# Uradni list L 209/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 209 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6624. avgust 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 209

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6624. avgust 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1653 z dne 17. avgusta 2023 o vpisu imena v register geografskih označb žganih pijač (Borzag pálinka) | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1653 z dne 17. avgusta 2023 o vpisu imena v register geografskih označb žganih pijač (Borzag pálinka)

1

| | | III   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | * | Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 1/2022/SC z dne 8. decembra 2022 o postopku izdajanja zahtev za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo [2023/1654] | 3 |
| | * | Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 2/2022/SC z dne 16. decembra 2022 v zvezi z obstoječim blažilnikom sistemskih tveganj v skladu s členom 133 in norveškim uradnim obvestilom o določitvi ali ponovni določitvi blažilnika za DSPI v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, kakor je vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 79/2019 in poznejšimi spremembami [2023/1655] | 5 |

III   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

*

Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 1/2022/SC z dne 8. decembra 2022 o postopku izdajanja zahtev za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo [2023/1654]

3

*

Sklep Stalnega odbora držav Efte št. 2/2022/SC z dne 16. decembra 2022 v zvezi z obstoječim blažilnikom sistemskih tveganj v skladu s členom 133 in norveškim uradnim obvestilom o določitvi ali ponovni določitvi blažilnika za DSPI v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, kakor je vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 79/2019 in poznejšimi spremembami [2023/1655]

5

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2021/482 z dne 22. marca 2021 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi ( UL L 99 I, 22.3.2021 ) | 8 |
| | * | Popravek Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2023/1623 z dne 3. avgusta 2023 o določitvi vrednosti v zvezi z učinkovitostjo proizvajalcev in združenj proizvajalcev novih osebnih avtomobilov in novih lahkih gospodarskih vozil za koledarsko leto 2021 ter vrednosti, ki se uporabljajo za izračun ciljev specifičnih emisij od leta 2025 naprej, v skladu z Uredbo (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta ter o popravku Izvedbenega sklepa (EU) 2022/2087 ( UL L 200, 10.8.2023 ) | 9 |
| | * | Popravek Uredbe (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza ( UL L 249, 31.7.2020 ) | 10 |

Popravki

*

Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2021/482 z dne 22. marca 2021 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi ( UL L 99 I, 22.3.2021 )

( UL L 99 I, 22.3.2021 )

8

*

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2023/1623 z dne 3. avgusta 2023 o določitvi vrednosti v zvezi z učinkovitostjo proizvajalcev in združenj proizvajalcev novih osebnih avtomobilov in novih lahkih gospodarskih vozil za koledarsko leto 2021 ter vrednosti, ki se uporabljajo za izračun ciljev specifičnih emisij od leta 2025 naprej, v skladu z Uredbo (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta ter o popravku Izvedbenega sklepa (EU) 2022/2087 ( UL L 200, 10.8.2023 )

( UL L 200, 10.8.2023 )

9

*

Popravek Uredbe (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza ( UL L 249, 31.7.2020 )

( UL L 249, 31.7.2020 )

10

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 24.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1653

z dne 17. avgusta 2023

o vpisu imena v register geografskih označb žganih pijač („Borzag pálinka“)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/787 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju žganih pijač, uporabi imen žganih pijač pri predstavitvi in označevanju drugih živil, zaščiti geografskih označb žganih pijač, uporabi etanola in destilatov kmetijskega porekla v alkoholnih pijačah ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 110/2008 (1) in zlasti člena 30(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2019/787 je bil zahtevek Madžarske za registracijo imena „Borzag pálinka“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 26(2) Uredbe (EU) 2019/787 je bil zahtevek Madžarske za registracijo imena „Borzag pálinka“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Komisija v skladu s členom 27(1) Uredbe (EU) 2019/787 ni prejela nobenega obvestila o ugovoru. |
| --- | --- |

(2)

Komisija v skladu s členom 27(1) Uredbe (EU) 2019/787 ni prejela nobenega obvestila o ugovoru.

| (3) | Zato bi bilo treba ime „Borzag pálinka“ registrirati kot geografsko označbo – |
| --- | --- |

(3)

Zato bi bilo treba ime „Borzag pálinka“ registrirati kot geografsko označbo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Geografska označba „Borzag pálinka“ se registrira. V skladu s členom 30(4) Uredbe (EU) 2019/787 ta uredba geografski označbi „Borzag pálinka“ zagotovi zaščito iz člena 21 Uredbe (EU) 2019/787.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. avgusta 2023

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 130, 17.5.2019, str. 1.

1

(2)  
  UL C 156, 3.5.2023, str. 23.

2

---

III Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

| 24.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/3

---

SKLEP STALNEGA ODBORA DRŽAV EFTE št. 1/2022/SC

z dne 8. decembra 2022

o postopku izdajanja zahtev za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo [2023/1654]

STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta, ki je bila vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 9/2014 z dne 14. februarja 2014,

ob upoštevanju člena 1, točka (e), Protokola 1 k Sporazumu o stalnem odboru držav Efte,

ker je treba vzpostaviti postopek za racionalizacijo izdajanja zahtev za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo,

SKLENIL:

Člen 1

Sprejme se postopek za izdajanje zahtev za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo, kot je opisan v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 8. decembra 2022

Za Stalni odbor

predsednik

Kristján Andri STEFÁNSSON

generalni sekretar

Henri GÉTAZ

---

PRILOGA

Postopek za izdajanje zahtev za standardizacijo evropskim organizacijam za standardizacijo CEN, CENELEC in ETSI

1.

Zahteve za standardizacijo so mehanizem, s katerim Evropska komisija in Stalni odbor držav Efte (v nadaljnjem besedilu: Stalni odbor) od evropskih organizacij za standardizacijo (1) zahtevata, da razvijejo in sprejmejo evropske standarde v podporo evropskim politikam in zakonodaji, kot je opisano v členu 10(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji (2).

2.

Uredba (EU) št. 1025/2012 je bila leta 2014 vključena v Sporazum EGP (3). Člen 1, točka (e), Protokola 1 k Sporazumu o stalnem odboru držav Efte določa, da naloge izdajanja mandatov (zahtev za standardizacijo) evropskim organizacijam za standardizacijo opravlja Stalni odbor.

3.

Stalni odbor pooblastilo za izdajanje zahtev za standardizacijo prenese na delovno skupino za tehnične ovire v trgovini.

4.

Ko je Sekretariat Efte uradno obveščen o zahtevi za standardizacijo s strani GD GROW (4), zahtevo pošlje delovni skupini za tehnične ovire v trgovini, kopijo pa Odboru za tehnične ovire v trgovini, in države Efte, ki so del EGP, pozove, naj zahtevo izrecno odobrijo v dveh tednih.

5.

Ko delovna skupina za tehnične ovire v trgovini odobri zahtevo za standardizacijo v imenu Stalnega odbora, Sekretariat pošlje dopis o izdaji zahteve za standardizacijo ustreznim evropskim organizacijam za standardizacijo. Dopis pošlje direktor ali namestnik direktorja oddelka za notranji trg v Sekretariatu Efte v imenu Stalnega odbora.

6.

Sekretariat pošlje Pododboru I in Stalnemu odboru letno poročilo o zahtevah za standardizacijo, izdanih za predhodno leto.

---

(1)  CEN, CENELEC in ETSI.

1

(2)  
  UL L 316, 14.11.2012, str. 12.

2

(3)  Sklep Skupnega odbora EGP št. 9/2014 z dne 14. februarja 2014 (UL L 211, 17.7.2014, str. 13).

3

(4)  Generalni direktorat Evropske komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja.

4

---

| 24.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/5

---

SKLEP STALNEGA ODBORA DRŽAV EFTE št. 2/2022/SC

z dne 16. decembra 2022

v zvezi z obstoječim blažilnikom sistemskih tveganj v skladu s členom 133 in norveškim uradnim obvestilom o določitvi ali ponovni določitvi blažilnika za DSPI v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij, kakor je vključena v Sporazum EGP s Sklepom Skupnega odbora št. 79/2019 in poznejšimi spremembami (1) [2023/1655]

STALNI ODBOR DRŽAV EFTE JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti točke 14 Priloge IX k Sporazumu EGP,

ob upoštevanju mnenja Evropskega odbora za sistemska tveganja (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 131(6), točka (b), Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: CRD) morajo pristojni ali imenovani organi vsaj enkrat letno pregledati stopnje blažilnika drugih sistemsko pomembnih institucij (v nadaljnjem besedilu: DSPI), za katere se zahteva vzdrževanje. V skladu z odstavkom 12, drugi pododstavek, navedenega člena morajo pristojni ali imenovani organi vsako leto pregledati tudi določitev DSPI, za katere velja taka stopnja blažilnika. V skladu s členom 131(7) navedene direktive, kakor je vključena v Sporazum EGP, morajo pristojni ali imenovani organi pred določitvijo ali ponovno določitvijo stopnje blažilnika za DSPI o tem uradno obvestiti Evropski odbor za sistemska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ESRB), ESRB pa taka uradna obvestila nemudoma posreduje Stalnemu odboru držav Efte, Evropskemu bančnemu organu ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih pogodbenic EGP. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 131(6), točka (b), Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: CRD) morajo pristojni ali imenovani organi vsaj enkrat letno pregledati stopnje blažilnika drugih sistemsko pomembnih institucij (v nadaljnjem besedilu: DSPI), za katere se zahteva vzdrževanje. V skladu z odstavkom 12, drugi pododstavek, navedenega člena morajo pristojni ali imenovani organi vsako leto pregledati tudi določitev DSPI, za katere velja taka stopnja blažilnika. V skladu s členom 131(7) navedene direktive, kakor je vključena v Sporazum EGP, morajo pristojni ali imenovani organi pred določitvijo ali ponovno določitvijo stopnje blažilnika za DSPI o tem uradno obvestiti Evropski odbor za sistemska tveganja (v nadaljnjem besedilu: ESRB), ESRB pa taka uradna obvestila nemudoma posreduje Stalnemu odboru držav Efte, Evropskemu bančnemu organu ter pristojnim in imenovanim organom zadevnih pogodbenic EGP.

| (2) | V skladu s členom 131(15) CRD v povezavi z odstavkom 5a, tretji pododstavek, navedenega člena mora Stalni odbor držav Efte odobriti makrobonitetne ukrepe v državi Efte, ki je del EGP, ki vodijo do skupne stopnje blažilnika sistemskega tveganja in blažilnika za DSPI, ki presega 5 % ustreznega zneska izpostavljenosti tveganjem za dano kreditno institucijo in skupino ali podskupino izpostavljenosti. V skladu z istimi členi CRD mora ESRB Stalnemu odboru držav Efte v šestih tednih po prejemu uradnega obvestila iz člena 131(7) CRD predložiti mnenje o tem, ali je skupna stopnja blažilnika sistemskega tveganja in blažilnika za DSPI ustrezna. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 131(15) CRD v povezavi z odstavkom 5a, tretji pododstavek, navedenega člena mora Stalni odbor držav Efte odobriti makrobonitetne ukrepe v državi Efte, ki je del EGP, ki vodijo do skupne stopnje blažilnika sistemskega tveganja in blažilnika za DSPI, ki presega 5 % ustreznega zneska izpostavljenosti tveganjem za dano kreditno institucijo in skupino ali podskupino izpostavljenosti. V skladu z istimi členi CRD mora ESRB Stalnemu odboru držav Efte v šestih tednih po prejemu uradnega obvestila iz člena 131(7) CRD predložiti mnenje o tem, ali je skupna stopnja blažilnika sistemskega tveganja in blažilnika za DSPI ustrezna.

| (3) | Norveško ministrstvo za finance je 5. novembra 2020 v skladu s členom 133(11) Direktive 2013/36/EU, kot se je uporabljala za Norveško in na Norveškem 1. januarja 2020 (3), uradno obvestilo ESRB, da namerava stopnjo blažilnika sistemskega tveganja za kreditne institucije določiti v višini 4,5 %. ESRB je 4. decembra 2020 sprejel Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. decembra 2020 v zvezi z uradnim obvestilom Norveške, da namerava določiti stopnjo blažilnika sistemskega tveganja v skladu s členom 133 Direktive (EU) 2013/36/EU (ESRB/2020/14), v katerem je priporočil, naj se predlagana stopnja blažilnika sistemskega tveganja, ki se bo uporabljala na Norveškem, šteje za upravičeno, primerno, sorazmerno, uspešno in učinkovito glede na tveganje, ki je predmet ukrepanja norveškega ministrstva za finance. Stalni odbor držav Efte je 4. decembra 2020 ob upoštevanju navedenega priporočila ESRB sprejel priporočilo Stalnega odbora držav Efte št. 1/2020/SC, v katerem ni priporočil nobenih sprememb priglašenega ukrepa. |
| --- | --- |

(3)

Norveško ministrstvo za finance je 5. novembra 2020 v skladu s členom 133(11) Direktive 2013/36/EU, kot se je uporabljala za Norveško in na Norveškem 1. januarja 2020 (3), uradno obvestilo ESRB, da namerava stopnjo blažilnika sistemskega tveganja za kreditne institucije določiti v višini 4,5 %. ESRB je 4. decembra 2020 sprejel Priporočilo Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 4. decembra 2020 v zvezi z uradnim obvestilom Norveške, da namerava določiti stopnjo blažilnika sistemskega tveganja v skladu s členom 133 Direktive (EU) 2013/36/EU (ESRB/2020/14), v katerem je priporočil, naj se predlagana stopnja blažilnika sistemskega tveganja, ki se bo uporabljala na Norveškem, šteje za upravičeno, primerno, sorazmerno, uspešno in učinkovito glede na tveganje, ki je predmet ukrepanja norveškega ministrstva za finance. Stalni odbor držav Efte je 4. decembra 2020 ob upoštevanju navedenega priporočila ESRB sprejel priporočilo Stalnega odbora držav Efte št. 1/2020/SC, v katerem ni priporočil nobenih sprememb priglašenega ukrepa.

| (4) | Norveško ministrstvo za finance je 30. septembra 2022 ESRB poslalo uradno obvestilo o svoji nameri, da v skladu s členom 131 CRD od nekaterih institucij zahteva vzdrževanje blažilnika za DSPI v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Sekretariat ESRB je potrdil prejem uradnega obvestila 4. oktobra 2022 in ga 27. oktobra 2022 v skladu s členom 131(5a) CRD posredoval Stalnemu odboru držav Efte. |
| --- | --- |

(4)

Norveško ministrstvo za finance je 30. septembra 2022 ESRB poslalo uradno obvestilo o svoji nameri, da v skladu s členom 131 CRD od nekaterih institucij zahteva vzdrževanje blažilnika za DSPI v obliki navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Sekretariat ESRB je potrdil prejem uradnega obvestila 4. oktobra 2022 in ga 27. oktobra 2022 v skladu s členom 131(5a) CRD posredoval Stalnemu odboru držav Efte.

| (5) | Sporočeni blažilnik za DSPI bo veljal za tri domače kreditne institucije, od katerih je ena podrejena družba, katere matični subjekt ima sedež v drugi državi Evropskega gospodarskega prostora. Za dve kreditni instituciji bo veljal 1-odstotni blažilnik za DSPI, za eno pa 2-odstotni. |
| --- | --- |

(5)

Sporočeni blažilnik za DSPI bo veljal za tri domače kreditne institucije, od katerih je ena podrejena družba, katere matični subjekt ima sedež v drugi državi Evropskega gospodarskega prostora. Za dve kreditni instituciji bo veljal 1-odstotni blažilnik za DSPI, za eno pa 2-odstotni.

| (6) | Norveško ministrstvo za finance je za določitev teh kreditnih institucij kot DSPI uporabilo naslednji merili: (i) skupna sredstva kot delež norveškega bruto domačega proizvoda (BDP) in/ali (ii) posojila zasebnemu nefinančnemu sektorju kot delež skupnih posojil zasebnemu nefinančnemu sektorju na Norveškem. Ti merili sta navedeni kot neobvezna kazalnika v Prilogi 2 k smernicam Evropskega bančnega organa o merilih za določitev pogojev uporabe člena 131(3) CRD v zvezi z oceno DSPI (4). |
| --- | --- |

(6)

Norveško ministrstvo za finance je za določitev teh kreditnih institucij kot DSPI uporabilo naslednji merili: (i) skupna sredstva kot delež norveškega bruto domačega proizvoda (BDP) in/ali (ii) posojila zasebnemu nefinančnemu sektorju kot delež skupnih posojil zasebnemu nefinančnemu sektorju na Norveškem. Ti merili sta navedeni kot neobvezna kazalnika v Prilogi 2 k smernicam Evropskega bančnega organa o merilih za določitev pogojev uporabe člena 131(3) CRD v zvezi z oceno DSPI (4).

| (7) | Ker bo skupna stopnja blažilnika sistemskega tveganja v višini 4,5 % in predlaganih blažilnikov za DSPI privedla do stopnje blažilnika nad 5 %, je ESRB 15. novembra 2022 Stalnemu odboru držav Efte predložil mnenje o predlaganem ukrepu. |
| --- | --- |

(7)

Ker bo skupna stopnja blažilnika sistemskega tveganja v višini 4,5 % in predlaganih blažilnikov za DSPI privedla do stopnje blažilnika nad 5 %, je ESRB 15. novembra 2022 Stalnemu odboru držav Efte predložil mnenje o predlaganem ukrepu.

| (8) | ESRB je v svojem mnenju in priloženi oceni pregledal tveganja, obravnavana s predlaganim ukrepom, in ugotovil, da tveganja, zaradi katerih se ponovno določata blažilnika za DSPI, izhajajo iz posebej pomembne vloge, ki jo imajo sistemsko pomembne institucije v norveškem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(8)

ESRB je v svojem mnenju in priloženi oceni pregledal tveganja, obravnavana s predlaganim ukrepom, in ugotovil, da tveganja, zaradi katerih se ponovno določata blažilnika za DSPI, izhajajo iz posebej pomembne vloge, ki jo imajo sistemsko pomembne institucije v norveškem gospodarstvu.

| (9) | ESRB ugotavlja, da sta blažilnika za DSPI ob upoštevanju, da sta kumulativna z blažilnikom sistemskega tveganja, učinkovita in sorazmerna. V zvezi s tem ESRB upošteva, da sta blažilnika za DSPI kumulativna z blažilnikom sistemskega tveganja. Ugotavlja, da je cilj blažilnikov za DSPI povečati sposobnost pokrivanja izgub sistemsko najpomembnejših institucij na Norveškem in s tem zmanjšati tveganja za finančno stabilnost, ki nastanejo, če take institucije zaidejo v težave. Glede na pomen sistemsko pomembnih institucij v norveškem finančnem sistemu zaradi njihove velikosti glede na velikost norveškega gospodarstva in njihovih deležev na trgu posojil zasebnemu nefinančnemu sektorju ESRB ugotavlja, da je ukrep sorazmeren. |
| --- | --- |

(9)

ESRB ugotavlja, da sta blažilnika za DSPI ob upoštevanju, da sta kumulativna z blažilnikom sistemskega tveganja, učinkovita in sorazmerna. V zvezi s tem ESRB upošteva, da sta blažilnika za DSPI kumulativna z blažilnikom sistemskega tveganja. Ugotavlja, da je cilj blažilnikov za DSPI povečati sposobnost pokrivanja izgub sistemsko najpomembnejših institucij na Norveškem in s tem zmanjšati tveganja za finančno stabilnost, ki nastanejo, če take institucije zaidejo v težave. Glede na pomen sistemsko pomembnih institucij v norveškem finančnem sistemu zaradi njihove velikosti glede na velikost norveškega gospodarstva in njihovih deležev na trgu posojil zasebnemu nefinančnemu sektorju ESRB ugotavlja, da je ukrep sorazmeren.

| (10) | Čeprav ESRB meni, da se zdi, da se nekatera tveganja, ki jih obravnava blažilnik sistemskega tveganja, prekrivajo z utemeljitvijo za določitev blažilnika za DSPI, pa zaključuje, da je predlagani ukrep primeren za obravnavanje ugotovljenih tveganj, ne povzroča nesorazmernih negativnih učinkov na finančno stabilnost na Norveškem ali v EGP in se ne pričakuje, da bi pomenil ali povzročil oviro za pravilno delovanje notranjega trga. Vendar ESRB ugotavlja, da smernice EBA na to temo poleg kazalnikov, povezanih z velikostjo, ki jih uporabljajo norveški organi, vsebujejo tudi druge kazalnike, ki bi lahko vplivali na vzajemnost blažilnika sistemskega tveganja. Stalni odbor držav Efte dejansko ugotavlja, da smernice EBA o določitvi DSPI vključujejo tudi kazalnike, povezane s pomenom za gospodarstvo, pomenom čezmejnih dejavnosti in medsebojno povezanostjo s finančnim sistemom. Ti kazalniki se delno prekrivajo s kazalniki, ki jih uporablja norveško ministrstvo za finance za utemeljitev blažilnika sistemskega tveganja. ESRB nadalje izpostavlja, da so norveški organi poudarili, da so pri umerjanju blažilnika sistemskega tveganja upoštevali zahteve DSPI. |
| --- | --- |

(10)

Čeprav ESRB meni, da se zdi, da se nekatera tveganja, ki jih obravnava blažilnik sistemskega tveganja, prekrivajo z utemeljitvijo za določitev blažilnika za DSPI, pa zaključuje, da je predlagani ukrep primeren za obravnavanje ugotovljenih tveganj, ne povzroča nesorazmernih negativnih učinkov na finančno stabilnost na Norveškem ali v EGP in se ne pričakuje, da bi pomenil ali povzročil oviro za pravilno delovanje notranjega trga. Vendar ESRB ugotavlja, da smernice EBA na to temo poleg kazalnikov, povezanih z velikostjo, ki jih uporabljajo norveški organi, vsebujejo tudi druge kazalnike, ki bi lahko vplivali na vzajemnost blažilnika sistemskega tveganja. Stalni odbor držav Efte dejansko ugotavlja, da smernice EBA o določitvi DSPI vključujejo tudi kazalnike, povezane s pomenom za gospodarstvo, pomenom čezmejnih dejavnosti in medsebojno povezanostjo s finančnim sistemom. Ti kazalniki se delno prekrivajo s kazalniki, ki jih uporablja norveško ministrstvo za finance za utemeljitev blažilnika sistemskega tveganja. ESRB nadalje izpostavlja, da so norveški organi poudarili, da so pri umerjanju blažilnika sistemskega tveganja upoštevali zahteve DSPI.

| (11) | Stalni odbor držav Efte po preučitvi uradnega obvestila norveškega ministrstva za finance z dne 30. septembra 2022 in ob upoštevanju mnenja ESRB ocenjuje, da kombinacija priglašene stopnje blažilnika za DSPI za zadevne kreditne institucije in blažilnika sistemskega tveganja, ki velja za zadevne izpostavljenosti in kreditne institucije, ne povzroča nesorazmernih negativnih učinkov na celoto ali dele finančnega sistema drugih pogodbenic EGP ali celotnega EGP, ki bi pomenili ali povzročali oviro za pravilno delovanje notranjega trga – |
| --- | --- |

(11)

Stalni odbor držav Efte po preučitvi uradnega obvestila norveškega ministrstva za finance z dne 30. septembra 2022 in ob upoštevanju mnenja ESRB ocenjuje, da kombinacija priglašene stopnje blažilnika za DSPI za zadevne kreditne institucije in blažilnika sistemskega tveganja, ki velja za zadevne izpostavljenosti in kreditne institucije, ne povzroča nesorazmernih negativnih učinkov na celoto ali dele finančnega sistema drugih pogodbenic EGP ali celotnega EGP, ki bi pomenili ali povzročali oviro za pravilno delovanje notranjega trga –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Norveškemu ministrstvu za finance se dovoli uvedba stopenj blažilnika za DSPI, s katerimi skupna stopnja blažilnika sistemskega tveganja in blažilnika za DSPI presega 5 % ustreznega zneska izpostavljenosti tveganjem za naslednje kreditne institucije, in sicer za obdobje do enega leta, ki se začne
  16. decembra 2022
  , če so še vedno izpolnjeni pogoji za uporabo navedenih stopenj blažilnika sistemskega tveganja in blažilnikov za DSPI.

| Kreditna institucija | Skupna stopnja blažilnika sistemskega tveganja in blažilnika za DSPI |
| --- | --- |
| DNB Bank ASA | 6,5  % |
| Kommunalbanken AS | 5,5  % |
| Nordea Eiendomskreditt AS | 5,5  % |

Kreditna institucija

Skupna stopnja blažilnika sistemskega tveganja in blažilnika za DSPI

DNB Bank ASA

6,5  %

Kommunalbanken AS

5,5  %

Nordea Eiendomskreditt AS

5,5  %

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na norveško ministrstvo za finance, Finansdepartementet, Akersgata 40, 0180 Oslo, Norveška.

V Bruslju, 16. decembra 2022

Za Stalni odbor držav Efte

predsednik

Kristján Andri
  STEFÁNSSON

Za Sekretariat Efte

generalni sekretar

Henri
  GÉTAZ

---

(1)  Stalni odbor držav Efte je ta sklep pred objavo popravil s popravkom z dne 2. februarja 2023.

1

(2)  Mnenje Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 15. novembra 2022 v zvezi z obstoječim blažilnikom sistemskih tveganj v skladu s členom 133 in norveškim uradnim obvestilom o določitvi ali ponovni določitvi blažilnika za DSPI v skladu s členom 131 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij (ESRB/2022/8).

2

(3)  Pred vključitvijo Direktive (EU) 2019/878 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o spremembi Direktive 2013/36/EU v zvezi z izvzetimi subjekti, finančnimi holdingi, mešanimi finančnimi holdingi, prejemki, nadzorniškimi ukrepi in pooblastili ter ukrepi za ohranitev kapitala v Sporazum EGP s Sklepom skupnega odbora št. 383/2021.

3

(4)  EBA/GL/2014/10.

4

---

Popravki

| 24.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/8

---

Popravek Sklepa Sveta (SZVP) 2021/482 z dne 22. marca 2021 o spremembi Sklepa 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih proti Mjanmaru/Burmi

(
  Uradni list Evropske unije L 99 I z dne 22. marca 2021
  )

Stran 37, člen 1(1):

besedilo:

„Sklep Sveta 2013/184/SZVP o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Mjanmaru/Burmi“

se glasi:

„Sklep Sveta 2013/184/SZVP z dne 22. aprila 2013 o omejevalnih ukrepih zaradi razmer v Mjanmaru/Burmi“.

---

| 24.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/9

---

Popravek Izvedbenega sklepa Komisije (EU) 2023/1623 z dne 3. avgusta 2023 o določitvi vrednosti v zvezi z učinkovitostjo proizvajalcev in združenj proizvajalcev novih osebnih avtomobilov in novih lahkih gospodarskih vozil za koledarsko leto 2021 ter vrednosti, ki se uporabljajo za izračun ciljev specifičnih emisij od leta 2025 naprej, v skladu z Uredbo (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta ter o popravku Izvedbenega sklepa (EU) 2022/2087

(
  Uradni list Evropske unije L 200 z dne 10. avgusta 2023
  )

Stran 25, Priloga I, del A, preglednica 1, stolpec C, vrstica „VOLKSWAGEN AG“:

besedilo:

„1 090 43-431“

se glasi:

„
  1 090 431
  “.

---

| 24.8.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 209/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 209/10

---

Popravek Uredbe (EU) 2020/1055 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2020 o spremembi uredb (ES) št. 1071/2009, (ES) št. 1072/2009 in (EU) št. 1024/2012 za njihovo prilagoditev razvoju v sektorju cestnega prevoza

(
  Uradni list Evropske unije L 249 z dne 31. julija 2020
  )

Stran 21, člen 1, točka 3, ki spreminja Uredbo (ES) št. 1071/2009, in sicer člen 5 navedene uredbe:

besedilo:

| „(b) | delovanje svojega voznega parka organizirati tako, da zagotovi, da se vozila, ki jih ima na voljo in se uporabljajo za mednarodni prevoz, vrnejo v enega od operativnih centrov v tej državi članici najpozneje v osmih tednih po tem, ko so ga zapustila;“ |
| --- | --- |

„(b)

delovanje svojega voznega parka organizirati tako, da zagotovi, da se vozila, ki jih ima na voljo in se uporabljajo za mednarodni prevoz, vrnejo v enega od operativnih centrov v tej državi članici najpozneje v osmih tednih po tem, ko so ga zapustila;“

se glasi:

| „(b) | delovanje svojega voznega parka organizirati tako, da zagotovi, da se vozila, ki jih ima na voljo in se uporabljajo za mednarodni prevoz, vrnejo v enega od operativnih centrov v tej državi članici najpozneje v osmih tednih po tem, ko so jo zapustila;“. |
| --- | --- |

„(b)

delovanje svojega voznega parka organizirati tako, da zagotovi, da se vozila, ki jih ima na voljo in se uporabljajo za mednarodni prevoz, vrnejo v enega od operativnih centrov v tej državi članici najpozneje v osmih tednih po tem, ko so jo zapustila;“.

---