# Službeni list L 157/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 157 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.20. lipnja 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 157

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.20. lipnja 2023.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba (EU) 2023/1182 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2023. o posebnim pravilima koja se odnose na lijekove za humanu primjenu namijenjene stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj i izmjeni Direktive 2001/83/EZ (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba (EU) 2023/1182 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2023. o posebnim pravilima koja se odnose na lijekove za humanu primjenu namijenjene stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj i izmjeni Direktive 2001/83/EZ (
  1
  )

1

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Vijeća (EU) 2023/1183 od 19. lipnja 2023. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1183/2005 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Demokratskoj Republici Kongu | 8 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1184 оd 10. veljače 2023. o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem metodologije Unije za detaljna pravila za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu | 11 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1185 оd 10. veljače 2023. o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem minimalne granične vrijednosti za uštede emisija stakleničkih plinova povezanih s gorivima iz recikliranog ugljika i metodologije za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova povezanih s obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu te gorivima iz recikliranog ugljika | 20 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1186 оd 13. lipnja 2023. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Kullings kalvdans (ZOZP)) | 34 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2023/1187 od 19. lipnja 2023. o potpori Unije radi univerzalizacije i djelotvorne provedbe Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma | 35 |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2023/1188 оd 19. lipnja 2023. o izmjeni Odluke 2014/386/ZVSP o mjerama ograničavanja kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja | 46 |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2023/1189 od 19. lipnja 2023. o provedbi Odluke 2010/788/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Demokratskoj Republici Kongu | 47 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Provedbena uredba Vijeća (EU) 2023/1183 od 19. lipnja 2023. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1183/2005 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Demokratskoj Republici Kongu

8

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1184 оd 10. veljače 2023. o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem metodologije Unije za detaljna pravila za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu

11

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1185 оd 10. veljače 2023. o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem minimalne granične vrijednosti za uštede emisija stakleničkih plinova povezanih s gorivima iz recikliranog ugljika i metodologije za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova povezanih s obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu te gorivima iz recikliranog ugljika

20

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1186 оd 13. lipnja 2023. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Kullings kalvdans (ZOZP))

34

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2023/1187 od 19. lipnja 2023. o potpori Unije radi univerzalizacije i djelotvorne provedbe Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma

35

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2023/1188 оd 19. lipnja 2023. o izmjeni Odluke 2014/386/ZVSP o mjerama ograničavanja kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja

46

*

Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2023/1189 od 19. lipnja 2023. o provedbi Odluke 2010/788/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Demokratskoj Republici Kongu

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

UREDBE

| 20.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 157/1

---

UREDBA (EU) 2023/1182 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 14. lipnja 2023.

o posebnim pravilima koja se odnose na lijekove za humanu primjenu namijenjene stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj i izmjeni Direktive 2001/83/EZ

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (c),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

| (1) | Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”) sklopljen je u ime Unije Odlukom Vijeća (EU) 2020/135 (3) te je stupio na snagu 1. veljače 2020. Prijelazno razdoblje iz članka 126. Sporazuma o povlačenju, tijekom kojeg se pravo Unije i dalje primjenjivalo na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 127. Sporazuma o povlačenju, završilo je 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”) sklopljen je u ime Unije Odlukom Vijeća (EU) 2020/135 (3) te je stupio na snagu 1. veljače 2020. Prijelazno razdoblje iz članka 126. Sporazuma o povlačenju, tijekom kojeg se pravo Unije i dalje primjenjivalo na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 127. Sporazuma o povlačenju, završilo je 31. prosinca 2020.

| (2) | Protokol o Irskoj/Sjevernoj Irskoj („Protokol”) sastavni je dio Sporazuma o povlačenju. |
| --- | --- |

(2)

Protokol o Irskoj/Sjevernoj Irskoj („Protokol”) sastavni je dio Sporazuma o povlačenju.

| (3) | Odredbe prava Unije navedene u Prilogu 2. Protokolu primjenjuju se na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom pod uvjetima navedenima u tom prilogu. Taj popis uključuje Direktivu 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbu (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Stoga lijekovi koji se stavljaju u promet u Sjevernoj Irskoj trebaju biti u skladu s tim odredbama prava Unije. |
| --- | --- |

(3)

Odredbe prava Unije navedene u Prilogu 2. Protokolu primjenjuju se na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom pod uvjetima navedenima u tom prilogu. Taj popis uključuje Direktivu 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) i Uredbu (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (5). Stoga lijekovi koji se stavljaju u promet u Sjevernoj Irskoj trebaju biti u skladu s tim odredbama prava Unije.

| (4) | Direktivom 2001/83/EZ utvrđena su pravila za lijekove za humanu primjenu, a Uredbom (EZ) br. 726/2004 utvrđeni su postupci Unije za odobravanje lijekova za humanu primjenu. |
| --- | --- |

(4)

Direktivom 2001/83/EZ utvrđena su pravila za lijekove za humanu primjenu, a Uredbom (EZ) br. 726/2004 utvrđeni su postupci Unije za odobravanje lijekova za humanu primjenu.

| (5) | Kako bi se uzela u obzir posebna situacija Sjeverne Irske, primjereno je donijeti posebna pravila o stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj lijekova za humanu primjenu. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se uzela u obzir posebna situacija Sjeverne Irske, primjereno je donijeti posebna pravila o stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj lijekova za humanu primjenu.

| (6) | Primjereno je pojasniti da bi se odredbe prava Unije navedene u Prilogu 2. Protokolu trebale primjenjivati u odnosu na lijekove za humanu primjenu namijenjene stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj, osim ako su ovom Uredbom utvrđena posebna pravila. Ako se primjenjuju posebna pravila iz ove Uredbe, a postoji nedosljednost između tih posebnih pravila iz ove Uredbe i odredaba prava Unije navedenih u Prilogu 2. Protokolu, ta posebna pravila iz ove Uredbe trebala bi imati prednost. |
| --- | --- |

(6)

Primjereno je pojasniti da bi se odredbe prava Unije navedene u Prilogu 2. Protokolu trebale primjenjivati u odnosu na lijekove za humanu primjenu namijenjene stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj, osim ako su ovom Uredbom utvrđena posebna pravila. Ako se primjenjuju posebna pravila iz ove Uredbe, a postoji nedosljednost između tih posebnih pravila iz ove Uredbe i odredaba prava Unije navedenih u Prilogu 2. Protokolu, ta posebna pravila iz ove Uredbe trebala bi imati prednost.

| (7) | Nadalje, važno je osigurati da primjena posebnih pravila utvrđenih u ovoj Uredbi ne dovodi do povećanog rizika za javno zdravlje na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(7)

Nadalje, važno je osigurati da primjena posebnih pravila utvrđenih u ovoj Uredbi ne dovodi do povećanog rizika za javno zdravlje na unutarnjem tržištu.

| (8) | Posebna pravila trebala bi uključivati zabranu prikazivanja sigurnosnih oznaka iz Direktive 2001/83/EZ na vanjskom pakiranju ili, ako nema vanjskog pakiranja, na unutarnjem pakiranju lijekova za humanu primjenu namijenjenih stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj te zabranu stavljanja u promet u Sjevernoj Irskoj novih i inovativnih lijekova za koje je izdano odobrenje za stavljanje u promet u skladu s Uredbom (EZ) br. 726/2004. Nadalje, posebna pravila trebala bi sadržavati određene zahtjeve u pogledu označivanja lijekova za humanu primjenu namijenjenih stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj. Stoga se Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/161 (6) ne bi trebala primjenjivati na lijekove za humanu primjenu namijenjene stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj. |
| --- | --- |

(8)

Posebna pravila trebala bi uključivati zabranu prikazivanja sigurnosnih oznaka iz Direktive 2001/83/EZ na vanjskom pakiranju ili, ako nema vanjskog pakiranja, na unutarnjem pakiranju lijekova za humanu primjenu namijenjenih stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj te zabranu stavljanja u promet u Sjevernoj Irskoj novih i inovativnih lijekova za koje je izdano odobrenje za stavljanje u promet u skladu s Uredbom (EZ) br. 726/2004. Nadalje, posebna pravila trebala bi sadržavati određene zahtjeve u pogledu označivanja lijekova za humanu primjenu namijenjenih stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj. Stoga se Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/161 (6) ne bi trebala primjenjivati na lijekove za humanu primjenu namijenjene stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj.

| (9) | Kad je riječ o novim i inovativnim lijekovima, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi moći odobriti stavljanje tih lijekova u promet u Sjevernoj Irskoj pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti, odnosno da je odobrenje izdano u skladu s pravom Ujedinjene Kraljevine i da se lijekovi stavljaju u promet u Sjevernoj Irskoj pod uvjetima odobrenja koje su izdala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, da su ti lijekovi u skladu s određenim zahtjevima u pogledu označivanja te da je Ujedinjena Kraljevina Komisiji dala pisana jamstva. |
| --- | --- |

(9)

Kad je riječ o novim i inovativnim lijekovima, nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine trebala bi moći odobriti stavljanje tih lijekova u promet u Sjevernoj Irskoj pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti, odnosno da je odobrenje izdano u skladu s pravom Ujedinjene Kraljevine i da se lijekovi stavljaju u promet u Sjevernoj Irskoj pod uvjetima odobrenja koje su izdala nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine, da su ti lijekovi u skladu s određenim zahtjevima u pogledu označivanja te da je Ujedinjena Kraljevina Komisiji dala pisana jamstva.

| (10) | Nadalje, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće zaštitne mjere za Uniju kako bi se osiguralo da se primjenom posebnih pravila ne povećavaju rizici za javno zdravlje na unutarnjem tržištu. Te bi zaštitne mjere trebale uključivati kontinuirano praćenje stavljanja u promet u Sjevernoj Irskoj lijekova za humanu primjenu koji podliježu posebnim pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi, koje mora provoditi nadležno tijelo Ujedinjene Kraljevine, te potpunu zabranu premještanja u državu članicu ili stavljanja u promet u državi članici lijekova koji podliježu posebnim pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(10)

Nadalje, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće zaštitne mjere za Uniju kako bi se osiguralo da se primjenom posebnih pravila ne povećavaju rizici za javno zdravlje na unutarnjem tržištu. Te bi zaštitne mjere trebale uključivati kontinuirano praćenje stavljanja u promet u Sjevernoj Irskoj lijekova za humanu primjenu koji podliježu posebnim pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi, koje mora provoditi nadležno tijelo Ujedinjene Kraljevine, te potpunu zabranu premještanja u državu članicu ili stavljanja u promet u državi članici lijekova koji podliježu posebnim pravilima utvrđenima u ovoj Uredbi.

| (11) | Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi sa suspenzijom primjene nekih ili svih posebnih pravila utvrđenih u ovoj Uredbi ako postoje dokazi da Ujedinjena Kraljevina ne poduzima odgovarajuće mjere za uklanjanje teških ili opetovanih kršenja tih posebnih pravila. U tom je slučaju primjereno predvidjeti formalni mehanizam obavješćivanja i savjetovanja s jasnim rokovima u okviru kojih bi Komisija trebala djelovati. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(11)

Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi sa suspenzijom primjene nekih ili svih posebnih pravila utvrđenih u ovoj Uredbi ako postoje dokazi da Ujedinjena Kraljevina ne poduzima odgovarajuće mjere za uklanjanje teških ili opetovanih kršenja tih posebnih pravila. U tom je slučaju primjereno predvidjeti formalni mehanizam obavješćivanja i savjetovanja s jasnim rokovima u okviru kojih bi Komisija trebala djelovati. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (7). Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (12) | Ako posebna pravila za stavljanje lijekova za humanu primjenu u promet u Sjevernoj Irskoj budu suspendirana, relevantne odredbe prava Unije navedene u Prilogu 2. Protokolu trebale bi se ponovno primjenjivati na takve lijekove. |
| --- | --- |

(12)

Ako posebna pravila za stavljanje lijekova za humanu primjenu u promet u Sjevernoj Irskoj budu suspendirana, relevantne odredbe prava Unije navedene u Prilogu 2. Protokolu trebale bi se ponovno primjenjivati na takve lijekove.

| (13) | Kako bi se osigurala djelotvorna i brza reakcija na sve povećane rizike za javno zdravlje, ovom bi Uredbom trebalo predvidjeti mogućnost da Komisija donese delegirane akte u skladu s hitnim postupkom. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se osigurala djelotvorna i brza reakcija na sve povećane rizike za javno zdravlje, ovom bi Uredbom trebalo predvidjeti mogućnost da Komisija donese delegirane akte u skladu s hitnim postupkom.

| (14) | S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(14)

S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (15) | Primjereno je predvidjeti prijelazno razdoblje za primjenu posebnih pravila utvrđenih u ovoj Uredbi na lijekove za humanu primjenu koji su već stavljeni u promet u Sjevernoj Irskoj. |
| --- | --- |

(15)

Primjereno je predvidjeti prijelazno razdoblje za primjenu posebnih pravila utvrđenih u ovoj Uredbi na lijekove za humanu primjenu koji su već stavljeni u promet u Sjevernoj Irskoj.

| (16) | Zbog donošenja ove Uredbe trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti Direktivu 2001/83/EZ, |
| --- | --- |

(16)

Zbog donošenja ove Uredbe trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti Direktivu 2001/83/EZ,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Uredbom utvrđuju posebna pravila koja se odnose na lijekove za humanu primjenu namijenjene stavljanju u promet u Sjevernoj Irskoj u skladu s člankom 6. Direktive 2001/83/EZ.

2.   Ovom se Uredbom utvrđuju i pravila o suspenziji primjene posebnih pravila utvrđenih u ovoj Uredbi.

3.   Odredbe prava Unije navedene u Prilogu 2. Protokolu o Irskoj/Sjevernoj Irskoj („Protokol”) primjenjuju se na stavljanje u promet u Sjevernoj Irskoj lijekova iz stavka 1. ovog članka, osim ako su u ovoj Uredbi utvrđena posebna pravila.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 726/2004, uključujući definicije iz članka 1. Direktive 2001/83/EZ.

Članak 3.

Posebna pravila za lijekove iz članka 1. stavka 1.

1.   Nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine u pogledu Sjeverne Irske mogu dopustiti da nositelji odobrenja za promet lijekovima na veliko koji nemaju relevantno odobrenje za proizvodnju uvoze lijekove iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe u Sjevernu Irsku iz drugih dijelova Ujedinjene Kraljevine ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 40. stavku 1.a prvom podstavku točkama od (a) do (d) Direktive 2001/83/EZ.

2.   Na vanjskom pakiranju ili, ako nema vanjskog pakiranja, na unutarnjem pakiranju lijekova iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe ne smiju se nalaziti sigurnosne oznake iz članka 54. točke (o) Direktive 2001/83/EZ.

3.   Ako se na lijeku iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe nalaze sigurnosne oznake iz članka 54. točke (o) Direktive 2001/83/EZ, te se oznake moraju u potpunosti ukloniti ili pokriti.

4.   Odgovorna osoba iz članka 48. Direktive 2001/83/EZ u slučaju lijekova iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe osigurava da na pakiranje lijeka nisu stavljene sigurnosne oznake iz članka 54. točke (o) te direktive.

5.   Nositelji odobrenja za promet lijekovima na veliko nisu obvezni:

| (a) | provjeravati lijekove iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe u skladu s člankom 80. prvim stavkom točkom (ca) Direktive 2001/83/EZ; |
| --- | --- |

(a)

provjeravati lijekove iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe u skladu s člankom 80. prvim stavkom točkom (ca) Direktive 2001/83/EZ;

| (b) | voditi evidenciju s obzirom na informacije iz članka 80. prvog stavka točke (e) zadnje alineje Direktive 2001/83/EZ. |
| --- | --- |

(b)

voditi evidenciju s obzirom na informacije iz članka 80. prvog stavka točke (e) zadnje alineje Direktive 2001/83/EZ.

6.   Za sve isporuke lijekova iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe osobi koja je ovlaštena za izdavanje lijekova stanovništvu, kako je navedeno u članku 82. Direktive 2001/83/EZ, kad je riječ o Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom, ovlaštena veleprodaja nije obvezna priložiti dokument na temelju kojeg je moguće utvrditi broj serije lijekova u skladu s člankom 82. prvim stavkom zadnjom alinejom te direktive.

Članak 4.

Posebna pravila za lijekove iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe koji pripadaju kategorijama iz članka 3. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 726/2004

1.   Lijek iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe koji pripada kategorijama iz članka 3. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 726/2004 za koji je izdano odobrenje za stavljanje lijeka u promet u skladu s člankom 10. te uredbe ne smije se staviti u promet u Sjevernoj Irskoj.

2.   Neovisno o stavku 1. ovog članka, lijek iz članka 1. stavka 1. ove Uredbe koji pripada kategorijama iz članka 3. stavaka 1. i 2. Uredbe (EZ) br. 726/2004 smije se staviti u promet u Sjevernoj Irskoj pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

| (a) | nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine odobrila su stavljanje lijeka u promet u skladu s pravom Ujedinjene Kraljevine i pod uvjetima odobrenja koje su ta tijela izdala; |
| --- | --- |

(a)

nadležna tijela Ujedinjene Kraljevine odobrila su stavljanje lijeka u promet u skladu s pravom Ujedinjene Kraljevine i pod uvjetima odobrenja koje su ta tijela izdala;

| (b) | predmetni lijek označen je u skladu s člankom 5. ove Uredbe; |
| --- | --- |

(b)

predmetni lijek označen je u skladu s člankom 5. ove Uredbe;

| (c) | Ujedinjena Kraljevina daje pisana jamstva Komisiji u skladu s člankom 8. ove Uredbe. |
| --- | --- |

(c)

Ujedinjena Kraljevina daje pisana jamstva Komisiji u skladu s člankom 8. ove Uredbe.

Članak 5.

Posebna pravila za označivanje lijekova iz članka 1. stavka 1.

Lijekovi iz članka 1. stavka 1. moraju biti označeni pojedinačnom oznakom koja ispunjava sljedeće zahtjeve:

| (a) | mora biti stavljena na pakiranje lijeka na vidljivom mjestu tako da bude lako uočljiva, jasno čitljiva i neizbrisiva; ni u kojem slučaju ne smije biti skrivena, prekrivena ili prekinuta drugim pisanim ili slikovnim prikazima, ili drugim materijalom; |
| --- | --- |

(a)

mora biti stavljena na pakiranje lijeka na vidljivom mjestu tako da bude lako uočljiva, jasno čitljiva i neizbrisiva; ni u kojem slučaju ne smije biti skrivena, prekrivena ili prekinuta drugim pisanim ili slikovnim prikazima, ili drugim materijalom;

| (b) | na njoj se navodi: „UK only”. |
| --- | --- |

(b)

na njoj se navodi: „UK only”.

Članak 6.

Praćenje lijekova iz članka 1. stavka 1.

Nadležno tijelo Ujedinjene Kraljevine kontinuirano prati stavljanje u promet u Sjevernoj Irskoj lijekova iz članka 1. stavka 1. te djelotvornu provedbu posebnih pravila utvrđenih u člancima 3., 4. i 5.

Članak 7.

Zabrana premještanja u državu članicu ili stavljanja u promet u državi članici lijekova iz članka 1. stavka 1.

1.   Lijekovi iz članka 1. stavka 1. ne smiju se premještati iz Sjeverne Irske u državu članicu niti stavljati u promet u državi članici.

2.   U slučaju nepoštovanja posebnih pravila utvrđenih u ovoj Uredbi države članice primjenjuju učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije.

Članak 8.

Pisana jamstva koja Ujedinjena Kraljevina daje Komisiji

Ujedinjena Kraljevina Komisiji daje pisana jamstva da stavljanje u promet lijekova iz članka 1. stavka 1. ne povećava rizik za javno zdravlje na unutarnjem tržištu i da se takvi lijekovi neće premještati u državu članicu, uključujući sljedeća jamstva:

| (a) | gospodarski subjekti ispunjavaju zahtjeve u pogledu označivanja utvrđene u članku 5.; |
| --- | --- |

(a)

gospodarski subjekti ispunjavaju zahtjeve u pogledu označivanja utvrđene u članku 5.;

| (b) | uspostavljeni su djelotvorno praćenje, provedba i kontrole posebnih pravila utvrđenih u člancima 3., 4. i 5. te se oni provode, među ostalim, inspekcijskim pregledima i revizijama. |
| --- | --- |

(b)

uspostavljeni su djelotvorno praćenje, provedba i kontrole posebnih pravila utvrđenih u člancima 3., 4. i 5. te se oni provode, među ostalim, inspekcijskim pregledima i revizijama.

Članak 9.

Suspenzija posebnih pravila utvrđenih u člancima 3., 4. i 5.

1.   Komisija kontinuirano prati primjenjuje li Ujedinjena Kraljevina posebna pravila utvrđena u člancima 3., 4. i 5.

2.   Ako postoje dokazi da Ujedinjena Kraljevina ne poduzima odgovarajuće mjere za uklanjanje teških ili opetovanih kršenja posebnih pravila utvrđenih u člancima 3., 4. i 5., Komisija o tome pisanim putem obavješćuje Ujedinjenu Kraljevinu.

Tijekom razdoblja od tri mjeseca od datuma pisane obavijesti iz prvog podstavka Komisija provodi savjetovanje s Ujedinjenom Kraljevinom radi popravljanja situacije koja je bila razlog za tu pisanu obavijest. U opravdanim slučajevima Komisija može produljiti to razdoblje za dodatna tri mjeseca.

3.   Ako se situacija koja je bila razlog za pisanu obavijest iz stavka 2. prvog podstavka ovog članka ne popravi u razdoblju iz stavka 2. drugog podstavka ovog članka, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranog akta u skladu s člancima 10. i 11. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem posebnih pravila među onima iz stavka 1. ovog članka čija se primjena treba privremeno ili trajno suspendirati.

4.   Ako je delegirani akt donesen u skladu sa stavkom 3. ovog članka, posebna pravila iz članaka 3., 4. i 5., kako su utvrđena u tom delegiranom aktu, prestaju se primjenjivati prvog dana mjeseca koji slijedi nakon stupanja na snagu tog delegiranog akta.

5.   Ako se situacija koja je bila razlog za donošenje delegiranog akta u skladu sa stavkom 3. ovog članka popravi, Komisija donosi delegirani akt u skladu s člancima 10. i 11. radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem suspendiranih posebnih pravila iz članaka 3., 4. i 5. koja se trebaju ponovno primjenjivati.

6.   Ako je delegirani akt donesen u skladu sa stavkom 5. ovog članka, posebna pravila iz članaka 3., 4. i 5., kako su utvrđena u tom delegiranom aktu, ponovno se primjenjuju od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon stupanja na snagu tog delegiranog akta.

Članak 10.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 9. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od datuma početka primjene iz članka 14. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 9. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 9. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 11.

Hitni postupak

1.   Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen prigovor u skladu sa stavkom 2. Prilikom priopćenja delegiranog akta Europskom parlamentu i Vijeću navode se razlozi za primjenu hitnog postupka.

2.   Europski parlament ili Vijeće mogu podnijeti prigovor na delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 10. stavka 6. U takvom slučaju Komisija odmah stavlja predmetni akt izvan snage nakon što joj Europski parlament ili Vijeće priopće svoju odluku o podnošenju prigovora.

Članak 12.

Prijelazne odredbe za zahtjeve o zaštitnim mjerama

Lijekovi koji su zakonito stavljeni u promet u Sjevernoj Irskoj prije datuma početka primjene iz članka 14. i koji nakon tog datuma nisu prepakirani ili ponovno označeni mogu se dalje stavljati na raspolaganje na tržištu u Sjevernoj Irskoj do datuma isteka njihova roka valjanosti bez obveze postupanja u skladu s posebnim pravilima utvrđenima u člancima 3., 4. i 5.

Članak 13.

Izmjena Direktive 2001/83/EZ

Članak 5.a Direktive 2001/83/EZ briše se s učinkom od datuma početka primjene iz članka 14. ove Uredbe.

Članak 14.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Primjenjuje se od 1. siječnja 2025., pod uvjetom da je Ujedinjena Kraljevina dala pisana jamstva iz članka 8. i da je Komisija prije tog datuma objavila obavijest iz petog stavka ovog članka.

Ako ta pisana jamstva budu dana prije 1. siječnja 2025. ili nakon tog datuma, ova se Uredba primjenjuje od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon mjeseca u kojem je Ujedinjena Kraljevina dala ta pisana jamstva.

U roku od mjesec dana od primitka tih pisanih jamstava Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće sa svojom ocjenom tih pisanih jamstava.

Komisija objavljuje obavijest u Službenom listu Europske unije u kojoj se navodi datum početka primjene ove Uredbe.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 14. lipnja 2023.

Za Europski parlament

Predsjednica

R. METSOLA

Za Vijeće

Predsjednica

J. ROSWALL

---

(1)  Mišljenje od 27. travnja 2023. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Stajalište Europskog parlamenta od 9. svibnja 2023. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 30. svibnja 2023.

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2020/135 od 30. siječnja 2020. o sklapanju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 29, 31.1.2020., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka Unije za odobravanje primjene i nadzor nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj medicini te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).

5

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/161 оd 2. listopada 2015. o dopuni Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem detaljnih pravila za sigurnosne oznake na pakiranjima lijekova za humanu primjenu (SL L 32, 9.2.2016., str. 1.).

6

(7)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

7

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 20.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 157/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 157/8

---

PROVEDBENA UREDBA VIJEĆA (EU) 2023/1183

od 19. lipnja 2023.

o provedbi Uredbe (EZ) br. 1183/2005 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Demokratskoj Republici Kongu

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1183/2005 od 18. srpnja 2005. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Demokratskoj Republici Kongu (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 18. srpnja 2005. donijelo Uredbu (EZ) br. 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 18. srpnja 2005. donijelo Uredbu (EZ) br. 1183/2005.

| (2) | Slijedom presuda Općeg suda u predmetima T-93/22 (2) i T-94/22 (3) s popisa fizičkih ili pravnih osoba, subjekata i tijela navedenog u Prilogu I.a Uredbi (EZ) br. 1183/2005 trebalo bi izbrisati dva unosa. |
| --- | --- |

(2)

Slijedom presuda Općeg suda u predmetima T-93/22 (2) i T-94/22 (3) s popisa fizičkih ili pravnih osoba, subjekata i tijela navedenog u Prilogu I.a Uredbi (EZ) br. 1183/2005 trebalo bi izbrisati dva unosa.

| (3) | Uredbu (EZ) br. 1183/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(3)

Uredbu (EZ) br. 1183/2005 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I.a Uredbi (EZ) br. 1183/2005 mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Luxembourgu 19. lipnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

E. BUSCH

---

(1)  
  SL L 193, 23.7.2005., str. 1.

1

(2)  Presuda Općeg suda od 8. ožujka 2023., Ramazani Shadary/Vijeće, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

2

(3)  Presuda Općeg suda od 8. ožujka 2023., Mutondo/Vijeće, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

3

---

PRILOG

Sljedeći unosi brišu se s popisa navedenog u odjeljku A. („Osobe”) Priloga I.a Uredbi (EZ) br. 1183/2005:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

Emmanuel Ramazani SHADARY;

| 9. | Kalev MUTONDO.”. |
| --- | --- |

9.

Kalev MUTONDO.”.

---

| 20.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 157/11

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1184

оd 10. veljače 2023.

o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem metodologije Unije za detaljna pravila za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (1), a posebno njezin članak 27. stavak 3. sedmi podstavak,

budući da:

| (1) | Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu važna su za povećanje udjela obnovljive energije u sektorima za koje se očekuje da će se dugoročno oslanjati na plinovita i tekuća goriva, kao što su pomorstvo i zračni prijevoz. Treba utvrditi metodologiju Unije kojom se donose detaljna pravila na temelju kojih se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu može smatrati potpuno obnovljivom. U tu je svrhu i uzimajući u obzir opće okolišne ciljeve iz Direktive (EU) 2018/2001 potrebno na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija utvrditi jasna pravila. U načelu se tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla koja se proizvode s pomoću električne energije smatraju obnovljivima samo ako je obnovljiva i električna energija s pomoću koje su proizvedeni. Ta obnovljiva električna energija može se dobiti iz postrojenja koje je izravno priključeno na postrojenje koje proizvodi obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu (obično je riječ o elektrolizatoru) ili izravno iz elektroenergetske mreže. |
| --- | --- |

(1)

Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu važna su za povećanje udjela obnovljive energije u sektorima za koje se očekuje da će se dugoročno oslanjati na plinovita i tekuća goriva, kao što su pomorstvo i zračni prijevoz. Treba utvrditi metodologiju Unije kojom se donose detaljna pravila na temelju kojih se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu može smatrati potpuno obnovljivom. U tu je svrhu i uzimajući u obzir opće okolišne ciljeve iz Direktive (EU) 2018/2001 potrebno na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija utvrditi jasna pravila. U načelu se tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla koja se proizvode s pomoću električne energije smatraju obnovljivima samo ako je obnovljiva i električna energija s pomoću koje su proizvedeni. Ta obnovljiva električna energija može se dobiti iz postrojenja koje je izravno priključeno na postrojenje koje proizvodi obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu (obično je riječ o elektrolizatoru) ili izravno iz elektroenergetske mreže.

| (2) | Energetski sadržaj gotovo svih obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu temelji se na obnovljivom vodiku koji se proizvodi elektrolizom. Intenzitet emisija vodika proizvedenog upotrebom električne energije proizvedene iz fosilnih goriva znatno je veći od intenziteta emisija vodika proizvedenog iz prirodnog plina u konvencionalnim postupcima. Stoga je važno osigurati da se potražnja za električnom energijom za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu zadovoljava električnom energijom iz obnovljivih izvora. Potreba Unije za brzom tranzicijom na čistu energiju i smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu fosilnih goriva postala je još jasnija i snažnija nakon ruske invazije na Ukrajinu. Komisija je u Komunikaciji RepowerEU (2) iznijela strategiju za postizanje neovisnosti o ruskim fosilnim gorivima znatno prije kraja desetljeća. Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu imaju važnu ulogu u tom nastojanju te se njima općenito smanjuje ovisnost o uvozu fosilnih goriva. Stoga su kriteriji koje treba utvrditi važni i kako bi se spriječilo da potražnja za električnom energijom za proizvodnju vodika neophodnog za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu dovede do povećanog uvoza fosilnih goriva iz Rusije radi proizvodnje potrebne električne energije. |
| --- | --- |

(2)

Energetski sadržaj gotovo svih obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu temelji se na obnovljivom vodiku koji se proizvodi elektrolizom. Intenzitet emisija vodika proizvedenog upotrebom električne energije proizvedene iz fosilnih goriva znatno je veći od intenziteta emisija vodika proizvedenog iz prirodnog plina u konvencionalnim postupcima. Stoga je važno osigurati da se potražnja za električnom energijom za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu zadovoljava električnom energijom iz obnovljivih izvora. Potreba Unije za brzom tranzicijom na čistu energiju i smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu fosilnih goriva postala je još jasnija i snažnija nakon ruske invazije na Ukrajinu. Komisija je u Komunikaciji RepowerEU (2) iznijela strategiju za postizanje neovisnosti o ruskim fosilnim gorivima znatno prije kraja desetljeća. Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu imaju važnu ulogu u tom nastojanju te se njima općenito smanjuje ovisnost o uvozu fosilnih goriva. Stoga su kriteriji koje treba utvrditi važni i kako bi se spriječilo da potražnja za električnom energijom za proizvodnju vodika neophodnog za obnovljiva goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu dovede do povećanog uvoza fosilnih goriva iz Rusije radi proizvodnje potrebne električne energije.

| (3) | Pravila utvrđena u ovoj Uredbi trebala bi se primjenjivati neovisno o tome jesu li tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu proizvedena na području Unije ili izvan nje. Kada se upućuje na zonu nadmetanja i razdoblje obračuna odstupanja kao koncepte koji postoje u Uniji, ali ne i u svim drugim zemljama, primjereno je dopustiti proizvođačima goriva u trećim zemljama da se oslanjaju na jednakovrijedne koncepte pod uvjetom da se ne dovodi u pitanje cilj ove Uredbe i da se odredba provodi na temelju najsličnijeg koncepta koji postoji u predmetnoj trećoj zemlji. Kad je riječ o zonama nadmetanja to bi mogli biti slični tržišni propisi, fizička obilježja elektroenergetske mreže, posebno razina međusobne povezanosti ili, u krajnjem slučaju, sama specifična zemlja. |
| --- | --- |

(3)

Pravila utvrđena u ovoj Uredbi trebala bi se primjenjivati neovisno o tome jesu li tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu proizvedena na području Unije ili izvan nje. Kada se upućuje na zonu nadmetanja i razdoblje obračuna odstupanja kao koncepte koji postoje u Uniji, ali ne i u svim drugim zemljama, primjereno je dopustiti proizvođačima goriva u trećim zemljama da se oslanjaju na jednakovrijedne koncepte pod uvjetom da se ne dovodi u pitanje cilj ove Uredbe i da se odredba provodi na temelju najsličnijeg koncepta koji postoji u predmetnoj trećoj zemlji. Kad je riječ o zonama nadmetanja to bi mogli biti slični tržišni propisi, fizička obilježja elektroenergetske mreže, posebno razina međusobne povezanosti ili, u krajnjem slučaju, sama specifična zemlja.

| (4) | Budući da je industrija vodika, uključujući njezin lanac vrijednosti i tržište, u početnom stadiju, planiranje i izgradnja postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, kao i postrojenja koja proizvode obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu, često su izloženi znatnim kašnjenjima u postupcima izdavanja dozvola i drugim neočekivanim preprekama, unatoč planiranom početku rada u isto vrijeme. Stoga je zbog praktične izvedivosti kada se utvrđuje je li postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora započelo s radom nakon postrojenja koje proizvodi obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu ili istodobno s njim primjereno uzeti u obzir razdoblje od najviše 36 mjeseci. Nabavom obnovljive električne energije za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu izravnim priključkom na postrojenje za proizvodnju obnovljive električne energije koje nije priključeno na mrežu dokazuje se da se ta električna energija proizvodi u tom postrojenju. Međutim, ako postrojenje koje proizvodi obnovljivu električnu energiju i postrojenje za proizvodnju vodika nisu samo izravno priključeni, već su priključeni i na mrežu, trebalo bi dokazati da se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju vodika isporučuje izravnim priključkom. Postrojenje opskrbljivač električnom energijom za proizvodnju vodika izravnim priključkom uvijek bi trebalo generirati električnu energiju iz obnovljivih izvora. Ako generira električnu energiju iz neobnovljivih izvora, tako proizvedeni vodik ne bi se trebao smatrati vodikom iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(4)

Budući da je industrija vodika, uključujući njezin lanac vrijednosti i tržište, u početnom stadiju, planiranje i izgradnja postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, kao i postrojenja koja proizvode obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu, često su izloženi znatnim kašnjenjima u postupcima izdavanja dozvola i drugim neočekivanim preprekama, unatoč planiranom početku rada u isto vrijeme. Stoga je zbog praktične izvedivosti kada se utvrđuje je li postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora započelo s radom nakon postrojenja koje proizvodi obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu ili istodobno s njim primjereno uzeti u obzir razdoblje od najviše 36 mjeseci. Nabavom obnovljive električne energije za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu izravnim priključkom na postrojenje za proizvodnju obnovljive električne energije koje nije priključeno na mrežu dokazuje se da se ta električna energija proizvodi u tom postrojenju. Međutim, ako postrojenje koje proizvodi obnovljivu električnu energiju i postrojenje za proizvodnju vodika nisu samo izravno priključeni, već su priključeni i na mrežu, trebalo bi dokazati da se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju vodika isporučuje izravnim priključkom. Postrojenje opskrbljivač električnom energijom za proizvodnju vodika izravnim priključkom uvijek bi trebalo generirati električnu energiju iz obnovljivih izvora. Ako generira električnu energiju iz neobnovljivih izvora, tako proizvedeni vodik ne bi se trebao smatrati vodikom iz obnovljivih izvora.

| (5) | U zonama nadmetanja u kojima električna energija iz obnovljivih izvora već ima dominantan udio, električna energija preuzeta iz mreže trebala bi se smatrati potpuno obnovljivom pod uvjetom da je broj sati punog opterećenja proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ograničen na udio obnovljive električne energije u zoni nadmetanja i da se svaka proizvodnja koja premašuje taj udio smatra neobnovljivom. Nije potrebno dodavati postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora jer se može razumno pretpostaviti da proizvodnja vodika iz obnovljivih izvora u zoni nadmetanja u kojoj udio energije iz obnovljivih izvora premašuje 90 % omogućuje ispunjavanje kriterija uštede stakleničkih plinova od 70 % iz članka 25. stavka 2. Direktive (EU) 2018/2001, a može stvoriti poteškoće u radu elektroenergetskog sustava. |
| --- | --- |

(5)

U zonama nadmetanja u kojima električna energija iz obnovljivih izvora već ima dominantan udio, električna energija preuzeta iz mreže trebala bi se smatrati potpuno obnovljivom pod uvjetom da je broj sati punog opterećenja proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ograničen na udio obnovljive električne energije u zoni nadmetanja i da se svaka proizvodnja koja premašuje taj udio smatra neobnovljivom. Nije potrebno dodavati postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora jer se može razumno pretpostaviti da proizvodnja vodika iz obnovljivih izvora u zoni nadmetanja u kojoj udio energije iz obnovljivih izvora premašuje 90 % omogućuje ispunjavanje kriterija uštede stakleničkih plinova od 70 % iz članka 25. stavka 2. Direktive (EU) 2018/2001, a može stvoriti poteškoće u radu elektroenergetskog sustava.

| (6) | Slično tome, u zonama nadmetanja gdje je intenzitet emisija električne energije manji od 18 gCO2eq/MJ, ne treba dodavati postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora da bi se ostvarile uštede emisija za vodik iz obnovljivih izvora od 70 %. U takvim je slučajevima primjereno električnu energiju preuzetu iz mreže smatrati potpuno obnovljivom pod uvjetom da su obnovljiva svojstva električne energije dokazana ugovorima o kupnji energije iz obnovljivih izvora i primjenom kriterija vremenske i zemljopisne korelacije. U slučaju neusklađenosti s tim uvjetima i kriterijima električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva namijenjenih uporabi u prometu ne može se smatrati potpuno obnovljivom. |
| --- | --- |

(6)

Slično tome, u zonama nadmetanja gdje je intenzitet emisija električne energije manji od 18 gCO2eq/MJ, ne treba dodavati postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora da bi se ostvarile uštede emisija za vodik iz obnovljivih izvora od 70 %. U takvim je slučajevima primjereno električnu energiju preuzetu iz mreže smatrati potpuno obnovljivom pod uvjetom da su obnovljiva svojstva električne energije dokazana ugovorima o kupnji energije iz obnovljivih izvora i primjenom kriterija vremenske i zemljopisne korelacije. U slučaju neusklađenosti s tim uvjetima i kriterijima električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva namijenjenih uporabi u prometu ne može se smatrati potpuno obnovljivom.

| (7) | Nadalje, primjereno je električnu energiju preuzetu iz mreže smatrati potpuno obnovljivom u vrijeme kada se proizvodnjom obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu podupire integracija proizvodnje energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetski sustav i smanjuje potreba za redispečiranjem proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(7)

Nadalje, primjereno je električnu energiju preuzetu iz mreže smatrati potpuno obnovljivom u vrijeme kada se proizvodnjom obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu podupire integracija proizvodnje energije iz obnovljivih izvora u elektroenergetski sustav i smanjuje potreba za redispečiranjem proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora.

| (8) | U svim drugim slučajevima proizvodnja vodika iz obnovljivih izvora trebala bi potaknuti uvođenje novih kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i odvijati se u vrijeme i na mjestima gdje je dostupna električna energija iz obnovljivih izvora (vremenska i zemljopisna korelacija) kako bi se izbjegli poticaji za proizvodnju električne energije iz fosilnih goriva. Budući da pri planiranju i izgradnji postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora često dolazi do znatnih kašnjenja u postupcima izdavanja dozvola, primjereno je smatrati da je postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora novo ako je započelo s radom najranije 36 mjeseci prije postrojenja koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu. |
| --- | --- |

(8)

U svim drugim slučajevima proizvodnja vodika iz obnovljivih izvora trebala bi potaknuti uvođenje novih kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i odvijati se u vrijeme i na mjestima gdje je dostupna električna energija iz obnovljivih izvora (vremenska i zemljopisna korelacija) kako bi se izbjegli poticaji za proizvodnju električne energije iz fosilnih goriva. Budući da pri planiranju i izgradnji postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora često dolazi do znatnih kašnjenja u postupcima izdavanja dozvola, primjereno je smatrati da je postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora novo ako je započelo s radom najranije 36 mjeseci prije postrojenja koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu.

| (9) | Ugovori o kupnji energije prikladan su alat za poticanje uvođenja novih kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora pod uvjetom da taj novi kapacitet za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora ne prima financijsku potporu jer se vodik iz obnovljivih izvora već podupire tako što ispunjava uvjete za uključivanje u obvezu opskrbljivača gorivom utvrđenu u članku 25. Direktive (EU) 2018/2001. Alternativno, proizvođači goriva mogli bi proizvoditi količinu električne energije iz obnovljivih izvora potrebnu za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu u vlastitim kapacitetima za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Otkazivanje ugovora o kupnji električne energije ne bi trebalo negativno utjecati na mogućnost da se postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora i dalje smatra novim postrojenjem ako je obuhvaćeno novim ugovorom o kupnji energije. Nadalje, može se smatrati da je svako proširenje postrojenja za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora kojim se povećava njegov proizvodni kapacitet započelo s radom istodobno kada i početno postrojenje. Time bi se izbjegla potencijalna potreba za sklapanjem ugovora o kupnji energije s različitim postrojenjima svaki put kad dođe do proširenja i tako smanjilo administrativno opterećenje. Financijska potpora koja se vraća ili financijska potpora za zemljište ili priključke na mrežu za postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne bi se trebala smatrati operativnom potporom ili potporom u smislu ulaganja. |
| --- | --- |

(9)

Ugovori o kupnji energije prikladan su alat za poticanje uvođenja novih kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora pod uvjetom da taj novi kapacitet za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora ne prima financijsku potporu jer se vodik iz obnovljivih izvora već podupire tako što ispunjava uvjete za uključivanje u obvezu opskrbljivača gorivom utvrđenu u članku 25. Direktive (EU) 2018/2001. Alternativno, proizvođači goriva mogli bi proizvoditi količinu električne energije iz obnovljivih izvora potrebnu za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu u vlastitim kapacitetima za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Otkazivanje ugovora o kupnji električne energije ne bi trebalo negativno utjecati na mogućnost da se postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora i dalje smatra novim postrojenjem ako je obuhvaćeno novim ugovorom o kupnji energije. Nadalje, može se smatrati da je svako proširenje postrojenja za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora kojim se povećava njegov proizvodni kapacitet započelo s radom istodobno kada i početno postrojenje. Time bi se izbjegla potencijalna potreba za sklapanjem ugovora o kupnji energije s različitim postrojenjima svaki put kad dođe do proširenja i tako smanjilo administrativno opterećenje. Financijska potpora koja se vraća ili financijska potpora za zemljište ili priključke na mrežu za postrojenje za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora ne bi se trebala smatrati operativnom potporom ili potporom u smislu ulaganja.

| (10) | Zbog promjenjive prirode nekih obnovljivih izvora energije, uključujući energiju vjetra i solarnu energiju, kao i zbog zagušenja elektroenergetske mreže, električna energija iz obnovljivih izvora možda neće biti stalno dostupna za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora. Stoga je primjereno utvrditi pravila kojima se osigurava da se vodik iz obnovljivih izvora proizvodi u vrijeme i na mjestima gdje je dostupna električna energija iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(10)

Zbog promjenjive prirode nekih obnovljivih izvora energije, uključujući energiju vjetra i solarnu energiju, kao i zbog zagušenja elektroenergetske mreže, električna energija iz obnovljivih izvora možda neće biti stalno dostupna za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora. Stoga je primjereno utvrditi pravila kojima se osigurava da se vodik iz obnovljivih izvora proizvodi u vrijeme i na mjestima gdje je dostupna električna energija iz obnovljivih izvora.

| (11) | Kako bi se dokazalo da se vodik iz obnovljivih izvora proizvodi kad je dostupna električna energija iz obnovljivih izvora, proizvođači vodika trebali bi dokazati da se proizvodnja vodika iz obnovljivih izvora odvija u istom kalendarskom mjesecu u kojem je proizvedena električna energija iz obnovljivih izvora, da elektrolizator upotrebljava pohranjenu električnu energiju iz obnovljivih izvora ili da elektrolizator upotrebljava električnu energiju u vrijeme kada su cijene električne energije toliko niske da proizvodnja električne energije iz fosilnih goriva nije ekonomski održiva te stoga dodatna potražnja za električnom energijom potiče veću proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i ne potiče povećanje proizvodnje fosilne električne energije. Kriterij za sinkronizaciju trebao bi postati stroži kada postanu dostupni tržišta, infrastrukture i tehnologije kojima se omogućuje brza prilagodba proizvodnje vodika i sinkronizacija proizvodnje električne energije i proizvodnje vodika. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se dokazalo da se vodik iz obnovljivih izvora proizvodi kad je dostupna električna energija iz obnovljivih izvora, proizvođači vodika trebali bi dokazati da se proizvodnja vodika iz obnovljivih izvora odvija u istom kalendarskom mjesecu u kojem je proizvedena električna energija iz obnovljivih izvora, da elektrolizator upotrebljava pohranjenu električnu energiju iz obnovljivih izvora ili da elektrolizator upotrebljava električnu energiju u vrijeme kada su cijene električne energije toliko niske da proizvodnja električne energije iz fosilnih goriva nije ekonomski održiva te stoga dodatna potražnja za električnom energijom potiče veću proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i ne potiče povećanje proizvodnje fosilne električne energije. Kriterij za sinkronizaciju trebao bi postati stroži kada postanu dostupni tržišta, infrastrukture i tehnologije kojima se omogućuje brza prilagodba proizvodnje vodika i sinkronizacija proizvodnje električne energije i proizvodnje vodika.

| (12) | Zone nadmetanja osmišljene su kako bi se izbjeglo zagušenje mreže unutar zone. Kako bi se osiguralo da ne dođe do zagušenja elektroenergetske mreže između elektrolizatora koji proizvodi vodik iz obnovljivih izvora i postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, primjereno je zahtijevati da oba postrojenja budu smještena u istoj zoni nadmetanja. Ako se nalaze u međusobno povezanim zonama nadmetanja, cijena električne energije u zoni nadmetanja u kojoj se nalazi postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora trebala bi biti jednaka ili viša od one u zoni nadmetanja u kojoj se proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu kako bi se pridonijelo smanjenju zagušenja, ili bi postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije trebalo biti smješteno u odobalnoj zoni nadmetanja koja je povezana sa zonom nadmetanja u kojoj se nalazi elektrolizator. |
| --- | --- |

(12)

Zone nadmetanja osmišljene su kako bi se izbjeglo zagušenje mreže unutar zone. Kako bi se osiguralo da ne dođe do zagušenja elektroenergetske mreže između elektrolizatora koji proizvodi vodik iz obnovljivih izvora i postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora, primjereno je zahtijevati da oba postrojenja budu smještena u istoj zoni nadmetanja. Ako se nalaze u međusobno povezanim zonama nadmetanja, cijena električne energije u zoni nadmetanja u kojoj se nalazi postrojenje za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora trebala bi biti jednaka ili viša od one u zoni nadmetanja u kojoj se proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu kako bi se pridonijelo smanjenju zagušenja, ili bi postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije trebalo biti smješteno u odobalnoj zoni nadmetanja koja je povezana sa zonom nadmetanja u kojoj se nalazi elektrolizator.

| (13) | Kako bi se uzele u obzir nacionalne posebnosti njihovih zona nadmetanja i poduprlo integrirano planiranje elektroenergetskih mreža i mreža vodika, državama članicama trebalo bi dopustiti da utvrde dodatne kriterije u pogledu lokacije elektrolizatora unutar zona nadmetanja. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se uzele u obzir nacionalne posebnosti njihovih zona nadmetanja i poduprlo integrirano planiranje elektroenergetskih mreža i mreža vodika, državama članicama trebalo bi dopustiti da utvrde dodatne kriterije u pogledu lokacije elektrolizatora unutar zona nadmetanja.

| (14) | Proizvođači goriva mogli bi kombinirati različite mogućnosti za fleksibilno računanje električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu pod uvjetom da se za svaku ulaznu jedinicu električne energije primjenjuje samo jedna mogućnost. Kako bi se provjerilo slijede li se pravila pravilno, primjereno je od dobavljača goriva zatražiti da temeljito dokumentiraju koje su mogućnosti iskorištene za nabavu obnovljive električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu. Očekuje se da će dobrovoljni programi i nacionalni programi imati važnu ulogu u provedbi i certificiranju pravila u trećim zemljama jer države članice moraju prihvatiti dokaze dobivene iz priznatih dobrovoljnih programa. |
| --- | --- |

(14)

Proizvođači goriva mogli bi kombinirati različite mogućnosti za fleksibilno računanje električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu pod uvjetom da se za svaku ulaznu jedinicu električne energije primjenjuje samo jedna mogućnost. Kako bi se provjerilo slijede li se pravila pravilno, primjereno je od dobavljača goriva zatražiti da temeljito dokumentiraju koje su mogućnosti iskorištene za nabavu obnovljive električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu. Očekuje se da će dobrovoljni programi i nacionalni programi imati važnu ulogu u provedbi i certificiranju pravila u trećim zemljama jer države članice moraju prihvatiti dokaze dobivene iz priznatih dobrovoljnih programa.

| (15) | Člancima 7. i 19. Direktive (EU) 2018/2001 pružaju se dostatna jamstva da se obnovljive značajke električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora deklariraju samo jednom i samo u jednom sektoru konačne potrošnje. Člankom 7. te direktive osigurava se da se pri izračunu ukupnog udjela obnovljivih izvora energije u konačnoj bruto potrošnji energije obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu ne uzimaju u obzir jer je već uzeta u obzir obnovljiva električna energija upotrijebljena za njihovu proizvodnju. Primjenom članka 19. te direktive trebalo bi izbjeći da i proizvođač električne energije iz obnovljivih izvora i proizvođač obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu proizvedenih od te električne energije mogu dobiti jamstva o podrijetlu i to osiguravanjem da se poništavaju jamstva o podrijetlu izdana proizvođaču električne energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

(15)

Člancima 7. i 19. Direktive (EU) 2018/2001 pružaju se dostatna jamstva da se obnovljive značajke električne energije koja se upotrebljava za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora deklariraju samo jednom i samo u jednom sektoru konačne potrošnje. Člankom 7. te direktive osigurava se da se pri izračunu ukupnog udjela obnovljivih izvora energije u konačnoj bruto potrošnji energije obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu ne uzimaju u obzir jer je već uzeta u obzir obnovljiva električna energija upotrijebljena za njihovu proizvodnju. Primjenom članka 19. te direktive trebalo bi izbjeći da i proizvođač električne energije iz obnovljivih izvora i proizvođač obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu proizvedenih od te električne energije mogu dobiti jamstva o podrijetlu i to osiguravanjem da se poništavaju jamstva o podrijetlu izdana proizvođaču električne energije iz obnovljivih izvora.

| (16) | Provedbu vremenske korelacije kratkoročno otežavaju tehnološke prepreke za mjerenje usklađenosti na razini sata, složeni zahtjevi za dizajn elektrolizatora te nedostatak infrastrukture za vodik kojom bi se omogućilo skladištenje i prijevoz vodika iz obnovljivih izvora krajnjim korisnicima kojima je potrebna stalna opskrba vodikom. U cilju poticanja proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, kriteriji vremenske korelacije trebali bi stoga biti fleksibilniji u početnoj fazi, kako bi se sudionicima na tržištu omogućilo da uspostave potrebna tehnološka rješenja. |
| --- | --- |

(16)

Provedbu vremenske korelacije kratkoročno otežavaju tehnološke prepreke za mjerenje usklađenosti na razini sata, složeni zahtjevi za dizajn elektrolizatora te nedostatak infrastrukture za vodik kojom bi se omogućilo skladištenje i prijevoz vodika iz obnovljivih izvora krajnjim korisnicima kojima je potrebna stalna opskrba vodikom. U cilju poticanja proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, kriteriji vremenske korelacije trebali bi stoga biti fleksibilniji u početnoj fazi, kako bi se sudionicima na tržištu omogućilo da uspostave potrebna tehnološka rješenja.

| (17) | Zbog vremena potrebnog za planiranje i izgradnju postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i manjka novih postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora koja ne primaju potporu, zahtjevi iz članka 5. točaka (a) i (b) ove Uredbe trebali bi se primjenjivati tek u kasnijoj fazi. |
| --- | --- |

(17)

Zbog vremena potrebnog za planiranje i izgradnju postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora i manjka novih postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora koja ne primaju potporu, zahtjevi iz članka 5. točaka (a) i (b) ove Uredbe trebali bi se primjenjivati tek u kasnijoj fazi.

| (18) | Oslanjanje na fosilna goriva za proizvodnju električne energije trebalo bi se s vremenom smanjivati provedbom europskog zelenog plana, a udio energije iz obnovljivih izvora trebao bi se povećavati. Komisija bi trebala pomno pratiti situaciju i ocijeniti učinak zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi, konkretno postupnog jačanja zahtjeva vremenske korelacije, na troškove proizvodnje, uštede emisija stakleničkih plinova i energetski sustav te najkasnije do 1. srpnja 2028. podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, |
| --- | --- |

(18)

Oslanjanje na fosilna goriva za proizvodnju električne energije trebalo bi se s vremenom smanjivati provedbom europskog zelenog plana, a udio energije iz obnovljivih izvora trebao bi se povećavati. Komisija bi trebala pomno pratiti situaciju i ocijeniti učinak zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi, konkretno postupnog jačanja zahtjeva vremenske korelacije, na troškove proizvodnje, uštede emisija stakleničkih plinova i energetski sustav te najkasnije do 1. srpnja 2028. podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet

Ovom se Uredbom utvrđuju detaljna pravila za određivanje pod kojim se uvjetima električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu može smatrati potpuno obnovljivom. Ta se pravila primjenjuju na proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu elektrolizom i analogno za druge, manje uobičajene načine proizvodnje.

Primjenjuju se neovisno o tome je li tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu proizvedeno na području Unije ili izvan nje.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „zona nadmetanja” znači zona nadmetanja kako je definirana u članku 2. točki 65. Uredbe (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća (3) za države članice ili jednakovrijedan koncept za treće zemlje; |
| --- | --- |

1.

„zona nadmetanja” znači zona nadmetanja kako je definirana u članku 2. točki 65. Uredbe (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća (3) za države članice ili jednakovrijedan koncept za treće zemlje;

3

| 2. | „izravni vod” znači izravni vod kako je definiran u članku 2. točki 41. Direktive (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća (4); |
| --- | --- |

2.

„izravni vod” znači izravni vod kako je definiran u članku 2. točki 41. Direktive (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća (4);

4

| 3. | „postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora” znači pojedinačne jedinice ili skupine jedinica koje proizvode električnu energiju na jednoj ili više lokacija iz istih ili iz različitih obnovljivih izvora, kako je definirana u članku 2. točki 1. Direktive (EU) 2018/2001, isključujući jedinice za proizvodnju električne energije iz biomase i jedinice za skladištenje; |
| --- | --- |

3.

„postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora” znači pojedinačne jedinice ili skupine jedinica koje proizvode električnu energiju na jednoj ili više lokacija iz istih ili iz različitih obnovljivih izvora, kako je definirana u članku 2. točki 1. Direktive (EU) 2018/2001, isključujući jedinice za proizvodnju električne energije iz biomase i jedinice za skladištenje;

| 4. | „proizvođač goriva” znači gospodarski subjekt koji proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu; |
| --- | --- |

4.

„proizvođač goriva” znači gospodarski subjekt koji proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu;

| 5. | „stavljanje u pogon” znači početak proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ili električne energije iz obnovljivih izvora prvi put ili nakon obnove kapaciteta kako je definirana u članku 2. točki 10. Direktive (EU) 2018/2001 za koje su potrebna ulaganja koja premašuju 30 % ulaganja koja bi bila potrebna za izgradnju sličnog novog postrojenja; |
| --- | --- |

5.

„stavljanje u pogon” znači početak proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ili električne energije iz obnovljivih izvora prvi put ili nakon obnove kapaciteta kako je definirana u članku 2. točki 10. Direktive (EU) 2018/2001 za koje su potrebna ulaganja koja premašuju 30 % ulaganja koja bi bila potrebna za izgradnju sličnog novog postrojenja;

| 6. | „sustav pametnog mjerenja” znači sustav pametnog mjerenja kako je definiran u članku 2. točki 23. Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

6.

„sustav pametnog mjerenja” znači sustav pametnog mjerenja kako je definiran u članku 2. točki 23. Direktive (EU) 2019/944;

| 7. | „razdoblje obračuna odstupanja” znači razdoblje obračuna odstupanja kako je definirano u članku 2. točki 15. Uredbe (EU) 2019/943 unutar Unije ili jednakovrijedan koncept za treće zemlje. |
| --- | --- |

7.

„razdoblje obračuna odstupanja” znači razdoblje obračuna odstupanja kako je definirano u članku 2. točki 15. Uredbe (EU) 2019/943 unutar Unije ili jednakovrijedan koncept za treće zemlje.

Članak 3.

Pravila za smatranje električne energije dobivene izravnim priključenjem na postrojenje za proizvodnju obnovljive električne energije u potpunosti obnovljivom

Za potrebe dokazivanja usklađenosti s kriterijima iz članka 27. stavka 3. petog podstavka Direktive (EU) 2018/2001 da se električna energija dobivena izravnim priključenjem na postrojenje za proizvodnju obnovljive električne energije smatra potpuno obnovljivom, proizvođač goriva dostavlja dokaze o sljedećem:

| (a) | da su postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora priključena na postrojenje za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu izravnim vodom ili da se proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora i proizvodnja obnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu odvijaju unutar istog postrojenja; |
| --- | --- |

(a)

da su postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora priključena na postrojenje za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu izravnim vodom ili da se proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora i proizvodnja obnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu odvijaju unutar istog postrojenja;

| (b) | da su postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora započela s radom najranije 36 mjeseci prije postrojenja koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu; ako se postojećem postrojenju koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu dodaje proizvodni kapacitet, dodatni kapacitet smatra se dijelom postojećeg postrojenja, pod uvjetom da se kapacitet dodaje na istoj lokaciji i da se dodavanje izvrši najkasnije 36 mjeseci nakon početka rada početnog postrojenja; |
| --- | --- |

(b)

da su postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora započela s radom najranije 36 mjeseci prije postrojenja koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu; ako se postojećem postrojenju koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu dodaje proizvodni kapacitet, dodatni kapacitet smatra se dijelom postojećeg postrojenja, pod uvjetom da se kapacitet dodaje na istoj lokaciji i da se dodavanje izvrši najkasnije 36 mjeseci nakon početka rada početnog postrojenja;

| (c) | da postrojenje koje proizvodi električnu energiju nije priključeno na mrežu ili da je postrojenje koje proizvodi električnu energiju priključeno na mrežu, ali pametni sustav mjerenja kojim se mjeri sav protok električne energije iz mreže pokazuje da iz mreže nije preuzeta električna energija za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu. |
| --- | --- |

(c)

da postrojenje koje proizvodi električnu energiju nije priključeno na mrežu ili da je postrojenje koje proizvodi električnu energiju priključeno na mrežu, ali pametni sustav mjerenja kojim se mjeri sav protok električne energije iz mreže pokazuje da iz mreže nije preuzeta električna energija za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu.

Ako proizvođač goriva upotrebljava i električnu energiju iz mreže, može je se smatrati potpuno obnovljivom ako su zadovoljena pravila iz članka 4.

Članak 4.

Opća pravila za smatranje električne energije preuzete iz mreže potpuno obnovljivom

1.   Proizvođači goriva mogu električnu energiju preuzetu iz mreže smatrati potpuno obnovljivom ako se postrojenje koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu nalazi u zoni nadmetanja u kojoj je prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora u prethodnoj kalendarskoj godini premašio 90 %, a proizvodnja obnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu ne premašuje maksimalni broj sati utvrđen u odnosu na udio električne energije iz obnovljivih izvora u zoni nadmetanja.

Taj maksimalni broj sati izračunava se množenjem ukupnog broja sati u svakoj kalendarskoj godini s udjelom obnovljive električne energije prijavljene za zonu nadmetanja u kojoj se proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu. Prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora utvrđuje se dijeljenjem konačne bruto potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora u zoni nadmetanja izračunate analogijom s pravilima utvrđenima u članku 7. stavku 2. Direktive (EU) 2018/2001 s bruto proizvodnjom električne energije iz svih izvora energije kako su definirani u Prilogu B Uredbi (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (5), osim vode koja je prethodno crpljena uzbrdo, uvećanom za uvoz električne energije u zonu nadmetanja i umanjenom za izvoz električne energije iz zone nadmetanja. Nakon što prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora premaši 90 % u kalendarskoj godini, smatra se da je i dalje veći od 90 % tijekom sljedećih pet godina.

2.   Ako uvjeti utvrđeni u stavku 1. nisu ispunjeni, proizvođači goriva mogu električnu energiju preuzetu iz mreže smatrati potpuno obnovljivom ako se postrojenje koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu nalazi u zoni nadmetanja u kojoj je intenzitet emisija električne energije manji od 18 gCO2eq/MJ, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći kriteriji:

| (a) | proizvođači goriva izravno su ili preko posrednika sklopili jedan ili više ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora s gospodarskim subjektima koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora u jednom ili više postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora u količini koja je barem jednaka količini električne energije za koju se tvrdi da je u potpunosti iz obnovljivih izvora, a da je ta električna energija stvarno proizvedena u tom postrojenju ili tim postrojenjima; |
| --- | --- |

(a)

proizvođači goriva izravno su ili preko posrednika sklopili jedan ili više ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora s gospodarskim subjektima koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora u jednom ili više postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora u količini koja je barem jednaka količini električne energije za koju se tvrdi da je u potpunosti iz obnovljivih izvora, a da je ta električna energija stvarno proizvedena u tom postrojenju ili tim postrojenjima;

| (b) | ispunjeni su uvjeti vremenske i geografske korelacije u skladu s člancima 6. i 7.;
  Intenzitet emisija električne energije utvrđuje se primjenom pristupa za izračun prosječnog intenziteta ugljika električne energije iz mreže iz metodologije za utvrđivanje ušteda emisija stakleničkih plinova od obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika utvrđene u delegiranom aktu donesenom na temelju članka 28. stavka 5. Direktive (EU) 2018/2001, na temelju najnovijih dostupnih podataka.
  Kad je intenzitet emisija električne energije manji od 18 gCO2eq/MJ u jednoj kalendarskoj godini, smatra se da je prosječni intenzitet emisija električne energije manji od 18 gCO2eq/MJ tijekom narednih pet kalendarskih godina. |
| --- | --- |

(b)

ispunjeni su uvjeti vremenske i geografske korelacije u skladu s člancima 6. i 7.;

Intenzitet emisija električne energije utvrđuje se primjenom pristupa za izračun prosječnog intenziteta ugljika električne energije iz mreže iz metodologije za utvrđivanje ušteda emisija stakleničkih plinova od obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika utvrđene u delegiranom aktu donesenom na temelju članka 28. stavka 5. Direktive (EU) 2018/2001, na temelju najnovijih dostupnih podataka.

Kad je intenzitet emisija električne energije manji od 18 gCO2eq/MJ u jednoj kalendarskoj godini, smatra se da je prosječni intenzitet emisija električne energije manji od 18 gCO2eq/MJ tijekom narednih pet kalendarskih godina.

3.   Električna energija preuzeta iz mreže koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu može se također smatrati potpuno obnovljivom ako se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu troši tijekom razdoblja obračuna odstupanja tijekom kojeg proizvođač goriva može na temelju dokaza dobivenih od nacionalnog operatora prijenosnog sustava dokazati:

| (a) | da su postrojenja za proizvodnju energije koja se služe obnovljivim izvorima energije redispečirana prema dolje u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) 2019/943; |
| --- | --- |

(a)

da su postrojenja za proizvodnju energije koja se služe obnovljivim izvorima energije redispečirana prema dolje u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) 2019/943;

| (b) | da je električna energija potrošena za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu za odgovarajuću količinu smanjila potrebu za redispečiranjem. |
| --- | --- |

(b)

da je električna energija potrošena za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu za odgovarajuću količinu smanjila potrebu za redispečiranjem.

4.   Ako uvjeti iz stavaka 1., 2. i 3. nisu ispunjeni, proizvođači goriva mogu električnu energiju preuzetu iz mreže smatrati potpuno obnovljivom ako ispunjava uvjete o dodatnosti, vremenskoj korelaciji i zemljopisnoj korelaciji u skladu s člancima 5., 6. i 7.

Članak 5.

Dodatnost

Uvjet dodatnosti iz članka 4. stavka 4. prvog podstavka smatra se ispunjenim ako proizvođači goriva proizvode količinu električne energije iz obnovljivih izvora u vlastitim postrojenjima koja je barem jednaka količini električne energije za koju se tvrdi da je potpuno obnovljiva ili ako su izravno ili preko posrednika sklopili jedan ili više ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora s gospodarskim subjektima koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora u jednom ili više postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora u količini koja je barem jednaka količini električne energije za koju se tvrdi da je u potpunosti iz obnovljivih izvora, pri čemu je ta električna energija stvarno proizvedena u tom postrojenju ili tim postrojenjima, pod uvjetom da su ispunjeni sljedeći kriteriji:

| (a) | Postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora započelo je s radom najranije 36 mjeseci prije postrojenja koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu.
  Ako je postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora ispunilo zahtjeve utvrđene u prvom podstavku ovog stavka na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora s proizvođačem goriva koji je istekao, smatra se da je započelo s radom istodobno s postrojenjem koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu na temelju novog ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora.
  Ako se postojećem postrojenju koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu dodaje proizvodni kapacitet, smatra se da je dodatni kapacitet počeo s radom istodobno s postojećim postrojenjem, pod uvjetom da se kapacitet dodaje na istoj lokaciji i da se dodavanje izvrši najkasnije 36 mjeseci nakon početka rada početnog postrojenja. |
| --- | --- |

(a)

Postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora započelo je s radom najranije 36 mjeseci prije postrojenja koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu.

Ako je postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora ispunilo zahtjeve utvrđene u prvom podstavku ovog stavka na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora s proizvođačem goriva koji je istekao, smatra se da je započelo s radom istodobno s postrojenjem koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu na temelju novog ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora.

Ako se postojećem postrojenju koje proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu dodaje proizvodni kapacitet, smatra se da je dodatni kapacitet počeo s radom istodobno s postojećim postrojenjem, pod uvjetom da se kapacitet dodaje na istoj lokaciji i da se dodavanje izvrši najkasnije 36 mjeseci nakon početka rada početnog postrojenja.

| (b) | Postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora nije primilo potporu u obliku operativne potpore ili potpore za ulaganje, isključujući potporu koju su primila postrojenja prije obnove kapaciteta, financijsku potporu za zemljište ili za priključivanje na mrežu, potporu koja ne čini neto potporu, kao što je potpora koja se u cijelosti otplaćuje i potpora postrojenjima koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora koja opskrbljuju postrojenja koja proizvode obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu za istraživanje, ispitivanje i demonstraciju. |
| --- | --- |

(b)

Postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora nije primilo potporu u obliku operativne potpore ili potpore za ulaganje, isključujući potporu koju su primila postrojenja prije obnove kapaciteta, financijsku potporu za zemljište ili za priključivanje na mrežu, potporu koja ne čini neto potporu, kao što je potpora koja se u cijelosti otplaćuje i potpora postrojenjima koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora koja opskrbljuju postrojenja koja proizvode obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu za istraživanje, ispitivanje i demonstraciju.

Članak 6.

Vremenska korelacija

Do 31. prosinca 2029. smatra se da je uvjet vremenske korelacije iz članka 4. stavaka 2. i 4. ispunjen ako se obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu proizvodi u istom kalendarskom mjesecu kao i električna energija iz obnovljivih izvora proizvedena na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora ili iz obnovljive električne energije iz novog postrojenja za skladištenje koje se nalazi iza istog mjesta priključenja na mrežu kao i elektrolizator ili postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora, a koje je napunjeno u istom kalendarskom mjesecu u kojem je proizvedena električna energija na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora.

Od 1. siječnja 2030. smatra se da je uvjet vremenske korelacije ispunjen ako se obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu proizvodi u istom razdoblju od jednog sata kao i električna energija iz obnovljivih izvora proizvedena na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora ili iz električne energije iz obnovljivih izvora iz novog postrojenja za skladištenje koje se nalazi iza istog mjesta priključenja na mrežu kao i elektrolizator ili postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora, a koje je napunjeno tijekom istog jednosatnog razdoblja u kojem je proizvedena električna energija na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora. Nakon što o tome obavijeste Komisiju, države članice mogu od 1. srpnja 2027. primjenjivati pravila utvrđena u ovom stavku za obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu proizvedena na njihovu državnom području.

Uvjet vremenske korelacije uvijek se smatra ispunjenim ako se obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu proizvodi u razdoblju od jednog sata ili ako je ravnotežna cijena električne energije koja proizlazi iz jedinstvenog povezivanja tržišta dan unaprijed u zoni nadmetanja, kako je navedeno u članku 39. stavku 2. točki (a) Uredbe Komisije (EU) 2015/1222 (6), najviše 20 EUR po MWh ili najviše 0,36 puta cijene emisijske jedinice za emisiju jedne tone ekvivalenta ugljikova dioksida tijekom relevantnog razdoblja za potrebe ispunjavanja zahtjeva iz Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7).

6

7

Članak 7.

Zemljopisna korelacija

1.   Uvjet zemljopisne korelacije iz članka 4. stavaka 2. i 4. smatra se ispunjenim ako je ispunjen barem jedan od sljedećih kriterija koji se odnose na lokaciju elektrolizatora:

| (a) | postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora nalazi se ili se u trenutku puštanja u rad nalazilo u istoj zoni nadmetanja kao i elektrolizator; |
| --- | --- |

(a)

postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora nalazi se ili se u trenutku puštanja u rad nalazilo u istoj zoni nadmetanja kao i elektrolizator;

| (b) | postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora nalazi se u povezanoj zoni nadmetanja, među ostalim u drugoj državi članici, a cijene električne energije u relevantnom razdoblju na tržištu dan unaprijed iz članka 6. u povezanoj zoni nadmetanja jednake su ili više od onih u zoni nadmetanja u kojoj se proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu; |
| --- | --- |

(b)

postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora nalazi se u povezanoj zoni nadmetanja, među ostalim u drugoj državi članici, a cijene električne energije u relevantnom razdoblju na tržištu dan unaprijed iz članka 6. u povezanoj zoni nadmetanja jednake su ili više od onih u zoni nadmetanja u kojoj se proizvodi obnovljivo tekuće i plinovito gorivo nebiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu;

| (c) | postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora nalazi se u odobalnoj zoni nadmetanja koja je povezana sa zonom nadmetanja u kojoj se nalazi elektrolizator. |
| --- | --- |

(c)

postrojenje koje proizvodi električnu energiju iz obnovljivih izvora na temelju ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora nalazi se u odobalnoj zoni nadmetanja koja je povezana sa zonom nadmetanja u kojoj se nalazi elektrolizator.

2.   Ne dovodeći u pitanje članke 14. i 15. Uredbe (EU) 2019/943, države članice mogu uvesti dodatne kriterije u pogledu lokacije elektrolizatora i postrojenja za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora u skladu s kriterijima utvrđenima u stavku 1. kako bi se osigurala usklađenost proširenja kapaciteta s nacionalnim planiranjem mreže za vodik i elektroenergetske mreže. Dodatni kriteriji ne smiju negativno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta električne energije.

Članak 8.

Opća pravila

Proizvođači goriva dostavljaju pouzdane informacije kojima dokazuju da su ispunjeni svi zahtjevi iz članaka od 3. do 7., uključujući, prema potrebi, za svaki sat:

| (a) | količinu električne energije upotrijebljene za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, detaljnije raščlanjenu kako slijedi:






  i. | količinu električne energije dobivene iz mreže koja se ne smatra potpuno obnovljivom te udio električne energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- | --- |

(a)

količinu električne energije upotrijebljene za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, detaljnije raščlanjenu kako slijedi:

i.

količinu električne energije dobivene iz mreže koja se ne smatra potpuno obnovljivom te udio električne energije iz obnovljivih izvora;

| ii. | količinu električne energije koja se smatra potpuno obnovljivom jer je dobivena izravnim priključenjem na postrojenje za proizvodnju obnovljive električne energije kako je utvrđeno u članku 3; |
| --- | --- |

ii.

količinu električne energije koja se smatra potpuno obnovljivom jer je dobivena izravnim priključenjem na postrojenje za proizvodnju obnovljive električne energije kako je utvrđeno u članku 3;

| iii. | količinu električne energije dobivene iz mreže koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 1.; |
| --- | --- |

iii.

količinu električne energije dobivene iz mreže koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 1.;

| iv. | količinu električne energije koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 2.; |
| --- | --- |

iv.

količinu električne energije koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 2.;

| v. | količinu električne energije koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 3.; |
| --- | --- |

v.

količinu električne energije koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 3.;

| vi. | količinu električne energije koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 4.; |
| --- | --- |

vi.

količinu električne energije koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s kriterijima utvrđenima u članku 4. stavku 4.;

| (b) | količinu električne energije iz obnovljivih izvora koju proizvode postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora, bez obzira na to jesu li izravno povezana s elektrolizatorom i bez obzira na to upotrebljava li se električna energija iz obnovljivih izvora za proizvodnju obnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu ili u druge svrhe; |
| --- | --- |

(b)

količinu električne energije iz obnovljivih izvora koju proizvode postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora, bez obzira na to jesu li izravno povezana s elektrolizatorom i bez obzira na to upotrebljava li se električna energija iz obnovljivih izvora za proizvodnju obnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu ili u druge svrhe;

| (c) | količine obnovljivog i neobnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu koje proizvodi proizvođač goriva. |
| --- | --- |

(c)

količine obnovljivog i neobnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu koje proizvodi proizvođač goriva.

Članak 9.

Certifikacija usklađenosti

Bez obzira na to proizvodi li se obnovljivo tekuće i plinovito gorivo neobiološkog podrijetla namijenjeno uporabi u prometu na području Unije ili izvan nje, u svrhu dokazivanja usklađenosti s kriterijima navedenima u člancima od 3. do 7. ove Uredbe proizvođači goriva mogu se koristiti dobrovoljnim nacionalnim ili međunarodnim programima koje Komisija priznaje u skladu s člankom 30. stavkom 4. Direktive (EU) 2018/2001, u skladu s člankom 8. prema potrebi.

Ako proizvođač goriva dostavi dokaze ili podatke dobivene u skladu s programom koji je bio predmet odluke u skladu s člankom 30. stavkom 4. Direktive (EU) 2018/2001, u mjeri u kojoj je tom odlukom obuhvaćeno dokazivanje usklađenosti programa s člankom 27. stavkom 3. petim i šestim podstavkom te direktive država članica ne smije zahtijevati od dobavljača obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu da dostave dodatne dokaze o usklađenosti s kriterijima utvrđenima u ovoj Uredbi.

Članak 10.

Izvješćivanje

Komisija do 1. srpnja 2028. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o procjeni učinka zahtjeva utvrđenih u ovoj Uredbi, uključujući učinak vremenske korelacije, na troškove proizvodnje, uštedu emisija stakleničkih plinova i energetski sustav.

Članak 11.

Prijelazni period

Članak 5. točke (a) i (b) ne primjenjuju se do 1. siječnja 2038. na postrojenja koja proizvode obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu, a koja su puštena u pogon prije 1. siječnja 2028. To se izuzeće ne primjenjuje na kapacitet za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu koji je dodan nakon 1. siječnja 2028..

Članak 12.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

1

(2)  COM(2022) 108 final.

2

(3)  Uredba (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (SL L 158, 14.6.2019., str. 54.).

3

(4)  Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o energetskoj statistici (SL L 304, 14.11.2008., str. 1.).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) 2015/1222 od 24. srpnja 2015. o uspostavljanju smjernica za dodjelu kapaciteta i upravljanje zagušenjima (SL L 197, 25.7.2015., str. 24.).

6

(7)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.)

7

---

| 20.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 157/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 157/20

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1185

оd 10. veljače 2023.

o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem minimalne granične vrijednosti za uštede emisija stakleničkih plinova povezanih s gorivima iz recikliranog ugljika i metodologije za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova povezanih s obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu te gorivima iz recikliranog ugljika

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (1), a posebno njezin članak 25. stavak 2. i članak 28. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Uzimajući u obzir potrebu da se znatno smanje emisije stakleničkih plinova iz sektora prometa i mogućnost da se svakim gorivom ostvare znatne uštede emisija stakleničkih plinova, među ostalim primjenom tehnika hvatanja i skladištenja ugljika, te uzimajući u obzir zahtjeve za uštedu stakleničkih plinova za druga goriva utvrđene u Direktivi (EU) 2018/2001, trebalo bi utvrditi minimalnu graničnu vrijednost uštede emisija stakleničkih plinova od 70 % za sve vrste goriva iz recikliranog ugljika. |
| --- | --- |

(1)

Uzimajući u obzir potrebu da se znatno smanje emisije stakleničkih plinova iz sektora prometa i mogućnost da se svakim gorivom ostvare znatne uštede emisija stakleničkih plinova, među ostalim primjenom tehnika hvatanja i skladištenja ugljika, te uzimajući u obzir zahtjeve za uštedu stakleničkih plinova za druga goriva utvrđene u Direktivi (EU) 2018/2001, trebalo bi utvrditi minimalnu graničnu vrijednost uštede emisija stakleničkih plinova od 70 % za sve vrste goriva iz recikliranog ugljika.

| (2) | Potrebno je na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija utvrditi jasna pravila za izračun ušteda emisija stakleničkih plinova za obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu te goriva iz recikliranog ugljika i njima usporednih fosilnih goriva. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija utvrditi jasna pravila za izračun ušteda emisija stakleničkih plinova za obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu te goriva iz recikliranog ugljika i njima usporednih fosilnih goriva.

| (3) | U metodologiji obračunavanja emisija stakleničkih plinova trebalo bi uzeti u obzir emisije tijekom cijelog životnog ciklusa proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika; ta bi se metodologija trebala temeljiti na objektivnim i nediskriminirajućim kriterijima. |
| --- | --- |

(3)

U metodologiji obračunavanja emisija stakleničkih plinova trebalo bi uzeti u obzir emisije tijekom cijelog životnog ciklusa proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika; ta bi se metodologija trebala temeljiti na objektivnim i nediskriminirajućim kriterijima.

| (4) | Jedinice se ne bi trebale odobravati za hvatanje CO2 koji je već uzet u obzir u skladu s drugim odredbama prava Unije. Stoga se pri utvrđivanju emisija iz postojeće upotrebe ili kasnijeg postupanja s ulaznim sirovinama za takvu vrstu uhvaćenog CO2 ne bi smjelo smatrati da je izbjegnuta. |
| --- | --- |

(4)

Jedinice se ne bi trebale odobravati za hvatanje CO2 koji je već uzet u obzir u skladu s drugim odredbama prava Unije. Stoga se pri utvrđivanju emisija iz postojeće upotrebe ili kasnijeg postupanja s ulaznim sirovinama za takvu vrstu uhvaćenog CO2 ne bi smjelo smatrati da je izbjegnuta.

| (5) | Podrijetlo ugljika koji se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika nije relevantno za utvrđivanje kratkoročnih ušteda emisija iz takvih goriva jer su trenutačno dostupni mnogi izvori ugljika te se ugljik iz njih može hvatati uz ostvarivanje napretka u dekarbonizaciji. U gospodarstvu na putu prema klimatskoj neutralnosti do 2050. izvori iz kojih se ugljik može hvatati trebali bi srednjoročno i dugoročno postati oskudni i sve ograničeniji na emisije CO2 koje je najteže smanjiti. Osim toga, daljnja uporaba obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika koja sadržavaju ugljik iz neodrživog goriva nije u skladu s putanjom prema klimatskoj neutralnosti do 2050. jer bi to podrazumijevalo nastavak uporabe neodrživih goriva i s njima povezane emisije. Stoga se pri utvrđivanju ušteda emisija stakleničkih plinova povezanih s uporabom obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika ne bi trebalo smatrati da se hvatanjem emisija iz neodrživih goriva emisije izbjegavaju na neodređeno vrijeme. Uhvaćene emisije iz izgaranja neodrživih goriva korištenih u proizvodnji električne energije trebale bi se smatrati izbjegnutima do 2035. jer bi se većina njih do tada trebala smanjiti, dok bi emisije iz drugih uporaba neodrživih goriva trebalo smatrati izbjegnutima do 2040. jer će biti prisutne dulje. Ti će se datumi preispitati s obzirom na provedbu klimatskog cilja na razini Unije za 2040. u sektorima obuhvaćenima Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). Komisija će predložiti klimatski cilj na razini Unije za 2040. najkasnije u roku od šest mjeseci od prvog globalnog pregleda stanja provedenog na temelju Pariškog sporazuma, u skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Provedbom cilja iz Direktive 2003/87/EZ dodatno će se odrediti očekivani manjak emisija u svakom sektoru. |
| --- | --- |

(5)

Podrijetlo ugljika koji se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika nije relevantno za utvrđivanje kratkoročnih ušteda emisija iz takvih goriva jer su trenutačno dostupni mnogi izvori ugljika te se ugljik iz njih može hvatati uz ostvarivanje napretka u dekarbonizaciji. U gospodarstvu na putu prema klimatskoj neutralnosti do 2050. izvori iz kojih se ugljik može hvatati trebali bi srednjoročno i dugoročno postati oskudni i sve ograničeniji na emisije CO2 koje je najteže smanjiti. Osim toga, daljnja uporaba obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika koja sadržavaju ugljik iz neodrživog goriva nije u skladu s putanjom prema klimatskoj neutralnosti do 2050. jer bi to podrazumijevalo nastavak uporabe neodrživih goriva i s njima povezane emisije. Stoga se pri utvrđivanju ušteda emisija stakleničkih plinova povezanih s uporabom obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika ne bi trebalo smatrati da se hvatanjem emisija iz neodrživih goriva emisije izbjegavaju na neodređeno vrijeme. Uhvaćene emisije iz izgaranja neodrživih goriva korištenih u proizvodnji električne energije trebale bi se smatrati izbjegnutima do 2035. jer bi se većina njih do tada trebala smanjiti, dok bi emisije iz drugih uporaba neodrživih goriva trebalo smatrati izbjegnutima do 2040. jer će biti prisutne dulje. Ti će se datumi preispitati s obzirom na provedbu klimatskog cilja na razini Unije za 2040. u sektorima obuhvaćenima Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2). Komisija će predložiti klimatski cilj na razini Unije za 2040. najkasnije u roku od šest mjeseci od prvog globalnog pregleda stanja provedenog na temelju Pariškog sporazuma, u skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Provedbom cilja iz Direktive 2003/87/EZ dodatno će se odrediti očekivani manjak emisija u svakom sektoru.

| (6) | Emisije iz djelatnosti navedenih u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ, posebno iz industrijskih procesa ili izgaranja neodrživih goriva, trebalo bi spriječiti čak i ako bi se mogle hvatati i upotrebljavati za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu te goriva iz recikliranog ugljika. Za te se emisije određuje cijena ugljika kako bi se prije svega potaknulo smanjenje emisija iz neodrživih goriva. Stoga, ako se takve emisije ne uzimaju u obzir ranije u lancu na temelju učinkovitog određivanja cijena ugljika, moraju se obračunati i ne bi se smjele smatrati izbjegnutima. |
| --- | --- |

(6)

Emisije iz djelatnosti navedenih u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ, posebno iz industrijskih procesa ili izgaranja neodrživih goriva, trebalo bi spriječiti čak i ako bi se mogle hvatati i upotrebljavati za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu te goriva iz recikliranog ugljika. Za te se emisije određuje cijena ugljika kako bi se prije svega potaknulo smanjenje emisija iz neodrživih goriva. Stoga, ako se takve emisije ne uzimaju u obzir ranije u lancu na temelju učinkovitog određivanja cijena ugljika, moraju se obračunati i ne bi se smjele smatrati izbjegnutima.

| (7) | Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika mogu se proizvoditi u raznim procesima, iz kojih se može dobiti mješavina više vrsta goriva. Metodologijom za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova trebalo bi se stoga moći odrediti stvarne uštede emisija iz tih procesa, uključujući procese u kojima se dobivaju i obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika. |
| --- | --- |

(7)

Obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika mogu se proizvoditi u raznim procesima, iz kojih se može dobiti mješavina više vrsta goriva. Metodologijom za procjenu ušteda emisija stakleničkih plinova trebalo bi se stoga moći odrediti stvarne uštede emisija iz tih procesa, uključujući procese u kojima se dobivaju i obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika.

| (8) | Kako bi se utvrdio intenzitet emisija stakleničkih plinova za obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu te za goriva iz recikliranog ugljika, potrebno je izračunati udio energetskog sadržaja takvih goriva u rezultatu procesa. U tu svrhu udio svake vrste goriva trebao bi se odrediti dijeljenjem relevantnog unosa energije za dotičnu vrstu goriva s ukupnim relevantnim unosom energije u proces. U slučaju proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu potrebno je utvrditi treba li relevantni unos električne energije smatrati potpuno obnovljivim. Relevantni unos električne energije trebao bi se računati kao potpuno obnovljiv ako su ispunjene odredbe iz članka 27. stavka 3. petog i šestog podstavka Direktive (EU) 2018/2001. U suprotnom bi se prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora u zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine, trebao upotrijebiti za određivanje udjela energije iz obnovljivih izvora. U slučaju proizvodnje goriva iz recikliranog ugljika samo tokovi tekućeg ili krutog otpada neobnovljivog podrijetla koji nisu prikladni za oporabu materijala u skladu s člankom 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) te plin iz obrade otpada i ispušni plin neobnovljivog podrijetla koji se proizvode kao neizbježna i nenamjerna posljedica proizvodnog procesa u industrijskim postrojenjima mogu se smatrati relevantnim unosom energije za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se utvrdio intenzitet emisija stakleničkih plinova za obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu te za goriva iz recikliranog ugljika, potrebno je izračunati udio energetskog sadržaja takvih goriva u rezultatu procesa. U tu svrhu udio svake vrste goriva trebao bi se odrediti dijeljenjem relevantnog unosa energije za dotičnu vrstu goriva s ukupnim relevantnim unosom energije u proces. U slučaju proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu potrebno je utvrditi treba li relevantni unos električne energije smatrati potpuno obnovljivim. Relevantni unos električne energije trebao bi se računati kao potpuno obnovljiv ako su ispunjene odredbe iz članka 27. stavka 3. petog i šestog podstavka Direktive (EU) 2018/2001. U suprotnom bi se prosječni udio električne energije iz obnovljivih izvora u zemlji proizvodnje, kako je izmjeren dvije godine prije predmetne godine, trebao upotrijebiti za određivanje udjela energije iz obnovljivih izvora. U slučaju proizvodnje goriva iz recikliranog ugljika samo tokovi tekućeg ili krutog otpada neobnovljivog podrijetla koji nisu prikladni za oporabu materijala u skladu s člankom 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (4) te plin iz obrade otpada i ispušni plin neobnovljivog podrijetla koji se proizvode kao neizbježna i nenamjerna posljedica proizvodnog procesa u industrijskim postrojenjima mogu se smatrati relevantnim unosom energije za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika.

| (9) | Usporedno fosilno gorivo za obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika trebalo bi utvrditi na 94 g CO2eq/MJ u skladu s vrijednošću utvrđenom za biogoriva i tekuća biogoriva u Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(9)

Usporedno fosilno gorivo za obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika trebalo bi utvrditi na 94 g CO2eq/MJ u skladu s vrijednošću utvrđenom za biogoriva i tekuća biogoriva u Direktivi (EU) 2018/2001.

| (10) | Glavni je cilj promicanja goriva iz recikliranog ugljika smanjiti emisije stakleničkih plinova poboljšanjem učinkovitosti uporabe prihvatljivih sirovina u odnosu na postojeće uporabe. S obzirom na to da su sirovine koje se mogu upotrijebiti za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika možda već bile rabljene za proizvodnju energije, primjereno je pri izračunu emisija stakleničkih plinova uzeti u obzir takve emisije koje su posljedica promjene trenutačne uporabe tih neelastičnih ulaznih sirovina. To bi se trebalo primjenjivati i na neelastične ulazne sirovine koje se dobivaju inkorporiranim procesima i upotrebljavaju u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu. |
| --- | --- |

(10)

Glavni je cilj promicanja goriva iz recikliranog ugljika smanjiti emisije stakleničkih plinova poboljšanjem učinkovitosti uporabe prihvatljivih sirovina u odnosu na postojeće uporabe. S obzirom na to da su sirovine koje se mogu upotrijebiti za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika možda već bile rabljene za proizvodnju energije, primjereno je pri izračunu emisija stakleničkih plinova uzeti u obzir takve emisije koje su posljedica promjene trenutačne uporabe tih neelastičnih ulaznih sirovina. To bi se trebalo primjenjivati i na neelastične ulazne sirovine koje se dobivaju inkorporiranim procesima i upotrebljavaju u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu.

| (11) | Ako se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu preuzima iz elektroenergetske mreže i ne smatra u potpunosti obnovljivom, trebao bi se primjenjivati prosječni intenzitet ugljika za električnu energiju potrošenu u državi članici u kojoj je gorivo proizvedeno jer se tako najbolje iskazuje intenzitet stakleničkih plinova za proces u cjelini. Alternativno, električnoj energiji koja je preuzeta iz elektroenergetske mreže, upotrebljava se u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika i ne smatra se u potpunosti obnovljivom u skladu s člankom 27. stavkom 3. Direktive (EU) 2018/2001 mogle bi se pripisati vrijednosti emisija stakleničkih plinova ovisno o broju sati punog opterećenja postrojenja koje proizvodi obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika. Ako se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu smatra u potpunosti obnovljivom u skladu s pravilima utvrđenima u članku 27. Direktive (EU) 2018/2001, za opskrbu njome trebalo bi uzeti da je intenzitet ugljika jednak nuli, |
| --- | --- |

(11)

Ako se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu preuzima iz elektroenergetske mreže i ne smatra u potpunosti obnovljivom, trebao bi se primjenjivati prosječni intenzitet ugljika za električnu energiju potrošenu u državi članici u kojoj je gorivo proizvedeno jer se tako najbolje iskazuje intenzitet stakleničkih plinova za proces u cjelini. Alternativno, električnoj energiji koja je preuzeta iz elektroenergetske mreže, upotrebljava se u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika i ne smatra se u potpunosti obnovljivom u skladu s člankom 27. stavkom 3. Direktive (EU) 2018/2001 mogle bi se pripisati vrijednosti emisija stakleničkih plinova ovisno o broju sati punog opterećenja postrojenja koje proizvodi obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika. Ako se električna energija koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu smatra u potpunosti obnovljivom u skladu s pravilima utvrđenima u članku 27. Direktive (EU) 2018/2001, za opskrbu njome trebalo bi uzeti da je intenzitet ugljika jednak nuli,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Ovom se Uredbom određuje minimalna granična vrijednost za uštede emisija stakleničkih plinova povezane s gorivima iz recikliranog ugljika i utvrđuje metodologija za izračun ušteda emisija stakleničkih plinova povezanih s obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu te gorivima iz recikliranog ugljika.

Članak 2.

Uštede emisija stakleničkih plinova ostvarene uporabom goriva iz recikliranog ugljika moraju iznositi najmanje 70 %.

Članak 3.

Uštede emisija stakleničkih plinova povezane s obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu i gorivima iz recikliranog ugljika utvrđuju se u skladu s metodologijom iz Priloga.

Članak 4.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. veljače 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

1

(2)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

2

(3)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

3

(4)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

4

---

PRILOG

Metodologija za utvrđivanje ušteda emisija stakleničkih plinova povezanih s obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu i gorivima iz recikliranog ugljika

A.   METODOLOGIJA

| 1. | Emisije stakleničkih plinova iz proizvodnje i uporabe obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ili goriva iz recikliranog ugljika izračunavaju se kako slijedi:
  E = ei + ep + etd + eu – eccs

  pri čemu je:







  E | = | ukupne emisije iz uporabe goriva (g CO2eq/MJ goriva) |
| --- | --- | --- | --- |
| e i | = | e i elastic + e i rigid - e ex-use: emisije od opskrbe ulaznim sirovinama (gCO2eq/MJ goriva) |
| e i elastic | = | emisije od elastičnih ulaznih sirovina (g CO2eq/MJ goriva) |
| e i rigid | = | emisije od neelastičnih ulaznih sirovina (g CO2eq/MJ goriva) |
| e ex-use | = | emisije iz postojeće upotrebe ili kasnijeg postupanja s ulaznim sirovinama (g CO2eq/MJ goriva) |
| ep | = | emisije iz obrade (g CO2eq/MJ goriva) |
| etd | = | emisije iz prijevoza i distribucije (g CO2eq/MJ goriva) |
| eu | = | emisije nastale izgaranjem goriva u krajnjoj namjeni (g CO2eq/MJ goriva) |
| eccs | = | uštede emisija ostvarene hvatanjem ugljika i geološkim skladištenjem (g CO2eq/MJ goriva) |

1.

E = ei + ep + etd + eu – eccs

pri čemu je:

E

=

ukupne emisije iz uporabe goriva (g CO2eq/MJ goriva)

e i

=

e i elastic + e i rigid - e ex-use: emisije od opskrbe ulaznim sirovinama (gCO2eq/MJ goriva)

e i elastic

=

emisije od elastičnih ulaznih sirovina (g CO2eq/MJ goriva)

e i rigid

=

emisije od neelastičnih ulaznih sirovina (g CO2eq/MJ goriva)

e ex-use

=

emisije iz postojeće upotrebe ili kasnijeg postupanja s ulaznim sirovinama (g CO2eq/MJ goriva)

ep

=

emisije iz obrade (g CO2eq/MJ goriva)

etd

=

emisije iz prijevoza i distribucije (g CO2eq/MJ goriva)

eu

=

emisije nastale izgaranjem goriva u krajnjoj namjeni (g CO2eq/MJ goriva)

eccs

=

uštede emisija ostvarene hvatanjem ugljika i geološkim skladištenjem (g CO2eq/MJ goriva)

Emisije koje nastaju tijekom proizvodnje strojeva i opreme ne uzimaju se u obzir.

Intenzitet emisija stakleničkih plinova povezanih s obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu i gorivima iz recikliranog ugljika dobiva se dijeljenjem ukupnih emisija u procesu za svaki element formule s ukupnom količinom goriva nastalom u procesu i izražava u gramima ekvivalenta CO2 po MJ goriva (g CO2eq/MJ goriva). Ako je gorivo mješavina obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu, goriva iz recikliranog ugljika i drugih goriva, smatra se da sve vrste (goriva) imaju isti intenzitet emisija.

Iznimka od tog pravila odnosi se na zajedničku obradu u kojoj obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika samo djelomično zamjenjuju konvencionalne ulazne sirovine u procesu.

U takvoj se situaciji pri izračunu intenziteta emisija stakleničkih plinova energetska vrijednost ulaznih sirovina zasebno na proporcionalnoj osnovi uzima za sljedeće:

| — | dio procesa koji se temelji na konvencionalnim ulaznim sirovinama i |
| --- | --- |

—

dio procesa koji se temelji na konvencionalnim ulaznim sirovinama i

| — | dio procesa koji se temelji na obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu te gorivima iz recikliranog ugljika pod pretpostavkom da su dijelovi procesa inače istovjetni. |
| --- | --- |

—

dio procesa koji se temelji na obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu te gorivima iz recikliranog ugljika pod pretpostavkom da su dijelovi procesa inače istovjetni.

Procesi se analogno tome razmatraju zasebno kad se obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika obrađuju zajedno s biomasom.

Intenzitet emisija stakleničkih plinova može se izračunati kao prosjek za cjelokupnu proizvodnju goriva tijekom razdoblja od najviše jednog kalendarskog mjeseca, ali i za kraća razdoblja. Ako se električna energija koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s metodologijom utvrđenom u Direktivi (EU) 2018/2001 upotrebljava kao ulazna sirovina koja povećava ogrjevnu vrijednost goriva ili međuproizvoda, navedeno razdoblje mora biti u skladu sa zahtjevima koji se primjenjuju na vremensku korelaciju. Prema potrebi, vrijednosti intenziteta emisija stakleničkih plinova izračunane za pojedinačna razdoblja mogu se zatim upotrijebiti za izračun prosječnog intenziteta emisija stakleničkih plinova za razdoblje od najviše mjesec dana, pod uvjetom da pojedinačne vrijednosti izračunane za svako razdoblje budu u skladu s graničnom vrijednošću minimalne uštede od 70 %.

| 2. | Uštede emisija stakleničkih plinova povezane s obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu ili gorivima iz recikliranog ugljika izračunavaju se kako slijedi:
  Uštede = (EF – E)/EF

  pri čemu je:







  E | = | ukupne emisije iz uporabe obnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu ili goriva iz recikliranog ugljika. |
| --- | --- | --- | --- |
| EF | = | ukupne emisije usporednog fosilnog goriva. |

2.

Uštede = (EF – E)/EF

pri čemu je:

E

=

ukupne emisije iz uporabe obnovljivog tekućeg i plinovitog goriva nebiološkog podrijetla namijenjenog uporabi u prometu ili goriva iz recikliranog ugljika.

EF

=

ukupne emisije usporednog fosilnog goriva.

Za sva obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika ukupne emisije usporednog fosilnog goriva iznose 94 g CO2eq/MJ.

| 3. | Ako se izlazni proizvod procesa ne može u potpunosti smatrati obnovljivim tekućim i plinovitim gorivima nebiološkog podrijetla namijenjenima uporabi u prometu ni gorivom iz recikliranog ugljika, njegov se udio u ukupnim izlaznim proizvodima utvrđuje kako slijedi:






  (a) | udio obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu utvrđuje se dijeljenjem relevantnog unosa obnovljive energije u proces s ukupnim relevantnim unosom energije u proces; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

udio obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu utvrđuje se dijeljenjem relevantnog unosa obnovljive energije u proces s ukupnim relevantnim unosom energije u proces;

| (b) | udio goriva iz recikliranog ugljika utvrđuje se dijeljenjem relevantnog unosa energije koja se smatra izvorom za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika u proces s ukupnim relevantnim unosom energije u proces. |
| --- | --- |

(b)

udio goriva iz recikliranog ugljika utvrđuje se dijeljenjem relevantnog unosa energije koja se smatra izvorom za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika u proces s ukupnim relevantnim unosom energije u proces.

Relevantna energija za ulazne materijalne sirovine niža je ogrjevna vrijednost svojstvena ulaznoj materijalnoj sirovini koja postaje dio molekularne strukture goriva (1).

Za ulaznu električnu energiju koja se upotrebljava za povećanje ogrjevne vrijednosti goriva ili međuproizvoda relevantna energija je količina električne energije.

Kad je riječ o industrijskim ispušnim plinovima, to je energija u ispušnom plinu koja se temelji na njihovoj nižoj ogrjevnoj vrijednosti. Kad je riječ o toplini kojom se povećava ogrjevna vrijednost goriva ili međuproizvoda, relevantna energija je korisna energija topline koja se koristi za sintezu goriva. Korisna toplina je ukupna toplinska energija pomnožena s Carnotovom učinkovitošću, kako je definirano u dijelu C točki 1. podtočki (b) u Priloga V. Direktivi (EU) 2018/2001. Ostale ulazne sirovine uzimaju se u obzir samo pri određivanju intenziteta emisija goriva.

| 4. | Pri utvrđivanju emisija iz opskrbe ulaznim sirovinama potrebno je razlikovati elastične i neelastične ulazne sirovine. Neelastične ulazne sirovine one su čija se ponuda ne može povećati u slučaju dodatne potražnje. Stoga su sve ulazne sirovine koje se smatraju izvorom ugljika za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika neelastične, kao i izlazni proizvodi koji su proizvedeni u fiksnom omjeru inkorporiranim procesom (2) i čine manje od 10 % ekonomske vrijednosti izlaznih proizvoda. Ako čine 10 % te ekonomske vrijednosti ili više, smatraju se elastičnima. U načelu, elastične ulazne sirovine one su čija se ponuda može povećati u slučaju dodatne potražnje. Naftni proizvodi iz rafinerija spadaju u tu kategoriju jer rafinerije mogu mijenjati omjer svojih proizvoda. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Električnoj energiji koja se smatra potpuno obnovljivom u skladu s člankom 27. stavkom 3. Direktive (EU) 2018/2001 pripisuje se nulta stopa emisija stakleničkih plinova. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tijekom svake kalendarske godine primjenjuje se jedna od sljedećih triju alternativnih metoda za pripisivanje vrijednosti emisija stakleničkih plinova električnoj energiji preuzetoj iz mreže koja se ne smatra potpuno obnovljivom u skladu s člankom 27. stavkom 3. Direktive (EU) 2018/2001 i upotrebljava se za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika:






  (a) | vrijednosti emisija stakleničkih plinova pripisuju se u skladu s dijelom C ovog Priloga. Pritom se ne dovodi u pitanje procjena u skladu s pravilima o državnim potporama; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

vrijednosti emisija stakleničkih plinova pripisuju se u skladu s dijelom C ovog Priloga. Pritom se ne dovodi u pitanje procjena u skladu s pravilima o državnim potporama;

| (b) | vrijednosti emisija stakleničkih plinova pripisuju se ovisno o broju sati rada pod punim opterećenjem postrojenja koje proizvodi obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika. Ako je broj sati pod punim opterećenjem manji od broja sati tijekom kojih su postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora ili nuklearne elektrane za koje su dostupni pouzdani podaci u prethodnoj kalendarskoj godini određivali graničnu cijenu električne energije ili jednak tom broju, električnoj energiji iz mreže koja se upotrebljava u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika pripisuje se vrijednost emisija stakleničkih plinova od nula g CO2eq/MJ. Ako se taj broj sati pod punim opterećenjem prekorači, električnoj energiji iz mreže koja se upotrebljava u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika pripisuje se vrijednost emisija stakleničkih plinova od 183 g CO2eq/MJ; ili |
| --- | --- |

(b)

vrijednosti emisija stakleničkih plinova pripisuju se ovisno o broju sati rada pod punim opterećenjem postrojenja koje proizvodi obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika. Ako je broj sati pod punim opterećenjem manji od broja sati tijekom kojih su postrojenja koja proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora ili nuklearne elektrane za koje su dostupni pouzdani podaci u prethodnoj kalendarskoj godini određivali graničnu cijenu električne energije ili jednak tom broju, električnoj energiji iz mreže koja se upotrebljava u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika pripisuje se vrijednost emisija stakleničkih plinova od nula g CO2eq/MJ. Ako se taj broj sati pod punim opterećenjem prekorači, električnoj energiji iz mreže koja se upotrebljava u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika pripisuje se vrijednost emisija stakleničkih plinova od 183 g CO2eq/MJ; ili

| (c) | vrijednost emisija stakleničkih plinova iz marginalne jedinice koja proizvodi električnu energiju u trenutku proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu u zoni trgovanja može se upotrijebiti ako je nacionalni operator prijenosnog sustava te informacije učinio javno dostupnima. |
| --- | --- |

(c)

vrijednost emisija stakleničkih plinova iz marginalne jedinice koja proizvodi električnu energiju u trenutku proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu u zoni trgovanja može se upotrijebiti ako je nacionalni operator prijenosnog sustava te informacije učinio javno dostupnima.

Ako se primjenjuje metoda utvrđena u točki (b), ona se primjenjuje i na električnu energiju koja se upotrebljava za proizvodnju obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika i smatra se potpuno obnovljivom u skladu s člankom 27. stavkom 3. Direktive (EU) 2018/2001.

| 7. | Emisije stakleničkih plinova od elastičnih ulaznih sirovina koje su dobivene inkorporiranim procesom utvrđuju se na temelju podataka koji se odnose na njihov stvarni proizvodni proces. To uključuje sve emisije koje potječu iz proizvodnje takvih sirovina u cijelom opskrbnom lancu (uključujući emisije koje nastaju pri ekstrakciji primarne energije potrebne za proizvodnju, obradu i prijevoz ulazne sirovine). Ne uključuju se emisije iz izgaranja povezane sa sadržajem ugljika u utrošenom gorivu (3).
  S druge strane, emisije stakleničkih plinova od elastičnih ulaznih sirovina koje nisu dobivene inkorporiranim procesom utvrđuju se na temelju vrijednosti iz dijela B ovog Priloga. Ako ulazne sirovine nisu uključene na popis, informacije o intenzitetu emisija mogu se dobiti iz najnovije verzije izvješća „Well to Wheels” konzorcija JEC, baze podataka ECOINVENT, službenih izvora kao što su IPCC, IEA ili vlade, drugih revidiranih izvora kao što su baze podataka E3 i GEMIS te stručno recenziranih publikacija. |
| --- | --- |

7.

S druge strane, emisije stakleničkih plinova od elastičnih ulaznih sirovina koje nisu dobivene inkorporiranim procesom utvrđuju se na temelju vrijednosti iz dijela B ovog Priloga. Ako ulazne sirovine nisu uključene na popis, informacije o intenzitetu emisija mogu se dobiti iz najnovije verzije izvješća „Well to Wheels” konzorcija JEC, baze podataka ECOINVENT, službenih izvora kao što su IPCC, IEA ili vlade, drugih revidiranih izvora kao što su baze podataka E3 i GEMIS te stručno recenziranih publikacija.

| 8. | Dobavljač svake ulazne sirovine, osim onih za koje su vrijednosti uzete iz dijela B ovog Priloga, izračunava intenzitet emisija (4) ulazne sirovine u skladu s postupcima iz ovog dokumenta te o toj vrijednosti izvješćuje za potrebe sljedeće faze proizvodnje ili potrebe proizvođača konačnog goriva. Isto se pravilo primjenjuje na dobavljače ulaznih sirovima koji se nalaze dalje u lancu opskrbe. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Emisije od neelastičnih ulaznih sirovina uključuju emisije koje nastaju zbog promjene prethodne uporabe ili alternativne uporabe tih sirovina. U tim se emisijama mora uzeti u obzir izgubljena proizvodnja električne energije, topline ili proizvoda u čijoj su se prijašnjoj proizvodnji upotrebljavale predmetne ulazne sirovine, kao i sve emisije uzrokovane dodatnom obradom ulaznih sirovina i prijevozom. Primjenjuju se sljedeća pravila:






  (a) | emisije koje se pripisuju isporuci neelastičnih ulaznih sirovina određuju se množenjem izgubljene proizvodnje električne energije, topline ili drugih proizvoda s odgovarajućim faktorom emisije. U slučaju izgubljene proizvodnje električne energije, razmatraju se faktori emisije za proizvodnju električne energije u mreži u zemlji u kojoj je došlo do premještanja, što se utvrđuje u skladu s odgovarajućom metodologijom iz točke 5. ili 6. U slučaju preusmjerenog materijala, emisije koje se pripisuju zamjenskom materijalu izračunavaju se kao za ulazne materijalne sirovine u ovoj metodologiji. Prvih 20 godina nakon početka proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika gubitak proizvodnje električne energije, topline i materijala utvrđuje se na temelju prosječne količine električne i toplinske energije proizvedene iz neelastičnih ulaznih sirovina tijekom zadnje tri godine prije početka proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika. Nakon 20 godina proizvodnje gubitak proizvodnje električne energije, topline ili drugih proizvoda utvrđuje se na temelju minimalnih standarda energetskih svojstava pretpostavljenih u odgovarajućim zaključcima o najboljoj raspoloživoj tehnologiji (NRT). Ako postupak nije obuhvaćen NRT-om, izgubljena proizvodnja procjenjuje se prema usporedivom procesu u kojem se primjenjuje najnovija tehnologija; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

emisije koje se pripisuju isporuci neelastičnih ulaznih sirovina određuju se množenjem izgubljene proizvodnje električne energije, topline ili drugih proizvoda s odgovarajućim faktorom emisije. U slučaju izgubljene proizvodnje električne energije, razmatraju se faktori emisije za proizvodnju električne energije u mreži u zemlji u kojoj je došlo do premještanja, što se utvrđuje u skladu s odgovarajućom metodologijom iz točke 5. ili 6. U slučaju preusmjerenog materijala, emisije koje se pripisuju zamjenskom materijalu izračunavaju se kao za ulazne materijalne sirovine u ovoj metodologiji. Prvih 20 godina nakon početka proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika gubitak proizvodnje električne energije, topline i materijala utvrđuje se na temelju prosječne količine električne i toplinske energije proizvedene iz neelastičnih ulaznih sirovina tijekom zadnje tri godine prije početka proizvodnje obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu i goriva iz recikliranog ugljika. Nakon 20 godina proizvodnje gubitak proizvodnje električne energije, topline ili drugih proizvoda utvrđuje se na temelju minimalnih standarda energetskih svojstava pretpostavljenih u odgovarajućim zaključcima o najboljoj raspoloživoj tehnologiji (NRT). Ako postupak nije obuhvaćen NRT-om, izgubljena proizvodnja procjenjuje se prema usporedivom procesu u kojem se primjenjuje najnovija tehnologija;

| (b) | u slučaju neelastičnih ulaznih sirovina koje predstavljaju prijelazne tokove u industrijskim procesima, kao što su plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći u čeličanama ili rafinerijski plin u rafineriji nafte, ako se učinak njihova preusmjeravanja radi proizvodnje goriva ne može izravno izmjeriti, emisije uzrokovane preusmjeravanjem ulaznih sirovina utvrđuju se na temelju simulacija rada postrojenja prije i nakon što ga se osposobi za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika. Ako se zbog preinaka postrojenja smanji proizvodnja nekih proizvoda, emisije pripisane neelastičnoj ulaznoj sirovini moraju uključivati emisije povezane sa zamjenom izgubljenih proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

u slučaju neelastičnih ulaznih sirovina koje predstavljaju prijelazne tokove u industrijskim procesima, kao što su plin iz koksnih peći, plin iz visokih peći u čeličanama ili rafinerijski plin u rafineriji nafte, ako se učinak njihova preusmjeravanja radi proizvodnje goriva ne može izravno izmjeriti, emisije uzrokovane preusmjeravanjem ulaznih sirovina utvrđuju se na temelju simulacija rada postrojenja prije i nakon što ga se osposobi za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika. Ako se zbog preinaka postrojenja smanji proizvodnja nekih proizvoda, emisije pripisane neelastičnoj ulaznoj sirovini moraju uključivati emisije povezane sa zamjenom izgubljenih proizvoda;

| (c) | Ako se u procesu upotrebljavaju neelastične ulazne sirovine iz novih postrojenja kao što su nove čeličane u kojima se plin iz visokih peći upotrebljava za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika, mora se uzeti u obzir učinak preusmjeravanja ulaznih sirovina u najisplativiju alternativnu uporabu. Zatim se utjecaji na emisije izračunavaju u skladu s minimalnim standardima energetske učinkovitosti pretpostavljenima u odgovarajućim zaključcima o NRT-u. Za industrijske procese koji nisu obuhvaćeni NRT-om uštede emisija izračunavaju se na temelju usporedivog procesa u kojem se primjenjuje najnovija tehnologija. |
| --- | --- |

(c)

Ako se u procesu upotrebljavaju neelastične ulazne sirovine iz novih postrojenja kao što su nove čeličane u kojima se plin iz visokih peći upotrebljava za proizvodnju goriva iz recikliranog ugljika, mora se uzeti u obzir učinak preusmjeravanja ulaznih sirovina u najisplativiju alternativnu uporabu. Zatim se utjecaji na emisije izračunavaju u skladu s minimalnim standardima energetske učinkovitosti pretpostavljenima u odgovarajućim zaključcima o NRT-u. Za industrijske procese koji nisu obuhvaćeni NRT-om uštede emisija izračunavaju se na temelju usporedivog procesa u kojem se primjenjuje najnovija tehnologija.

| 10. | Emisije iz postojeće upotrebe ili kasnijeg postupanja uključuju sve emisije iz postojeće upotrebe ili kasnijeg postupanja s ulaznom sirovinom koje se izbjegavaju kad se ulazna sirovina upotrebljava za proizvodnju goriva. Te emisije uključuju ekvivalent CO2 ugljika u kemijskom sastavu goriva koji bi inače bilo ispušten kao CO2 u atmosferu. To uključuje CO2 koji je uhvaćen i uključen u sastav goriva pod uvjetom da je ispunjen barem jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | CO2 je uhvaćen u okviru djelatnosti navedene u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ i uzet je u obzir ranije u lancu u učinkovitom sustavu određivanja cijena ugljika te je ušao u kemijski sastav goriva prije 2036. Taj se rok produljuje do 2041. u drugim slučajevima osim za CO2 koji potječe iz izgaranja goriva za proizvodnju električne energije; ili |
| --- | --- | --- |

10.

(a)

CO2 je uhvaćen u okviru djelatnosti navedene u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ i uzet je u obzir ranije u lancu u učinkovitom sustavu određivanja cijena ugljika te je ušao u kemijski sastav goriva prije 2036. Taj se rok produljuje do 2041. u drugim slučajevima osim za CO2 koji potječe iz izgaranja goriva za proizvodnju električne energije; ili

| (b) | uhvaćeni CO2 potječe iz zraka; ili |
| --- | --- |

(b)

uhvaćeni CO2 potječe iz zraka; ili

| (c) | uhvaćeni CO2 potječe iz proizvodnje ili izgaranja biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase koji su u skladu s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova, pri čemu za uhvaćeni CO2 nisu primljene jedinice za uštede emisija ostvarene hvatanjem i zamjenom CO2, kako je utvrđeno u prilozima V. i VI. Direktivi (EU) 2018/2001; ili |
| --- | --- |

(c)

uhvaćeni CO2 potječe iz proizvodnje ili izgaranja biogoriva, tekućih biogoriva ili goriva iz biomase koji su u skladu s kriterijima održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova, pri čemu za uhvaćeni CO2 nisu primljene jedinice za uštede emisija ostvarene hvatanjem i zamjenom CO2, kako je utvrđeno u prilozima V. i VI. Direktivi (EU) 2018/2001; ili

| (d) | uhvaćeni CO2 potječe iz izgaranja obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ili goriva iz recikliranog ugljika koja ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u članku 25. stavku 2. i članku 28. stavku 5. Direktive (EU) 2018/2001 i ovoj Uredbi; ili |
| --- | --- |

(d)

uhvaćeni CO2 potječe iz izgaranja obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ili goriva iz recikliranog ugljika koja ispunjavaju kriterije uštede emisija stakleničkih plinova kako je utvrđeno u članku 25. stavku 2. i članku 28. stavku 5. Direktive (EU) 2018/2001 i ovoj Uredbi; ili

| (e) | uhvaćeni CO2 potječe iz geološkog izvora iz kojeg je ranije prirodnim putem istjecao. |
| --- | --- |

(e)

uhvaćeni CO2 potječe iz geološkog izvora iz kojeg je ranije prirodnim putem istjecao.

Ne uključuje se uhvaćeni CO2 koji potječe iz goriva koje se namjerno izgara radi proizvodnje CO2 niti CO2 za čije su hvatanje dodijeljene emisijske jedinice u skladu s drugim zakonodavnim odredbama.

Emisije povezane s ulaznim sirovinama kao što su električna energija, toplina i potrošni materijali koje se upotrebljavaju u procesu hvatanja CO2 uključuju se u izračun emisija pripisanih ulaznim sirovinama.

| 11. | Datumi utvrđeni u točki 10. podtočki (a) podlijegat će preispitivanju s obzirom na provedbu klimatskog cilja na razini Unije za 2040. utvrđenog u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) 2021/1119 u sektorima obuhvaćenima Direktivom 2003/87/EZ. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Emisije iz obrade uključuju izravne atmosferske emisije iz same obrade, prerade otpada i istjecanja. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emisije iz izgaranja goriva odnose se na ukupne emisije iz izgaranja goriva u uporabi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Staklenički plinovi uzeti u obzir u izračunima emisija i njihovi ekvivalenti ugljikova dioksida jednaki su kao u Prilogu V. dijelu C točki 4. Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ako se procesom dobiva više suproizvoda kao što su goriva ili kemikalije, kao i energetski suproizvodi kao što su toplina, električna energija ili mehanička energija koje se izvozi iz postrojenja, emisije stakleničkih plinova pripisuju se tim suproizvodima kako slijedi:






  (a) | emisije se pripisuju na kraju procesa kojim se dobivaju suproizvodi. Pripisane emisije uključuju emisije iz samog procesa, kao i emisije pripisane ulaznim sirovinama u procesu; |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

emisije se pripisuju na kraju procesa kojim se dobivaju suproizvodi. Pripisane emisije uključuju emisije iz samog procesa, kao i emisije pripisane ulaznim sirovinama u procesu;

| (b) | emisije koje se pripisuju izračunavaju se kao ei
  uvećano za sve frakcije vrijednosti ep
  , etd
  i eccs
  koje se odnose na procesne faze prije proizvodnje suproizvoda te na samu procesnu fazu u kojoj se proizvode suproizvodi. Ako je ulazna sirovina u procesu sama po sebi suproizvod iz drugog procesa, prije nego se utvrde emisije koje joj se pripisuju prvo joj treba pripisati emisije za drugi proces; |
| --- | --- |

(b)

emisije koje se pripisuju izračunavaju se kao ei
  uvećano za sve frakcije vrijednosti ep
  , etd
  i eccs
  koje se odnose na procesne faze prije proizvodnje suproizvoda te na samu procesnu fazu u kojoj se proizvode suproizvodi. Ako je ulazna sirovina u procesu sama po sebi suproizvod iz drugog procesa, prije nego se utvrde emisije koje joj se pripisuju prvo joj treba pripisati emisije za drugi proces;

| (c) | ako neko postrojenje unutar granica projekta obrađuje samo jedan od suproizvoda projekta, emisije iz tog postrojenja u cijelosti se pripisuju tom suproizvodu; |
| --- | --- |

(c)

ako neko postrojenje unutar granica projekta obrađuje samo jedan od suproizvoda projekta, emisije iz tog postrojenja u cijelosti se pripisuju tom suproizvodu;

| (d) | ako je u procesu moguće mijenjati omjere proizvedenih suproizvoda, emisije se pripisuju na temelju fizičke uzročnosti utvrđivanjem učinka povećanja proizvodnje samo jednog suproizvoda na emisije iz procesa, pri čemu ostala proizvodnja ostaje nepromijenjena; |
| --- | --- |

(d)

ako je u procesu moguće mijenjati omjere proizvedenih suproizvoda, emisije se pripisuju na temelju fizičke uzročnosti utvrđivanjem učinka povećanja proizvodnje samo jednog suproizvoda na emisije iz procesa, pri čemu ostala proizvodnja ostaje nepromijenjena;

| (e) | ako je omjer proizvoda fiksan, a svi su suproizvodi u obliku goriva, električne energije ili topline, emisije se pripisuju prema energetskom sadržaju. Ako se pripisivanje odnosi na isporučenu toplinu na temelju energetskog sadržaja, može se uzeti u obzir samo koristan dio topline, kako je definirano u Prilogu V. dijelu C točki 16. Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(e)

ako je omjer proizvoda fiksan, a svi su suproizvodi u obliku goriva, električne energije ili topline, emisije se pripisuju prema energetskom sadržaju. Ako se pripisivanje odnosi na isporučenu toplinu na temelju energetskog sadržaja, može se uzeti u obzir samo koristan dio topline, kako je definirano u Prilogu V. dijelu C točki 16. Direktive (EU) 2018/2001;

| (f) | ako je omjer proizvoda fiksan, a neki su suproizvodi materijali bez energetskog sadržaja, emisije se pripisuju prema gospodarskoj vrijednosti suproizvoda. Ta je gospodarska vrijednost prosječna tvornička vrijednost proizvoda tijekom posljednje tri godine. Ako takvi podaci nisu dostupni, vrijednost se procjenjuje na temelju cijena robe umanjenih za trošak prijevoza i skladištenja (5). |
| --- | --- |

(f)

ako je omjer proizvoda fiksan, a neki su suproizvodi materijali bez energetskog sadržaja, emisije se pripisuju prema gospodarskoj vrijednosti suproizvoda. Ta je gospodarska vrijednost prosječna tvornička vrijednost proizvoda tijekom posljednje tri godine. Ako takvi podaci nisu dostupni, vrijednost se procjenjuje na temelju cijena robe umanjenih za trošak prijevoza i skladištenja (5).

| 16. | Emisije iz prijevoza i distribucije uključuju emisije iz skladištenja i distribucije gotovih goriva. Emisije koje se pripisuju ulaznim sirovinama ei
  uključuju emisije iz njihova prijevoza i skladištenja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ako u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ili goriva iz recikliranog ugljika nastaju emisije ugljika koje se trajno skladište u skladu s Direktivom 2009/31/EZ o geološkom skladištenju ugljikova dioksida, to se može pripisati proizvodima tog procesa kao smanjenje emisija u okviru eccs
  . Emisije koje potječu iz skladištenja (što uključuje prijevoz ugljikova dioksida) također će se morati uzeti u obzir, i to pod ep
  . |
| --- | --- |

17.

B.   „STANDARDNE VRIJEDNOSTI” INTENZITETA EMISIJA STAKLENIČKIH PLINOVA IZ ELASTIČNIH ULAZNIH SIROVINA

Intenziteti emisija stakleničkih plinova iz ulaznih sirovina, osim električne energije, prikazani su u tablici u nastavku:

| | Ukupne emisije
  g CO2eq/MJ | Emisije bliže početku lanca
  g CO2eq/MJ | Emisije iz izgaranja
  g CO2eq/MJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Prirodni plin | 66,0 | 9,7 | 56,2 |
| Dizel | 95,1 | 21,9 | 73,2 |
| Benzin | 93,3 | 19,9 | 73,4 |
| Teško loživo ulje | 94,2 | 13,6 | 80,6 |
| Metanol | 97,1 | 28,2 | 68,9 |
| Kameni ugljen | 112,3 | 16,2 | 96,1 |
| Lignit | 116,7 | 1,7 | 115,0 |

Ukupne emisije

g CO2eq/MJ

Emisije bliže početku lanca

g CO2eq/MJ

Emisije iz izgaranja

g CO2eq/MJ

Prirodni plin

66,0

9,7

56,2

Dizel

95,1

21,9

73,2

Benzin

93,3

19,9

73,4

Teško loživo ulje

94,2

13,6

80,6

Metanol

97,1

28,2

68,9

Kameni ugljen

112,3

16,2

96,1

Lignit

116,7

1,7

115,0

| | g CO2eq/kg |
| --- | --- |
| Amonijak | 2 351,3 |
| Kalcijev klorid (CaCl2) | 38,8 |
| Cikloheksan | 723,0 |
| Klorovodična kiselina (HCl) | 1 061,1 |
| Maziva | 947,0 |
| Magnezijev sulfat (MgSO4) | 191,8 |
| Dušik | 56,4 |
| Fosforna kiselina (H3PO4) | 3 124,7 |
| Kalijev hidroksid (KOH) | 419,1 |
| Čisti CaO za prerade | 1 193,2 |
| Natrijev karbonat (Na2CO3) | 1 245,1 |
| Natrijev klorid (NaCl) | 13,3 |
| Natrijev hidroksid (NaOH) | 529,7 |
| Natrijev metoksid (Na(CH3O)) | 2 425,5 |
| SO2 | 53,3 |
| Sumporna kiselina (H2SO4) | 217,5 |
| Urea | 1 846,6 |

g CO2eq/kg

Amonijak

2 351,3

Kalcijev klorid (CaCl2)

38,8

Cikloheksan

723,0

Klorovodična kiselina (HCl)

1 061,1

Maziva

947,0

Magnezijev sulfat (MgSO4)

191,8

Dušik

56,4

Fosforna kiselina (H3PO4)

3 124,7

Kalijev hidroksid (KOH)

419,1

Čisti CaO za prerade

1 193,2

Natrijev karbonat (Na2CO3)

1 245,1

Natrijev klorid (NaCl)

13,3

Natrijev hidroksid (NaOH)

529,7

Natrijev metoksid (Na(CH3O))

2 425,5

SO2

53,3

Sumporna kiselina (H2SO4)

217,5

Urea

1 846,6

C.   INTENZITET EMISIJA STAKLENIČKIH PLINOVA IZ ELEKTRIČNE ENERGIJE

Intenzitet emisija stakleničkih plinova električne energije određuje se na razini zemalja ili na razini zona trgovanja. Intenzitet emisija stakleničkih plinova električne energije može se odrediti samo na razini zona trgovanja, ako su potrebni podaci javno dostupni. Pri izračunu intenziteta ugljika svojstvenog električnoj energiji, izraženog u g CO2eq/kWh električne energije, uzimaju se u obzir svi potencijalni izvori primarne energije za proizvodnju električne energije, vrsta postrojenja, učinkovitost pretvorbe energije i vlastita potrošnja električne energije u elektrani.

Pri izračunu se uzimaju u obzir sve emisije ekvivalenta ugljika povezane s izgaranjem i isporukom goriva koja se upotrebljavaju za proizvodnju električne energije. To se temelji na količinama goriva koja se upotrebljavaju u postrojenjima za proizvodnju električne energije te na faktorima emisije od izgaranja goriva i faktorima emisije goriva bliže početku lanca.

Staklenički plinovi osim CO2 izražavaju se kao CO2eq množenjem njihova potencijala globalnog zagrijavanja u odnosu na CO2 tijekom stogodišnjeg razdoblja kako je utvrđeno u dijelu C točki 4. u Prilogu V. Direktivi (EU) 2018/2001. S obzirom na njihovo biogeno podrijetlo, emisije CO2 iz izgaranja goriva iz biomase ne ulaze u izračun, za razliku od CH4 i N2O.

Za izračun emisija stakleničkih plinova iz izgaranja goriva upotrebljavaju se zadani IPCC-ovi faktori emisije za stacionarno izgaranje u energetskim industrijama (IPCC, 2006.). Emisije bliže početku lanca uključuju emisije iz svih procesa i faza potrebnih za pripremu goriva za upotrebu u proizvodnji električne energije; posljedica su vađenja, rafiniranja i prijevoza goriva koje se upotrebljava za proizvodnju električne energije.

Osim toga, uzimaju se u obzir sve emisije bliže početku lanca nastale pri uzgoju, prikupljanju, preradi i prijevozu biomase. Treset i sastavni dijelovi otpadnih materijala fosilnog podrijetla smatraju se fosilnim gorivom.

Goriva koja se upotrebljavaju za bruto proizvodnju električne energije u postrojenjima u kojima se proizvodi samo električna energija određuju se na temelju proizvodnje električne energije i učinkovitosti pretvorbe u električnu energiju. U slučaju kombinirane proizvodnje toplinske i električne energije (kogeneracije), goriva koja se upotrebljavaju za stvaranje topline u kogeneraciji uračunavaju se uzimajući u obzir alternativnu proizvodnju topline s prosječnim ukupnim učinkovitostima od 85 %, dok se ostatak pripisuje proizvodnji električne energije.

Za nuklearne elektrane pretpostavlja se da je učinkovitost pretvorbe topline nastale nuklearnim procesima 33 % ili se uzimaju podaci Eurostata ili sličnog akreditiranog izvora.

Nijedno gorivo nije povezano s proizvodnjom električne energije iz obnovljivih izvora, što uključuje hidroenergiju, solarnu energiju, energiju vjetra i geotermalnu energiju. Ne uzimaju se u obzir emisije nastale u izgradnji ni stavljanju izvan pogona postrojenja za proizvodnju električne energije, kao ni u gospodarenju otpadom iz tih postrojenja. Stoga se smatra da su emisije ekvivalenta ugljika povezane s proizvodnjom električne energije iz obnovljivih izvora (energije vjetra, solarne energije, hidroenergije i geotermalne energije) jednake nuli.

Emisije ekvivalenta CO2 iz bruto proizvodnje električne energije uključuju emisije bliže početku lanca iz verzije 5. izvješća „Well to Wheels” konzorcija JEC (Prussi i dr., 2020.), a navedene u tablici 3., te zadane faktore emisije za stacionarno izgaranje iz smjernica IPCC-a za nacionalne inventare stakleničkih plinova (IPCC, 2006.) navedene u tablicama 1. i 2. Emisije bliže početku lanca koje potječu iz opskrbe gorivom koje se upotrebljava izračunavaju se primjenom faktora emisije bliže početku lanca iz verzije 5. izvješća „Well to Wheels” konzorcija JEC (Prussi i dr., 2020.).

Intenzitet ugljika svojstven električnoj energiji izračunava se prema sljedećoj formuli:

Formula

| pri čemu je: | e

  gross_prod | = | emisije ekvivalenta – CO2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | faktori emisije ekvivalenta CO2 bliže početku lanca |
| | = | faktori emisije ekvivalenta CO2 iz izgaranja goriva |
| B

  i | = | gorivo utrošeno u proizvodnji električne energije |
| | = | goriva korištena za proizvodnju električne energije. |

pri čemu je:

e

  gross_prod

=

emisije ekvivalenta – CO2

  Formula

Formula

=

faktori emisije ekvivalenta CO2 bliže početku lanca
  Formula

Formula

=

faktori emisije ekvivalenta CO2 iz izgaranja goriva
  Formula

B

  i

=

gorivo utrošeno u proizvodnji električne energije
  Formula

Formula

=

goriva korištena za proizvodnju električne energije.

Iznos neto proizvodnje električne energije određuje se na temelju bruto proizvodnje električne energije, vlastite potrošnje električne energije u elektrani i gubitaka električne energije u reverzibilnim hidroelektranama.

Formula

| pri čemu je: | E

  net | = | neto proizvodnja električne energije |
| --- | --- | --- | --- |
| E

  gross | = | bruto proizvodnja električne energije |
| E

  own | = | vlastita potrošnja električne energije u elektrani |
| E

  pump | = | električna energija za crpke

  . |

pri čemu je:

E

  net

=

neto proizvodnja električne energije
  Formula

E

  gross

=

bruto proizvodnja električne energije
  Formula

E

  own

=

vlastita potrošnja električne energije u elektrani
  Formula

E

  pump

=

električna energija za crpke
  Formula
  .

Intenzitet ugljika neto proizvedene električne energije ukupna je bruto količina emisija stakleničkih plinova pri proizvodnji ili upotrebi neto električne energije:

Formula

pri čemu je: CI = emisije ekvivalenta CO2 iz proizvodnje električne energije
  Formula
  .

Podaci o proizvodnji električne energije i potrošnji goriva

Podaci o proizvodnji električne energije i potrošnji goriva dobivaju se iz podataka i statistika Međunarodne agencije za energiju (IEA) o energetskoj bilanci i električnoj energiji proizvedenoj uporabom raznih goriva, a može ih se naći npr. na stranicama IEA-e u odjeljku Data and Statistics („Energy Statistics Data Browser”) (6).

Kad je riječ o državama članicama EU-a, podaci Eurostata detaljniji su i mogu se upotrijebiti umjesto podataka IEA-e. Ako se intenzitet emisija stakleničkih plinova utvrđuje na razini zona trgovanja, upotrebljavaju se podaci iz službene nacionalne statistike iste razine detaljnosti kao i podaci IEA-e. Podaci o potrošnji goriva moraju uključivati najpodrobnije dostupne podatke iz nacionalnih statistika o: krutim fosilnim gorivima, proizvedenim plinovima, tresetu i proizvodima od treseta, naftnom škriljavcu i naftnom pijesku, nafti i naftnim derivatima, prirodnom plinu, obnovljivim izvorima energije i biogorivima, neobnovljivom otpadu i nuklearnoj energiji. Obnovljivi izvori energije i biogoriva uključuju biogoriva, obnovljivi komunalni otpad, hidroenergiju, energiju oceana, geotermalnu energiju, energiju vjetra, solarnu energiju i dizalice topline.

Ulazni podaci iz literature

Tablica 1.

Zadani faktori emisije za stacionarno izgaranje [g/MJ neto kalorijske vrijednosti goriva]

| Gorivo | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Kruta fosilna goriva | | | |
| Antracit | 98,3 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksni ugljen | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Drugi bitumenski ugljen | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Sub-bitumenski ugljen | 96,1 | 0,001 | 0,0015 |
| Lignit | 101 | 0,001 | 0,0015 |
| Briketi | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Koks iz koksnih peći | 107 | 0,001 | 0,0015 |
| Plinski koks | 107 | 0,001 | 0,0001 |
| Ugljeni katran | 80,7 | 0,001 | 0,0015 |
| Briketi od smeđeg ugljena | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Industrijski plinovi | | | |
| Plin iz plinara | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Koksni plin | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Plin iz visokih peći | 260 | 0,001 | 0,0001 |
| Drugi oporabljeni plinovi | 182 | 0,001 | 0,0001 |
| Treset i proizvodi od treseta | 106 | 0,001 | 0,0015 |
| Naftni škriljavac i naftni pijesak | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Nafta i naftni derivati | | | |
| Sirova nafta | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Kondenzati prirodnog plina | 64,2 | 0,003 | 0,0006 |
| Rafinerijske sirovine | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Aditivi i oksigenati | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Drugi ugljikovodici | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Rafinerijski plin | 57,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Etan | 61,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Ukapljeni naftni plinovi | 63,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Motorni benzin | 69,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Avionski benzin | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Mlazno gorivo benzinskog tipa | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Mlazno gorivo kerozinskog tipa | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Drugi kerozini | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Nafta | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Plinsko ulje i dizelsko ulje | 74,1 | 0,003 | 0,0006 |
| Loživo ulje | 77,4 | 0,003 | 0,0006 |
| Bijeli špirit i SBP | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Maziva | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Bitumen | 80,7 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftni koks | 97,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Parafinski voskovi | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Drugi naftni derivati | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Prirodni plin | 56,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Otpad | | | |
| Industrijski otpad (neobnovljivi) | 143 | 0,03 | 0,004 |
| Neobnovljivi komunalni otpad | 91,7 | 0,03 | 0,004 |
| Napomena: | vrijednosti se moraju pomnožiti s faktorima GWP (potencijala globalnog zagrijavanja) utvrđenima u točki 4. dijela C Priloga V. Direktivi (EU) 2018/2001. |

Gorivo

CO2

CH4

N2O

Kruta fosilna goriva

Antracit

98,3

0,001

0,0015

Koksni ugljen

94,6

0,001

0,0015

Drugi bitumenski ugljen

94,6

0,001

0,0015

Sub-bitumenski ugljen

96,1

0,001

0,0015

Lignit

101

0,001

0,0015

Briketi

97,5

0,001

0,0015

Koks iz koksnih peći

107

0,001

0,0015

Plinski koks

107

0,001

0,0001

Ugljeni katran

80,7

0,001

0,0015

Briketi od smeđeg ugljena

97,5

0,001

0,0015

Industrijski plinovi

Plin iz plinara

44,4

0,001

0,0001

Koksni plin

44,4

0,001

0,0001

Plin iz visokih peći

260

0,001

0,0001

Drugi oporabljeni plinovi

182

0,001

0,0001

Treset i proizvodi od treseta

106

0,001

0,0015

Naftni škriljavac i naftni pijesak

73,3

0,003

0,0006

Nafta i naftni derivati

Sirova nafta

73,3

0,003

0,0006

Kondenzati prirodnog plina

64,2

0,003

0,0006

Rafinerijske sirovine

73,3

0,003

0,0006

Aditivi i oksigenati

73,3

0,003

0,0006

Drugi ugljikovodici

73,3

0,003

0,0006

Rafinerijski plin

57,6

0,001

0,0001

Etan

61,6

0,001

0,0001

Ukapljeni naftni plinovi

63,1

0,001

0,0001

Motorni benzin

69,3

0,003

0,0006

Avionski benzin

70

0,003

0,0006

Mlazno gorivo benzinskog tipa

70

0,003

0,0006

Mlazno gorivo kerozinskog tipa

71,5

0,003

0,0006

Drugi kerozini

71,5

0,003

0,0006

Nafta

73,3

0,003

0,0006

Plinsko ulje i dizelsko ulje

74,1

0,003

0,0006

Loživo ulje

77,4

0,003

0,0006

Bijeli špirit i SBP

73,3

0,003

0,0006

Maziva

73,3

0,003

0,0006

Bitumen

80,7

0,003

0,0006

Naftni koks

97,5

0,003

0,0006

Parafinski voskovi

73,3

0,003

0,0006

Drugi naftni derivati

73,3

0,003

0,0006

Prirodni plin

56,1

0,001

0,0001

Otpad

Industrijski otpad (neobnovljivi)

143

0,03

0,004

Neobnovljivi komunalni otpad

91,7

0,03

0,004

Napomena:

vrijednosti se moraju pomnožiti s faktorima GWP (potencijala globalnog zagrijavanja) utvrđenima u točki 4. dijela C Priloga V. Direktivi (EU) 2018/2001.

| Izvor: | IPCC, 2006. |
| --- | --- |

Izvor:

IPCC, 2006.

Tablica 2.

Zadani faktori emisije za stacionarno izgaranje goriva dobivenih iz biomase [g/MJ neto kalorijske vrijednosti goriva]

| Gorivo | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Primarna kruta biogoriva | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Drveni ugljen | 0 | 0,2 | 0,004 |
| Bioplinovi | 0 | 0,001 | 0,0001 |
| Obnovljivi komunalni otpad | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Čisti biobenzin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Miješani biobenzin | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Čisti biodizeli | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Miješani biodizeli | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Čisti biokerozin za mlazne motore | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Miješani biokerozin za mlazne motore | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Druga tekuća biogoriva | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Izvor: | IPCC, 2006. |

Gorivo

CO2

CH4

N2O

Primarna kruta biogoriva

0

0,03

0,004

Drveni ugljen

0

0,2

0,004

Bioplinovi

0

0,001

0,0001

Obnovljivi komunalni otpad

0

0,03

0,004

Čisti biobenzin

0

0,003

0,0006

Miješani biobenzin

0

0,003

0,0006

Čisti biodizeli

0

0,003

0,0006

Miješani biodizeli

0

0,003

0,0006

Čisti biokerozin za mlazne motore

0

0,003

0,0006

Miješani biokerozin za mlazne motore

0

0,003

0,0006

Druga tekuća biogoriva

0

0,003

0,0006

Izvor:

IPCC, 2006.

Tablica 3.

Faktori emisije za gorivo bliže početku lanca [g CO2eq/MJ neto kalorijske vrijednosti goriva]

| Gorivo | Faktor emisije |
| --- | --- |
| Kameni ugljen | 15,9 |
| Smeđi ugljen | 1,7 |
| Treset | 0 |
| Ugljeni plinovi | 0 |
| Naftni derivati | 11,6 |
| Prirodni plin | 12,7 |
| Kruta biogoriva | 0,7 |
| Tekuća biogoriva | 46,8 |
| Industrijski otpad | 0 |
| Komunalni otpad | 0 |
| Bioplinovi | 13,7 |
| Nuklearno gorivo | 1,2 |
| Izvor: | verzija 5. izvješća „Well to Wheels” konzorcija JEC |

Gorivo

Faktor emisije

Kameni ugljen

15,9

Smeđi ugljen

1,7

Treset

0

Ugljeni plinovi

0

Naftni derivati

11,6

Prirodni plin

12,7

Kruta biogoriva

0,7

Tekuća biogoriva

46,8

Industrijski otpad

0

Komunalni otpad

0

Bioplinovi

13,7

Nuklearno gorivo

1,2

Izvor:

verzija 5. izvješća „Well to Wheels” konzorcija JEC

Tablica A uključuje vrijednosti intenziteta emisija stakleničkih plinova električne energije na nacionalnoj razini u Europskoj uniji. Ako se intenzitet emisija stakleničkih plinova električne energije utvrđuje na razini zemlje, te se vrijednosti upotrebljavaju za električnu energiju iz Europske unije dok ne postanu dostupni noviji podaci za utvrđivanje intenziteta emisija električne energije (7).

Tablica A

Intenzitet emisija iz električne energije u Europskoj uniji 2020.

| Zemlja | Intenzitet emisija iz proizvedene električne energije (g CO2eq/MJ) |
| --- | --- |
| Austrija | 39,7 |
| Belgija | 56,7 |
| Bugarska | 119,2 |
| Cipar | 206,6 |
| Češka | 132,5 |
| Njemačka | 99,3 |
| Danska | 27,1 |
| Estonija | 139,8 |
| Grčka | 125,2 |
| Španjolska | 54,1 |
| Finska | 22,9 |
| Francuska | 19,6 |
| Hrvatska | 55,4 |
| Mađarska | 72,9 |
| Irska | 89,4 |
| Italija | 92,3 |
| Latvija | 39,4 |
| Litva | 57,7 |
| Luksemburg | 52,0 |
| Malta | 133,9 |
| Nizozemska | 99,9 |
| Poljska | 196,5 |
| Portugal | 61,6 |
| Rumunjska | 86,1 |
| Slovačka | 45,6 |
| Slovenija | 70,1 |
| Švedska | 4,1 |
| Izvor: | JRC, 2022. |

Zemlja

Intenzitet emisija iz proizvedene električne energije (g CO2eq/MJ)

Austrija

39,7

Belgija

56,7

Bugarska

119,2

Cipar

206,6

Češka

132,5

Njemačka

99,3

Danska

27,1

Estonija

139,8

Grčka

125,2

Španjolska

54,1

Finska

22,9

Francuska

19,6

Hrvatska

55,4

Mađarska

72,9

Irska

89,4

Italija

92,3

Latvija

39,4

Litva

57,7

Luksemburg

52,0

Malta

133,9

Nizozemska

99,9

Poljska

196,5

Portugal

61,6

Rumunjska

86,1

Slovačka

45,6

Slovenija

70,1

Švedska

4,1

Izvor:

JRC, 2022.

---

(1)  Za ulazne materijalne sirovine koje sadržavaju vodu uzima se niža ogrjevna vrijednost suhog dijela tih sirovina (tj. ne uzima se u obzir energija potrebna za isparavanje vode). Ne uzimaju se u obzir obnovljiva tekuća i plinovita goriva nebiološkog podrijetla namijenjena uporabi u prometu koja se upotrebljavaju kao međuproizvodi u proizvodnji konvencionalnih goriva.

(2)  Inkorporirani procesi uključuju procese koji se odvijaju u istom industrijskom kompleksu ili iz kojih se putem namjenske dobavne infrastrukture dobivaju ulazne sirovine ili putem kojih se dobiva više od polovine energije pripisane svim ulaznim sirovinama koje se upotrebljavaju u proizvodnji obnovljivih tekućih i plinovitih goriva nebiološkog podrijetla namijenjenih uporabi u prometu ili goriva iz recikliranog ugljika.

(3)  Ako se intenziteti ugljika uzimaju iz tablice u dijelu B, emisije iz izgaranja ne uzimaju se u obzir. To je zato što se emisije iz izgaranja uračunavaju u emisije iz obrade ili izgaranja konačnog goriva.

(4)  U skladu s odjeljkom 6. intenzitet emisija ne uključuje emisije ugrađene u sadržaj ugljika isporučene ulazne sirovine.

(5)  Uzimaju se relativne vrijednosti suproizvoda pa opća stopa inflacije ne stvara poteškoće.

(6)  Primjer: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202

(7)  Europska komisija redovito će objavljivati ažurirane podatke.

---

| 20.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 157/34

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1186

оd 13. lipnja 2023.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Kullings kalvdans” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Švedske za upis naziva „Kullings kalvdans” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Švedske za upis naziva „Kullings kalvdans” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Kullings kalvdans” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Kullings kalvdans” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Kullings kalvdans” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.) iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. lipnja 2023.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 55, 14.2.2023., str. 14.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

ODLUKE

| 20.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 157/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 157/35

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2023/1187

od 19. lipnja 2023.

o potpori Unije radi univerzalizacije i djelotvorne provedbe Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 28. stavak 1. i članak 31. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Europsko vijeće donijelo je 12. prosinca 2003. Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje („Strategija”) u kojoj se navodi da se neširenjem, razoružanjem i kontrolom naoružanja može značajno doprinijeti globalnoj borbi protiv terorizma, i to smanjivanjem rizika da nedržavni akteri dođu do oružja za masovno uništenje, radioaktivnih materijala i sredstva isporuke. Poglavlje III. Strategije sadržava popis mjera koje treba poduzeti, i u okviru Unije i u trećim zemljama, kako bi se suzbilo takvo širenje. |
| --- | --- |

(1)

Europsko vijeće donijelo je 12. prosinca 2003. Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje („Strategija”) u kojoj se navodi da se neširenjem, razoružanjem i kontrolom naoružanja može značajno doprinijeti globalnoj borbi protiv terorizma, i to smanjivanjem rizika da nedržavni akteri dođu do oružja za masovno uništenje, radioaktivnih materijala i sredstva isporuke. Poglavlje III. Strategije sadržava popis mjera koje treba poduzeti, i u okviru Unije i u trećim zemljama, kako bi se suzbilo takvo širenje.

| (2) | Unija aktivno provodi Strategiju i primjenjuje mjere navedene u njezinu poglavlju III., osobito putem djelovanja s ciljem univerzalizacije i, ako je potrebno, jačanja glavnih ugovora, sporazuma i dogovora o provjeri u području razoružanja i neširenja oružja te izdvajanja financijskih sredstava za potporu specifičnim projektima koje provode multilateralne institucije, kao što su Ured UN-a za droge i kriminal (UNODC) i Ured Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma (UNOCT). |
| --- | --- |

(2)

Unija aktivno provodi Strategiju i primjenjuje mjere navedene u njezinu poglavlju III., osobito putem djelovanja s ciljem univerzalizacije i, ako je potrebno, jačanja glavnih ugovora, sporazuma i dogovora o provjeri u području razoružanja i neširenja oružja te izdvajanja financijskih sredstava za potporu specifičnim projektima koje provode multilateralne institucije, kao što su Ured UN-a za droge i kriminal (UNODC) i Ured Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma (UNOCT).

| (3) | Opća skupština UN-a usvojila je 13. travnja 2005. Međunarodnu konvenciju o suzbijanju djela nuklearnog terorizma koja je otvorena za potpisivanje 14. rujna 2005. |
| --- | --- |

(3)

Opća skupština UN-a usvojila je 13. travnja 2005. Međunarodnu konvenciju o suzbijanju djela nuklearnog terorizma koja je otvorena za potpisivanje 14. rujna 2005.

| (4) | U svojem Programu za razoružanje naslovljenom „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, koji je pokrenut 24. svibnja 2018., glavni tajnik UN-a utvrdio je da su nuklearni rizici neprihvatljivi kao i da su u porastu. |
| --- | --- |

(4)

U svojem Programu za razoružanje naslovljenom „Osiguravanje naše zajedničke budućnosti”, koji je pokrenut 24. svibnja 2018., glavni tajnik UN-a utvrdio je da su nuklearni rizici neprihvatljivi kao i da su u porastu.

| (5) | Vijeće je 10. prosinca 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/1939 (1). |
| --- | --- |

(5)

Vijeće je 10. prosinca 2018. donijelo Odluku (ZVSP) 2018/1939 (1).

| (6) | Vijeće je 7. lipnja 2021. donijelo Odluku (ZVSP) 2021/919 (2) o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/1939 i produljenju njezine provedbe do 30. studenoga 2022., s obzirom na trajne izazove koji su posljedica pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(6)

Vijeće je 7. lipnja 2021. donijelo Odluku (ZVSP) 2021/919 (2) o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/1939 i produljenju njezine provedbe do 30. studenoga 2022., s obzirom na trajne izazove koji su posljedica pandemije bolesti COVID-19.

| (7) | Vijeće je 8. studenoga 2022. donijelo Odluku (ZVSP) 2022/2185 (3) o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/1939 i dodatnom produljenju njezine provedbe do 30. lipnja 2023., s obzirom na trajno kašnjenje u provedbi projektnih aktivnosti na temelju Odluke (ZVSP) 2018/1939 zbog učinka pandemije bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

Vijeće je 8. studenoga 2022. donijelo Odluku (ZVSP) 2022/2185 (3) o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/1939 i dodatnom produljenju njezine provedbe do 30. lipnja 2023., s obzirom na trajno kašnjenje u provedbi projektnih aktivnosti na temelju Odluke (ZVSP) 2018/1939 zbog učinka pandemije bolesti COVID-19.

| (8) | U Strateškom kompasu za sigurnost i obranu 2022. upućuje se na trajnu prijetnju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke te se izražava cilj Unije da se ojačaju konkretna djelovanja za potporu ciljevima razoružanja, neširenja oružja i kontrole oružja. U njemu se također spominju transnacionalna prijetnja terorizma kao trajni izazov i volja Unije da ojača svoj odgovor radi boljeg sprečavanja terorizma i borbe protiv terorizma. |
| --- | --- |

(8)

U Strateškom kompasu za sigurnost i obranu 2022. upućuje se na trajnu prijetnju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava njegove isporuke te se izražava cilj Unije da se ojačaju konkretna djelovanja za potporu ciljevima razoružanja, neširenja oružja i kontrole oružja. U njemu se također spominju transnacionalna prijetnja terorizma kao trajni izazov i volja Unije da ojača svoj odgovor radi boljeg sprečavanja terorizma i borbe protiv terorizma.

| (9) | Tehničku provedbu ove Odluke trebalo bi povjeriti UNODC-u i Centru Ujedinjenih naroda za protuterorizam (UNCCT) u sklopu UNOCT-a. |
| --- | --- |

(9)

Tehničku provedbu ove Odluke trebalo bi povjeriti UNODC-u i Centru Ujedinjenih naroda za protuterorizam (UNCCT) u sklopu UNOCT-a.

| (10) | Ova bi se Odluka trebala provoditi u skladu s Financijskim i administrativnim okvirnim sporazumom sklopljenim između Europske komisije i UN-a o upravljanju financijskim doprinosima Unije programima ili projektima kojima upravlja UN, |
| --- | --- |

(10)

Ova bi se Odluka trebala provoditi u skladu s Financijskim i administrativnim okvirnim sporazumom sklopljenim između Europske komisije i UN-a o upravljanju financijskim doprinosima Unije programima ili projektima kojima upravlja UN,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

1.   Kako bi provela Strategiju EU-a protiv širenja oružja za masovno uništenje, Globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije i Strateški kompas za sigurnost i obranu, Unija operativnim djelovanjem dodatno podupire univerzalizaciju i djelotvornu provedbu Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma.

2.   Ciljevi djelovanja iz stavka 1. jesu sljedeći:

| (a) | povećanje broja država koje pokreću postupke kako bi postale stranka Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma te podizanje svijesti i znanja o toj konvenciji među korisnicima, kao što su nacionalni oblikovatelji politika i nacionalni donositelji odluka, i na međunarodnim forumima; |
| --- | --- |

(a)

povećanje broja država koje pokreću postupke kako bi postale stranka Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma te podizanje svijesti i znanja o toj konvenciji među korisnicima, kao što su nacionalni oblikovatelji politika i nacionalni donositelji odluka, i na međunarodnim forumima;

| (b) | poboljšanje nacionalnog zakonodavstva i kapaciteta službenika u kaznenom pravosuđu i drugih relevantnih nacionalnih dionika u zemljama korisnicama za istragu, kazneni progon i odlučivanje u predmetima u kojima je Međunarodna konvencija o suzbijanju djela nuklearnog terorizma relevantna; |
| --- | --- |

(b)

poboljšanje nacionalnog zakonodavstva i kapaciteta službenika u kaznenom pravosuđu i drugih relevantnih nacionalnih dionika u zemljama korisnicama za istragu, kazneni progon i odlučivanje u predmetima u kojima je Međunarodna konvencija o suzbijanju djela nuklearnog terorizma relevantna;

| (c) | unaprjeđenje politika, praksi i postupaka za sprečavanje i otkrivanje prijetnji koje uzrokuju nedržavni akteri, uključujući teroriste, nabavu, posjedovanje i/ili uporabu nuklearnog ili drugog radioaktivnog materijala, te za reagiranje na takve prijetnje; |
| --- | --- |

(c)

unaprjeđenje politika, praksi i postupaka za sprečavanje i otkrivanje prijetnji koje uzrokuju nedržavni akteri, uključujući teroriste, nabavu, posjedovanje i/ili uporabu nuklearnog ili drugog radioaktivnog materijala, te za reagiranje na takve prijetnje;

| (d) | poboljšanje znanja i razumijevanja prijetnje radiološkog i nuklearnog terorizma i drugih kriminalnih aktivnosti koje uključuju takve materijale; |
| --- | --- |

(d)

poboljšanje znanja i razumijevanja prijetnje radiološkog i nuklearnog terorizma i drugih kriminalnih aktivnosti koje uključuju takve materijale;

| (e) | unaprjeđenje nacionalne i međunarodne suradnje, među ostalim i razmjene informacija, unutar država stranaka i među njima u osmišljavanju i donošenju djelotvornih i praktičnih mjera za djelotvornu provedbu Konvencije. |
| --- | --- |

(e)

unaprjeđenje nacionalne i međunarodne suradnje, među ostalim i razmjene informacija, unutar država stranaka i među njima u osmišljavanju i donošenju djelotvornih i praktičnih mjera za djelotvornu provedbu Konvencije.

3.   Podroban opis djelovanja iz stavka 1. naveden je u Prilogu.

Članak 2.

1.   Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku („Visoki predstavnik”) odgovoran je za provedbu ove Odluke.

2.   Tehničku provedbu djelovanja iz članka 1. izvršavaju UNODC i UNOCT.

3.   UNODC i UNOCT tu zadaću obavljaju pod odgovornošću Visokog predstavnika. U tu svrhu Visoki predstavnik sklapa potrebne aranžmane s UNODC-om i UNOCT-om.

Članak 3.

1.   Financijski referentni iznos za provedbu djelovanja iz članka 1. koji financira Unija iznosi 4 000 000,82 EUR.

2.   Rashodima koji se financiraju iz referentnog iznosa utvrđenog u stavku 1. upravlja se u skladu s pravilima i postupcima koji se primjenjuju na opći proračun Unije.

3.   Komisija nadzire ispravnost upravljanja rashodima koji se financiraju iz referentnog iznosa iz stavka 1. Ona u tu svrhu s UNODC-om i UNOCT-om sklapa sporazume o doprinosu. Sporazumima o doprinosu utvrđuje se da UNODC i UNOCT moraju osigurati vidljivost doprinosa Unije u skladu s njegovom visinom.

4.   Nakon stupanja na snagu ove Odluke Komisija nastoji što je moguće prije sklopiti sporazume iz stavka 3. Komisija obavješćuje Vijeće o svim poteškoćama u tom procesu i o datumu sklapanja sporazumâ.

Članak 4.

1.   Visoki predstavnik Vijeću podnosi izvješće o provedbi ove Odluke na temelju redovitih izvješća UNODC-a i UNOCT-a. Ta redovita izvješća temelj su za evaluaciju koju provodi Vijeće.

2.   Komisija dostavlja informacije o financijskim aspektima provedbe djelovanja iz članka 1.

Članak 5.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Ova Odluka prestaje važiti 36 mjeseci nakon datuma sklapanja sporazumâ iz članka 3. stavka 3. Međutim, ona prestaje važiti šest mjeseci nakon datuma stupanja na snagu ako se u tom razdoblju sporazum ne sklopi.

Sastavljeno u Luxembourgu 19. lipnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

E. BUSCH

---

(1)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2018/1939 od 10. prosinca 2018. o potpori Unije radi univerzalizacije i djelotvorne provedbe Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma (SL L 314, 11.12.2018., str. 41.).

1

(2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/919 od 7. lipnja 2021. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/1939 o potpori Unije radi univerzalizacije i djelotvorne provedbe Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma (SL L 201, 8.6.2021., str. 27.).

2

(3)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/2185 od 8. studenoga 2022. o izmjeni Odluke (ZVSP) 2018/1939 o potpori Unije radi univerzalizacije i djelotvorne provedbe Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma (SL L 288, 9.11.2022., str. 80.).

3

---

PRILOG

Potpora univerzalizaciji i djelotvornoj provedbi Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma

Informativni sažetak

Kontekst

Međunarodna konvencija o suzbijanju djela nuklearnog terorizma (ICSANT) iz 2005. jedan je od 19 međunarodnih pravnih instrumenata protiv terorizma koji su ključni za međunarodni mir i sigurnost. Od ožujka 2023. ta konvencija ima 120 stranaka, što znači da više od trećine svijeta njome još nije zaštićeno. Univerzalizacija je i dalje ključni cilj kako bi se ostvario puni potencijal ICSANT-a i izbjegla utočišta i rupe u zakonu. Međutim, sudjelovanje u ICSANT-u tek je prvi nužan korak, a ključna je i djelotvorna (zakonodavna i tehnička) provedba.

Pristupanje ICSANT-u podrazumijeva donošenje potrebnog nacionalnog provedbenog zakonodavstva kako bi se osiguralo da se svi zahtjevi utvrđeni u toj konvenciji na odgovarajući način prenesu u nacionalne pravne sustave. Time se osiguravaju sveobuhvatna pravna pokrivenost za kaznena djela koja uključuju nuklearni ili drugi radioaktivni materijal, među ostalim teroristička djela, i mehanizmi za sprečavanje takvog ponašanja i reagiranje na njega.

Prvi projekt Europske unije i Ujedinjenih naroda naslovljen „Potpora univerzalizaciji i djelotvornoj provedbi Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma” započeo je 2019. i bit će dovršen u lipnju 2023. Riječ je o važnome multilateralnom partnerstvu u području sigurnosti koje služi otklanjanju trajne prijetnje koju predstavljaju nuklearni ili drugi radioaktivni materijali koje nedržavni akteri nabavljaju ili upotrebljavaju u terorističke ili druge kriminalne svrhe. To je posebno važno u trenutku kada se diljem svijeta povećala politička pozornost posvećena pitanju nuklearne sigurnosti.

Obrazloženje projekta

ICSANT je i dalje vrlo važan ne samo za zemlje s nuklearnim materijalom i programima nuklearne energije nego i za sve druge zemlje jer ICSANT obuhvaća i druge radioaktivne materijale koji se obično upotrebljavaju u, među ostalim, medicini, industriji i poljoprivredi. Stoga je potrebno i dalje promicati i podupirati univerzalizaciju i djelotvornu provedbu Konvencije pokazivanjem koristi od pristupanja toj konvenciji za sve države te od sprečavanja i zabrane terorističkih i drugih kriminalnih radnji nedržavnih aktera koje uključuju nuklearni ili drugi radioaktivni materijal. U tom će pogledu Europska unija i Ujedinjeni narodi ponovno sudjelovati u novom projektu posvećenom potpori univerzalizaciji i djelotvornoj provedbi Međunarodne konvencije o suzbijanju djela nuklearnog terorizma”.

Cilj projekta

Cilj je projekta da se podupiranjem univerzalizacije i djelotvorne provedbe ICSANT-a osigura da ne postoji utočište za one koji počine ili žele počiniti teroristička ili druga kaznena djela koja uključuju nuklearni ili drugi radioaktivni materijal.

Trajanje projekta

1. srpnja 2023. – 30. lipnja 2026. (36 mjeseci)

Zemljopisni opseg projekta

Globalno, regionalno, nacionalno

Pristup u okviru projekta

Ovaj projekt provodit će Odjel za sprečavanje terorizma Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC), putem svojeg Programa za sprečavanje KBRN terorističke prijetnje, i Ured Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma (UNOCT), putem svojeg Programa za sprječavanje oružja za masovno uništenje odnosno kemijske, biološke, radiološke i nuklearne terorističke prijetnje te pružanje odgovora na takvo oružje i prijetnje u okviru Centra Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma (UNCCT), u bliskoj suradnji s relevantnim područnim uredima te, prema potrebi, međunarodnim i nevladinim organizacijama, uključujući delegacije Europske unije, Inicijativu centara izvrsnosti Europske unije za ublažavanje KBRN rizika, Međunarodnu agenciju za atomsku energiju (IAEA), Međuregionalni istraživački institut Ujedinjenih naroda za kriminal i pravdu (UNICRI), Ured Ujedinjenih naroda za poslove razoružanja (UNODA) i Skupinu stručnjaka Odbora Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda osnovanu u skladu s Rezolucijom 1540 (2004).

Projekt će se podijeliti na dva dijela, a provodit će ih UNODC i UNOCT/UNCCT u skladu sa svojim mandatima i stručnim znanjem. To će dovesti do toga da će UNODC provoditi neka ostvarenja i aktivnosti, dok će druge provoditi UNOCT/UNCCT. U nekim će slučajevima biti uključena oba tijela.

Projekt će se temeljiti na provedenim aktivnostima i alatima razvijenima tijekom projekta utvrđenog u Odluci Vijeća (ZVSP) 2018/1939 od 10. prosinca 2018.

Provodit će se u skladu s relevantnim rezolucijama Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda i Globalnom strategijom Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma (GCTS) u kojima se snažno naglašava da sve mjere za borbu protiv terorizma moraju biti u skladu s međunarodnim obvezama u pogledu ljudskih prava. Postojeće međunarodne norme i standardi u području ljudskih prava (kako su sadržani u ugovorima, običajnom pravu i drugim instrumentima) bit će uključeni u projekt.

Projekt će se provoditi na rodno osjetljiv način, uz uključivanje rodne perspektive u cijeli projekt. U projektu će se promicati rodna perspektiva, a u njegovu metodologiju biti će uključena rodna dimenzija te će se, u mjeri u kojoj je to moguće, osigurati jednake mogućnosti za dužnosnice i dužnosnike da sudjeluju u svim projektnim događanjima, uz isticanje prednosti uključivanja javnih službenica u nacionalne institucije. Sve povratne informacije prikupljene u anketama i testovima prije i nakon radionice bit će razvrstane po spolu kako bi se osiguralo da se projektom može obuhvatiti perspektiva dužnosnica i izvješćivati o njoj. Pokazatelji projekta omogućit će prikupljanje podataka razvrstanih prema spolu i izvješćivanje o njima.

UNODC i UNOCT prema potrebi će koordinirati provedbu svojih aktivnosti.

Kad god se za provedbu aktivnosti bude tražilo vanjsko stručno znanje, UNODC i UNOCT nastojat će angažirati stručnjake iz država članica Europske unije.

Projekt će uključivati suradnju s međunarodnom zajednicom i nacionalnim tijelima, uključujući parlamente, ministarstva pravosuđa i druge relevantne dionike, kako bi se promicala univerzalizacija ICSANT-a, povećala vidljivost važnosti pristupanja toj konvenciji i izgradili kapaciteti za njezinu djelotvornu provedbu.

Rezultati projekta

Rezultat br. 1: povećani broj država koje razmatraju/pokreću postupke kako bi postale stranke ICSANT-a te viša razina svijesti i znanja o toj konvenciji među korisnicima (nacionalni oblikovatelji politika i donositelji odluka, uključujući parlamentarne zastupnike) i na međunarodnim forumima; sinergije s drugim relevantnim međunarodnim pravnim instrumentima (Konvencija o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala i nuklearnih postrojenja, izmjena Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala, Rezolucija VSUN-a 1540) iskorištavaju se prema potrebi.

Rezultat br. 2: poboljšanje nacionalnog zakonodavstva i kapaciteta dužnosnika u kaznenom pravosuđu i drugih relevantnih nacionalnih dionika u zemljama korisnicama za istragu, kazneni progon i odlučivanje u predmetima u kojima bi ta konvencija bila relevantna;

Rezultat br. 3: poboljšane politike, prakse i postupci za sprečavanje i otkrivanje prijetnje koju predstavljaju nedržavni akteri, uključujući teroriste, koji nabavljaju, posjeduju i/ili upotrebljavaju nuklearni ili drugi radioaktivni materijal, kao i odgovor na takvu prijetnju, te poboljšano znanje i razumijevanje prijetnje radiološkog i nuklearnog terorizma i drugih kriminalnih radnji koje uključuju takve materijale.

Rezultat br. 4: unaprijeđena nacionalna i međunarodna suradnja, uključujući razmjenu informacija, unutar država stranaka i među njima u osmišljavanju i donošenju djelotvornih i praktičnih mjera za djelotvornu provedbu Konvencije.

Ostvarenja i aktivnosti projekta

Rezultat br. 1: povećani broj država koje razmatraju/pokreću postupke kako bi postale stranke ICSANT-a te viša razina svijesti i znanja o toj konvenciji među korisnicima (nacionalni oblikovatelji politika i donositelji odluka, uključujući parlamentarne zastupnike) i na međunarodnim forumima; sinergije s drugim relevantnim međunarodnim pravnim instrumentima (Konvencija o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala i nuklearnih postrojenja, izmjena Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala, Rezolucija VSUN-a 1540) iskorištavaju se prema potrebi.

Ostvarenje br. 1.1:   promiče se važnost univerzalizacije i djelotvorne provedbe ICSANT-a putem vidljivosti i zagovaranja relevantnih događanja i doprinosa tim događanjima.

Aktivnost br. 1.1.1:   pokretanje projekata i predstavljanje rezultata prethodnih aktivnosti (UNODC/UNOCT)

UNODC i UNOCT/UNCCT organizirat će pokretanje projekta u Beču odnosno New Yorku te pozvati lokalne stalne misije država članica. Provoditelji će nastojati uključiti predstavnike ključnih država članica, iz Europske unije i država članica ciljnih regija, kako bi se stvorio interes i zamah za taj drugi projekt te olakšala provedba na nacionalnoj i regionalnoj razini. Ta će događanja također biti prilika za razmjenu rezultata i iskustava stečenih tijekom prethodnog projekta.

Aktivnost br. 1.1   .2: promicanje Studije o razlozima zbog kojih države članice Ujedinjenih naroda ne postaju stranke ICSANT-a i izazovima s kojima se suočavaju, kao i o alatima za djelotvornu provedbu ICSANT-a (eng. Study on Reasons and Challenges of United Nations Member States for Not Becoming Party to ICSANT and Tools for its Effective Implementation) (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizirat će tri (3) sjednice za promicanje i širenje Studije o razlozima zbog kojih države članice Ujedinjenih naroda ne postaju stranke ICSANT-a i izazovima s kojima se suočavaju, kao i o alatima za djelotvornu provedbu ICSANT-a koja je izrađena tijekom projekta ICSANT, koji će završiti u lipnju 2023. U toj se studiji iznosi dublje razumijevanje razloga zbog kojih države članice ne postaju stranke ICSANT-a i izazova s kojima se suočavaju te se izdaje niz preporuka o tome kako osigurati veću stopu pristupanja i djelotvornu provedbu. Konkretno, UNOCT/UNCCT pratit će daljnje postupke s ključnim državama članicama koje bi mogle imati koristi od rezultata i smjernica Studije.

Aktivnost br. 1.1.3:   vidljivost i zagovaranje događanja povezanih s ICSANT-om koje organiziraju druge organizacije (UNODC/UNOCT) te doprinos tim događanjima

U okviru svojih mandata i prema potrebi, UNODC i UNOCT/UNCCT doprinosit će ICSANT-u stručnim znanjem i promicanjem te konvencije, kao i svojim radom u okviru projekta na relevantnim međunarodnim forumima poput događanja u koja su uključeni ili koje organiziraju sljedeći subjekti:

| — | međunarodni pravni okviri, koji uključuju, ali nisu ograničeni na Konvenciju o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala i njezinu izmjenu, Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004), Ugovor o neširenju nuklearnog oružja; |
| --- | --- |

—

međunarodni pravni okviri, koji uključuju, ali nisu ograničeni na Konvenciju o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala i njezinu izmjenu, Rezoluciju Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1540 (2004), Ugovor o neširenju nuklearnog oružja;

| — | međunarodne organizacije, koje uključuju, ali nisu ograničene na IAEA-u, Međunarodnu organizaciju kriminalističke policije (Interpol), UNICRI, Institut Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR), UNODA-u, Ured Ujedinjenih naroda za pravna pitanja (OLA); |
| --- | --- |

—

međunarodne organizacije, koje uključuju, ali nisu ograničene na IAEA-u, Međunarodnu organizaciju kriminalističke policije (Interpol), UNICRI, Institut Ujedinjenih naroda za istraživanje razoružanja (UNIDIR), UNODA-u, Ured Ujedinjenih naroda za pravna pitanja (OLA);

| — | civilno društvo, uključujući nevladine organizacije; |
| --- | --- |

—

civilno društvo, uključujući nevladine organizacije;

| — | međunarodne inicijative koje uključuju, ali nisu ograničene na Inicijativu centara izvrsnosti Europske unije za ublažavanje KBRN rizika, Globalno partnerstvo protiv širenja oružja za masovno uništenje, Inicijativu za nuklearne prijetnje i Globalni koordinacijski pakt Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma. |
| --- | --- |

—

međunarodne inicijative koje uključuju, ali nisu ograničene na Inicijativu centara izvrsnosti Europske unije za ublažavanje KBRN rizika, Globalno partnerstvo protiv širenja oružja za masovno uništenje, Inicijativu za nuklearne prijetnje i Globalni koordinacijski pakt Ujedinjenih naroda za borbu protiv terorizma.

Ostvarenje br. 1.2:   promiče se i povećava stopa pristupanja ICSANT-u i sinergije s drugim relevantnim međunarodnim pravnim instrumentima

Aktivnost br. 1.2.1:   promicanje pristupanja putem posjeta zemljama (UNODC)

Na temelju opsežnih aktivnosti UNODC-a usmjerenih na univerzalizaciju i njegove široke mreže područnih ureda, UNODC će organizirati osam (8) posjeta državama koje još nisu stranke ICSANT-a, a koje bi na temelju UNODC-ove analize i prethodnog angažmana imale najviše koristi od savjetovanja uživo u glavnom gradu. UNODC u posjete državama treba uključiti relevantne nacionalne dionike, među ostalim, prema potrebi, zastupnike u Parlamentu.

Aktivnost br. 1.2.2   : promicanje pristupanja suradnjom s nacionalnim parlamentima država članica koje nisu stranke ICSANT-a (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizirat će tri (3) nacionalna događanja radi zajedničkog poziva koji će biti upućen parlamentima država članica koje još nisu stranke Konvencije. Drugi relevantni dionici, uključujući ministarstvo vanjskih poslova, ministarstvo pravosuđa, regulatorna tijela za nuklearnu energiju i tijela za izvršavanje zakonodavstva, također će biti pozvani da se pridruže informativnom sastanku. Nacionalna događanja bit će usmjerena na važnost ICSANT-a za poboljšanje nuklearne sigurnosti, komplementarnosti i sinergija s drugim međunarodnim pravnim instrumentima, koristi od pristupanja i rizik od nepristupanja, dobre prakse u provedbi i prijetnju terorizma koja uključuje nuklearni i radioaktivni materijal. UNOCT/UNCCT, u suradnji s programskim uredom u Dohi, Programom UNOCT-a za parlamentarnu suradnju u sprečavanju terorizma i borbi protiv terorizma, blisko će surađivati s međunarodnim i regionalnim parlamentarnim organizacijama kako bi se promicalo pristupanje Konvenciji.

Aktivnost br. 1.2.3:   promicanje pristupanja putem regionalnih radionica (UNODC)

Kako bi se poboljšala održivost napora za univerzalizaciju poduzetih u okviru prvog projekta EU-a u vezi s ICSANT-om, UNODC će organizirati četiri (4) daljnje virtualne regionalne, međuregionalne i podregionalne radionice o daljnjem postupanju za oblikovatelje politika i donositelje odluka u državama koje još nisu stranke ICSANT-a (tri (3) na engleskom, jedna (1) na francuskom jeziku).

Virtualne radionice temeljit će se na aktivnostima provedenima u okviru prethodne odluke Vijeća kako bi se osigurala održivost. Relevantni materijali razvijeni u okviru projekta kao što su e-učenje i priručnici za osposobljavanje te elektronički materijali za podizanje svijesti (koji su već dostupni na svih šest službenih jezika UN-a) prema potrebi će se upotrebljavati prije radionica i tijekom njih. Radionice će biti posvećene ICSANT-u, ali bavit će se i sinergijama s Konvencijom o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala i njezinom izmjenom, kao i Rezolucijom VSUN-a 1540 (2004) te će, prema potrebi, uključivati relevantne dionike (primjerice IAEA-u). UNODC će poticati države da među kandidate za virtualne radionice uključe zastupnike u Parlamentu.

Aktivnost br. 1.2.4:   drugi zajednički seminar IAEA-e i UNODC-a za promicanje univerzalizacije ICSANT-a i izmjene Konvencije o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala (UNODC)

Na temelju uspješnog prvog zajedničkog događanja održanog 11. i 12. studenoga 2021., UNODC će zajedno s IAEA-om organizirati drugo takvo događanje. Događanje će se održati u Beču (Austrija).

Aktivnost br. 1.2.5:   promicanje pristupanja putem događanja na visokoj razini na marginama Međunarodne konferencije o nuklearnoj sigurnosti IAEA-e 2024. (UNODC)

Na temelju uspješnog popratnog događanja koje je UNODC održao 2020. na marginama Međunarodne konferencije o nuklearnoj sigurnosti IAEA-e (ICONS), UNODC će 2024. održati događanje na visokoj razini na sljedećoj takvoj konferenciji u Beču (Austrija). Konferencija okuplja ključne aktere u području nuklearne sigurnosti, a sastoji se od ministarskog dijela te znanstvenog i tehničkog programa, što uključuje rasprave o politikama na visokoj razini i paralelne tehničke sastanke. Na posljednjoj konferenciji 2020. sudjelovalo je više od 57 ministara i više od 2 000 stručnjaka iz više od 130 zemalja i 35 međunarodnih organizacija.

Aktivnost br. 1.2.6   : promicanje pristupanja putem događanja na visokoj razini na marginama Tjedna borbe protiv terorizma u New Yorku (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizirat će događanje na visokoj razini tijekom Tjedna borbe protiv terorizma u Ujedinjenim narodima u New Yorku, izrazito vidljivo dvogodišnje okupljanje država članica i međunarodnih partnera u borbi protiv terorizma.

Aktivnost br. 1.2.7:   popratno događanje o dimenzijama ljudskih prava pri provedbi ICSANT-a (UNODC/UNOCT)

UNODC i UNOCT organizirat će popratno događanje o odredbama ICSANT-a koje se odnose na ljudska prava. Među pozvanim govornicima bit će posebni izvjestitelj za promicanje i zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda u borbi protiv terorizma te predstavnici drugih međuvladinih i nevladinih organizacija. To će se događanje, među ostalim, temeljiti na UNODC-ovu Programu br. 4 za pravno osposobljavanje u području borbe protiv terorizma o ljudskim pravima i kaznenopravnom odgovoru na terorizam i na UNODC-ovu Programu za pravno osposobljavanje u području borbe protiv terorizma br. 1 o borbi protiv terorizma u kontekstu međunarodnog prava.

Rezultat br. 2: poboljšanje nacionalnog zakonodavstva i kapaciteta dužnosnika u kaznenom pravosuđu i drugih relevantnih nacionalnih dionika u zemljama korisnicama za istragu, kazneni progon i odlučivanje u predmetima u kojima bi ta konvencija bila relevantna;

Ostvarenje br. 2.1:   pruža se zakonodavna pomoć državama koje ju zatraže

Aktivnost br. 2.1.1:   relevantna zakonodavna pomoć kako bi se provele odredbe ICSANT-a te kako bi se službenicima na terenu, tijelima za izvršavanje zakonodavstva, tužiteljima i pravosuđu omogućila primjena zakona (UNODC)

UNODC će, na zahtjev i prema potrebi, državama koje zatraže pomoć pružiti relevantnu zakonodavnu pomoć putem pregleda zakonodavnih dokumenata, i to na temelju zajedničkih oglednih odredaba UNODC-a i IAEA-e u području kriminalizacije protiv nuklearnog terorizma, upitnika za samoprocjenu koji je izradio UNODC i koji se nalazi na internetskim stranicama UNODC-a posvećenih ICSANT-u, Priručnika UNODC-a o uzajamnoj pravnoj pomoći i izručenju i alatu UNODC-a za zahtjeve za uzajamnu pravnu pomoć, dobrih praksi utvrđenih putem UNODC-ove zbirke nacionalnog provedbenog zakonodavstva iz članka 2. ICSANT-a, kao i alata koje UNODC treba razviti u okviru ostvarenja br. 2.3. UNODC će korisnicima ponuditi mogućnost da parlamentarnim zastupnicima predstave predložene zakonodavne izmjene.

Ostvarenje br. 2.2:   ojačana je sposobnost nacionalnih kaznenopravnih sustava za sprečavanje, otkrivanje, suzbijanje, istragu, kazneni progon i donošenje presuda za kaznena djela povezana s ICSANT-om

UNODC će organizirati pet (5) nacionalnih seminara za studente centara za pravosudno obrazovanje i osposobljavanje te deset (10) internetskih seminara o različitim aspektima primjene ICSANT-a. UNODC će se oslanjati na dugogodišnju i dokazanu stručnost u tom području koja je razvijena u okviru njegova Programa za sprečavanje KBRN terorističke prijetnje u skladu s mandatom koji je Opća skupština UN-a dodijelila UNODC-u.

Aktivnost br. 2.2.1:   nacionalni seminari za centre za pravosudno obrazovanje i osposobljavanje (UNODC)

UNODC će u državama strankama provesti pet (5) seminara za centre za pravosudno obrazovanje i osposobljavanje kako bi se povećala njihova sposobnost za djelotvornu provedbu Konvencije i podigla svijest o njoj. Na seminarima će, među ostalim, biti predstavljen priručnik o fiktivnim slučajevima povezanima s kaznenim djelima prema ICSANT-u i drugi materijali koje je izradio UNODC, uključujući materijale izrađene u okviru ostvarenja br. 2.3, te će se s ciljem osiguravanja održivosti primjenjivati metodologija osposobljavanja edukatora.

Aktivnost br. 2.2.2:   niz internetskih seminara (UNODC)

UNODC će održati deset (10) internetskih seminara o različitim ključnim aspektima ICSANT-a, kao što su, među ostalim, nadležnost, izručenje, ljudska prava i čuvanje dokaza. Internetski seminari održavat će se na nekoliko jezika. Bit će pozvani i drugi međunarodni subjekti, kao što su IAEA, Interpol, Inicijativa centara izvrsnosti Europske unije za ublažavanje KBRN rizika i Odbor za Rezoluciju 1540. Snimke internetskih seminara bit će dostupne na internetu kako bi se osigurala održivost. Pozivima upućenima stalnim misijama poticat će se sudjelovanje relevantnih nacionalnih dionika, uključujući parlamentarne zastupnike.

Ostvarenje br. 2.3:   alati za tehničku pomoć razvijaju se, ažuriraju, proširuju i/ili specijaliziraju

Aktivnost br. 2.3.1:   internetske stranice ICSANT-a (UNODC)

Internetske stranice UNODC-a posvećene ICSANT-u (unodc.org/icsant) postale su referentna točka za stručnjake diljem svijeta jer sadržavaju sve dostupne materijale o Konvenciji, uključujući njezinu postupovnu povijest, status pristupanja, analitičke članke, zbirku nacionalnog provedbenog zakonodavstva, alate za izgradnju kapaciteta i povezanu tehničku i zakonodavnu pomoć UNODC-a. Od njihova pokretanja u rujnu 2021. više od 10 000 korisnika pregledalo je internetske stranice. UNODC će održavati, redovito ažurirati i nadopunjavati internetske stranice na svim službenim jezicima UN-a (arapski, kineski, engleski, francuski, ruski i španjolski jezik). Primjerice, na internetskim stranicama nalazit će se svi razvijeni novi alati, izvješća o događanjima i dodatno nacionalno zakonodavstvo kojim se provodi članak 2. ICSANT-a.

Nadalje, na internetskim stranicama nalazit će se baza podataka tijela imenovanih za ICSANT (u skladu s ostvarenjem br. 4.1).

Aktivnost br. 2.3.2:   specijalizirani alati za tehničku pomoć (UNODC)

UNODC će razviti dodatne i specijalizirane alate za tehničku pomoć u vezi s ICSANT-om i objaviti ih u tiskanom i elektroničkom obliku na internetskim stranicama UNODC-a posvećenima ICSANT-u (unodc.org/icsant), na svih šest službenih jezika UN-a. Materijali će uključivati:

| — | priručnik o različitim aspektima ICSANT-a (npr. nadležnost, ljudska prava, oduzimanje i zaštita materijala koji nisu uključeni u regulatorni nadzor i međunarodna suradnja) |
| --- | --- |

—

priručnik o različitim aspektima ICSANT-a (npr. nadležnost, ljudska prava, oduzimanje i zaštita materijala koji nisu uključeni u regulatorni nadzor i međunarodna suradnja)

| — | priručnik o sinergijama s Konvencijom o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala (CPPNM) i njezinom izmjenom |
| --- | --- |

—

priručnik o sinergijama s Konvencijom o fizičkoj zaštiti nuklearnog materijala (CPPNM) i njezinom izmjenom

| — | priručnik o sinergijama s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1540 (2004) |
| --- | --- |

—

priručnik o sinergijama s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1540 (2004)

| — | priručnik o oglednim kaznenim odredbama koje obuhvaćaju kaznena djela utvrđena u ICSANT-u, CPPNM-u i njegovoj izmjeni, koji su zajednički izradili IAEA i UNODC |
| --- | --- |

—

priručnik o oglednim kaznenim odredbama koje obuhvaćaju kaznena djela utvrđena u ICSANT-u, CPPNM-u i njegovoj izmjeni, koji su zajednički izradili IAEA i UNODC

Aktivnost br. 2.3.3:   videozapis o postupovnoj povijesti i glavnim odredbama ICSANT-a (UNODC)

UNODC će izraditi videozapis u kojem se objašnjavaju postupovna povijest i glavne odredbe ICSANT-a. Videozapis će sadržavati svjedočanstva nekoliko država stranaka i drugih dionika te će se njime osiguravati geografska i rodna ravnoteža i naglašavati važnost ICSANT-a. Videozapis će biti dostupan na internetskim stranicama UNODC-a posvećenima ICSANT-u (unodc.org/icsant) na svih šest službenih jezika UN-a.

Rezultat br. 3: poboljšane politike, prakse i postupci za sprečavanje i otkrivanje prijetnje koju predstavljaju nedržavni akteri, uključujući teroriste, koji nabavljaju, posjeduju i/ili upotrebljavaju nuklearni ili drugi radioaktivni materijal, kao i odgovor na takvu prijetnju, te poboljšano znanje i razumijevanje prijetnje radiološkog i nuklearnog terorizma i drugih kriminalnih radnji koje uključuju takve materijale.

Ostvarenje br. 3.1:   ojačana je sposobnost država članica da spriječe i otkriju nabavu, posjedovanje i/ili upotrebu nuklearnog ili drugog radioaktivnog materijala i odgovore na njih.

UNOCT/UNCCT organizirat će četiri (4) regionalne radionice i simulacijske vježbe za izgradnju kapaciteta država članica u borbi protiv nuklearnog terorizma u Africi, srednjoj Aziji i Kavkazu te jugoistočnoj i istočnoj Europi. Regionalnim radionicama i simulativnim vježbama povećat će se kapaciteti država članica za otkrivanje, forenziku i ublažavanje radiološkog i nuklearnog terorizma te za odgovor na njih, među ostalim upotreba prilagođene metodologije kako bi se nacionalnim tijelima pomoglo u učinkovitoj provedbi ICSANT-a i jačanju međunarodne suradnje, čime se pokazuje važnost sudjelovanja u Konvenciji. Radionicama će se potaknuti utvrđivanje regionalnih predvodnika i razmjena dobrih praksi „jug-jug”. Osim toga, odabir zemalja temeljit će se, među ostalim, na nalazima i zaključcima UNOCT-ove/UNCCT-Interpol-ove zajedničke Globalne procjene prijetnje koju predstavljaju nedržavni akteri i njihova potencijalna upotreba KBRN materijala.

Aktivnost br. 3.1.1:   regionalne radionice i simulacijske vježbe za izgradnju kapaciteta država članica u borbi protiv nuklearnog terorizma (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizirat će četiri (4) regionalne radionice i simulacijske vježbe za izgradnju kapaciteta u sljedećim područjima:

borba protiv radiološkog i nuklearnog terorizma s naglaskom na otkrivanju radi izgradnje kapaciteta u području otkrivanja, usmjeravajući se na utvrđivanje i primjenu dobrih praksi za otkrivanje radiološkog/nuklearnog materijala, uz informacije i instrumente koji doprinose izgradnji kapaciteta u borbi protiv radiološkog i nuklearnog terorizma jer je to povezano s upravljanjem sigurnošću granica;

borba protiv radiološkog i nuklearnog terorizma s naglaskom na forenzici radi izgradnje kapaciteta u području otkrivanja pomoću forenzike, usmjeravajući se na pokazivanje važnosti nuklearne forenzike, koordinaciju među agencijama, doprinos izgradnji kapaciteta u borbi protiv radiološkog i nuklearnog terorizma;

borba protiv radiološkog i nuklearnog terorizma s naglaskom na odgovoru i ublažavanju radi izgradnje kapaciteta u području odgovora i ublažavanja, usmjeravajući se na sposobnost učinkovitog, pravodobnog i koordiniranog odgovora na terorističke incidente koji uključuju nuklearni ili drugi radioaktivni materijal kao ključni element okvira nuklearne sigurnosti.

Ostvarenje br. 3.2:   poboljšava se znanje i razumijevanje država članica o prijetnji koju predstavlja radiološki i nuklearni terorizam

UNOCT/UNCCT organizirat će četiri (4) ciljana osposobljavanja na nacionalnoj razini uz fizičku prisutnost za četiri (4) države članice radi izgradnje kapaciteta u borbi protiv radiološkog i nuklearnog terorizma. Osposobljavanjima će se poboljšati kapaciteti država članica za, među ostalim, razumijevanje rizika i prijetnji, razvoj protumjera, provedbu odgovora na incidente te utvrđivanje i zaštitu kritične infrastrukture i ključnih resursa. Za te će aktivnosti UNOCT/UNCCT iskoristiti opsežno iskustvo stečeno zahvaljujući portfelju u području osposobljavanja koji je razvijen i proveden u okviru njegova Globalnog programa za sprječavanje oružja za masovno uništenje odnosno kemijske, biološke, radiološke i nuklearne terorističke prijetnje, u okviru kojeg je osposobljeno više od 1 500 dužnosnika.

Aktivnost br. 3.2.1:   nacionalna osposobljavanja uz fizičku prisutnost za borbu protiv radiološkog i nuklearnog terorizma (UNOCT)

UNOCT/UNCCT surađivat će s državama članicama na utvrđivanju odgovarajućih osposobljavanja u području borbe protiv terorizma, u skladu s njihovim prioritetima i potrebama, kako slijedi:

nacionalno osposobljavanje – osnovni tečaj o radiološkim i nuklearnim prijetnjama koji osoblju omogućuje da se učinkovito odazove na radiološki i nuklearni incident, pružajući preporuke službama za intervenciju kako bi mogle raditi u okružju koje sadrži potencijalno opasne radiološke i nuklearne agense.

nacionalno osposobljavanje – prijelazni tečaj o radiološkim i nuklearnim prijetnjama koji uključuje relevantne teme povezane s radiološkim i nuklearnim prijetnjama. Taj će tečaj uključivati praktične demonstracije i vježbe te će završiti realnim scenarijima koji uključuju otkrivanje i zabranu trgovine radiološkim materijalom, utvrđivanje radiološkog ili nuklearnog materijala na mjestu zločina te prepoznavanje radioloških i nuklearnih opasnosti i dokaza.

nacionalno osposobljavanje – napredni tečaj o radiološkim i nuklearnim prijetnjama koji detaljnije obuhvaća radiološke i nuklearne prijetnje s posebnim naglaskom na napravama za radiološko raspršenje i improviziranim nuklearnim uređajima.

nacionalno osposobljavanje – tečaj o radiološkim i nuklearnim protumjerama kojim se predstavlja višeagencijski pristup usmjeren na razvoj protumjera za radiološke i nuklearne prijetnje te na zajednički odgovor nacionalnih agencija, među ostalim, tijela za izvršavanje zakonodavstva, carine, sigurnosnih agencija, službi koje prve reagiraju, obavještajnih službi, javnog zdravstva, regulatornih tijela, industrije itd. na radiološke i nuklearne incidente.

nacionalno osposobljavanje – tečaj o zaštiti kritične infrastrukture usmjeren na sektore koji se mogu izravno napasti, kao što su nuklearne elektrane, istraživački nuklearni reaktori, lokacije koje sadržavaju radioizvore, prometni čvorovi, kao i na sektore na koje nedržavni akteri mogu ciljati kako bi pridobili osjetljive i kontrolirane tehnologije.

Rezultat br. 4: unaprijeđena nacionalna i međunarodna suradnja, uključujući razmjenu informacija, unutar država stranaka i među njima u osmišljavanju i donošenju djelotvornih i praktičnih mjera za djelotvornu provedbu Konvencije.

Ostvarenje br. 4.1:   olakšana je razmjena informacija u skladu sa zahtjevima ICSANT-a

S učinkom od 3. listopada 2022., Ured UN-a za pravna pitanja (OLA), u svojstvu izvršitelja dužnosti depozitara glavnog tajnika za tu konvenciju, službeno je zatražio od UNODC-a, s obzirom na njegov mandat, ulogu i stručno znanje o ICSANT-u, da prima i širi obavijesti o imenovanju tijela koje države članice upute na temelju članka 7. stavka 4. Sve takve obavijesti šalju se na sljedeću e-adresu: unodc-icsant@un.org. Primljene obavijesti objavljuju se na internetskim stranicama UNODC-a posvećenima ICSANT-u i, podložno daljnjem prijenosu informacija UNODC-a OLA-i, na internetskim stranicama posvećenima Zbirci ugovora Ujedinjenih naroda.

Aktivnost br. 4.1.1:   kampanja za poticanje država stranaka ICSANT-a da imenuju nadležno tijelo i točku za vezu na temelju članka 7. stavka 4. te konvencije (UNODC)

UNODC će provoditi aktivnosti podizanja svijesti s ciljem poticanja država koje su već stranke ICSANT-a da ispune obvezu utvrđenu u članku 7. stavku 4., kojim se od država stranaka zahtijeva da obavijeste Ujedinjene narode o svojim nadležnim tijelima i točkama za vezu odgovornima za slanje i primanje informacija povezanih s ICSANT-om. Aktivnosti će uključivati slanje pisama relevantnim stalnim misijama u kojima se od njih traži da ispune svoju obvezu iz članka 7. stavka 4., vođenje bilateralnih sastanaka, izradu letaka i drugih informativnih materijala na svih šest službenih jezika UN-a.

Aktivnost br. 4.1.2:   sastanak nacionalnih nadležnih tijela i točaka za vezu povezanih s ICSANT-om (UNODC)

UNODC će organizirati prvi sastanak tih nadležnih tijela i točaka za vezu u Beču (Austrija) u trećoj godini projekta. Sastanak će, među ostalim, uključivati simuliranu koordinacijsku vježbu i osposobljavanje o tome kako biti učinkovita točka za vezu u skladu s člankom 7. točkom 4. Sastanak će biti usmjeren na nacionalne točke za vezu i druge relevantne nacionalne dionike.

Aktivnost br. 4.1.3:   Virtualni informativni sastanci o ICSANT-u postojećim pravosudnim i sigurnosnim mrežama UNODC-a (UNODC)

Na temelju dugogodišnjih mreža suradnje koje se sastoje od kontaktnih točaka u području sigurnosti i sudstva koje je UNODC uspostavio u različitim regijama svijeta (npr. za Sahel, Bliski istok i sjevernu Afriku te Indijski ocean), UNODC će održavati internetske tehničke informativne sastanke i virtualno surađivati s tim mrežama primjenom metodologije osposobljavanja edukatora. Kontaktne točke tih dugogodišnjih mreža redovito surađuju s pomoću analize operativnih izazova, razmjene dobrih praksi kao odgovorom na te izazove i raspravom o relevantnim slučajevima.

Ostvarenje br. 4.2:   ciljna publika na regionalnoj razini koristi se najboljim praksama i iskustvima stečenima u vezi s pristupanjem ICSANT-u i provedbom te konvencije kako bi se povećala njezina djelotvorna provedba i nuklearna sigurnost

Aktivnost br. 4.2.1:   sastanci zajednica stručnjaka (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizirat će četiri (4) sastanka radi promicanja nacionalne suradnje stručnjaka u području radiološkog i nuklearnog terorizma te stručnjaka za borbu protiv terorizma kako bi se poboljšala razmjena informacija i obavještajnih podataka te koordinacija među agencijama. Na tim će se sastancima okupiti zajednice stručnjaka s predstavnicima agencija za borbu protiv terorizma, carine, službi koje prve reagiraju, obavještajnih službi, pravosuđa, tijela za izvršavanje zakonodavstva, tijela za oblikovanje politika/donošenje odluka, dužnosnika u području javnog zdravlja, regulatornih tijela za nuklearnu energiju itd. Sastancima će se omogućiti zajednicama stručnjaka da utvrde nedostatke, izazove i stečena iskustva te da razmjenjuju najbolje prakse povezane s razmjenom informacija i obavještajnih podataka te međunarodnom suradnjom. Te će zajednice poticati suradnju i koordinaciju dionika relevantnih za djelotvornu provedbu ICSANT-a i nuklearnu sigurnost te će se koristiti platformom UNOCT-a za povezivanje i učenje. Radi se o inovativnom internetskom alatu za izgradnju kapaciteta pokrenutom u listopadu 2021. koji okuplja države članice, privatni sektor, akademsku zajednicu, skupine za strateško promišljanje, istraživačke institute i civilno društvo kako bi se poboljšalo pružanje tehničke pomoći uživo. Ta je platforma jedinstveni virtualni alat kojim se uklanjaju prepreke poput troškova, geografske udaljenosti i ograničenja povezanih s pandemijom, tako što se različitim dionicima i stručnjacima bilo kada i bilo gdje na raspolaganje stavljaju resursi za borbu protiv terorizma te sprečavanje i suzbijanje nasilnog ekstremizma.

---

| 20.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 157/46

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2023/1188

оd 19. lipnja 2023.

o izmjeni Odluke 2014/386/ZVSP o mjerama ograničavanja kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 29.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 23. lipnja 2014. donijelo Odluku 2014/386/ZVSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 23. lipnja 2014. donijelo Odluku 2014/386/ZVSP (1).

| (2) | Unija ne priznaje te i dalje osuđuje nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja koje je izvršila Ruska Federacija kao kršenje međunarodnog prava. Unija ostaje nepokolebljiva u svojoj predanosti suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica i posvećena je potpunoj provedbi svoje politike nepriznavanja. |
| --- | --- |

(2)

Unija ne priznaje te i dalje osuđuje nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja koje je izvršila Ruska Federacija kao kršenje međunarodnog prava. Unija ostaje nepokolebljiva u svojoj predanosti suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica i posvećena je potpunoj provedbi svoje politike nepriznavanja.

| (3) | Na temelju preispitivanja Odluke 2014/386/ZVSP mjere ograničavanja utvrđene u toj odluci trebalo bi produljiti do 23. lipnja 2024. |
| --- | --- |

(3)

Na temelju preispitivanja Odluke 2014/386/ZVSP mjere ograničavanja utvrđene u toj odluci trebalo bi produljiti do 23. lipnja 2024.

| (4) | Odluku 2014/386/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Odluku 2014/386/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 5. Odluke 2014/386/ZVSP drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

„Ova Odluka primjenjuje se do 23. lipnja 2024.”.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Luxembourgu 19. lipnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

E. BUSCH

---

(1)  Odluka Vijeća 2014/386/ZVSP od 23. lipnja 2014. o mjerama ograničavanja kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima i Sevastopolja (SL L 183, 24.6.2014., str. 70.).

1

---

| 20.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 157/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 157/47

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2023/1189

od 19. lipnja 2023.

o provedbi Odluke 2010/788/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Demokratskoj Republici Kongu

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 31. stavak 2.,

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2010/788/ZVSP od 20. prosinca 2010. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Demokratskoj Republici Kongu (1), a posebno njezin članak 6. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 20. prosinca 2010. donijelo Odluku 2010/788/ZVSP. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 20. prosinca 2010. donijelo Odluku 2010/788/ZVSP.

| (2) | Vijeće je 12. prosinca 2016. donijelo Odluku (ZVSP) 2016/2231 (2) kao odgovor na ometanje izbornog postupka i kršenja ljudskih prava u Demokratskoj Republici Kongu. Odlukom (ZVSP) 2016/2231 izmijenjena je Odluka 2010/788/ZVSP i uvedene su samostalne mjere ograničavanja u članak 3. stavak 2. potonje odluke. |
| --- | --- |

(2)

Vijeće je 12. prosinca 2016. donijelo Odluku (ZVSP) 2016/2231 (2) kao odgovor na ometanje izbornog postupka i kršenja ljudskih prava u Demokratskoj Republici Kongu. Odlukom (ZVSP) 2016/2231 izmijenjena je Odluka 2010/788/ZVSP i uvedene su samostalne mjere ograničavanja u članak 3. stavak 2. potonje odluke.

| (3) | Slijedom presuda Općeg suda u predmetima T-93/22 (3) i T-94/22 (4) Vijeće smatra da bi s popisa fizičkih ili pravnih osoba, subjekata i tijela navedenog u Prilogu II. Odluci 2010/788/ZVSP trebalo izbrisati dva unosa. |
| --- | --- |

(3)

Slijedom presuda Općeg suda u predmetima T-93/22 (3) i T-94/22 (4) Vijeće smatra da bi s popisa fizičkih ili pravnih osoba, subjekata i tijela navedenog u Prilogu II. Odluci 2010/788/ZVSP trebalo izbrisati dva unosa.

| (4) | Odluku 2010/788/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(4)

Odluku 2010/788/ZVSP trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Prilog II. Odluci 2010/788/ZVSP mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Luxembourgu 19. lipnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

E. BUSCH

---

(1)  
  SL L 336, 21.12.2010., str. 30.

1

(2)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2016/2231 od 12. prosinca 2016. o izmjeni Odluke 2010/788/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Demokratske Republike Konga (SL L 336 I, 12.12.2016., str. 7.).

2

(3)  Presuda Općeg suda od 8. ožujka 2023., Ramazani Shadary/Vijeće, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

3

(4)  Presuda Općeg suda od 8. ožujka 2023., Mutondo/Vijeće, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

4

---

PRILOG

Sljedeći unosi brišu se s popisa navedenog u odjeljku A. („Osobe”) Priloga II. Odluci 2010/788/ZVSP:

| „8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

„8.

| 9. | Kalev MUTONDO.”. |
| --- | --- |

9.

---