusvajadus. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Selle hulka kuulub näiteks selliste laenude või toodete pakkumine, mis võivad aidata rahastada üleminekuinvesteeringuid kohapeal, nagu neid, mis põhinevad:






  a) | määruse (EL) 2020/852 kohastel investeeringutel ja mis aitavad oluliselt suurendada ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas olevate tegevuste osakaalu; |
| --- | --- | --- |

11.2.

a)

määruse (EL) 2020/852 kohastel investeeringutel ja mis aitavad oluliselt suurendada ettevõtja taksonoomiaga kooskõlas olevate tegevuste osakaalu;

| b) | ELi kliimaülemineku võrdlusalustel, kui need täiendavad teaduspõhiseid stsenaariume või arenguteid; |
| --- | --- |

b)

ELi kliimaülemineku võrdlusalustel, kui need täiendavad teaduspõhiseid stsenaariume või arenguteid;

| c) | usaldusväärsetel üksuse või tegevustasandi üleminekukavadel, millega rakendatakse teaduspõhiseid sihte; |
| --- | --- |

c)

usaldusväärsetel üksuse või tegevustasandi üleminekukavadel, millega rakendatakse teaduspõhiseid sihte;

| d) | usaldusväärsetel teaduspõhistel sihtidel, mida toetab teave, millega tagatakse nende sihtide terviklikkus, läbipaistvus ja nendega seotud aruandekohustus, kui selliste sihtide seadmine on proportsionaalne; |
| --- | --- |

d)

usaldusväärsetel teaduspõhistel sihtidel, mida toetab teave, millega tagatakse nende sihtide terviklikkus, läbipaistvus ja nendega seotud aruandekohustus, kui selliste sihtide seadmine on proportsionaalne;

| e) | keskkonnajalajälje vähendamisel, mis põhineb ELi strateegilistel keskkonnaalastel tegevuskavadel ringmajanduse, (42) bioloogilise mitmekesisuse (43) ja nullsaaste (44) kohta ning on nende kavadega kooskõlas; |
| --- | --- |

e)

keskkonnajalajälje vähendamisel, mis põhineb ELi strateegilistel keskkonnaalastel tegevuskavadel ringmajanduse, (42) bioloogilise mitmekesisuse (43) ja nullsaaste (44) kohta ning on nende kavadega kooskõlas;

| f) | eespool nimetatute kombinatsioonil, mille puhul üleminekukavad sisaldavad üleminekurahastusvajadust, mis on kindlaks määratud taksonoomias või ELi kliimaülemineku võrdlusalustes. |
| --- | --- |

f)

eespool nimetatute kombinatsioonil, mille puhul üleminekukavad sisaldavad üleminekurahastusvajadust, mis on kindlaks määratud taksonoomias või ELi kliimaülemineku võrdlusalustes.

| 11.3. | Finantsvahendajad võivad kaaluda selliste stiimulite kehtestamist, millega soodustatakse häid tulemusi ettevõtja üleminekusihtide saavutamisel, premeerides näiteks üleminekusihtide saavutamiseks või taksonoomiakriteeriumide täitmiseks tehtud edusamme soodsama intressimääraga, mis põhineb näiteks väiksemal üleminekuriskil või vähenenud rahastamiskuludel. |
| --- | --- |

11.3.

12.   ÜLEMINEKU- JA FÜÜSILISED RISKID

| 12.1. | Selleks et maandada finantsriske, mis tulenevad ebakõlast üleminekuga, kutsutakse finantsvahendajaid ja investoreid üles hindama, kas nende üleminekusihid ja ülemineku rahastamise eesmärgid on kooskõlas nende riskijuhtimisstrateegiatega ja kuidas need aitavad neid ellu viia. |
| --- | --- |

12.1.

| 12.2. | Eelkõige julgustatakse finantsvahendajaid ja investoreid:






  a) | võtma riskijuhtimis- ja koostööraamistikes arvesse vastaspoolelt saadud tulevikku suunatud teavet, näiteks üleminekusihte ja -kavasid, sealhulgas teavet nende usaldusväärsuse kohta ja iga-aastast eduaruannet; |
| --- | --- | --- |

12.2.

a)

võtma riskijuhtimis- ja koostööraamistikes arvesse vastaspoolelt saadud tulevikku suunatud teavet, näiteks üleminekusihte ja -kavasid, sealhulgas teavet nende usaldusväärsuse kohta ja iga-aastast eduaruannet;

| b) | kaaluma selliste üleminekuprojektide rahastamist, mis võivad vähendada negatiivset mõju kestlikkusteguritele ning tulevastele üleminekuriskidele ja füüsilistele riskidele, näiteks järgides kliimamuutustega kohanemise taksonoomia suuniseid. |
| --- | --- |

b)

kaaluma selliste üleminekuprojektide rahastamist, mis võivad vähendada negatiivset mõju kestlikkusteguritele ning tulevastele üleminekuriskidele ja füüsilistele riskidele, näiteks järgides kliimamuutustega kohanemise taksonoomia suuniseid.

13.   SOOVITUS VÄIKESTELE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATELE

Üleminekurahastust taotlevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

| 13.1. | Kui VKEd on huvitatud üleminekurahastuse kaasamisest, vajavad nad oma suuruse, haldussuutlikkuse ja ressurssidega proportsionaalset korda ning seetõttu julgustatakse neid tegema koostööd finantsvahendajate ja investoritega, et uurida, millised rahastamisvõimalused ja tugiteenused on kättesaadavad. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | VKEd, kes on huvitatud üleminekusse panustamisest, võiksid kaaluda üleminekurahastuse kaasamist üleminekuga seotud investeeringuteks, mis võivad olla kohesed investeeringud või tulevased investeeringud, näiteks järgmistes valdkondades:






  a) | uus keskkonnahoidlik tehnoloogia; |
| --- | --- | --- |

13.2.

a)

uus keskkonnahoidlik tehnoloogia;

| b) | olemasoleva majandustegevuse või olemasoleva vara ajakohastamine; |
| --- | --- |

b)

olemasoleva majandustegevuse või olemasoleva vara ajakohastamine;

| c) | progressi võimaldav tehnoloogia; |
| --- | --- |

c)

progressi võimaldav tehnoloogia;

| d) | keskkonnahoidliku hankimise poliitika (nt taastuvenergia); |
| --- | --- |

d)

keskkonnahoidliku hankimise poliitika (nt taastuvenergia);

| e) | tegevused, millega muudetakse keskkonnasäästlikumaks nende tugifunktsioonid, näiteks asjaomaste hoonete energiatõhususe suurendamine või elektrisõidukite liisimine või soetamine, transpordikasutuse CO2 heite vähendamine, toiduga varustamise muutmine keskkonnahoidlikumaks jne. |
| --- | --- |

e)

tegevused, millega muudetakse keskkonnasäästlikumaks nende tugifunktsioonid, näiteks asjaomaste hoonete energiatõhususe suurendamine või elektrisõidukite liisimine või soetamine, transpordikasutuse CO2 heite vähendamine, toiduga varustamise muutmine keskkonnahoidlikumaks jne.

| 13.3. | Börsil noteeritud VKEd kuuluvad direktiivi (EL) 2022/2464 kohaldamisalasse ja avalikustavad tulevikus lihtsustatud aruandlusstandardite alusel kestlikkusteabe. VKEd, kes ei kuulu kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse, kuid on huvitatud oma põhilise kestlikkusteabe edastamisest, võivad kaaluda kõnealuste lihtsustatud aruandlusstandardite või muude VKEde jaoks kohandatud vabatahtlike aruandlusstandardite kasutamist (45). |
| --- | --- |

13.3.

| 13.4. | Suurettevõtjatel soovitatakse tungivalt proportsionaalselt toetada oma väärtusahela VKEsid, kes on huvitatud üleminekurahastusest, üleminekurahastusvajaduse hindamisel ja vajaduse korral põhilise kestlikkusteabe hankimisel, olenemata sellest, kas nad kuuluvad kohustusliku kestlikkusaruandluse kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

13.4.

| 13.5. | Kui see on asjakohane, võiksid suuremad ettevõtjad teha koostööd ka finantseerimisasutustega, et pakkuda üleminekurahastust vajavatele väärtusahela partneritele, eelkõige ülemineku seisukohast oluliste sektorite VKEdele, soodsaid rahastamistingimusi ja/või ostutingimusi (46). |
| --- | --- |

13.5.

14.   RAHASTAMISLAHENDUSED VÄIKESTELE JA KESKMISE SUURUSEGA ETTEVÕTJATELE

| 14.1. | VKEdel on piiratud suutlikkus esitada üksikasjalikku teavet, mistõttu soovitatakse finantsvahendajatel ja investoritel kohaldada VKEdest klientidega suhtlemisel proportsionaalsuse põhimõtet. Nad ei tohiks küsida rohkem teavet, kui on vajalik, ja peaksid piirama VKEde väärtusahela partneritelt teabe nõudmist. |
| --- | --- |

14.1.

| 14.2. | Finantsvahendajaid julgustatakse pakkuma koolitus- ja teadlikkuse suurendamise programme, nõustamisteenuseid või veebipõhiseid vahendeid, et aidata üleminekurahastusest huvitatud VKEdel suurendada teadlikkust üleminekuga seotud riskidest ja võimalustest. |
| --- | --- |

14.2.

| 14.3. | Selle raames võiks huvitatud VKEsid toetada, et hinnata lihtsal viisil nende üleminekurahastusvajadust. |
| --- | --- |

14.3.

| 14.4. | VKEdele võiks pakkuda rohelisi ja üleminekupõhiseid rahastamislahendusi, mis on proportsionaalsed ja sobivad VKEdele ning soodustavad nende kasutuselevõttu, võttes arvesse, et noteerimata VKEde suhtes ei kohaldata direktiivi (EL) 2022/2464 ja määruse (EL) 2020/852 kohast aruandluskohustust. |
| --- | --- |

14.4.

15.   SOOVITUS LIIKMESRIIKIDELE

Liikmesriike kutsutakse üles kaaluma järgmisi soovitusi, mis soodustavad ülemineku rahastamist.

| 15.1. | Liikmesriike julgustatakse suurendama turuosaliste teadlikkust vajadusest rahastada investeeringuid rohepöördesse, samuti olemasolevatest standarditest, põhimõtetest ja kaitsemeetmetest, millega saab tagada selliste investeeringute usaldusväärsuse ja keskkonnaalase terviklikkuse. Nad võiksid selgitada, millist kasu toob ELi kestliku rahastamise vahendite kasutamine sel eesmärgil. |
| --- | --- |

15.1.

| 15.2. | Liikmesriigid võiksid julgustada turuosalisi kasutama võrdlusstsenaariume, mis on teaduspõhised ja kajastavad Pariisi kokkuleppega kooskõlas olevaid CO2 heite vähendamise arenguteid, näiteks Rahvusvahelise Energiaagentuuri või rahvusvahelise kliimamuutuste paneeli stsenaariumid, mille korral globaalne soojenemine piirdub 1,5 °C-ga, nii et seda ei ületata või see ületatakse ainult piiratud määral, või ELi, liikmesriikide või valdkondlikke arenguteid, mis viitavad kõnealustele Rahvusvahelise Energiaagentuuri või rahvusvahelise kliimamuutuste paneeli stsenaariumidele. |
| --- | --- |

15.2.

| 15.3. | Liikmesriigid võiksid ergutada turuosaliste koostööd ELi ja riiklike konkurentsieeskirjade raames, et jagada saadud kogemusi ja parimaid tavasid üleminekurahastuse pakkumisel või taotlemisel ning ühiste probleemide lahendamisel. Liikmesriigid võiksid kasutada ära tööstusliitude ja muude maineorganisatsioonide rolli selles valdkonnas. |
| --- | --- |

15.3.

| 15.4. | Liikmesriigid võiksid soodustada suutlikkuse suurendamist ülemineku rahastamise vahendite ja poliitika valdkonnas, sealhulgas ametnike, reguleerivate asutuste ja finantssektori spetsialistide koolitamist, millega toetatakse geograafilist sõltuvust arvestavate üleminekuga seotud rahastamislahenduste ja poliitika väljatöötamist. |
| --- | --- |

15.4.

| 15.5. | Liikmesriigid võiksid julgustada ja edendada uuenduslikke kestliku rahanduse tooteid ja teenuseid, mis on kohandatud VKEdele, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

15.5.

| 15.6. | Liikmesriigid võiksid toetada VKEsid, et nad esitaksid vabatahtlikult sidusrühmadele ning finantsvahendajatele ja investoritele põhilise teabe kestlikkuse ja üleminekurahastuse kohta, sest see võiks suurendada VKEdele pakutavate rahastamisvõimaluste mitmekesisust. |
| --- | --- |

15.6.

| 15.7. | Liikmesriigid võiksid julgustada mitmepoolseid arengupanku ja riiklikke tugipanku toetama neid jõupingutusi tehnilise abi pakkumisega. |
| --- | --- |

15.7.

| 15.8. | Liikmesriigid võiksid julgustada kohalike pankade ja VKEde vahelisi algatusi, mille eesmärk on töötada välja ja rakendada kestliku rahanduse strateegiaid ja usaldusväärseid üleminekusihte või, kui see on asjakohane, VKEde üleminekukavasid. |
| --- | --- |

15.8.

16.   SOOVITUS EUROOPA JÄRELEVALVEASUTUSTELE JA RIIKLIKELE PÄDEVATELE ASUTUSTELE

Euroopa järelevalveasutusi ja liikmesriikide pädevaid asutusi kutsutakse üles:

| 16.1. | võtma käesolevat soovitust arvesse üleminekuga seotud rohepesu riskide jälgimisel ja järelevalvel; |
| --- | --- |

16.1.

| 16.2. | võtma järelevalve alla kuuluvate üksuste üleminekuga seotud finantsriskide hindamisel arvesse üleminekusihtides, usaldusväärsetes üleminekukavades või taksonoomia alusel avalikustatud teabes sisalduvat asjakohast tulevikku suunatud teavet; |
| --- | --- |

16.2.

| 16.3. | suurendama järelevalve alla kuuluvate üksuste teadlikkust sellest, kuidas õigusraamistik võimaldab kasutada vastaspoolelt või investeerimisobjektiks olevatelt ettevõtjatelt saadud tulevikku suunatud teavet üleminekuriskide ja füüsiliste riskide hindamiseks, juhtimiseks ja jälgimiseks; |
| --- | --- |

16.3.

| 16.4. | suurendama koos riiklike pädevate asutustega suutlikkust ülemineku rahastamise valdkonnas ja soodustama ülemineku rahastamiseks kogu ELis usaldusväärse keskkonna loomist.
  Brüssel, 27. juuni 2023 |
| --- | --- |

16.4.

Brüssel, 27. juuni 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mairead MCGUINNESS

---

(1)  Selleks et täita oma heitkoguste vähendamise eesmärgid energia- ja transpordisektoris, peab liit aastatel 2021–2030 investeerima aastas 477 miljardit eurot rohkem kui aastatel 2011–2020. Oma keskkonnaeesmärkide saavutamiseks peab liit investeerima igal aastal täiendavad 110 miljardit eurot. Üksikasjalikum teave: vt komisjoni talituste töödokument „Investeerimisvajaduste hindamine ja rahastamisvõimalused ELi nullnetotehnoloogiate tootmise võimsuse tugevdamiseks“ (SWD(2023) 68 final) ja komisjoni teatis „COVID-19-järgne ELi majandus – tagajärjed majanduse juhtimisele“ (COM(2021) 662 final).

1

(2)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse meetmete raamistik Euroopa nullnetotehnoloogia toodete tootmise ökosüsteemi tugevdamiseks (nullnetotööstuse määrus) (COM(2023) 161 final).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13). Edaspidi osutab mõiste „taksonoomia“ määrusele (EL) 2020/852 ja selle määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktidele.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2464, millega muudetakse määrust (EL) nr 537/2014, direktiivi 2004/109/EÜ, direktiivi 2006/43/EÜ ja direktiivi 2013/34/EL seoses äriühingute kestlikkusaruandlusega (ELT L 322, 16.12.2022, lk 15).

5

(6)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa roheliste võlakirjade kohta (COM(2021) 391 final). Kaasseadusandjad saavutasid poliitilise kokkuleppe 28. veebruaril 2023.

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia“ (COM(2021) 390 final).

7

(8)  OECD 2022, OECD Guidance on Transition Finance: Ensuring Credibility of Corporate Climate Transition Plans, Green Finance and Investment, OECD Publishing, Pariis.

8

(9)  G20 2022, 2022 G20 Sustainable Finance Report.

9

(10)  International Platform on Sustainable Finance (2022), Report on Transition Finance. Kättesaadav aadressil: https://finance.ec.europa.eu/system/files/2022-11/221109-international-platform-sustainable-report-transition-finance_en.pdf

10

(11)  Valitsusväliste üksuste nullnetoheite kohustuste ÜRO kõrgetasemelise eksperdirühm 2022, Integrity Matters: Net Zero Commitments by Businesses, Financial Institutions, Cities and Regions.

11

(12)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640 final).

12

(13)  Liidu poolt heaks kiidetud 5. oktoobril 2016; nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 1).

13

(14)  Komisjoni 6. juuli 2021. aasta delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat) I lisa (ELT L 443, 10.12.2021, lk 9).

14

(15)  Tegevuspõhiste üleminekukavadega seotud kulusid ei saa pidada taksonoomiaga kooskõlas olevaks, kui need ei vasta täielikult asjaomastele taksonoomiakriteeriumidele, kuid need võivad siiski olla oluline samm kestlikkuse parandamise ja ülemineku rahastamise ligimeelitamise suunas.

15

(16)  
  17. mai 2023. aasta seisuga oli 63 % STOXX Europe 600 ettevõtjast juba avalikustanud oma taksonoomias käsitletud ja taksonoomiaga kooskõlas oleva tegevuse 2022. majandusaastal; allikas: Bloomberg.

16

(17)  Peaaegu kaks kolmandikku äriühingutest, kes avalikustasid taksonoomias käsitletud investeeringukulud, ja pooled äriühingutest, kes avalikustasid taksonoomias käsitletud tulu, teatasid nulltaset ületavast kooskõlast taksonoomiaga; allikas: Bloomberg.

17

(18)  Ettepanek: direktiiv, mis käsitleb äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust ja millega muudetakse direktiivi (EL) 2019/1937 (COM (2022) 71).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013, mis käsitleb krediidiasutuste suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ja millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

20

(21)  Euroopa Pangandusjärelevalvele esitatud nõuandetaotluse tulemusena antav tulevane nõuanne roheliste laenude ja hüpoteekide kohta, kättesaadav aadressil: https://www.eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/About%20Us/Missions%20and%20tasks/Call%20for%20Advice/2022/CfA%20on%20green%20loans%20and%20mortgages/1043881/EBA%20Call%20for%20Advice%20Green%20Loans%20and%20Mortgages_Clean.pdf

21

(22)  Määruse (EL) 2020/852 artikliga 20 loodud kestliku rahanduse platvorm. Lisateave platvormi kohta on kättesaadav aadressil: https://finance.ec.europa.eu/sustainable-finance/overview-sustainable-finance-old/platform-sustainable-finance_en

22

(23)  Komisjoni teatis „Kestlikule majandusele ülemineku rahastamise strateegia“ (COM(2021) 390 final).

23

(24)  Ülemineku rahastamise ja rohelise rahastamise erinevused ja kattuvused ning muutused aja jooksul on esitatud lisa punktis 1.

24

(25)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 1) on mikroettevõtja määratletud kui ettevõtja, kes annab tööd vähem kui 10 inimesele ja kelle aastakäive ja/või aastabilansi kogumaht ei ületa 2 miljonit eurot.

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

26

(27)  Nagu on määratletud määruses (EL) 2020/852.

27

(28)  Komisjoni 6. juuli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2178, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852, täpsustades selliste ettevõtjate keskkonnasäästliku majandustegevuse kohta avalikustatava teabe sisu ja esitusviisi, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2013/34/EL artiklit 19a või 29a, ja täpsustades kõnealuse avalikustamiskohustuse täitmise metoodikat (ELT L 443, 10.12.2021, lk 9).

28

(29)  Lisa punktis 2 kirjeldatakse, kuidas ettevõtja üleminekusihtide eri aspekte saab kajastada üleminekurahastusvajadustes eri ajavahemike jooksul. Lisa joonisel 2 on esitatud eri võimalused üleminekurahastusvajaduse kajastamiseks.

29

(30)  Lisa punktis 3 antakse ülevaade vahenditest, mida võidakse kasutada üleminekurahastusvajaduse ja üleminekurahastuse kaasamise võimaluste kindlaksmääramiseks.

30

(31)  Selliste stsenaariumide võimalikud allikad võivad olla finantssüsteemi keskkonnasäästlikumaks muutmise võrgustiku avaldatud stsenaariumid.

31

(32)  Euroopa Komisjoni kvalitatiivsed ELi ülemineku arenguteed on kättesaadavad aadressil: https://single-market-economy.ec.europa.eu/industry/transition-pathways_en

32

(33)  Lisa punktis 4 selgitatakse üksikasjalikumalt ELi kliimaülemineku võrdlusaluste metoodikat ja selle kasutamist üleminekurahastusvajaduse kajastamiseks.

33

(34)  Näiteks ELi taksonoomia kliimaalast delegeeritud õigusakti ja tulevikus vastuvõetavaid delegeeritud õigusakte, millega määratakse kindlaks tehnilised sõelumiskriteeriumid.

34

(35)  Lisa punktis 5 on täiendavalt selgitatud, kuidas taksonoomiat sel eesmärgil kasutada.

35

(36)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final).

36

(37)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020) 380 final).

37

(38)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“
  “ (COM(2021) 400 final).

38

(39)  Lisa punktis 6 on esitatud allpool kirjeldatud rahastamisvahendite näited.

39

(40)  Võttes arvesse ka lisa punkti 2.

40

(41)  Lisa punktis 7 on esitatud täiendavad soovitused selliste vahendite kohta.

41

(42)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final).

42

(43)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020) 380 final).

43

(44)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“
  “ (COM(2021) 400 final).

44

(45)  Direktiivi (EL) 2022/2464 kohaselt algab aruandlus börsil noteeritud VKEde (v.a mikroettevõtjad) puhul 2027. aastal, tuginedes 2026. majandusaastale. Börsil noteeritud VKEd saavad aru anda vastavalt Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma välja töötatud eraldi proportsionaalsetele standarditele.

45

(46)  Näiteks saavad ettevõtjad toetada VKEsid, olenemata sellest, kas nad kuuluvad kohustusliku kestlikkusaruandluse kohaldamisalasse, et VKEd kasutaksid vabatahtlikult liidu kestliku rahanduse vahendeid või muid teaduspõhiseid vahendeid ning teavitaksid oma üleminekuprojektidest, -eesmärkidest või -kavadest, et pankade üleminekurisk läbipaistvalt ja oluliselt maandada.

46

---

LISA

| Käesolev lisa on lisatud komisjoni soovitusele kestlikule majandusele ülemineku rahastamise hõlbustamise kohta (1). See täiendab soovitusi üksikasjalikumate kaalutluste ja näidetega, et toetada ELi kestliku rahanduse raamistiku vahendite vabatahtlikku kasutamist ülemineku rahastamiseks. Lisas tutvustatakse nii ettevõtjatele kui ka finantseerimisasutustele võimalusi ja antakse soovitusi üleminekusihtide seadmiseks, samuti üleminekurahastuse vajaduste väljaselgitamiseks ja kajastamiseks ning projektide valimiseks ja liigendamiseks ning üleminekurahastuse kaasamiseks ja andmiseks. |
| --- |

Käesolev lisa on lisatud komisjoni soovitusele kestlikule majandusele ülemineku rahastamise hõlbustamise kohta (1). See täiendab soovitusi üksikasjalikumate kaalutluste ja näidetega, et toetada ELi kestliku rahanduse raamistiku vahendite vabatahtlikku kasutamist ülemineku rahastamiseks. Lisas tutvustatakse nii ettevõtjatele kui ka finantseerimisasutustele võimalusi ja antakse soovitusi üleminekusihtide seadmiseks, samuti üleminekurahastuse vajaduste väljaselgitamiseks ja kajastamiseks ning projektide valimiseks ja liigendamiseks ning üleminekurahastuse kaasamiseks ja andmiseks.

Sisukord

| 1. | Seos rohelise rahastamise ja ülemineku rahastamise vahel | 35 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kuidas siduda ettevõtja kestlikkusmõju, -riskide ja -võimaluste eri aspektid individuaalsete üleminekusihtidega? | 35 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ülevaade kestliku rahanduse vahenditest, mille abil selgitada välja üleminekurahastuse vajadused ja kajastada neid | 38 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodika | 38 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | ELi taksonoomia | 39 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Milleks saab ELi taksonoomiat kasutada? | 39 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Taksonoomia kui ülemineku abivahend | 40 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Taksonoomia kasutamine üleminekurahastuse vajaduse väljaselgitamiseks | 40 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | Rahastamisvahendid üleminekurahastuse kaasamiseks | 42 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Euroopa Liidu kestliku rahanduse vahendite kasutamine finantsvahendajate ja investorite poolt | 43 |
| --- | --- | --- |

7.

1.   Seos rohelise rahastamise ja ülemineku rahastamise vahel

Kestlik rahandus hõlmab nii keskkonnasõbralike lahenduste rahastamist, kui ka selliste meetmete rahastamist, mis on vajalikud samasugusele keskkonnatoime tasemele üleminekuks pikema aja jooksul.

Joonisel 1 on näidatud, millised seosed on üleminekurahastuse, üldise rahastuse ja roherahastuse vahel ning kuidas eri rahastamisvormid võivad lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis edasi areneda.

Üldist rahastamist, millel ei ole kestlikkuse eesmärke, saab eristada rohelisest rahastamisest ja ülemineku rahastamisest. Üldine rahastamine võib praegu hõlmata nii suure mõjuga kui ka vähese mõjuga tegevusi. Majanduse üleminekul peavad suure mõjuga tegevused muutuma ajapikku vähese mõjuga tegevusteks.

Ülemineku rahastamine tähendabki sellise ülemineku rahastamist. Siia hulka võib kuuluda nii tulukasutuspõhine kui ka üldotstarbeline (ettevõtja tasandi) rahastamine. Lühiajalises perspektiivis ei too ülemineku rahastamine enamasti kaasa edasiminekut keskkonnatoime eesmärkide saavutamisel. Pikas perspektiivis tuleb aga ülemineku rahastamine viia kooskõlla ELi kliima- ja keskkonnaeesmärkidega, mistõttu võib seda pidada keskkonnahoidlikuks ja vähese mõjuga tegevuseks.

Image 1

2.   Kuidas siduda ettevõtja kestlikkusmõju, -riskide ja -võimaluste eri aspektid individuaalsete üleminekusihtidega?

Käesolev punkt on seotud komisjoni soovituse punktidega 3 ja 4.

Kui ettevõtjad hindavad oma vajadusi üleminekurahastuse järele, võivad nad lähtuda kestlikkusmõjust, -riskidest ja -võimalustest. Neid saab kindlaks teha olulisuse hindamise teel, vaadeldes kaht olulisuse perspektiivi.

Sellise hindamise käigus võiksid ettevõtjad kasutada kliima- ja keskkonnastsenaariumide analüüsi, et teha kindlaks ja hinnata füüsilisi ja üleminekuriske ning -võimalusi lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis. Vajaduse korral võivad ettevõtjad seada üleminekusihid ning selgitada välja vajaduse üleminekurahastuse järele ja üleminekuga seotud kohustused olulisuse hindamise tulemuste põhjal (2).

Joonisel 2 on esitatud ülevaade vahenditest, millest juhinduda üleminekurahastuse vajaduse väljaselgitamisel olulise mõju korral ning rahastusvajaduse väljaselgitamisel vähese ja jääkmõjuga tegelemisel.

Image 2

Kui ettevõtjad kavandavad üleminekut ja selgitavad välja oma üleminekurahastuse vajaduse, võiksid nad kaaluda võimalust seada üleminekusihid, mis põhinevad kestlikule majandustegevusele ülemineku nõuetega kooskõlas olevatel asjakohastel arenguteedel ja mille puhul võetakse arvesse mõju liiki ja muid tegureid, nagu mõju raskusaste, ulatus ja pöördumatus. Ettevõtjad võivad sealjuures tugineda direktiivis (EL) 2022/2464 ja selle rakendusaktides sätestatud miinimumnõuetele ja antud juhistele (äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv).

Ettevõtjaid julgustatakse võtma arvesse järgmisi kaalutlusi selle kohta, kuidas oleks kõige parem kestlikkusmõjusid, -riske ja -võimalusi üleminekusihtides ja nendega seotud üleminekurahastuse vajadustes kajastada.

Tabel 1.

Üldised kaalutlused kliima- ja keskkonnasihtide seadmiseks olulise mõju korral

| 1) | Protsessis kasutatava metoodika kujundamisel tuleks lähtuda usaldusväärsetest võrdlusraamistikest, nagu:






  — | teaduspõhised stsenaariumid ja 1,5-kraadise temperatuuritõusuga ülemaailmsed, ELi ja riiklikud sektoripõhised arenguteed, mis tuginevad valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC), Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) või muudele usaldusväärsetele ja teaduspõhistele algatustele ja mille puhul nimetatud temperatuuritõusu taset ei ületata või ületatakse piiratud määral. Kasutada võib stsenaariume, mille puhul on võetud arvesse ettevõtja geograafilist asukohta ja majandustegevuse eripära; |
| --- | --- | --- |

1)

Protsessis kasutatava metoodika kujundamisel tuleks lähtuda usaldusväärsetest võrdlusraamistikest, nagu:

—

teaduspõhised stsenaariumid ja 1,5-kraadise temperatuuritõusuga ülemaailmsed, ELi ja riiklikud sektoripõhised arenguteed, mis tuginevad valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC), Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) või muudele usaldusväärsetele ja teaduspõhistele algatustele ja mille puhul nimetatud temperatuuritõusu taset ei ületata või ületatakse piiratud määral. Kasutada võib stsenaariume, mille puhul on võetud arvesse ettevõtja geograafilist asukohta ja majandustegevuse eripära;

| — | liidu kestliku rahanduse regulatiivne raamistik, sealhulgas taksonoomiamäärus ja ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodika (vt lisa punktid 3–5); |
| --- | --- |

—

liidu kestliku rahanduse regulatiivne raamistik, sealhulgas taksonoomiamäärus ja ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodika (vt lisa punktid 3–5);

| — | ELi keskkonnaalased strateegilised meetmed, nagu ringmajanduse tegevuskava, (3) elurikkuse strateegia (4) ja nullsaaste tegevuskava; (5) |
| --- | --- |

—

ELi keskkonnaalased strateegilised meetmed, nagu ringmajanduse tegevuskava, (3) elurikkuse strateegia (4) ja nullsaaste tegevuskava; (5)

| — | komisjoni kvalitatiivne juhend „ELi ülemineku arenguteed“ (6) kliimaga seotud aspektide puhul, kui hinnatakse üleminekul ettetulevaid probleeme ja asjaomase sektori jaoks parimat olemasolevat tehnoloogiat. |
| --- | --- |

—

komisjoni kvalitatiivne juhend „ELi ülemineku arenguteed“ (6) kliimaga seotud aspektide puhul, kui hinnatakse üleminekul ettetulevaid probleeme ja asjaomase sektori jaoks parimat olemasolevat tehnoloogiat.

| 2) | Üleminekusihid võiksid olla ajaliselt piiritletud, teaduspõhised ja hõlpsasti rakendatavad, sest see muudaks need veenvamaks. |
| --- | --- |

2)

Üleminekusihid võiksid olla ajaliselt piiritletud, teaduspõhised ja hõlpsasti rakendatavad, sest see muudaks need veenvamaks.

| 3) | Sihid võiks jagada tegevuse ja toote tasandi kaupa ning teha kindlaks tegevuse tasandi peamised hoovad, sealhulgas rahalised vahendid, et tagada nende sihtide rakendamine. |
| --- | --- |

3)

Sihid võiks jagada tegevuse ja toote tasandi kaupa ning teha kindlaks tegevuse tasandi peamised hoovad, sealhulgas rahalised vahendid, et tagada nende sihtide rakendamine.

| 4) | Kui see on asjakohane, saaks punkti 3 puhul võtta arvesse CO2 heite vähendamise hoobasid ja nende üldist kvantitatiivset panust kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide saavutamisse, samuti kavandatavaid põhimeetmeid, sealhulgas muudatusi ettevõtja toote- ja teenuseportfellis ning uue tehnoloogia kasutuselevõttu. |
| --- | --- |

4)

Kui see on asjakohane, saaks punkti 3 puhul võtta arvesse CO2 heite vähendamise hoobasid ja nende üldist kvantitatiivset panust kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide saavutamisse, samuti kavandatavaid põhimeetmeid, sealhulgas muudatusi ettevõtja toote- ja teenuseportfellis ning uue tehnoloogia kasutuselevõttu.

| 5) | Hea oleks kasutada spetsiaalseid parameetrid, millega mõõta ja jälgida üleminekusihtide rakendamist, nagu meetmete tõhusus, aja jooksul tehtud edusammud ja sidusrühmade kaasatus. |
| --- | --- |

5)

Hea oleks kasutada spetsiaalseid parameetrid, millega mõõta ja jälgida üleminekusihtide rakendamist, nagu meetmete tõhusus, aja jooksul tehtud edusammud ja sidusrühmade kaasatus.

| 6) | Tuleks näidata, kuidas võetakse üleminekusihte arvesse äriplaneerimises, finantsplaneerimises ja riskijuhtimise raamistikus. |
| --- | --- |

6)

Tuleks näidata, kuidas võetakse üleminekusihte arvesse äriplaneerimises, finantsplaneerimises ja riskijuhtimise raamistikus.

| 7) | Tuleks jälgida üleminekusihtide keskkonnaalast terviklikkust ja mitte edendada ühe sihi saavutamist teise arvelt. Samuti tuleks lähtuda taksonoomiamääruse kohasest põhimõttest „ei kahjusta oluliselt“. Samuti oleks kohane järgida inim- ja tööõigustega seotud miinimumnorme. |
| --- | --- |

7)

Tuleks jälgida üleminekusihtide keskkonnaalast terviklikkust ja mitte edendada ühe sihi saavutamist teise arvelt. Samuti tuleks lähtuda taksonoomiamääruse kohasest põhimõttest „ei kahjusta oluliselt“. Samuti oleks kohane järgida inim- ja tööõigustega seotud miinimumnorme.

| 8) | Sihtide ja nende kehtestamise aluste läbipaistvus aitaks investoritel ja finantsvahendajatel neid üleminekurahastuse andmisel arvesse võtta. Et suurendada sihtide saavutamise usutavust, võib need esitada osana veenvast üleminekukavast, mis kajastab ettevõtja sõltuvust välisteguritest (7) oma eri tegevuskohtades. |
| --- | --- |

8)

Sihtide ja nende kehtestamise aluste läbipaistvus aitaks investoritel ja finantsvahendajatel neid üleminekurahastuse andmisel arvesse võtta. Et suurendada sihtide saavutamise usutavust, võib need esitada osana veenvast üleminekukavast, mis kajastab ettevõtja sõltuvust välisteguritest (7) oma eri tegevuskohtades.

| 9) | Üleminekusihtide rakendamise ja järelevalve toetamiseks on vaja tagada usaldusväärne juhtimisprotsess, sealhulgas:






  a) | üleminekusihtide heakskiitmine ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite poolt; |
| --- | --- | --- |

9)

Üleminekusihtide rakendamise ja järelevalve toetamiseks on vaja tagada usaldusväärne juhtimisprotsess, sealhulgas:

a)

üleminekusihtide heakskiitmine ettevõtja haldus-, juht- ja järelevalveorganite poolt;

| b) | heal tasemel sisekontroll, sh ülesannete ja vastutuse selge jaotus üleminekusihtide rakendamiseks võetavate meetmete järelevalvel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

b)

heal tasemel sisekontroll, sh ülesannete ja vastutuse selge jaotus üleminekusihtide rakendamiseks võetavate meetmete järelevalvel ja rakendamisel;

| c) | korrapärane aruandlus juhtorganitele üleminekusihtide rakendamise kohta. |
| --- | --- |

c)

korrapärane aruandlus juhtorganitele üleminekusihtide rakendamise kohta.

| 10) | Üleminekusihtide ja nendega seotud eesmärkide ja järelmeetmete usaldusväärsuse suurendamiseks võib vajaduse korral kastuda kolmandate isikute poolset kontrolli ja kindluse andmise mehhanisme. |
| --- | --- |

10)

Üleminekusihtide ja nendega seotud eesmärkide ja järelmeetmete usaldusväärsuse suurendamiseks võib vajaduse korral kastuda kolmandate isikute poolset kontrolli ja kindluse andmise mehhanisme.

Tabel 2.

Esmased parenduseesmärgid juhuks, kui mõju on väheoluline

| 1) | Ettevõtjatel, kelle peamise majandustegevuse keskkonnamõju on väike, võib olla võimalik vähendada näiteks tugifunktsioonidest (kontorihoonete energiatõhusus, transpordi ja liikuvusega seotud heide, taastuvenergia ostmine, toiduga varustamise keskkonnahoidlikumaks muutmine jne) tulenevat jääkmõju. |
| --- | --- |

1)

Ettevõtjatel, kelle peamise majandustegevuse keskkonnamõju on väike, võib olla võimalik vähendada näiteks tugifunktsioonidest (kontorihoonete energiatõhusus, transpordi ja liikuvusega seotud heide, taastuvenergia ostmine, toiduga varustamise keskkonnahoidlikumaks muutmine jne) tulenevat jääkmõju.

| 2) | Kaaluda tuleks järgmisi võimalusi:






  a) | seada esmased parenduseesmärgid, mille alusel investeerida hoonete energiatõhususse, vähendada märkimisväärselt elektri- ja küttesüsteemidest tulenevat heidet ning teha muid samasuguseid investeeringuid, sh määruse (EL) 2020/852 (taksonoomiamääruse) alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega hõlmatud toetavate tegevuste kaudu; |
| --- | --- | --- |

2)

Kaaluda tuleks järgmisi võimalusi:

a)

seada esmased parenduseesmärgid, mille alusel investeerida hoonete energiatõhususse, vähendada märkimisväärselt elektri- ja küttesüsteemidest tulenevat heidet ning teha muid samasuguseid investeeringuid, sh määruse (EL) 2020/852 (taksonoomiamääruse) alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktidega hõlmatud toetavate tegevuste kaudu;

| b) | muuta hankepoliitika kestlikumaks. |
| --- | --- |

b)

muuta hankepoliitika kestlikumaks.

3.   Ülevaade kestliku rahanduse vahenditest, mille abil selgitada välja üleminekurahastuse vajadused ja kajastada neid

Kestliku rahanduse vahendeid, eelkõige taksonoomiat ja ELi kliimaalaseid võrdlusaluseid ja usaldusväärseid üleminekukavasid saab kasutada üleminekusihtide kindlaksmääramise ja üleminekurahastuse vajaduste kajastamiseks ettevõtja ja majandustegevuse tasandil. Üleminekurahastust saab seejärel kaasata roheliste ja kestlikkusvõlakirjade, laenude, omakapitali kaudu rahastamise ja eriotstarbeliste laenude kujul.

Joonisel 3 on esitatud ülevaade vahenditest, mida saab kasutada vajaduste kajastamiseks ja üleminekurahastuse kaasamiseks.

Image 3

4.   ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodika

Käesolev punkt on seotud komisjoni soovituse punktiga 5.

Sektorites, kus teaduspõhised arenguteed ja teekaardid puuduvad, võiksid ettevõtjad kaaluda võimalust kasutada ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodikat viisil, mis tagab kooskõla Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA) ja valitsustevahelise kliimamuutuste paneeli (IPCC) 1,5-kraadise temperatuuritõusu stsenaariumiga.

Sektorites, kus teaduspõhised üleminekustsenaariumid ja arenguteed on olemas, peaks ettevõtjad kaaluma, kas nende kasutamine võimaldab neil täita ka ELi kliimaalaste võrdlusaluste miinimumnõudeid.

Kui ettevõtja suudab tõendada, et ta järgib kliimaalaste võrdlusaluste metoodika miinimumnõudeid (näiteks usaldusväärse üleminekukava abil, milles arvestatakse direktiivi (EL) 2022/2646 ja selle rakendusaktide kohaseid nõudeid ja juhiseid), on tema kapitalituru instrumentidel suurem tõenäosus sattuda portfellidesse, mis järgivad ELi kliimaalaseid võrdlusaluseid.

Kliimaalaste võrdlusaluste miinimumnõuded

ELi kliimaalased võrdlusalused põhinevad kriteeriumide kogumil, millega määratakse igale portfellile kindel arengutee, mis on kooskõlas kestlikule majandusele ülemineku nõuetega (8). Kliimaalaste võrdlusaluste CO2 heite vähendamise eesmärgi ja trajektoori miinimumnõuete kohaselt tuleb igal aastal vähendada kasvuhoonegaaside heitemahukust või absoluutset kasvuhoonegaaside heite eesmärki vähemalt 7 % (9).

Iga aasta puhul, mil sihte ei saavutata, tuleks saavutamata jäänud sihid kompenseerida, kohandades järgmise aasta CO2 heite vähendamise trajektoori sihid ülespoole.

Võimaluse korral tuleks saavutada teiste ettevõtjatega võrreldes keskmiselt väiksemad heitkogused, mis aitaks hoida ära komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 artiklites 9–12 loetletud väljajätmist põhjustavaid asjaolusid.

Suurem kaal ettevõtjatele, kes seavad ja avaldavad kasvuhoonegaaside heite vähendamisega seotud eesmärke

Kui ettevõtja suudab tõendada, et ta on seadnud ja avaldanud kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid, võib tema kapitaliturgudel emiteeritud instrumentidele anda ELi kliimaalastele võrdlusalustele vastavas võrdlusaluses suurema kaalu. Selleks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

| a) | võrdlusaluse komponentide hulka kuuluva väärtpaberi emitent avaldab järjepidevalt ja täpselt oma 1., 2. ja 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heite; |
| --- | --- |

a)

võrdlusaluse komponentide hulka kuuluva väärtpaberi emitent avaldab järjepidevalt ja täpselt oma 1., 2. ja 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heite;

| b) | võrdlusaluse komponentide hulka kuuluva väärtpaberi emitent on vähemalt kolmel järjestikusel aastal vähendanud oma kasvuhoonegaaside heitemahukust, või kui see on asjakohane, oma absoluutset kasvuhoonegaaside heidet, sealhulgas 1., 2. ja 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heidet, keskmiselt vähemalt 7 % aastas. |
| --- | --- |

b)

võrdlusaluse komponentide hulka kuuluva väärtpaberi emitent on vähemalt kolmel järjestikusel aastal vähendanud oma kasvuhoonegaaside heitemahukust, või kui see on asjakohane, oma absoluutset kasvuhoonegaaside heidet, sealhulgas 1., 2. ja 3. valdkonna kasvuhoonegaaside heidet, keskmiselt vähemalt 7 % aastas.

5.   ELi taksonoomia

Käesolev punkt on seotud komisjoni soovituse punktiga 6.

5.1.   Milleks saab ELi taksonoomiat kasutada?

Ettevõtjad võivad kasutada taksonoomiat ülemineku rahastamise vahendina, et kavandada oma majandustegevuse üleminekut ja eraldada üleminekuinvesteeringuteks vajalikke vahendeid. Sellisena saab seda kasutada kestlike investeeringute liigitamiseks, praeguse ja kavandatud kliima- ja keskkonnatoime mõõtmiseks, sihtide seadmiseks ja neist teavitamiseks, sealhulgas taksonoomiaga seotud sihtide sõnastamiseks üleminekukavades.

Image 4

5.2.   Taksonoomia kui ülemineku abivahend

Kuna taksonoomias määratakse kindlaks keskkonnakestlikud majandustegevused, mitte ettevõtjad, võimaldab see ettevõtjatel minna rohemajandusele üle järk-järgult, suurendades tasapisi keskkonnakestlike tegevuste osakaalu.

Joonisel 5 on tehases toimuva tootmise varal näidatud, kuidas ettevõtja saab rohemajandusele üle minna järk-järgult tegevuste kaupa, investeerides nende ajakohastamisse, et suurendada rohetegevuse osakaalu tulevikus. Tegevuspõhised üleminekukavad võivad olla üksuse tasandi üleminekustrateegia oluliseks osaks.

Image 5

5.3.   Taksonoomia kasutamine üleminekurahastuse vajaduse väljaselgitamiseks

Ettevõtjad võivad kasutada taksonoomiat, et selgitada välja üleminekurahastuse vajadus tegevuse tasandil.

Taksonoomias ei ole ühegi kriteeriumi puhul sätestatud tähtaegu, mille jooksul peab ettevõtja oma tegevuse sellega kooskõlla viima. Taksonoomia on paindlik ja jätab turuosalistele võimaluse kasutada omaenda teaduspõhise arengutee ajakava. Ettevõtjad võivad oma kliima- ja keskkonnaeesmärkide seadmisel tugineda taksonoomiakriteeriumidele, ning kui need eesmärgid on kooskõlas kestlikule majandusele ülemineku nõuetega ja nende saavutamine on usutav, võivad nad kaasata nende rakendamiseks üleminekurahastust.

Joonisel 6 on näidatud, kuidas taksonoomiat sel otstarbel kasutada, ja toodud kooskõla kahanemise järjekorras ära võimalused, mille vahel valida.

Image 6

1)   Taksonoomiaga kooskõlas oleva majandustegevuse rahastamine

Kui majandustegevus on juba praegu taksonoomiaga kooskõlas, tuleks võtta arvesse kõiki praeguseid ja tulevasi rahastusvajadusi, et säilitada kooskõla taksonoomiaga ka edaspidi.

2)   Taksonoomiaga kooskõlas olevad investeeringud

Kui majandustegevust on taksonoomias käsitletud, kuid see ei ole veel taksonoomiaga kooskõlas, võiksid ettevõtjad kaaluda võimalust viia see 5 aasta (erandkorras 10 aasta) jooksul (10) vastavusse taksonoomia tehniliste sõelumiskriteeriumidega. Nende sihtide saavutamiseks vajalikud üleminekuinvesteeringud tuleks esitada investeeringukulude kava. Selliseid investeeringukulusid käsitatakse taksonoomiaga kooskõlas oleva investeeringuna.

3)   Investeeringud, mis viiakse taksonoomiaga kooskõlla pikema aja jooksul

Kui majandustegevuse kooskõlla viimine taksonoomiaga ei ole viie (erandkorras 10) aasta jooksul teostatav, on võimalik kaaluda vara või majandustegevuse kooskõlla viimist vastavate taksonoomia keskkonnatoime kriteeriumidega pikema aja jooksul, nii et see oleks endiselt kooskõlas kestlikule majandusele ülemineku nõuetega. Üleminekuinvesteeringutega, mis jõuavad taksonoomiaga kooskõlla pikema aja jooksul kui delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 alusel kindlaks määratud viis aastat (erandkorras 10 aastat), peaks kaasnema kestlikule majandusele ülemineku nõuetega kooskõlas olev tegevuspõhine üleminekukava, milles põhjendatakse, miks on vaja sihtide saavutamiseks rohkem aega, (11) ja näidatakse, kuidas kava taksonoomiaga kooskõlla viimine edaspidi saavutada.

Keskkonnaaspektide puhul võiksid sihid olla kooskõlas rahvusvaheliste ja ELi keskkonnapoliitika eesmärkide ja sihtidega, sealhulgas nendega, mis on seotud vee- ja mereressursside kestliku kaitse ja taastamise, ringmajanduse, saastuse vältimise ja kontrolli ning elurikkuse ja ökosüsteemide kaitse ja taastamisega.

4)   Investeeringud, mille puhul toimub üleminek kestlikule majandusele esialgu põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kohaste kliimamuutuste leevendamise tasemete saavutamise teel

Ettevõtjad, kelle mõni tegevus ei vasta praegu taksonoomias sätestatud põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumidele ja kelle puhul ei ole praegu võimalik teha investeeringuid olulise panuse kriteeriumide täitmiseks viie (erandkorras 10) aasta jooksul, võiksid kaaluda sellise tegevuse keskkonnatoime parandamist põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ alusel kindlaks määratud keskkonnatoime tasemete saavutamiseks, tehes seda piisavalt lühikese aja jooksul, et olla kooskõlas kestlikule majandusele ülemineku nõuetega (12). Selliste üleminekuinvesteeringute puhul, mis parandavad majandustegevuse keskkonnatoimet ülemineku esimeses etapis taksonoomias sätestatud põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumide täitmise teel, võiksid ettevõtjad koostada kestlikule majandusetegevusele ülemineku nõuetega kooskõlas oleva tegevuspõhise üleminekukava, milles põhjendatakse, miks vaheetapp on vajalik, ja selgitatakse, kuidas on kavas taksonoomiaga kooskõlla viimine edaspidi saavutada.

Kavas tuleks näidata i) kuidas toimub tegevuse üleminek keskkonnatoime tasemele, mis täidab põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“ kriteeriumeid, ja jätkub liikumine olulise panuse kriteeriumide saavutamise suunas, ning ii) kuidas kliima- ja keskkonnatoime pidev paranemine välistab tulevikus olulise kahju tekitamise, arvestades seda, et majandus tervikuna liigub kliimaneutraalsuse poole ning ka arusaam sellest, mida võib pidada oluliseks kahjustamiseks, võib edaspidi muutuda.

5)   Tegevuspõhise üleminekukava muul viisil kindlaks määratud investeeringud

Väga suure keskkonnamõjuga majandustegevuste puhul, mida taksonoomia delegeeritud õigusaktid veel ei hõlma ja mille puhul ei ole taksonoomiamääruses ette nähtud vähese mõjuga alternatiivi, võiksid ettevõtjad kaaluda sihtide kindlaksmääramiseks ja rahastusvajaduse väljaselgitamiseks muid vahendeid, näiteks teaduspõhiseid võimalusi.

6)   Üleminekuinvesteeringud tegevuste puhul, millel on väike keskkonnamõju

Majandustegevuse puhul, mida taksonoomia nende vähese keskkonnamõju tõttu ei hõlma, võivad ettevõtjad kaaluda jääkmõjuga tegelemiseks asjakohaste taksonoomiakriteeriumide kasutamist, näiteks teha investeeringuid hoonete energiatõhususse, vähese heitega liikuvusse ja progressi võimaldavasse tehnoloogiasse.

6.   Rahastamisvahendid üleminekurahastuse kaasamiseks

Käesolev punkt on seotud komisjoni soovituse punktiga 8.

Ettevõtjad võivad üleminekurahastuse kaasamiseks kasutada ühte või mitut üleminekuga seotud rahastamisvahendit, näiteks spetsiifilisi laene ja eritunnustega kapitalituru instrumente. Tabelis 3 on esitatud sellekohased näited.

Tabel 3.

Näited laenu- ja kapitaliturupõhistest rahastamisvahenditest, millega üleminekut rahastada

| Rohelaenud ja muud kestlikkuslaenud | 1) | Projektide ja investeeringute rahastamiseks võib kasutada sihtotstarbelist üleminekulaenu (tulukasutus), näiteks laen varade ajakohastamiseks või uute investeeringute tegemiseks, et edendada vähese CO2 heitega tootmist või oluliselt parandada tegevuse keskkonnatoimet. Näiteks:






  — | laenud selliste üleminekuprojektide rahastamiseks, millel on usaldusväärne tegevuspõhine üleminekukava või mis on osa veenvast üksuse tasandi üleminekukavast; (13) |
| --- | --- | --- | --- |

Rohelaenud ja muud kestlikkuslaenud

1)

Projektide ja investeeringute rahastamiseks võib kasutada sihtotstarbelist üleminekulaenu (tulukasutus), näiteks laen varade ajakohastamiseks või uute investeeringute tegemiseks, et edendada vähese CO2 heitega tootmist või oluliselt parandada tegevuse keskkonnatoimet. Näiteks:

—

laenud selliste üleminekuprojektide rahastamiseks, millel on usaldusväärne tegevuspõhine üleminekukava või mis on osa veenvast üksuse tasandi üleminekukavast; (13)

| — | laenud, millega rahastada taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis viiakse 5 (erandkorras 10) aasta jooksul taksonoomiaga kooskõlla; |
| --- | --- |

—

laenud, millega rahastada taksonoomias käsitletud majandustegevust, mis viiakse 5 (erandkorras 10) aasta jooksul taksonoomiaga kooskõlla;

| — | laenud, millel on usaldusväärsed teaduspõhised sihid, mida toetab teave, millest nähtub nende sihtide terviklikkus, läbipaistvus ja nendega seotud aruandekohustus, kui selliste sihtide seadmine on proportsionaalne; |
| --- | --- |

—

laenud, millel on usaldusväärsed teaduspõhised sihid, mida toetab teave, millest nähtub nende sihtide terviklikkus, läbipaistvus ja nendega seotud aruandekohustus, kui selliste sihtide seadmine on proportsionaalne;

| — | laenud, millest rahastada muid üleminekuinvesteeringuid majandustegevusse, millele on osutatud soovituse punktis 2.2; |
| --- | --- |

—

laenud, millest rahastada muid üleminekuinvesteeringuid majandustegevusse, millele on osutatud soovituse punktis 2.2;

| — | üleminekukavas sisalduvate ettevõtja tasandi investeeringute rahastamiseks on vaja määrata kindlaks usaldusväärsed keskkonnatoime näitajad. |
| --- | --- |

—

üleminekukavas sisalduvate ettevõtja tasandi investeeringute rahastamiseks on vaja määrata kindlaks usaldusväärsed keskkonnatoime näitajad.

| 2) | Üldotstarbelised (ettevõtja tasandi) laenud tuleks siduda üldise kestlikkuse paranemisega, mis on kooskõlas punktis 2.1 määratletud üleminekuga. Näiteks:






  — | siduda üleminekuinvesteeringute rahastamiseks võetavad laenud peamiste toimesihtidega, mis on kooskõlas teaduspõhiste arenguteedega; |
| --- | --- | --- |

2)

Üldotstarbelised (ettevõtja tasandi) laenud tuleks siduda üldise kestlikkuse paranemisega, mis on kooskõlas punktis 2.1 määratletud üleminekuga. Näiteks:

—

siduda üleminekuinvesteeringute rahastamiseks võetavad laenud peamiste toimesihtidega, mis on kooskõlas teaduspõhiste arenguteedega;

| — | siduda üleminekuinvesteeringute rahastamiseks võetavad laenud peamiste toimesihtidega, mis põhinevad üldise taksonoomiaga vastavusse viimise osakaalul; |
| --- | --- |

—

siduda üleminekuinvesteeringute rahastamiseks võetavad laenud peamiste toimesihtidega, mis põhinevad üldise taksonoomiaga vastavusse viimise osakaalul;

| — | võtta üleminekuinvesteeringute rahastamiseks võetavate laenude rahastamiseks usaldusväärne üleminekukava, mis sisaldab peamisi toimesihte. |
| --- | --- |

—

võtta üleminekuinvesteeringute rahastamiseks võetavate laenude rahastamiseks usaldusväärne üleminekukava, mis sisaldab peamisi toimesihte.

Rohelised ja muud kestlikkusvõlakirjad

| 1) | Võlakirju võib emiteerida kindla üleminekusihi saavutamiseks, tõendades, et tulusid kasutatakse sel otstarbel.
  Näiteks võib emiteerida võlakirja Euroopa roheliste võlakirjade määruse alusel, et rahastada üleminekuinvesteeringuid taksonoomias käsitletud majandustegevusse, millega saavutatakse 5 (erandkorras 10) aasta jooksul taksonoomiaga kooskõlla viimine. |
| --- | --- |

1)

Võlakirju võib emiteerida kindla üleminekusihi saavutamiseks, tõendades, et tulusid kasutatakse sel otstarbel.

Näiteks võib emiteerida võlakirja Euroopa roheliste võlakirjade määruse alusel, et rahastada üleminekuinvesteeringuid taksonoomias käsitletud majandustegevusse, millega saavutatakse 5 (erandkorras 10) aasta jooksul taksonoomiaga kooskõlla viimine.

| 2) | Emiteeritava võlakirja võib siduda ettevõtja keskkonnatoimega seotud üleminekusihiga (nt kestlikkusvõlakiri), kasutades taksonoomiat, usaldusväärseid üksuse tasandi (14) ja tegevuse tasandi üleminekukavasid või usaldusväärseid teaduspõhiseid sihte, kui see on proportsionaalne, ning:






  — | määrata kindlaks toimesihid, et rahastada üleminekukavas sisalduvaid olulisi ettevõtja tasandi investeeringuid; |
| --- | --- | --- |

2)

Emiteeritava võlakirja võib siduda ettevõtja keskkonnatoimega seotud üleminekusihiga (nt kestlikkusvõlakiri), kasutades taksonoomiat, usaldusväärseid üksuse tasandi (14) ja tegevuse tasandi üleminekukavasid või usaldusväärseid teaduspõhiseid sihte, kui see on proportsionaalne, ning:

—

määrata kindlaks toimesihid, et rahastada üleminekukavas sisalduvaid olulisi ettevõtja tasandi investeeringuid;

| — | kestlikkusvõlakirja aluseks olevad kestlikkusnõuded tuleks siduda taksonoomiaga või ELi kliimaülemineku võrdlusalusega seotud sihiga; |
| --- | --- |

—

kestlikkusvõlakirja aluseks olevad kestlikkusnõuded tuleks siduda taksonoomiaga või ELi kliimaülemineku võrdlusalusega seotud sihiga;

| — | selle raames võib rahastada üleminekuinvesteeringuid, mis on määratud kindlaks taksonoomial põhinevate sihtide abil. |
| --- | --- |

—

selle raames võib rahastada üleminekuinvesteeringuid, mis on määratud kindlaks taksonoomial põhinevate sihtide abil.

| 3) | Euroopa roheliste võlakirjade määruse kohase teabe vabatahtliku avalikustamise malli abil saab anda investoritele ja finantsvahendajatele standardset teavet selliste võlakirjade kohta, mis ei vasta Euroopa roheliste võlakirjade standardile. |
| --- | --- |

3)

Euroopa roheliste võlakirjade määruse kohase teabe vabatahtliku avalikustamise malli abil saab anda investoritele ja finantsvahendajatele standardset teavet selliste võlakirjade kohta, mis ei vasta Euroopa roheliste võlakirjade standardile.

Omakapitali kaudu rahastamine

Kui rahastamine toimub omakapitali rahastamise kaudu, tuleks peamiste kestlikkussihtide kindlaksmääramisel kasutada eelnimetatutega sarnaseid üleminekukriteeriume.

Eriotstarbelised rahastamisvormid

Kui kasutada eriotstarbelisi rahastamisvorme, nagu liisimine, struktureeritud rahastamislahendused, projektirahastus ja segarahastamisvahendid, tuleks peamiste kestlikkussihtide kindlaksmääramisel kasutada eelnimetatutega sarnaseid üleminekukriteeriume.

7.   Euroopa Liidu kestliku rahanduse vahendite kasutamine finantsvahendajate ja investorite poolt

Käesolev punkt on seotud komisjoni soovituse punktiga 9.

Finantsvahendajad ja investorid, kes on valmis rahastama reaalmajanduse üleminekut kestlikule majandusmudelile, võiksid kasutada portfelli eesmärkide seadmiseks ning nende projektide ja ettevõtjate valimiseks, mille üleminekut rahastada, ELi kestliku rahanduse vahendeid. Tabelis 4 on esitatud sellekohased näited.

Tabel 4.

Kuidas kasutada kestliku rahanduse vahendeid portfelli eesmärkide seadmiseks ja üleminekurahastust vajavate projektide ja ettevõtjate valimiseks

| Portfelli üleminekusihtide seadmisel ja ettevõtjate valimisel saab kasutada ELi kliimaülemineku võrdlusaluse CO2 heite vähendamise metoodikat | CO2 heite vähendamise eesmärkide seadmine ELi kliimaülemineku võrdlusaluse CO2 vähendamise metoodika abil
  ELi kliimaülemineku võrdlusaluste abil saab järgida CO2 heite vähendamise strateegiaid ning investeerida portfellidesse, mis sisaldavad erinevate kliimasihtide ja üleminekurahastuse vajadusega ettevõtjaid. Uued finantstooted võivad järgida eelnimetatud võrdlusaluste metoodikat (15).
  Võrdlusaluste haldajad võiksid anda suurema kaalu äriühingutele, kes on seadnud rangemad CO2 heite vähendamise eesmärgid.
  Võrdlusaluste metoodika abil saab süstemaatiliselt hinnata rahastamisvahendeid ja -portfelle ning kavandada portfellide arenguteid kliimaneutraalsuse saavutamise poole, nähes ette iga-aastased CO2 heite vähendamise miinimumnõuded.
  ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodika kasutamine, et teha kindlaks ettevõtjad, kellele laenu anda või kellesse investeerida:
  Et leida ettevõtjaid, kelle üleminek kestlikule majandusele on kooskõlas kestlikule majandusele ülemineku põhimõtetega, saab kasutada ELi kliimaalaste võrdlusaluste või muid teaduspõhiseid keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaseid võrdlusaluseid. Soovitav on kasutada võrdlusaluseid, mille halduritel on lubatud anda teaduspõhise ülemineku arengutee ja üleminekukava alusel tegutsevatele ettevõtjatele suurem osakaal.
  Finantsvahendajad ja investorid võivad vajaduse korral kasutada ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodika väljajätmiskriteeriume, et välistada keskkonnale või ühiskonnale kahjulikud või muul viisil oluliselt kliima- või keskkonnaeesmärke kahjustavad majandustegevused ja tootmismeetodid. |
| --- | --- |
| Portfelli tasandi sihtide seadmiseks ja asjaomaste ettevõtjate valimisel on võimalik kasutada taksonoomiat | Taksonoomiakriteeriumide kasutamine portfellide kliima- ja keskkonnaeesmärkide seadmiseks

  Taksonoomiakriteeriumide ja avalikustatava teabe abil saab seada eesmärke ja jälgida aja jooksul edusamme portfelli tasandil ja vara omanike puhul üldises varade jaotuses.
  Taksonoomia alusel avalikustatav teave võimaldab jälgida taksonoomias käsitletud investeeringute osakaalu, taksonoomiaga kooskõlas olevate investeeringute osakaalu ja taksonoomiakriteeriumidega kooskõlla viimisel tehtavaid edusamme.
  Kui andmed on kättesaadavad, saab taksonoomial põhineva rohevara suhtarvu ja roheliste investeeringute suhtarvu abil seada portfelli tasandil sektoripõhised eesmärgid, millele portfelli keskmine peaks ülemineku käigus lähenema. Näiteks võivad pangad kasutada heite vähendamise eesmärkide ja energiatõhususe eesmärkide ning vastavate vahe-eesmärkide koostamisel asjaomaste portfellide rohevarade suhtarvu ja CO2 heite absoluutväärtust ning hüpoteegiportfellide keskmist energiatõhusust.
  Ettevõtjate puhul, kes kavatsevad viia teatava osa üleminekuga seotud tuludest, investeeringukuludest ja tegevuskuludest taksonoomiaga koostkõlla 5 (erandkorras 10) aasta jooksul (mida ei saa seetõttu pidada delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 tingimuste kohaselt praegu taksonoomiaga kooskõlas olevaks investeeringukuluks), võib selliste kavandatud tulude, investeeringukulude ja tegevuskulude osakaalu käsitada kui tulevast rohevara suhtarvu, kui nendega kaasneb usaldusväärne üleminekukava.
  Sarnaseid parameetreid võib kasutada ka tegevuste puhul, mida ei ole taksonoomias käsitletud, aga mille suhtes on koostatud usaldusväärne üleminekukava.

  Taksonoomia alusel avalikustatava teabe kasutamine nende ettevõtjate valimiseks, kellele anda laenu või kellesse teha investeeringuid

  Üleminekuprojektide valimisel saab muu ettevõtlusteabe kõrval võtta arvesse ka taksonoomias käsitletud ja taksonoomiaga kooskõlas olevaid tulusid, investeeringukulusid ja vajaduse korral tegevuskulusid käsitlevat teavet, mille ettevõtjad on taksonoomia alusel avalikustanud.
  Taksonoomias käsitletud projektide puhul võib kasutada taksonoomia kohaselt äriühingute poolt kohustuslikult avalikustatavat teavet või üksuse tasandi või tegevuspõhistes üleminekukavades kohustuslikult avalikustatavat teavet (kasutada võib ka vabatahtlikult avalikustatavat teavet, kui see on olemas), et valida üleminekurahastust vajavaid projekte, mille üleminekusihtide puhul tuleb järgida järgmisi asjaolusid:






  — | projektid tuleks viia taksonoomiaga kooskõlla etappide kaupa või kindlaksmääratud aja jooksul; |

Portfelli üleminekusihtide seadmisel ja ettevõtjate valimisel saab kasutada ELi kliimaülemineku võrdlusaluse CO2 heite vähendamise metoodikat

CO2 heite vähendamise eesmärkide seadmine ELi kliimaülemineku võrdlusaluse CO2 vähendamise metoodika abil

ELi kliimaülemineku võrdlusaluste abil saab järgida CO2 heite vähendamise strateegiaid ning investeerida portfellidesse, mis sisaldavad erinevate kliimasihtide ja üleminekurahastuse vajadusega ettevõtjaid. Uued finantstooted võivad järgida eelnimetatud võrdlusaluste metoodikat (15).

Võrdlusaluste haldajad võiksid anda suurema kaalu äriühingutele, kes on seadnud rangemad CO2 heite vähendamise eesmärgid.

Võrdlusaluste metoodika abil saab süstemaatiliselt hinnata rahastamisvahendeid ja -portfelle ning kavandada portfellide arenguteid kliimaneutraalsuse saavutamise poole, nähes ette iga-aastased CO2 heite vähendamise miinimumnõuded.

ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodika kasutamine, et teha kindlaks ettevõtjad, kellele laenu anda või kellesse investeerida:

Et leida ettevõtjaid, kelle üleminek kestlikule majandusele on kooskõlas kestlikule majandusele ülemineku põhimõtetega, saab kasutada ELi kliimaalaste võrdlusaluste või muid teaduspõhiseid keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaseid võrdlusaluseid. Soovitav on kasutada võrdlusaluseid, mille halduritel on lubatud anda teaduspõhise ülemineku arengutee ja üleminekukava alusel tegutsevatele ettevõtjatele suurem osakaal.

Finantsvahendajad ja investorid võivad vajaduse korral kasutada ELi kliimaalaste võrdlusaluste metoodika väljajätmiskriteeriume, et välistada keskkonnale või ühiskonnale kahjulikud või muul viisil oluliselt kliima- või keskkonnaeesmärke kahjustavad majandustegevused ja tootmismeetodid.

Portfelli tasandi sihtide seadmiseks ja asjaomaste ettevõtjate valimisel on võimalik kasutada taksonoomiat

Taksonoomiakriteeriumide kasutamine portfellide kliima- ja keskkonnaeesmärkide seadmiseks

Taksonoomiakriteeriumide ja avalikustatava teabe abil saab seada eesmärke ja jälgida aja jooksul edusamme portfelli tasandil ja vara omanike puhul üldises varade jaotuses.

Taksonoomia alusel avalikustatav teave võimaldab jälgida taksonoomias käsitletud investeeringute osakaalu, taksonoomiaga kooskõlas olevate investeeringute osakaalu ja taksonoomiakriteeriumidega kooskõlla viimisel tehtavaid edusamme.

Kui andmed on kättesaadavad, saab taksonoomial põhineva rohevara suhtarvu ja roheliste investeeringute suhtarvu abil seada portfelli tasandil sektoripõhised eesmärgid, millele portfelli keskmine peaks ülemineku käigus lähenema. Näiteks võivad pangad kasutada heite vähendamise eesmärkide ja energiatõhususe eesmärkide ning vastavate vahe-eesmärkide koostamisel asjaomaste portfellide rohevarade suhtarvu ja CO2 heite absoluutväärtust ning hüpoteegiportfellide keskmist energiatõhusust.

Ettevõtjate puhul, kes kavatsevad viia teatava osa üleminekuga seotud tuludest, investeeringukuludest ja tegevuskuludest taksonoomiaga koostkõlla 5 (erandkorras 10) aasta jooksul (mida ei saa seetõttu pidada delegeeritud määruse (EL) 2021/2178 tingimuste kohaselt praegu taksonoomiaga kooskõlas olevaks investeeringukuluks), võib selliste kavandatud tulude, investeeringukulude ja tegevuskulude osakaalu käsitada kui tulevast rohevara suhtarvu, kui nendega kaasneb usaldusväärne üleminekukava.

Sarnaseid parameetreid võib kasutada ka tegevuste puhul, mida ei ole taksonoomias käsitletud, aga mille suhtes on koostatud usaldusväärne üleminekukava.

Taksonoomia alusel avalikustatava teabe kasutamine nende ettevõtjate valimiseks, kellele anda laenu või kellesse teha investeeringuid

Üleminekuprojektide valimisel saab muu ettevõtlusteabe kõrval võtta arvesse ka taksonoomias käsitletud ja taksonoomiaga kooskõlas olevaid tulusid, investeeringukulusid ja vajaduse korral tegevuskulusid käsitlevat teavet, mille ettevõtjad on taksonoomia alusel avalikustanud.

Taksonoomias käsitletud projektide puhul võib kasutada taksonoomia kohaselt äriühingute poolt kohustuslikult avalikustatavat teavet või üksuse tasandi või tegevuspõhistes üleminekukavades kohustuslikult avalikustatavat teavet (kasutada võib ka vabatahtlikult avalikustatavat teavet, kui see on olemas), et valida üleminekurahastust vajavaid projekte, mille üleminekusihtide puhul tuleb järgida järgmisi asjaolusid:

—

projektid tuleks viia taksonoomiaga kooskõlla etappide kaupa või kindlaksmääratud aja jooksul;

| — | järgida tuleb selliseid taksonoomiakriteeriumide elemente, nagu põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“, et tagada keskkonnatoime oluline paranemine; |
| --- | --- |

—

järgida tuleb selliseid taksonoomiakriteeriumide elemente, nagu põhimõtte „ei kahjusta oluliselt“, et tagada keskkonnatoime oluline paranemine;

| — | et selliste projektide sihid oleksid kooskõlas kestlikule majandusele ülemineku nõuetega, tuleks kontrollida, kas ettevõtjatel on olemas tegevuspõhised üleminekukavad; |
| --- | --- |

—

et selliste projektide sihid oleksid kooskõlas kestlikule majandusele ülemineku nõuetega, tuleks kontrollida, kas ettevõtjatel on olemas tegevuspõhised üleminekukavad;

| — | kui taksonoomiamääruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid asjaomast majandustegevust ei hõlma, tuleks kasutada miinimumtingimustena taksonoomiamääruse artikli 10 lõikes 2 sätestatud põhimõtteid, et hinnata, kas asjaomasele tegevusele saab üleminekurahastust anda. |
| --- | --- |

—

kui taksonoomiamääruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktid asjaomast majandustegevust ei hõlma, tuleks kasutada miinimumtingimustena taksonoomiamääruse artikli 10 lõikes 2 sätestatud põhimõtteid, et hinnata, kas asjaomasele tegevusele saab üleminekurahastust anda.

Spetsiifiliste üleminekusihtidega ja üleminekurahastuse vajadusega ettevõtjate valimisel saab kasutada äriühingute poolt kestlikkusaruandluse direktiivi kohaselt avalikustatavat teavet

Teatavate valdkondade üleminekurahastuse vajaduse süstemaatiliseks hindamiseks võiks kasutada üleminekukavade üldisi parameetreid, seda nii üksuse kui ka tegevuse tasandil, tuginedes finantsnäitajatele ja investeerimiskavadele, millest äriühingud on teada andnud, näiteks:

| — | kasvuhoonegaaside heite vähendamise sihid 1. ja 2. valdkonna heite kohta ja võimalust mööda ka olulise 3. valdkonna heite kohta; |
| --- | --- |

—

kasvuhoonegaaside heite vähendamise sihid 1. ja 2. valdkonna heite kohta ja võimalust mööda ka olulise 3. valdkonna heite kohta;

| — | majandustegevuse kooskõlla viimine taksonoomiaga ning sellealased kavad suure keskkonnamõjuga sektorite puhul; |
| --- | --- |

—

majandustegevuse kooskõlla viimine taksonoomiaga ning sellealased kavad suure keskkonnamõjuga sektorite puhul;

| — | investeeringukulud, millest rahastatakse üleminekumeetmeid, mis on seotud peamiste kestlikkusnäitajatega (nt taksonoomial põhinevad investeeringukulud); |
| --- | --- |

—

investeeringukulud, millest rahastatakse üleminekumeetmeid, mis on seotud peamiste kestlikkusnäitajatega (nt taksonoomial põhinevad investeeringukulud);

| — | üleminekusihtide veenvus, mida saab hinnata meetmete ja hoobade põhjal, mida ettevõtjal on kavas sihtide saavutamiseks kasutada, ja samuti selle põhjal, mil määral need sõltuvad välisteguritest (16) ja kui suured on ülemineku eeldatavad kulud; |
| --- | --- |

—

üleminekusihtide veenvus, mida saab hinnata meetmete ja hoobade põhjal, mida ettevõtjal on kavas sihtide saavutamiseks kasutada, ja samuti selle põhjal, mil määral need sõltuvad välisteguritest (16) ja kui suured on ülemineku eeldatavad kulud;

| — | üleminekuriskid ja käsitlus selle kohta, kuidas üleminekusihtide abil saaks selliseid riske aja jooksul vähendada; |
| --- | --- |

—

üleminekuriskid ja käsitlus selle kohta, kuidas üleminekusihtide abil saaks selliseid riske aja jooksul vähendada;

| — | kliimaalaste finantsvõimalustega seotud riskipositsioon (nt % kogu portfellist/tagatud emissioonidest); |
| --- | --- |

—

kliimaalaste finantsvõimalustega seotud riskipositsioon (nt % kogu portfellist/tagatud emissioonidest);

| — | praegused ja kavandatavad rahastatavad heitkogused sektorite, geograafiliste piirkondade ja ajakavade kaupa; |
| --- | --- |

—

praegused ja kavandatavad rahastatavad heitkogused sektorite, geograafiliste piirkondade ja ajakavade kaupa;

| — | portfellide taksonoomiaga kooskõlla viimise parameetrid (nt kaalutud keskmine CO2 mahukus, eeldatav temperatuuri tõus, rahastatud heitkogused võrreldes tavapäraselt kasutatava teaduspõhise võrdlusalusega). |
| --- | --- |

—

portfellide taksonoomiaga kooskõlla viimise parameetrid (nt kaalutud keskmine CO2 mahukus, eeldatav temperatuuri tõus, rahastatud heitkogused võrreldes tavapäraselt kasutatava teaduspõhise võrdlusalusega).

Üleminekukavade kohta avalikustatavate andmete abil saab valida selgete CO2 heite vähendamise sihtidega ettevõtjaid ja projekte, mis tekitavad praegu suuri heitkoguseid, kuid millel on usaldusväärne üleminekukava, milles on ette nähtud heitkoguste vähendamine aja jooksul, sest nii saab vähendada portfelli CO2 mahukust samas tempos, kui seda teevad investeerimisobjektiks olevad ettevõtjad.

Üleminekusihtide, üleminekukavade ja finantsaruandluse raames avalikustatud andmete kõrval saab ettevõtja kliima- ja keskkonnatoime ning individuaalse ülemineku arengutee ja selle lähtepunkti hindamiseks kasutada direktiivis (EL) 2022/2464 (äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv) ja selle rakendusaktides sätestatud nõudeid ja juhiseid, kui need on olemas.

Kasutada tuleks rohe-, ülemineku- ja kestlikkusvõlakirjade ja aktsiate emiteerimisel avaldatavat teavet ja prospekte

Roheliste võlakirjade, kestlikkusvõlakirjade ja muude üleminekurahastuse tunnustega võlakirjade emitentide esitatud teabe abil saab valida välja investeeringud, mis on keskkonnaalaselt terviklikud ja investorite jaoks huvipakkuvad.

Euroopa roheliste võlakirjade määrusega ette nähtud suur läbipaistvus võimaldab valida ülemineku rahastamiseks projekte, mille keskkonnaalane terviklikkus on tagatud taksonoomiaga. Selliste investeeringute usaldusväärsust ja veenvust aitaks parandada tulukasutuse suurem läbipaistvus. Eriti hea oleks siduda see kestlikkuskünniste ja -sihtidega, mille ettevõtja on endale seadnud ja äriühingute kohta avalikustatava teabena avalikustanud.

Selliste projektide rahastamisel, mis on kooskõlas kestlikule majandusele üleminekuga muul viisil kui Euroopa roheliste võlakirjade määruses sätestatud standardite abil, võib saada palju teavet vabatahtliku avalikustamise mallide abil, mis on nimetatud määruses emitentide jaoks ette nähtud.

Et hinnata projekti muude finantsriskide ja eeliste kõrval ka emiteeritavate instrumentide kestlikkusriske ja muid kestlikkusomadusi, saab üleminekujärgus ettevõtjate puhul kasutada emissiooniprospektis üleminekueesmärkide ja üleminekurahastuse vajaduste kohta sisalduvat teavet (17).

---

(1)  Komisjoni soovitus kestlikule majandusele ülemineku rahastamise hõlbustamise kohta (C(2023) 3844).

(2)  Kestlikkusküsimus on oluline mõju seisukohast, kui see on seotud ettevõtja tegeliku või võimaliku positiivse või negatiivse olulise mõjuga inimestele või keskkonnale lühikeses, keskpikas või pikas perspektiivis. Mõju seisukohast oluline kestlikkusküsimus hõlmab mõju, mida ettevõtja on avaldanud või millele ta on kaasa aidanud, ning mõju, mis on ärisuhete kaudu otseselt seotud ettevõtja tegevuse, toodete ja teenustega. Kestlikkusküsimus võib olla oluline ka rahastamise seisukohast, näiteks juhul, kui kestlikkusrisk realiseerub varade kasutuskõlbmatuks muutumise teel.

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Uus ringmajanduse tegevuskava. Puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98 final).

(4)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020) 380 final).

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“
  “ (COM(2021) 400 final).

(6)  Komisjoni juhend „ELi ülemineku arenguteed“ on kättesaadavad aadressil: https://single-market-economy.ec.europa.eu/industry/transition-pathways_et?etrans=et

(7)  Mil määral sõltub ettevõtja üksuse tasandi üleminekukava saavutamine eri geograafiliste piirkondade välisteguritest, nt eri tegevuskohtade poliitilised suundumused, tehnoloogiline valmisolek, sotsiaalne vastuvõetavus, ressursside kättesaadavus ja füüsiline kliimamõju?

(8)  Komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/1011 seoses ELi kliimaülemineku võrdlusaluste ja Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste miinimumnõuetega) artiklid 6–12.

(9)  Miinimumnõuded on sätestatud komisjoni 17. juuli 2020. aasta delegeeritud määruse (EL) 2020/1818 artiklites 7–9.

(10)  Taksonoomia avalikustamist käsitleva delegeeritud määruse kohaselt võib taksonoomiaga kooskõlla jõudmiseks kuluv aeg olla pikem kui viis aastat üksnes juhul, kui pikem periood on objektiivselt põhjendatud asjaomase majandustegevuse ja ajakohastamise eripäradega. Maksimaalselt võib see aeg olla 10 aastat.

(11)  Seotud investeeringukulusid ei peeta taksonoomiaga kooskõlas olevaks, kuid see võib siiski olla oluline samm kestlikumale majandusele üleminekul.

(12)  Seotud investeeringukulusid ei peeta taksonoomiaga kooskõlas olevaks, kuid see võib siiski olla oluline samm kestlikumale majandusele üleminekul.

(13)  Kooskõlas direktiiviga (EL) 2022/2464 ja selle rakendusaktidega (äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv).

(14)  Kooskõlas direktiiviga (EL) 2022/2464 ja selle rakendusaktidega (äriühingute kestlikkusaruandluse direktiiv).

(15)  Võrdlusaluste puhul kehtib CO2 heite vähendamisel kindel lähtetase, mis on ELi kliimaülemineku võrdlusaluse puhul 30 % ja ELi Pariisi kokkulepet järgivate võrdlusaluste puhul 50 %, eelmise aastaga võrreldes tuleb iga aastal vähendada CO2 heidet 7 %, võrdlusalused peavad sisaldama 3. valdkonna heidet ning nende suhtes kehtivad kapitalipaigutuse piirangud, et tagada majandusharude esindatus vastavalt võrdlusalusele (et vältida mõne majandusharu eelistamist).

(16)  Nt eeldatavad poliitilised suundumused, tehnoloogiline valmisolek, sotsiaalne vastuvõetavus, ressursside kättesaadavus ja füüsiline kliimamõju ettevõtja eri tegevuskohtades.

(17)  Sellise teabe olemasolu aitab tagada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrusi (EL) 2017/1129, (EL) nr 596/2014 ja (EL) nr 600/2014, et muuta liidu avalikud kapitaliturud äriühingute jaoks atraktiivsemaks ning hõlbustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu kapitalile (COM(2022) 762 final), ja mille kohaselt peavad kestlikuks nimetatavate instrumentide emissiooniprospektid sisaldama asjakohast kestlikkusalast teavet.

---