# Az Európai Unió L 201/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 201 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. augusztus 11. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 201

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. augusztus 11.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1626 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. április 19.) az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a központi szerződő felek által kiegyenlítésre benyújtott elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulására vonatkozó szankciómechanizmus tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1627 rendelete (2023. augusztus 10.) a 10/2011/EU rendelet I. mellékletének a bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát (FCM-szám: 1079) anyag engedélyezése tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 4 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1628 végrehajtási határozata (2023. augusztus 10.) egy elnevezés földrajzi jelzésként való oltalom alá helyezése iránti kérelemnek az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 52. cikkének (1) bekezdése alapján történő elutasításáról [Лидский квас/Lidski kvas (OFJ)]
  (az értesítés a C(2023) 5371. számú dokumentummal történt) | 7 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/1626 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. április 19.) az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a központi szerződő felek által kiegyenlítésre benyújtott elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulására vonatkozó szankciómechanizmus tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2023/1627 rendelete (2023. augusztus 10.) a 10/2011/EU rendelet I. mellékletének a bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát (FCM-szám: 1079) anyag engedélyezése tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

4

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2023/1628 végrehajtási határozata (2023. augusztus 10.) egy elnevezés földrajzi jelzésként való oltalom alá helyezése iránti kérelemnek az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 52. cikkének (1) bekezdése alapján történő elutasításáról [Лидский квас/Lidski kvas (OFJ)]
  (az értesítés a C(2023) 5371. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2023) 5371. számú dokumentummal történt)

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 201/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 201/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1626 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2023. április 19.)

az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardoknak a központi szerződő felek által kiegyenlítésre benyújtott elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulására vonatkozó szankciómechanizmus tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unión belüli értékpapír-kiegyenlítés javításáról és a központi értéktárakról, valamint a 98/26/EK és a 2014/65/EU irányelv, valamint a 236/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. július 23-i 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (15) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 909/2014/EU rendelet 7. cikkének (11) bekezdése szerint a pénzbírságokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók, ha a nem teljesítő résztvevő központi szerződő fél. |
| --- | --- |

(1)

A 909/2014/EU rendelet 7. cikkének (11) bekezdése szerint a pénzbírságokra vonatkozó szabályok nem alkalmazandók, ha a nem teljesítő résztvevő központi szerződő fél.

| (2) | Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) jelenleg hatályos 19. cikke külön mechanizmust (a továbbiakban: szankciómechanizmus) ír elő a pénzbírságok központi szerződő felek általi beszedésére és felosztására vonatkozóan, annak biztosítása érdekében, hogy – amennyiben a központi szerződő fél közvetítő szerepet tölt be szerződő felek között – az elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása esetén a központi szerződő felekre ne vessenek ki pénzbírságot. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) jelenleg hatályos 19. cikke külön mechanizmust (a továbbiakban: szankciómechanizmus) ír elő a pénzbírságok központi szerződő felek általi beszedésére és felosztására vonatkozóan, annak biztosítása érdekében, hogy – amennyiben a központi szerződő fél közvetítő szerepet tölt be szerződő felek között – az elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása esetén a központi szerződő felekre ne vessenek ki pénzbírságot.

| (3) | A nagyszámú részt vevő fél miatt azonban a szankciómechanizmus központi szerződő felek általi alkalmazása technikailag összetetté teszi az elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása esetén kiszabott pénzbírságok beszedésének és felosztásának folyamatát, továbbá növeli a működési kockázatokat és a költségeket. A központi értéktárak teljes körűen végre tudnák hajtani az elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása miatti bírságok kiszámítását, kivetését, beszedését és felosztását a központi szerződő felek által benyújtott kiegyenlítési megbízásokban azonosított valamennyi résztvevőtől és résztvevő részére az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet 16., 17. és 18. cikkével összhangban, ahogy bármely egyéb, az el nem számolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása esetén kiszabott szankciót is. |
| --- | --- |

(3)

A nagyszámú részt vevő fél miatt azonban a szankciómechanizmus központi szerződő felek általi alkalmazása technikailag összetetté teszi az elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása esetén kiszabott pénzbírságok beszedésének és felosztásának folyamatát, továbbá növeli a működési kockázatokat és a költségeket. A központi értéktárak teljes körűen végre tudnák hajtani az elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása miatti bírságok kiszámítását, kivetését, beszedését és felosztását a központi szerződő felek által benyújtott kiegyenlítési megbízásokban azonosított valamennyi résztvevőtől és résztvevő részére az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet 16., 17. és 18. cikkével összhangban, ahogy bármely egyéb, az el nem számolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása esetén kiszabott szankciót is.

| (4) | A 909/2014/EU rendelet 2. cikkének 19. pontja értelmében bármely intézmény, központi szerződő fél, elszámoló ügynök, klíringház, rendszerüzemeltető vagy központi szerződő fél klíringtagja résztvevőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(4)

A 909/2014/EU rendelet 2. cikkének 19. pontja értelmében bármely intézmény, központi szerződő fél, elszámoló ügynök, klíringház, rendszerüzemeltető vagy központi szerződő fél klíringtagja résztvevőnek tekinthető.

| (5) | A központi szerződő felek által benyújtott, elszámolt ügyletekre vonatkozó kiegyenlítési megbízások meghiúsulása miatti pénzbírságok kiszámításának, beszedésének és felosztásának megkönnyítése és az eljáráshoz kapcsolódó kockázatok és költségek csökkentése érdekében a központi szerződő felek által az elszámolt ügyletekre vonatkozóan benyújtott kiegyenlítési megbízásokhoz kapcsolódó pénzbírságokat a központi értéktáraknak kell kiszámítaniuk, az érintett résztvevőiktől beszedniük és azok között felosztaniuk az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet 16., 17. és 18. cikke alapján. |
| --- | --- |

(5)

A központi szerződő felek által benyújtott, elszámolt ügyletekre vonatkozó kiegyenlítési megbízások meghiúsulása miatti pénzbírságok kiszámításának, beszedésének és felosztásának megkönnyítése és az eljáráshoz kapcsolódó kockázatok és költségek csökkentése érdekében a központi szerződő felek által az elszámolt ügyletekre vonatkozóan benyújtott kiegyenlítési megbízásokhoz kapcsolódó pénzbírságokat a központi értéktáraknak kell kiszámítaniuk, az érintett résztvevőiktől beszedniük és azok között felosztaniuk az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet 16., 17. és 18. cikke alapján.

| (6) | Amennyiben a központi szerződő felek közvetítő szerepet töltenek be szerződő felek között, a központi szerződő fél által benyújtott kiegyenlítési megbízásokkal összefüggésben a központi értéktárak által beszedendő és felosztandó bírságok nettó összege általában nulla lenne, mivel a központi szerződő fél által benyújtott kiegyenlítési megbízások az elszámolt ügyletek mindkét oldalát képviselik. Egyes esetekben azonban, például ha a kiegyenlítés tervezett időpontjában késedelmesen szállítják le az értékpapírokat a központi szerződő fél részére, és így lehetetlenné válik a központi szerződő fél átadási megbízásainak teljesítése, vagy ha a különböző központi értéktárak által kiszámított bírságok eltérnek, az elszámolt ügyletek tekintetében kiegyensúlyozatlan pozíciók maradhatnak a központi szerződő felek könyveiben, és a központi szerződő felektől behajtandó vagy a központi szerződő felek részére felosztandó bírságok nettó összege nullától különböző lehet. Ezekben az esetekben a központi szerződő felek számára lehetővé kell tenni, hogy klíringtagjaik között elosszák a bírságok fennmaradó – akár pozitív, akár negatív – nettó összegét. A központi szerződő feleknek e célból szabályzatukban megfelelő mechanizmust kell létrehozniuk. |
| --- | --- |

(6)

Amennyiben a központi szerződő felek közvetítő szerepet töltenek be szerződő felek között, a központi szerződő fél által benyújtott kiegyenlítési megbízásokkal összefüggésben a központi értéktárak által beszedendő és felosztandó bírságok nettó összege általában nulla lenne, mivel a központi szerződő fél által benyújtott kiegyenlítési megbízások az elszámolt ügyletek mindkét oldalát képviselik. Egyes esetekben azonban, például ha a kiegyenlítés tervezett időpontjában késedelmesen szállítják le az értékpapírokat a központi szerződő fél részére, és így lehetetlenné válik a központi szerződő fél átadási megbízásainak teljesítése, vagy ha a különböző központi értéktárak által kiszámított bírságok eltérnek, az elszámolt ügyletek tekintetében kiegyensúlyozatlan pozíciók maradhatnak a központi szerződő felek könyveiben, és a központi szerződő felektől behajtandó vagy a központi szerződő felek részére felosztandó bírságok nettó összege nullától különböző lehet. Ezekben az esetekben a központi szerződő felek számára lehetővé kell tenni, hogy klíringtagjaik között elosszák a bírságok fennmaradó – akár pozitív, akár negatív – nettó összegét. A központi szerződő feleknek e célból szabályzatukban megfelelő mechanizmust kell létrehozniuk.

| (7) | Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Azt biztosítandó, hogy a bírság kiszámítása ne vonatkozzon olyan meghiúsult kiegyenlítésre, amely e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt következett be, átmeneti rendelkezéseket kell bevezetni. |
| --- | --- |

(8)

Azt biztosítandó, hogy a bírság kiszámítása ne vonatkozzon olyan meghiúsult kiegyenlítésre, amely e rendelet alkalmazásának kezdőnapja előtt következett be, átmeneti rendelkezéseket kell bevezetni.

| (9) | Annak érdekében, hogy a központi szerződő felek és a központi értéktárak végre tudják hajtani a módosított szankciómechanizmusnak való megfelelés biztosításához szükséges technológiai kiigazításokat, helyénvaló elhalasztani e rendelet alkalmazását. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy a központi szerződő felek és a központi értéktárak végre tudják hajtani a módosított szankciómechanizmusnak való megfelelés biztosításához szükséges technológiai kiigazításokat, helyénvaló elhalasztani e rendelet alkalmazását.

| (10) | Ez a rendelet a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjaival szoros együttműködésben kidolgozott és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(10)

Ez a rendelet a Központi Bankok Európai Rendszerének tagjaival szoros együttműködésben kidolgozott és az Európai Értékpapírpiaci Hatóság által a Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (11) | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát, |
| --- | --- |

(11)

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság nyilvános konzultációkat folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1095/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikkével összhangban létrehozott Értékpapírpiaci Érdekképviseleti Csoport tanácsát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„19. cikk

A központi szerződő felek által kiegyenlítésre benyújtott elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása esetén alkalmazandó szankciómechanizmus

A központi szerződő felek által kiegyenlítésre benyújtott elszámolt ügyletek kiegyenlítésének meghiúsulása esetén a központi értéktáraknak a 16., 17. és 18. cikket kell alkalmazniuk.

A központi szerződő felek a 16. cikk alapján kifizetett és a 17. cikk (2) bekezdése szerint felosztott bírságok fennmaradó – akár pozitív, akár negatív – nettó összegét eloszthatják klíringtagjaik között.

A központi szerződő feleknek e célból szabályzatukban megfelelő mechanizmust kell létrehozniuk.”

2. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelet 2024. szeptember 1-jén hatályos 19. cikke továbbra is alkalmazandó a 2024. szeptember 2. előtt meghiúsult kiegyenlítések esetében.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet 2024. szeptember 2-ától alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. április 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 257., 2014.8.28., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2018/1229 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. május 25.) a 909/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiegyenlítési fegyelemre vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 230., 2018.9.13., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1095/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/77/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 84. o.).

3

---

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 201/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 201/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1627 RENDELETE

(2023. augusztus 10.)

a 10/2011/EU rendelet I. mellékletének a bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát (FCM-szám: 1079) anyag engedélyezése tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. október 27-i 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a), e) és i) pontjára és 11. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 10/2011/EU bizottsági rendelet (2) konkrét szabályokat állapít meg az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak vonatkozásában. Az említett rendelet I. melléklete megállapít egy uniós jegyzéket azokról az engedélyezett anyagokról, amelyek az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkező műanyag tárgyak előállítása során szándékosan felhasználhatók. |
| --- | --- |

(1)

A 10/2011/EU bizottsági rendelet (2) konkrét szabályokat állapít meg az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagok és műanyag tárgyak vonatkozásában. Az említett rendelet I. melléklete megállapít egy uniós jegyzéket azokról az engedélyezett anyagokról, amelyek az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkező műanyag tárgyak előállítása során szándékosan felhasználhatók.

| (2) | 2019. december 11-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) kedvező tudományos szakvéleményt (3) fogadott el a bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát (DEHCH, CAS-szám: 84731-70-4, FCM-szám: 1079) legfeljebb 25 tömegszázalék koncentrációban olyan poli(vinil-klorid) (PVC) adalékanyagaként (lágyítóként) történő felhasználásáról, amely vizes, savas és alacsony alkoholtartalmú élelmiszerekkel érintkezik, és hosszú távú, szobahőmérsékleten vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten (hűtve és fagyasztva) történő tárolásra szolgál. Továbbá a Hatóságnak benyújtott tudományos tanulmány alapján a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az anyag nem vet fel genotoxicitással kapcsolatos aggályokat, és megállapította, hogy az ismételt dózisú toxicitási vizsgálatok során a legmagasabb, 1 000 mg/testtömegkilogramm/nap vizsgált dózisig nem figyeltek meg káros hatást. Tekintettel azonban az anyag emberekben való lehetséges felhalmozódásával kapcsolatos bizonytalanságra, arra a következtetésre jutott, hogy az anyag kioldódása nem haladhatja meg a 0,05 mg/kg élelmiszer határértéket, és azt csak olyan élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő PVC-ben szabad felhasználni szobahőmérsékleten vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten, amelyekhez „A” (10 % etanol) és „B” (3 % ecetsav) élelmiszer-utánzó modellanyagot rendelnek. |
| --- | --- |

(2)

2019. december 11-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) kedvező tudományos szakvéleményt (3) fogadott el a bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát (DEHCH, CAS-szám: 84731-70-4, FCM-szám: 1079) legfeljebb 25 tömegszázalék koncentrációban olyan poli(vinil-klorid) (PVC) adalékanyagaként (lágyítóként) történő felhasználásáról, amely vizes, savas és alacsony alkoholtartalmú élelmiszerekkel érintkezik, és hosszú távú, szobahőmérsékleten vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten (hűtve és fagyasztva) történő tárolásra szolgál. Továbbá a Hatóságnak benyújtott tudományos tanulmány alapján a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az anyag nem vet fel genotoxicitással kapcsolatos aggályokat, és megállapította, hogy az ismételt dózisú toxicitási vizsgálatok során a legmagasabb, 1 000 mg/testtömegkilogramm/nap vizsgált dózisig nem figyeltek meg káros hatást. Tekintettel azonban az anyag emberekben való lehetséges felhalmozódásával kapcsolatos bizonytalanságra, arra a következtetésre jutott, hogy az anyag kioldódása nem haladhatja meg a 0,05 mg/kg élelmiszer határértéket, és azt csak olyan élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő PVC-ben szabad felhasználni szobahőmérsékleten vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten, amelyekhez „A” (10 % etanol) és „B” (3 % ecetsav) élelmiszer-utánzó modellanyagot rendelnek.

| (3) | Ezért helyénvaló engedélyezni a bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát anyagot. |
| --- | --- |

(3)

Ezért helyénvaló engedélyezni a bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát anyagot.

| (4) | A 10/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 10/2011/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 10/2011/EU rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 338., 2004.11.13., 4. o.

1

(2)  A Bizottság 10/2011/EU rendelete (2011. január 14.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról (HL L 12., 2011.1.15., 1. o.).

2

(3)  EFSA Journal 2020;18(1):5973.

3

---

MELLÉKLET

A 10/2011/EU rendelet I. melléklete a következő bejegyzéssel egészül ki számsorrendben:

| „1079 | | 84731-70-4 | bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát (DEHCH) | igen | nem | nem | 0,05 | | Kizárólag olyan élelmiszerekkel szobahőmérsékleten vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten érintkezésbe kerülő poli(vinil-klorid) (PVC) adalékanyagaként használható legfeljebb 25 tömegszázalékban, amelyekhez a III. melléklet 2. táblázata az A vagy B élelmiszer-utánzó modellanyagot rendel.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„1079

84731-70-4

bisz(2-etilhexil)-ciklohexán-1,4-dikarboxilát (DEHCH)

igen

nem

nem

0,05

Kizárólag olyan élelmiszerekkel szobahőmérsékleten vagy annál alacsonyabb hőmérsékleten érintkezésbe kerülő poli(vinil-klorid) (PVC) adalékanyagaként használható legfeljebb 25 tömegszázalékban, amelyekhez a III. melléklet 2. táblázata az A vagy B élelmiszer-utánzó modellanyagot rendel.”

---

HATÁROZATOK

| 2023.8.11. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 201/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.8.11.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 201/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1628 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. augusztus 10.)

egy elnevezés földrajzi jelzésként való oltalom alá helyezése iránti kérelemnek az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 52. cikkének (1) bekezdése alapján történő elutasításáról

[„Лидский квас/Lidski kvas” (OFJ)]

(az értesítés a C(2023) 5371. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkének megfelelően megvizsgálta a „Лидский квас/Lidski kvas” elnevezések oltalom alatt álló földrajzi jelzésként (OFJ) történő bejegyzése iránti kérelmet. A kérelem tárgya egy Belaruszban, Lidában előállított erjesztett ital; a kérelmet a „Lidskoe Pivo” nevű belarusz részvénytársaság nyújtotta be 2021. július 21-én (PGI-BY-02788). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság az 1151/2012/EU rendelet 50. cikkének megfelelően megvizsgálta a „Лидский квас/Lidski kvas” elnevezések oltalom alatt álló földrajzi jelzésként (OFJ) történő bejegyzése iránti kérelmet. A kérelem tárgya egy Belaruszban, Lidában előállított erjesztett ital; a kérelmet a „Lidskoe Pivo” nevű belarusz részvénytársaság nyújtotta be 2021. július 21-én (PGI-BY-02788).

| (2) | A vizsgálatot követően a Bizottság néhány szemponttal kapcsolatban levélben felvilágosítást kért. Figyelembe véve azt, hogy a „Лидский квас/Лiдскi квас” előállításához használandó víz a kérelmező birtokában lévő területen található konkrét forrásokból származik, és a termék előállítása – ahogy az a termékleírásban szerepel – „külön egyedi technológiai utasítások” szerint történik (amelynek birtokosa és egyetlen használója a kérelmező), arra kérte a kérelmezőt, hogy számoljon be arról, hogy lehetséges-e – a földrajzi jelzések uniós rendszerének megfelelően – más termelők részvétele is a termék előállításában. |
| --- | --- |

(2)

A vizsgálatot követően a Bizottság néhány szemponttal kapcsolatban levélben felvilágosítást kért. Figyelembe véve azt, hogy a „Лидский квас/Лiдскi квас” előállításához használandó víz a kérelmező birtokában lévő területen található konkrét forrásokból származik, és a termék előállítása – ahogy az a termékleírásban szerepel – „külön egyedi technológiai utasítások” szerint történik (amelynek birtokosa és egyetlen használója a kérelmező), arra kérte a kérelmezőt, hogy számoljon be arról, hogy lehetséges-e – a földrajzi jelzések uniós rendszerének megfelelően – más termelők részvétele is a termék előállításában.

| (3) | A Bizottság ezenkívül elmagyarázta, hogy a kérelem benyújtása során egyetlen természetes vagy jogi személy is csoportosulásnak tekinthető, amennyiben igazolja, hogy az 1151/2012/EU rendelet 49. cikke (1) bekezdése második albekezdésének minkét feltétele teljesül: a) az érintett személy az egyetlen olyan termelő, aki kérelmet szándékozik benyújtani; és b) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések esetében a meghatározott földrajzi terület olyan jellemzőkkel rendelkezik, amelyek jelentősen eltérnek a szomszédos területekéitől, vagy a termék jellemzői eltérnek a szomszédos területeken előállított termékek jellemzőitől. A Bizottság felszólította a kérelmezőt, hogy igazolja a feltételek teljesülését. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság ezenkívül elmagyarázta, hogy a kérelem benyújtása során egyetlen természetes vagy jogi személy is csoportosulásnak tekinthető, amennyiben igazolja, hogy az 1151/2012/EU rendelet 49. cikke (1) bekezdése második albekezdésének minkét feltétele teljesül: a) az érintett személy az egyetlen olyan termelő, aki kérelmet szándékozik benyújtani; és b) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések esetében a meghatározott földrajzi terület olyan jellemzőkkel rendelkezik, amelyek jelentősen eltérnek a szomszédos területekéitől, vagy a termék jellemzői eltérnek a szomszédos területeken előállított termékek jellemzőitől. A Bizottság felszólította a kérelmezőt, hogy igazolja a feltételek teljesülését.

| (4) | A kérelmező a válaszában megküldte az aktualizált egységes dokumentumot és a termékleírást, melyek szerint a „Лидский квас/Lidski kvas” előállításához használandó kutak egyedüli tulajdonosa és működtetője a „Lidskoe Pivo” részvénytársaság, valamint a kérelmező a termelési folyamat egészét Lida területén, olyan „külön egyedi technológiai utasítás” szerint végzi, melynek birtokosa és egyetlen használója a kérelmező. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező a válaszában megküldte az aktualizált egységes dokumentumot és a termékleírást, melyek szerint a „Лидский квас/Lidski kvas” előállításához használandó kutak egyedüli tulajdonosa és működtetője a „Lidskoe Pivo” részvénytársaság, valamint a kérelmező a termelési folyamat egészét Lida területén, olyan „külön egyedi technológiai utasítás” szerint végzi, melynek birtokosa és egyetlen használója a kérelmező.

| (5) | A Bizottság a rendelkezésre bocsátott információk alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kérelem nem teljesíti az 1151/2012/EU rendeletben előírt követelményeket, és az elutasító levélben tájékoztatta a kérelmezőt, hogy amennyiben a levél kézhezvételétől számított két hónapon belül nem érkezik észrevétel, az 1151/2012/EU rendelet 52. cikkének (1) bekezdése értelmében elindítja a kérelem visszautasítására vonatkozó hivatalos bizottsági határozat elfogadására irányuló eljárást. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a rendelkezésre bocsátott információk alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kérelem nem teljesíti az 1151/2012/EU rendeletben előírt követelményeket, és az elutasító levélben tájékoztatta a kérelmezőt, hogy amennyiben a levél kézhezvételétől számított két hónapon belül nem érkezik észrevétel, az 1151/2012/EU rendelet 52. cikkének (1) bekezdése értelmében elindítja a kérelem visszautasítására vonatkozó hivatalos bizottsági határozat elfogadására irányuló eljárást.

| (6) | A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy a földrajzi jelzések rendszere abból a célból lett kidolgozva, hogy lehetővé tegye egy meghatározott terület termelői számára a termékeik oltalom alá helyezését, amelyek a termelési környezet természeti/társadalmi jellemzői következtében a piacon található minden más terméktől különböznek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy a földrajzi jelzések rendszere abból a célból lett kidolgozva, hogy lehetővé tegye egy meghatározott terület termelői számára a termékeik oltalom alá helyezését, amelyek a termelési környezet természeti/társadalmi jellemzői következtében a piacon található minden más terméktől különböznek.

| (7) | A Bizottság arra is tekintettel volt, hogy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés az egyéni védjegyektől eltérően kollektív jogokat biztosít, és a védjegyek egyértelműen beazonosítható birtokosaival ellentétben a földrajzi jelzések birtokosa egy együttes absztrakt közösség, amelynek tagja minden – jelenlegi vagy potenciális – termelő, aki az adott termékre vonatkozó termékleírást tiszteletben tartja. Az oltalom alatt álló megjelölést tehát bármely termelő használhatja, aki a termékleírás előírásait tiszteletben tartja. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság arra is tekintettel volt, hogy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés az egyéni védjegyektől eltérően kollektív jogokat biztosít, és a védjegyek egyértelműen beazonosítható birtokosaival ellentétben a földrajzi jelzések birtokosa egy együttes absztrakt közösség, amelynek tagja minden – jelenlegi vagy potenciális – termelő, aki az adott termékre vonatkozó termékleírást tiszteletben tartja. Az oltalom alatt álló megjelölést tehát bármely termelő használhatja, aki a termékleírás előírásait tiszteletben tartja.

| (8) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a „Лидский квас/Lidski kvas” esetében más termelők részvétele a termék előállításában egyértelműen nem lehetséges, mivel az említett termék előállításához használandó kutak egyedüli tulajdonosa és működtetője a kérelmező. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a „Лидский квас/Lidski kvas” esetében más termelők részvétele a termék előállításában egyértelműen nem lehetséges, mivel az említett termék előállításához használandó kutak egyedüli tulajdonosa és működtetője a kérelmező.

| (9) | A Bizottság továbbá azt is figyelembe vette, hogy a termék előállítása olyan „külön egyedi technológiai utasítás” szerint történik, melynek birtokosa és egyetlen használója a kérelmező. A termék jellemzői tehát az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése által előírtakkal ellentétben nem a földrajzi eredetének tulajdoníthatóak, hanem – ahogy arról a kérelmező beszámolt – egy olyan „jellegzetes előállítási módnak”, melyet a kérelmező kizárólagosan birtokol. Az előállítási technikák általános módon, az előállítás lépéseinek egyszerű listázásával vannak bemutatva, és nem tartalmaznak olyan részleteket, amelyek lehetővé tennék más termelők számára is, hogy részt vegyenek a termék előállításában. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság továbbá azt is figyelembe vette, hogy a termék előállítása olyan „külön egyedi technológiai utasítás” szerint történik, melynek birtokosa és egyetlen használója a kérelmező. A termék jellemzői tehát az 1151/2012/EU rendelet 5. cikkének (2) bekezdése által előírtakkal ellentétben nem a földrajzi eredetének tulajdoníthatóak, hanem – ahogy arról a kérelmező beszámolt – egy olyan „jellegzetes előállítási módnak”, melyet a kérelmező kizárólagosan birtokol. Az előállítási technikák általános módon, az előállítás lépéseinek egyszerű listázásával vannak bemutatva, és nem tartalmaznak olyan részleteket, amelyek lehetővé tennék más termelők számára is, hogy részt vegyenek a termék előállításában.

| (10) | Az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (1) bekezdése előírja továbbá, hogy oltalom alatt álló földrajzi jelzések bejegyzése iránti kérelmet kizárólag csoportosulások nyújthatnak be. Egyetlen termelő abban az esetben nyújthat be bejegyzés iránti kérelmet, ha a 49. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében szereplő kiegészítő feltételek teljesülnek. A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmező semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(10)

Az 1151/2012/EU rendelet 49. cikkének (1) bekezdése előírja továbbá, hogy oltalom alatt álló földrajzi jelzések bejegyzése iránti kérelmet kizárólag csoportosulások nyújthatnak be. Egyetlen termelő abban az esetben nyújthat be bejegyzés iránti kérelmet, ha a 49. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében szereplő kiegészítő feltételek teljesülnek. A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelmező semmilyen bizonyítékot nem nyújtott be ezzel kapcsolatban.

| (11) | A kérelmező nem válaszolt a megadott határidőn belül a Bizottság elutasító levelére. |
| --- | --- |

(11)

A kérelmező nem válaszolt a megadott határidőn belül a Bizottság elutasító levelére.

| (12) | A Bizottság a fentiekre való tekintettel úgy ítéli meg, hogy a „Лидский квас/Lidski kvas” OFJ-ként történő bejegyzése iránti kérelem nem teljesíti az 1151/2012/EU rendeletben, nevezetesen az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében és 49. cikkének (1) bekezdésében megfogalmazott követelményeket. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság a fentiekre való tekintettel úgy ítéli meg, hogy a „Лидский квас/Lidski kvas” OFJ-ként történő bejegyzése iránti kérelem nem teljesíti az 1151/2012/EU rendeletben, nevezetesen az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében és 49. cikkének (1) bekezdésében megfogalmazott követelményeket.

| (13) | A „Лидский квас/Lidski kvas” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzése iránti kérelmet tehát el kell utasítani. |
| --- | --- |

(13)

A „Лидский квас/Lidski kvas” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként történő bejegyzése iránti kérelmet tehát el kell utasítani.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági termékek minőségpolitikájával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A „Лидский квас/Lidski kvas” elnevezés bejegyzése iránti kérelem elutasításra kerül.

2. cikk

E határozat címzettje a kérelmező jogi képviselője:

| EUROMARKPAT GERMANY |
| --- |
| v.Füner Ebbinghaus Finck Hano |
| európai szabadalmakkal, védjegyekkel és formatervezési mintákkal foglalkozó ügyvédség |
| Mariahilfplatz 3 |
| 81541 München |
| Németország |

EUROMARKPAT GERMANY

v.Füner Ebbinghaus Finck Hano

európai szabadalmakkal, védjegyekkel és formatervezési mintákkal foglalkozó ügyvédség

Mariahilfplatz 3

81541 München

Németország

Kelt Brüsszelben, 2023. augusztus 10-én.

a Bizottság részéről

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

---